bet · GK01KU25 · 1997-05-15 00:00:00 — ,redovisades förslaget i regeringens proposition vid en presskonferens.Av avtalet om medbestämmande vid beredning av regeringsärenden framgår atthuvudorganisationerna skall informeras om viktigare frågor som skall behandlasi bl.a. beslut om propositioner. Någon information behöver enligt avtalet intelämnas om ärendet är särskilt brådskande.Av utredningen framgår att det inom varmycket arbete med bl.a. budgetpropositionen men även med andra propositionervarför det enligt utskottet i och för sig fanns skäl att inte informera defackliga huvudorganisationerna om förslaget i den aktuella propositionen pågrund av att det ärendet var särskilt brådskande. Information har dock lämnatspå sätt som framgår ovan.Enligt utskottet har beredningen av propositionen skett i den iregeringsformen föreskrivna ordningen. Granskningen föranleder i övrigt ingetuttalande från utskottets sida.13. Regeringens handläggning av ärendet om medgivande för att teckna avtal med Aero CorporationAnmälningarnaI tre skilda anmälningar bilagorna A 11.1-A 11.3 har begärts attkonstitutionsutskottet skall granska regeringens handläggning beträffandeVolvo Aero Corporation AB:s flyttning från till Trollhättan.I en av anmälningarna har begärts att utskottet skall klarlägga det faktiskahändelseförloppet,vilka beslut regeringen fattat och hur besluten beretts.Vidare har i denna anmälan begärts att utskottet skall granska olikaregeringsföreträdares, särskilt den dåvarande försvarsministerns, uttalanden ianslutning till och efter beslutet. Granskningen skall i denna del avse omuttalandena stämmer överens med de faktiska händelserna och innebörden iregeringens beslut. I en annan anmälan har framhållits som viktigt attklarlägga om vilseledande uppgifter har lämnats i samband med flyttningen.BakgrundI beslut bilaga A 11.4 medgav regeringen att upphandling avtekniskt produktstöd och underhållsproduktion med reservmaterielhantering förmotorerna till flyplanssystem 37 (RM 8) och JAS 39 (RM 12) fickriktas till (Aero) och innebar undantag från bestämmelser i lagen (1992:1528) om offentligupphandling.Efter framställning från Försvarsmakten medgav regeringen i beslut den 19december 1996 bilaga A 11.5 att fick teckna avtal förproduktstöd till flygplansmotorerna RM 8 och RM 12. Till handlingarna iärendet hör en skrivelse från Försvarsmakten av och enfrån av bilaga A 11.6. Av dessaskrivelser, som kom in till Försvarsdepartementet ,framgår att Aero informerat om att företagethade för avsikt att flytta flygmotorunderhållet från till Trollhättansom en följd av att volymen av underhållet skulle komma att minska. Avskrivelserna framgår också att Aero meddelat vilkaekonomiska konsekvenser omstruktureringen skulle komma att medföra och attföretaget förutsatte att dessa frågor skulle hanteras som en del i detkommande produktstödsavtalet för RM 8. Försvarsmaktens skrivelse innehåller enhemställan om att regringen skall medge ?att tecknarproduktstödsavtal för RM 8 och RM 12 enligt av Försvarets materielverkföreslagen inriktning?. I skrivelsen anförs att ekonomiska medel är avdelade iFMP 97 (= Försvarsmaktsplan 1997). Försvarsmaktens skrivelse omtalas iregeringens beslut.I förteckningen över Försvarsdepartementets ärenden vid regeringssammanträdetden angavs förslaget till beslut på följande sätt: ?Avtal förproduktstöd till flygplansmotorerna RM 8 och RM 12 får tecknas. ?Den 20 december 1996 träffade och Aero ettavtal om verksamhet för vidmakthållande av motorerna RM 8 A och RM 8 B(produktstödsavtalet). ingick i anslutning tillproduktstödsavtalet ett avtal med Aero rörande hantering av vissakostnader till följd av minskat underhållsbehov för motor RM 8(strukturavtalet). I strukturavtalet anförs under rubriken bl.a. attparterna undertecknat produktstödsavtalet och att det avtalet hadeförutsatt att uppkommande kostnader på grund av den minskandeunderhållsvolymen för RM 8 skulle hanteras separat enligt strukturavtalet.Den 7 januari 1997 