bet · GK01NU10 · 1997-03-18 00:00:00 — i syfte att sänka det totala skattetrycket för företagen och undvikarisken för konkurrenssnedvridning överensstämmer väl med den syn utskottet harpå betydelsen av en effektiv konkurrens. Som utskottet tidigare anfört hararbetet med att stärka konkurrensen stannat av under den socialdemokratiskaregeringen. bör ansluta sig till det nu sagda, varigenom de nämndamotionerna blir i sak tillgodosedda.Beträffande motionerna om stöd till uppfinnare och innovatörer villutskottet understryka vikten av att uppfinningar och idéer kommer ut påmarknaden. har, jämfört med andra länder, haft svårigheter med attåstadkomma kommersialisering av de idéer och uppfinningar som finns. Somframgått av tidigare redovisning, lämnas inom näringspolitiken olika former avbistånd till uppfinnare och innovatörer av olika aktörer ( , ALMI-bolagen, produktråden, Industrifonden och Innovationscentrum. Helt avgörandeär dock att det råder ett gott företagsklimat. Hur ett sådant klimat bör se uthar utskottet redogjort för i det föregående.I några av de här aktuella motionerna berörs de problem en uppfinnare ellerinnovatör kan ställas inför i samband med patentprocessen. har, somnämnts, lämnat ett förslag om införande av en rättsskyddsförsäkring förpatent, vilket nu är föremål för beredning inom Närings- ochhandelsdepartementet. Utskottet vill understryka vikten av att denna fråga fåren snar lösning. Med det här anförda avstyrker utskottet motionerna1996/97:N202 (s), 1996/97:N227 (s), 1996/97:N240 (s), 1996/97:N242 (s, m, c,fp, kd), 1996/97:N205 (m), 1996/97:N252 (c) och 1996/97:N209 (c) i berördadelar.Utskottet anser att en viktig åtgärd inom näringspolitiken är att särskiltstödja kvinnors företagande. Den möjlighet till speciella lån för kvinnligaföretagare som infördes under den borgerliga regeringen är ett exempel på enåtgärd som har gett goda resultat. Det finns en stor utvecklingspotentialbland kvinnliga företagare. Enligt utskottets mening är det angeläget att flerkvinnor blir företagare. Enligt beräkningar som gjorts utgör kvinnor ca 25 %av samtliga företagare. Att identifiera vilka omständigheter som utgör hinderför kvinnor att starta företag och vidta åtgärder för att eliminera dessa är,enligt utskottets mening, en angelägen uppgift inom näringspolitiken.I motion 1996/97:N256 (kd) läggs förslag fram om ett mentorsprogram förkvinnliga företagare. Utskottet anser ( som framgår av det följande ( attinsatser för mentorskap bör göras. Därvid är det självklart att de särskildabehov som kvinnliga företagare har också skall beaktas. I det följandeföreslås instämma i behovet av åtgärder för att främja mentorskap.Därmed blir den nämnda motionen tillgodosedd i berörd del. Övriga här aktuellamotioner, 1996/97:N212 (m, fp, kd), 1996/97:N252 (c), 1996/97: A432 (c),1996/97:A807 (c) och 1996/97:N208 (mp), avstyrks i motsvarande delar.De problem som finns rörande invandrares företagande sammanhänger, enligtutskottets mening, delvis med att relevant information från myndigheter ochandra aktörer inte alltid når fram. Mot denna bakgrund ser utskottet dettidigare nämnda försöksprojektet som bedrivs av i som mycketpositivt. Efter utvärdering kan liknande verksamheter komma att etableras iandra delar av landet. Något behov av uttalande från sida kanutskottet inte se; motionerna 1996/97:Sf613 (s) och 1996/97:Ub247 (fp)avstyrks sålunda i berörda delar.När det gäller förslaget i motion 1996/97:N221 (m) om en utredning om lokalariskföretagsbörser hänvisar utskottet till det tidigare nämnda uppdraget somNUTEK har på området och där slutredovisning skall ske . Motionenavstyrks därmed.Utskottet anser beträffande kompetensutveckling och mentorskap ( i likhetmed vad som anförs i motionerna 1996/97:N269 (m) och 1996/97:N256 (kd) ( attdet behövs åtgärder för att främja detta. Den viktigaste konkurrensfaktorn iframtiden kommer att vara