fattade styrelsen för Aero ett s.k.inriktningsbeslut. Det innebar att Aeros verksamhet i skulleflyttas till . Sedan information lämnats till de fackligaföreträdarna vid företaget, alla anställda samt läns- och kommunmyndighetergav Aero offentlighet åt beslutet genom massmedierna.Regeringens beslut av expedierades den 8 januari 1997.Beslutsmeningen i expeditionen har följande lydelse: ?Regeringen medger attavtal tecknas för produktstöd till flygplansmotorerna RM 8 och RM 12.?Den 21 mars 1997 fattade Aero ett definitivt beslut om flyttning avverksamheten från till Trollhättan.Regeringens uppdrag till JustitiekanslernRegeringen uppdrog åt Justitiekanslern att granskastrukturavtalet mellan och Aero. Regeringenanförde i sitt beslut att det är angeläget att innebörden av detta avtal ochdess syfte blir klarlagda. Det är enligt regeringsbeslutet också av vikt attfå klarlagt varför har ansett sig behöva sluta avtalet liksomMaterielverkets befogenheter därvidlag. Justitiekanslerns granskning skulleenligt regeringsbeslutet göras skyndsamt. Genom ett regeringsbeslut den 30januari 1997 utvidgades uppdraget till Justitiekanslern till att även omfattaFörsvarsmaktens befattning med frågan.Justitiekanslern lämnade sin rapport till regeringen den 6 maj 1997.Innehållet i rapporten återges i det följande under rubriken utredningYttrande från FörsvarsdepartementetPå begäran av har Statsrådsberedningen överlämnat eninom Försvarsdepartementet upprättad promemoria av angåendeberedningen av det regeringsärende som ledde fram till regeringens beslut den19 bilaga A 11.7. I promemorian redogörs för behandlingen avärendet från det att det inleddes och fram tillregeringsbeslutet. Av redogörelsen framgår bl.a. att ärendet den 17 december1996 anmäldes för departementschefen, statsrådet , vid densedvanliga veckoberedningen inför det regeringssammanträde vid vilket detavgjordes och att det då från tjänstemannahåll förklarades vara ett rentrutinärende. Det framgår vidare att ärendet anmälts förstatssekreteraren och expeditionschefen var för sigutan att de gjorts uppmärksamma på att ärendet kunde anses innefatta någotannat än ett rutinavgörande. Någon föredragning för försvarsministern avFörsvarsmaktens skrivelse av eller av skrivelse av ägde inte rum vidveckoberedningen eller vid något annat tillfälle före regeringsbeslutet den 19december 1996. Inte heller i övrigt fick försvarsministern under denna tidnågon information om de industriella konsekvenser ochomstruktureringskostnader som hade berörts i skrivelse ellerom att vissa frågor om att öka Volvos civila flygmotorverksamhet i hadeberörts vid samtal mellan tjänstemän från ochFörsvarsdepartementets huvudenhet för totalförsvarets militära del somförekommit under det inledande skedet av departementets beredning avregeringsärendet.UtfrågningarVerkställande direktören i Aero, , har vid en utfrågning den15 , bilaga B 3, anfört bl.a.:År 1982 fattades beslut om en ombeväpning av det svenska flygvapnet frånViggensystemet till JAS 39 . Den nya teknik som Gripen innebär medföratt underhållsvolymen i fråga om den nya motorn uppgår till ungefär en tiondelav vad som gäller för Viggensystemets motorer. Där lades grunden till enavsevärd minskning av underhållet.Den planering som låg till grund för det tidigare avtalet om underhåll avViggenmotorerna byggde på att skulle flyga bortom . Det betyddeatt den kvarvarande tid som fanns för omställning av verksamheten i Arbogatill civil produktion åtminstone översteg . Under perioden 1991-1995drabbades civilflyget av en av de värsta lågkonjunkturerna någonsin.Flygindustrin över hela världen har gjort avsevärda neddragningar ochstrukturrationaliseringar. Aero har under dessa betingelser likvälvidtagit ett antal åtgärder för att bygga upp civil verksamhet som alternativtill den militära i . Den externa omsättningen i Arbogaverksamhetenscivila del uppgick för till 28 %.Inför försvarsbeslut 96 redovisades en neddragning av flygvapnet från 16divisioner till 