kunskap, varvid ledorden bör vara kvalitet ochanpassning till framtidens behov. Det bör också inrättas en nationellmentorsbank med pensionerade företagare som skall kunna bistå små, växande ochnya företag med kunskap och erfarenhet inom teknik, marknadsföring, data,företagande och finansiella tjänster. bör instämma i detta. Därmedtillstyrks de nämnda motionerna i berörda delar, medan de övriga motionerna,1996/97:N252 (c) och 1996/97:A432 (c), avstyrks i motsvarande delar.Enligt utskottets mening ( och i likhet med vad som anförs i motionerna1996/97:N269 (m), 1996/97:N256 (kd) och 1996/97:Fi214 (kd) ( bör ytterligareinsatser göras för att främja teknikspridning till småföretag. Visserligenpågår, som redovisats, en del arbete på området, men med hänsyn till densnabba utvecklingen är detta inte tillräckligt.Vad utskottet förordar är ett nytt och mer kraftfullt angreppssätt.Ytterligare anslagsmedel är således inte det som erfordras. I stället gällerdet att hitta nya vägar för att göra t.ex. relevant forskningsinformation lätttillgänglig för småföretagen. Vidare bör redan pågående arbete vad gällerdigitalisering av PRV:s tekniska information och STATT:s information påskyndasoch slutföras. När det gäller offentlig upphandling kan elektroniskåtkomlighet innebära att småföretagens möjlighet att delta underlättas.Självfallet skall de regler som ställs enligt lagen (1992:1317) om offentligupphandling iakttas.Riksdagen bör instämma i det sagda, varigenom de nämnda motionerna i sakblir tillgodosedda i berörda delar. De övriga här aktuella motionerna,1996/97:N263 (s), 1996/97:N243 (s, m, c, fp, kd) och 1996/97:N270 (mp),avstyrks i motsvarande delar.Kooperativa företag anser utskottet bör behandlas på ett likvärdigt sätt medandra företagsformer. Som anförts inledningsvis bör över huvud taget engenerellt verkande näringspolitik eftersträvas. Det finns ingen grund för attpåstå att kooperativa företag är missgynnade. Några ytterligare åtgärder föratt främja de kooperativa företagen anser utskottet inte erfordras ochavstyrker därför motionerna 1996/97:N228 (s), 1996/97:N252 (c), 1996/97: A432(c) och 1996/97:N246 (mp) i berörda delar.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande näringspolitikens inriktning, m.m.att med bifall till motionerna 1996/97:Fi214 yrkande 13,1996/97:L212 yrkande 2, 1996/97:N5, 1996/97:N212 yrkande 1, 1996/97:N255yrkande 1, 1996/97:N256 yrkandena 2, 5(8, 11, 12 och 17(19, 1996/97:N258och 1996/97:N269 yrkandena 1, 21 och 24(27, med anledning av motionerna1996/97:Fi214 yrkande 14, 1996/97: N206 yrkande 4, 1996/97:N244,1996/97:N256 yrkande 14 och 1996/97:N269 yrkande 22 och med avslag påmotionerna 1996/97: Sf613 yrkandena 5(7, 1996/97:Ub247 yrkande 3,1996/97:T224 yrkandena 9 och 10, 1996/97:N202, 1996/97:N205 yrkande 4,1996/97:N208, 1996/97:N209, 1996/97:N212 yrkandena 8(10, 1996/97:N221,1996/97:N227, 1996/97:N228, 1996/97:N240, 1996/97:N242, 1996/97:N243,1996/97:N246, 1996/97:N252 yrkandena 1, 3(6 och 9, 1996/97:N256 yrkande4, 1996/97:N263, 1996/97:N270 yrkandena 2(4, 8, 11, 18, 26 och 27,1996/97:N271 yrkandena 1(5, 7 och 8, 1996/97:A432 yrkandena 7, 31, 37, 38och 40, 1996/97:A433 yrkande 1 och 1996/97:A807 yrkandena 10(13, 15 och17 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.2. Näringspolitikens inriktning, m.m. (mom 1)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om näringspolitikensinriktning, m.m. bort ha följande lydelse:Utskottet redovisar - - - (= utskottet) - - - i saken.I likhet med vad som anförs i motion 1996/97:N252 (c) anser utskottet attden gröna marknaden är mycket expansiv. De miljövänliga och resurseffektivaföretagen kan förväntas bli de mest framgångsrika . Det är i de småoch medelstora företagen som den stora potentialen finns för att skapa nya,gröna jobb. I dessa företag finns en kreativitet och dynamik som kan ge upphovtill nya idéer och lösningar, vilka leder fram