13 och sedermera 12. Det skulle betyda en förtida avvecklingav . Allt underhåll skulle avvecklas år 2002-2003. Aero studeradeunder tillsammans med ingående olikaalternativ beträffande det framtida underhållet av flygvapnets flygmotorer,dels i fråga om volymer, dels i fråga om olika möjligheter att handläggaunderhållet på ett tillfredsställande sätt. Man var tidigt överens om att det,oavsett vilken lösning som valdes, skulle komma att uppstå avsevärdastrukturkostnader. begärde enoffert på extra kostnader som skulle uppkomma vid en kraftig neddragning avmotorunderhållet, av volymen . Försvarets materielverkunderströk att det endast var fråga om ett planeringsunderlag och att ettregeringsbeslut skulle krävas för undertecknande av ett avtal. Tanken attverksamheten i skulle kunna behöva flyttas växte troligen fram undervåren 1996 när man studerade olika volymalternativ, offerten är troligendaterad . Aero hade och tidigt 1995gjort en intern studie just med tanke på den stora strukturella förändring somskedde i hela branschen. Resultatet av den studien blev att verksamhetär helt dimensionerad och avhängig av vad som skulle komma att hända medViggenmotorns underhåll framöver. Aero konstaterade att företaget måsteavvakta och se vad försvarsbeslutet skulle innebära. Det nyaförsvarsbeslutet, som fattades av den , innebären neddragning av flygvapnet.Den 24 april 1996 var kallad till Försvarsberedningen för attredogöra för de industriella aspekterna av det pågående arbetet införförsvarsbeslutet. Han uttryckte då stor oro för verksamheten i . Hansade att de sjunkande volymerna kunde framtvinga en strukturförändring, somskulle bli besvärlig att hantera. besöktestatssekreteraren i Försvarsdepartementet . gavdå uttryck för att Aero, med de låga underhållsvolymer som dåredovisades av , inte skulle komma att kunna räddaArbogaverksamheten. En strukturförändring skulle bli nödvändig. Den 16 oktoberträffade statssekreteraren i , . Hangav samma information till . Informationen specificerades inte till dencivila eller militära delen av verksamheten, han avsåg att påpeka att dengällde hela verksamheten i . avsikt med att lämna dennainformation var att höja medvetenheten om och beredskapen på att verksamheteni var hotad inför det kommande regeringsbeslutet. Under höstensfortlöpande kontakt med hade han också blivitförvissad om att Försvarsdepartementet hade full information. Den politiskanivån var informerad, som det uttrycktes från flygmaterielledningen . Man beskrev också därifrån att ett brev skulleskickas inför regeringsbeslutet. kände att han hade nått sitt syftemed informationen till och . Han trodde att frågan, med tanke påden bakgrund som fanns och på hur den var anhängiggjord, skulle tas upp iallmän beredning i regeringen och därmed bli känd i regeringen som helhet.Försvarsbeslutet i sig medför omfattande nedläggningar av regementen ochflottiljer i hela . Skillnaden mellan en regementsnedläggning och densysselsättningsförändring som blir aktuell i var kanske frånregeringens synpunkt inte så stor. Det utgick han ifrån, eftersom regeringeninte tog någon vidare kontakt trots att den enligt hans uppfattning hade allinformation. Han blev förvånad när han i efterhand fick höra att frågan intebehandlats av regeringen vid allmän beredning.Affärsrelationerna mellan och Aero i den härfrågan baserar sig på att Aero har en skyldighet att offerera ochleverera motorunderhåll för RM 8. Aero är också skyldigt att hålla medde anläggningar, de erforderliga resurser och den kompetens som går åt för attgöra detta. I gengäld bärs de fasta kostnaderna i samband med storastrukturella förändringar av staten. Annars skulle kostnaden förvolymförändringar läggas på styckepriset. För att ha bättre insyn ochkontrollmöjligheter har staten då valt att ha två avtal, ett löpandeproduktionsavtal och ett som rör de strukturella förändringarna, något somVolvo Aero inte har haft något emot.Om Aeros verksamhet skulle ligga kvar i , skulle avsevärdakostnader