till nya, miljöanpassadeprodukter och tjänster. Miljömarknaden och nya småskaliga lösningar på globalabehov och kretsloppsteknik skapar, enligt utskottets mening, nya möjligheterinom regioner som har en sviktande ekonomisk utveckling.För att stimulera framväxt av nya företag inom miljösektorn krävs särskildainsatser, t.ex. att bygga upp miljönätverk och miljökompetens i näringslivet.Regering och riksdag måste ställa upp tydliga mål för ett långsiktigt arbetepå miljöområdet. Det är de som är verksamma inom näringsliv och forskning somhar nyckelroller när det gäller att få till stånd kretsloppsinvesteringar förfler gröna jobb. Statens uppgift är att skapa förutsättningar förmiljömedveten produktion genom FoU, skatteväxling, avgifter på miljöfarligaprodukter m.m. Utskottet bedömer att det finns förutsättningar att skapa 50000 nya arbetstillfällen . bör anmodaregeringen att vidta åtgärder enligt de riktlinjer som här angetts. Därigenomblir motion 1996/97:N252 (c) tillgodosedd i berörd del och tillstyrks sålunda.Den andra här aktuella motionen 1996/97:N270 (mp) avstyrks i motsvarande del.Landsbygdens näringslivsstruktur passar, enligt utskottets mening och ilikhet med vad som anförs i motion 1996/97:A432 (c), väl in i den inriktningsom gäller för småföretagsprogrammet. Det ensidiga näringslivet på landsbygdenutgör dock ett problem. Utskottet anser att lantbruket och landsbygdenssmåskaliga näringslivsstruktur särskilt skall beaktas inom ramen för de medelpå som anslagits till småföretagsprogrammet. Därvid börhänsyn tas till behovet av kompetensutveckling och ett mer differentieratnäringsliv. Regeringen bör göras uppmärksam på vad som här har anförts. Densistnämnda motionen tillstyrks därmed i berörd del.I motion 1996/97:N271 (v) - - - (= utskottet) - - - olika företagsformer.Med det anförda tillstyrker utskottet motionerna 1996/97:N252 (c) och1996/97:A432 (c) i berörda delar. Motionerna 1996/97:N269 (m), 1996/97: N255(fp), 1996/97:N5 (fp), 1996/97:T224 (fp), 1996/97:A433 (fp), 1996/97:N271 (v),1996/97:N270 (mp) och 1996/97:N256 (kd) avstyrks i motsvarande delar.När det gäller frågan om statliga företag överensstämmer utskottets syn medden som kom till uttryck i en reservation (m, c, fp, kds) tillbetänkande 1995/96:NU26 om aktiv förvaltning av statens företagsägande. Somdär anfördes är statens främsta näringspolitiska uppgift att ange ramar ochregelsystem för näringslivets verksamhet och bidra till att skapa betingelserför långsiktig tillväxt. Om staten uppträder som ägare och somutformare av de regler som gäller för näringslivets verksamhet uppstår en radproblem, bland vilka följande kan nämnas: risk för konkurrenssnedvridning,risk för inoptimala investeringsbeslut samt svårigheter att tillföra kapitaltill företag som behöver kapital för expansion. Grundprincipen måste, enligtutskottets mening, vara att konkurrensutsatt verksamhet skall bedrivas iprivat regi.Det arbete som påbörjades under den borgerliga regeringen med att minskastatens företagsägande bör, enligt utskottets uppfattning, fortsätta. Med enprivatisering av statliga företag uppnås en tydligare ägarroll, kommersielltmer kompetenta företag och en ökad aktiespridning. Sammanlagt inbringade deförsäljningar som gjordes under den borgerliga regeringen ca 23 miljarderkronor (exkl. försäljning av aktier i ) till statskassan, vilketminskade statens upplåningsbehov med motsvarande belopp. Försäljningarna leddeockså till en spridning av aktieägandet till grupper som inte tidigareinnehaft aktier.Riksdagen bör således begära att regeringen framlägger en plan förförsäljning av statliga företag i enlighet med vad som här har angetts.Motionerna 1996/97:N206 (m) och 1996/97:N256 (kd) blir därmed till viss deltillgodosedda. Motion 1996/97:N270 (mp) avstyrks i motsvarande del.Beträffande frågan om avreglering anser utskottet, i likhet med vad somanförs i motion 1996/97:N252 (c), att bör anmoda regeringen atttillse att alla nya lagförslag, förordningar och regler som berör de småföretagen föregås av konsekvensanalyser. Dessa kan i en del fall utföras avorgan som är fristående från regering och riksdag. De små företagen har oftaproblem med att överblicka den omfattande regelmassa som berör derasverksamhet. Enligt utskottets mening är det viktigt att reglerna förföretagsamhet är stringenta och överblickbara. Utskottet vill också erinra omden småföretagsdelegation som tillsatts, inom ramen försmåföretagsprogrammet, och som har till uppgift att identifiera problem ochföreslå åtgärder för att undanröja onödiga hinder för etablering och tillväxti småföretag. Med det anförda tillstyrker utskottet den nyssnämnda motionen iberörd del. avstyrks de övriga här aktuella motionerna 1996/97:N269(m), 1996/97:N212 (m, fp, kd), 1996/97:N258 (m), 1996/97:L212 (fp), 1996/97:N270 (mp) och 1996/97:N256 (kd) i motsvarande delar.Företagsstödsutredningen uppskattade - - - (= utskottet) - - - aktuelladelar.När det gäller stöd till uppfinnare och innovatörer har, som framgått avtidigare redogörelse, olika åtgärder vidtagits . Dessa är dockinte tillräckliga, utan arbetet med att förbättra innovationsklimatet måstefortsätta. I motionerna 1996/97:N252 (c) och 1996/97:N209 (c) redovisas hur deinnovationsfrämjande åtgärderna bör utformas. I den förstnämnda motionenföreslås att åtgärderna skall ha följande inriktning: bidra till förnyelse ochtillväxt genom att vårda och utveckla kreativiteten hos uppfinnarna genområdgivning och utbildning, stimulera idéer och uppfinningar som är enförutsättning för att så många bärkraftiga nya projekt som möjligt skallformuleras, bidra till att fler idéer kommer fram till marknaden samt samverkamed andra nationella och internationella organisationer för att öka kunskapenom uppfinnandets betingelser.I den andra motionen föreslås att regeringen skall anmodas utreda ochåterkomma till med förslag i vissa angivna avseenden. En frågagäller införande av patentintrångsförsäkring, där det nu bör vidtas åtgärderså att en sådan försäkring kommer till stånd. Vidare bör ett antaluppfinnarcentrum etableras som skall kunna ge stöd i form av rådgivning ochviss finansiering. Även stödet till börförbättras. På skatteområdet bör stimulanser ges t.ex. genom att skatten påroyalty minskas och att möjligheter till periodisering av inkomster över tidenav typ skogskontomodell införs.Riksdagen bör ställa sig bakom vad utskottet här har anfört. Motionerna1996/97:N252 (c) och 1996/97:N209 (c) tillstyrks därmed i berörda delar; deövriga här aktuella motionerna 1996/97:N202 (s), 1996/97:N227 (s),1996/97:N240 (s), 1996/97:N242 (s, m, c, fp, kd) och 1996/97:N205 (m) avstyrksi motsvarande delar.Kvinnors företagande bör, i likhet med vad som anförs i bl.a. motionerna1996/97:N252 (c), 1996/97:A432 (c) och 1996/97:A807 (c), lyftas fram inomnäringspolitiken. Kvinnors företagande kan få lika stor betydelse för ökningav produktion och sysselsättning som kvinnornas inträde på arbetsmarknadenhade . Den traditionella näringspolitiken harvarit alltför ensidigt inriktad på mäns företagande och på de branscher inomvilka män vanligen startar och driver företag. För att öka satsningen påkvinnors företagande bör, enligt utskottets mening, anmodaregeringen att utarbeta ett tioårigt program, innehållande rådgivning,utbildning och finansiering för kvinnors företagande.Utskottet vill också framhålla de åtgärder som redan har vidtagits för attfrämja kvinnors företagande. De särskilda företagarlånen till kvinnor som ALMInu ansvarar för bör bevaras och utvecklas. Vidare vill utskottet understrykavikten av att möjligheterna ( inom ramen för småföretagsprogrammet ( attstödja kvinnors företagande särskilt beaktas.Riksdagen bör instämma i vad utskottet här förordar, varigenom motionerna1996/97:N252 (c) och 1996/97:A432 (c) blir helt tillgodosedda i berörda delar.