uppkomma eller ligga kvar utan att kunna täckas av verksamheten meddet fortlöpande underhållet. Det är fasta kostnader för fastigheter och förmindre rörlighet när det gäller tjänstemannapersonal etc. Det är också vissakostnader för avskrivning och nedläggning och för att starta verksamheten iTrollhättan. Det kan kallas flyttkostnader. betalarenligt avtalet flyttkostnader till Aero, det är solklart för Aerosdel. Hur finansierar denna betalning spelar ingen roll förVolvo Aero. Någon fråga om att häva avtalet har inte förts på tal.Först när regeringen hade fattat sitt beslut fanns deslutliga förutsättningarna för Aero att ta ställning till situationen.Den 20 december var fredagen . Ledningen för Aero ansåg sig dåinte böra lämna något besked till de anställda innan alla delar arbetatsigenom och behandlats i företagets styrelse. Därför inkallades ett extrastyrelsemöte efter trettondagen, som arbetet med attarbeta igenom frågorna sattes i gång . Företagets ledning iArboga kände inte till situationen.Statssekreteraren har vid en utfrågning , bilaga B4, anfört bl.a.:Alltsedan beslutade att Gripen skulle ersätta Viggensystemet hardet funnits en allmän kännedom om att underhållsvolymerna skulle gå ned närdet gällde flygvapnets flygplan. Enligt hans informationer fattade någongång 1993-1994 beslut om att Gripenmotorerna skulle underhållas vid VolvoAeros anläggningar i . Underhållet av Viggenmotorerna skullefortsätta i . Det var allmänt känt att en förutsättning förArbogafabrikens långsiktiga överlevnad var en ökande civil underhållsvolym,eftersom Viggenmotorerna skulle fasas ut ur flygvapnet. Det fannsalltså tidigt en allmän information bland intresserade och någorlundainitierade om problemen kring underhållsvolymerna.I början av 1996 tillträdde han befattningen som statssekreterare iFörsvarsdepartementet. Hans huvuduppgift var att under försvarsministernsledning svara för arbetet inom departementet med att ta fram underlag förförsvarsbeslutet, etapp 2. Han utsågs också till ordförande iFörsvarsberedningen, som skulle förbereda den säkerhetspolitiskakontrollstation som skulle vara grundläggande för det kommandeförsvarsbeslutet.Den 24 april 1996 hade Försvarsberedningen en hearing med företrädare förden svenska försvarsindustrin. Syftet var att beredningen skulle få underlagför sina överväganden i fråga om de säkerhetspolitiska konsekvenserna avförsvarsindustrins situation, framför allt i ljuset av pågående neddragningarav försvarsanslagen i flera för industrins försäljning viktiga länder, Sverigeoch de exportmarknader som kunde förväntas vara godkända för export. Varjeindustriföreträdare genomförde en föredragning på en halv till . ArneWittlöv lämnade bl.a. en redogörelse för den svenska flygmotormarknaden. Hanberättade bl.a. att utfasningen av Viggensystemet och introduktionen av Gripenskulle innebära ett minskat motorunderhåll för det svenska flygvapnet samt attdetta skulle skapa problem för företaget om man inte lyckades fåtillfredsställande bidrag till produktionen från den civila marknaden. Dettagällde naturligtvis i synnerhet . Det fördes inte någon diskussion omvilka åtgärder i strukturellt eller liknande avseende som Aeroövervägde. Detta var inte syftet med hearingen.Den 30 augusti 1996 besökte Aeros anläggningar i föratt få en allmän information om företaget och titta påverkstadsanläggningarna. I samband med uppbrottet från arrangemanget berättadeArne för honom att företaget skulle få beläggningsproblem i närunderhållet av Viggenmotorn upphörde en bit in på nästa sekel. Sedan lade hantill: Med de krav ni ställer går det inte att rädda . Han torde därmedha åsyftat de förhandlingar som fördes mellan och Aero om fortsatt motorunderhåll. Som svar på en frågaav nämnde att beslut om vilka åtgärder som skulle vidtas tillföljd av dessa problem skulle fattas under senare delen av 1997eller 1998. bad mycket bestämt att inte skulle förainformationen vidare eftersom man inte hade gjort något ställningstagande inomföretaget. Dessutom ville företaget självt, om och när det blev aktuellt,informera om problemen och företagets åtgärder och beslut till följd av dessaproblem.Den 4 oktober 1996 fick en uppgift av en tjänsteman vid om att de aktuella besluten när det gällde Aero skullefattas av . Också vid det tillfället angavs särskilt attVolvo självt skulle informera om sina ställningstaganden på ett mera konkretsätt.Rekke har inte eller tidigare fått någon information i de härfrågorna om konkreta, bestämda ställningstaganden från Aeros sida.Enligt hans erfarenhet har det vanliga varit att företag, när de funnit detförenligt med sina intressen, på ett tidigt stadium informerat om problem avskilda slag. Om det blev aktuellt, har företagen senare tagit kontakt medregeringen för att i mer ordnade former lämna information om mera konkretabeslut, t.ex. vad gällde anställda som skulle komma att beröras, när beslutetskulle verkställas och eventuella åtgärder som företaget var berett att vidtaför att mildra konsekvenserna. I det här fallet strök kraftigt underatt den information som hade fått inte fick föras vidare och att ,om och när det blev aktuellt, skulle lämna information till de berörda. Rekkevar därför bergfast övertygad om att , om det blev aktuellt, skulleåterkomma och lämna sådan information. Vissa senare händelser har övertygathonom om att Aero egentligen hade samma uppfattning, dvs. att det intefanns skäl att genomföra några åtgärder med anledning av den informationWittlöv lämnat. Han har senare erfarit att statssekreteraren ochriksdagsledamoten enligt uppgifter från fått vissinformation i förväg om Volvos planer eller överväganden. I samband med enannan genomgång kring organisationsfrågor nämnde för försvarsministernatt det kunde bli problem i , att företagsledningen hade pekat på attdet var svårigheter i underhållsverksamheten. Det var i början av september1996. Han nämnde det mera i förbigående och det kommenterades inte särskilt.Vid departementets behandling av ärendet om medgivande för att teckna avtal om fortsatt flygmotorunderhåll ställde Rekkeinte någon fråga mot bakgrund av vad han erfarit om risker för Aerosverksamhet i Arboga.Efter handläggningen av ärendet om tillstånd för attteckna avtal med Aero har rutinerna för handläggningen iFörsvarsdepartementet skärpts i vissa hänseenden.Han kan inte erinra sig att det i något fall funnits skäl till misstro motFörsvarets materielverk.Sedan början av år 1997 är statssekreterare i en utfrågning , bilaga B 4, har statssekreteraren iNärings- och anfört bl.a. följande:Den 16 oktober 1996 hade han och ett inbokat möte som gälldeden civila verksamheten i Aero. I slutet av mötet tog upp ettresonemang om att det kommande försvarsbeslutet, eftersom det kunde fåkonsekvenser för volymerna på det militära flygmotorunderhållet, kundeinnebära problem för verksamheten i . Det var i stort sett vad han sadeoch det var oerhört allmänt hållet. Det var första kontakt medärendet. Han lade informationen på minnet, men kunde inte göra någotdärutöver.Han informerade inte näringsministern och tycker inte att han borde ha gjortdet. Informationen var inte av den karaktären, den var alltför allmänt hållen.Han hade inte någon kontakt med i saken. InomArbetsmarknadsdepartementet gjordes en kartläggning av hur beroendeolika orter var av försvarsindustri. Där fanns med.Statsrådet har vid en utfrågning , bilaga B6, anfört bl.a. följande:Han fick ingen information av . Varken direktör eller någonannan från har ens försökt att informera honom om Volvos beslut attlägga ned underhållsverkstaden i . lämnade ,dels från talarstolen vid Försvarsberedningens säkerhetspolitiska seminariumden , dels när ett företagsbesök i den 30 augusti1996 höll på att avslutas, en mycket allmän och oordnad information till bl.a.statssekreterare . Om hade fått reda på att Volvoskulle fatta beslut som innebar att 650 människor skulle förlora sina jobb iArboga, hade han tagit kontakt med arbetsmarknads- ochnäringsministrarna. Det