Även motion 1996/97:A807 (c) blir väsentligen tillgodosedd. Övriga häraktuella motioner, 1996/97:N212 (m, fp, kd), 1996/97:N208 (mp) och1996/97:N256 (kd), avstyrks i motsvarande delar.De problem - - - (= utskottet) - - - avstyrks därmed.Beträffande kompetensutveckling och mentorskap vill utskottet framhålla, ilikhet med vad som görs i motionerna 1996/97:N252 (c) och 1996/97:A432 (c),att förståelse för företagandets villkor måste grundläggas i ett tidigt skede.Mycket av det ordinarie utbildningsutbudet har en inriktning mot anställning,varför de som skall ge sig ut i arbetslivet ofta saknar kunskaper om attstarta och driva företag. bör ansluta sig till uppfattningen att detbör finnas mer av utbildning i entreprenörskap i det ordinarieutbildningsutbudet, varigenom de nämnda motionerna blir tillgodosedda iberörda delar ( de tillstyrks sålunda.Som framgått av tidigare redovisningar har inom ramen försmåföretagsprogrammet anvisats dels till utbildning, dels till mentorskap ochstyrelseförstärkning. De övriga två här aktuella motionerna 1996/97:N269 (m)och 1996/97:N256 (kd) avstyrks i berörda delar.Olika förslag - - - (= utskottet) - - - aktuella motionerna.Enligt utskottets mening och i likhet med vad som anförs i motionerna1996/97:N252 (c) och 1996/97:A432 (c) är kooperativa företag enverksamhetsform som bör bejakas. En åtgärd som bör vidtas är att det, inom denram som har avsatt för lån till kvinnors företagande, bör skapas särskiltutrymme för lån till kvinnor som avser att starta kooperativa företag. Ettannat område där utskottet anser att bör ta initiativ gälleransvaret för de kooperativa frågorna inom regeringen. Enligt utskottets meningvore det bättre om ansvaret låg hos Närings- och istället för som hos . Visserligen är dettaytterst en sak för regeringen att ta ställning till, men utskottet anser ändåatt bör uttrycka en sådan uppfattning. Med det anförda tillstyrkerutskottet de båda nämnda motionerna i berörda delar. De två övriga häraktuella motionerna avstyrks i motsvarande delar.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande näringspolitikens inriktning, m.m.att med bifall till motionerna 1996/97:N252 yrkandena 1, 3(6 och 9och 1996/97:A432 yrkandena 7, 31, 37, 38 och 40, med anledning av motionerna1996/97:N206 yrkande 4, 1996/97:N256 yrkande 18 och 1996/97:A807 yrkandena10(13, 15 och 17 och med avslag på motionerna 1996/97:Fi214 yrkandena 13 och14, 1996/97:L212 yrkande 2, 1996/97: Sf613 yrkandena 5-7, 1996/97:Ub247yrkande 3, 1996/97:T224 yrkandena 9 och 10, 1996/97:N5, 1996/97:N202,1996/97:N205 yrkande 4, 1996/97: N208, 1996/97:N209, 1996/97:N212 yrkandena 1och 8(10, 1996/97: N221, 1996/97:N227, 1996/97:N228, 1996/97:N240,1996/97:N242, 1996/97: N243, 1996/97:N244, 1996/97:N246, 1996/97:N255 yrkande1, 1996/97: N256 yrkandena 2, 4(8, 11, 12, 14, 17 och 19, 1996/97:N258,1996/97: N263, 1996/97:N269 yrkandena 1, 21, 22 och 24(27, 1996/97:N270yrkandena 2(4, 8, 11, 18, 26 och 27, 1996/97:N271 yrkandena 1(5, 7 och 8 och1996/97:A433 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.3. Näringspolitikens inriktning, m.m. (mom 1)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om näringspolitikensinriktning, m.m. bort ha följande lydelse:Utskottets redovisar först sin allmänna syn på näringspolitiken. En aktivnäringspolitik måste, enligt utskottets mening och i likhet med vad som anförsi motion 1996/97:N271 (v), ha en utformning som innebär att den bidrar tillatt näringslivet långsiktigt får en sådan sammansättning att det blirkonkurrenskraftigt och att jobb skapas. Näringspolitiska insatser kan i vissafall ge resultat på kort sikt, men generellt gäller att den politik sombedrivs kommer att ge resultat först om 5(. Eftersomenskilda aktörer inte kan svara för en sådan långsiktighet, måste detta ansvari stället tas av staten.Utskottet anser således att staten har ett övergripande ansvar