kan också hända att regeringen då hade tagit överavtalsförhandlingarna från Försvarets materielverk.Regeringsärendet beskrevs för som ett rent rutinärende. Vidveckoberedningen frågade han uttryckligen om det fannsnågra komplikationer i ärendet och fick till svar att det var ett rentrutinärende. Det gällande underhållsavtalet löpte ut, och det var nödvändigtatt förnya det gamla avtalet.Thage G borde naturligtvis ha fått läsa brevet från . När han sent omsider fick läsa brevet togdet honom att förstå att det innehöll ett allvarligt budskap. Hadehan fått läsa brevet, hade det inneburit att han och Försvarsdepartementethade börjat agera i frågan.Försvarsdepartementet fungerade ej i detta ärende. Tjänstemännen skullenaturligtvis ha visat handlingen för den politiska ledningen ochför departementets expeditionschef, men det gjordes tyvärr inte. Den idepartementsförordningen föreskrivna skyldigheten för huvudmannen för ärendetatt till departementschefen och chefstjänstemännen anmäla frågor som är avprincipiell betydelse eller annars av större vikt har inte fullgjorts i dettafall. Men regeringsbeslutet strider inte mot regeringsformen eller annanlagstiftning. kan inte finna att det ligger någotkonstitutionellt fel i att informationen inte fördes fram till honom.Det var naturligtvis fel och vilseledande att beskriva ärendet som ett rentrutinärende. Chefen för den militära enheten har tagit på sig ansvaret för detskedda. Men det var som i sin egenskap av departementschefoch ingen annan som hade det yttersta ansvaret för departementets verksamhet.Som departementschef hade han ansvar för att en noggrann beredning genomfördesi ärendet. Så skedde dock ej. Det politiska ansvaret för den departementalaverksamheten är 100-procentig när det gäller hantering av ärenden. I endemokrati måste man kunna kräva ut ett yttersta ansvar av någon som har detpolitiska ansvaret.Innan han lämnade Försvarsdepartementet vidtogs vissa åtgärder för attförhindra ett upprepande av fel och misstag i departementets handläggning avärenden.Regeringen har inte godkänt något strukturavtal eller beviljat någraflyttpengar till . I regeringsbeslutet från står detbara att har rätt att teckna underhållsavtal förflygplansmotorer. Från Försvarsmaktens och sidahävdar man att regeringsbeslutet innebar att man fick klartecken till allt detman begärde i brevet, men det är en orimlighet, eftersom avtalet inte fannsden . Regeringen kände inte till det över huvud taget.Justitiekanslern har fått i uppdrag att undersöka bl.a. om hade rätt att teckna strukturavtalet. Enligt hade det varit bättre om strukturkostnader och flyttkostnader lagts påstyckepriset i underhållsavtalet.Volvos uttalanden i Arbogaaffären har varit motsägelsefulla och svajiga.Thage G visste alltså inte något om skrivelsen från när ärendet om medgivande att teckna avtal om fortsatt underhållav flygmotorer bereddes inför regeringssammanträdet . Vidveckoberedningen liksom också vid regeringssammanträdet den 19december 1996 var alla helt ovetande om att departementets enhet förtotalförsvarets militära del låg på ett brev från Försvarsmakten . Vad visste vid regeringssammanträdetvar att beslutet gällde det som enheten hade anmält, nämligen ett ärende omfortsatt motorunderhåll i verkstaden för Viggenmotorerna enligt den gamlamodellen. Det fanns ingenting som hade uppgetts för någon i departementetspolitiska ledning eller för expeditionschefen om att det var fråga om ett nyttavtal. Det avtal som slöt var en nyhet för , för den politiska ledningen och för regeringen. De utgick från attdet skulle vara ett vanligt underhållsavtal enligt den gamla modellen, ochregeringsbeslutet är också utformat så. Det står ingenting i regeringsbeslutetom något flyttstöd, och det står ingenting om orter, eller Trollhättan.Det är bara ett rent bemyndigande att teckna ett fortsatt avtal.Det brev som han sedermera fick läsa och som fanns på departementet ärutförligt med en mängd olika beskrivningar.