förnäringspolitiken. Därför är det av stor vikt att staten behåller ettstrategiskt ägande i näringslivet. Kortsiktigt kan näringspolitiken inte skapaökad sysselsättning. Det är i stället framför allt realräntenivån ochstorleken på efterfrågan på hemmamarknaden som är avgörande för omarbetslösheten snabbt skall kunna sjunka. Sänkta skatter, minskad ekonomisktrygghet, försämringar av arbetsrätten och försvagade fackföreningar medförinte nyanställningar.Inget land i västvärlden är så beroende av sina storföretag som . Deflesta av de svenska storföretagen är bildade . Svenskaföretag har förlorat andelar på snabbväxande marknader och vunnit påstagnerande. Storföretagen har haft svårt att anpassa sig till sina kundersönskemål. Skogsindustrin har tagit andelar främst genom en gynnsamprisutveckling . Trots att skogsindustrin har , räknar man inte med fler nya jobb utan snarareminskat antal sysselsatta. Samma mönster gäller för i stort sett alla svenskastorföretag.Om det skall ske en utveckling av svensk ekonomi måste staten göranäringspolitiska satsningar på de kunskapsintensiva tillväxtbranscherna.Sverige ligger beträffande dessa branscher under genomsnittet för . var antalet anställda i itillväxtbranscher oförändrat, medan genomsnittet av hade en ökningmed ca 50 %.Det har rått stora förväntningar på att de små och medelstora företagenskall bidra till ökad sysselsättning, bl.a. baserat på deras förmåga tillflexibilitet. De flesta småföretag är dock i mycket stor utsträckning beroendeav hemmamarknaden, och den låga efterfrågan på denna marknadär ett stort hinder för småföretagens utveckling. Ett annat hinder förtillväxt i småföretag är det motstånd att växa som kan finnas hos företagaren.För småföretag med anställda är ofta problem med att finansieraproduktionshöjande investeringar ett hinder för tillväxt.En fråga av betydelse vid utformningen av en näringspolitik riktad tillsmåföretag är hur dessa företag definieras. Enligt den officiella statistikendefinieras småföretag som företag med färre än 200 anställda. mening bör gränsen i det här aktuella sammanhanget i stället sättastill 20 anställda. När det gäller företagsform kan konstateras att nästan allanystartade företag finns inom grupperna enskilda firmor ochhandelsbolag/kommanditbolag; näringspolitiskt stöd bör alltså i störreutsträckning riktas till dessa företagsformer och inte till aktiebolag.Om den svenska ekonomin skall kunna återhämta sig måste det, enligtutskottets mening, skapas stabiliserande finansiella institutioner. Attbestämma nivån på investeringarna och företagens tillväxt kan inte överlämnastill marknaderna för kapital, som bara är intresserade av allt högre och alltsnabbare avkastning. Många av de beslut som fattades (1994beträffande riskkapitalförsörjningen ledde knappast till några förbättringar.Detta gällde särskilt inrättandet av riskkapitalbolagen med löntagarfondsmedel. Utskottet anser att det erfordras bättretillgång till kapital genom det ordinarie kreditsystemet och att det uppnås enlägre ränta.Utskottet vill vidare peka på lyckade försök med nätverksbyggande i t.ex.Emilien i och i . Framgångarna för dessaregioner har uppkommit genom ett hårt omvandlingstryck och positivadrivkrafter till förnyelse. Regionala myndigheter, företagsorganisationer,fackföreningar, banker, universitet, högskolor och forskningsinstitut harutgjort nätverk som starkt bidragit till framgångarna. Nyckelordet i de bådaregionerna är riskspridning; ett litet företag behöver inte ensamt ta helarisken för en nysatsning. I är med omnejd ett område därnätverk av den typ som här har beskrivits är etablerade. För attsprida denna anda krävs dock en mer aktiv näringspolitik, där staten tar enpådrivande roll i näringslivsutvecklingen.Riksdagen bör instämma i vad utskottet här anfört, varigenom motion1996/97:N271 (v) blir helt tillgodosedd i berörda delar ( motionen tillstyrkssålunda.