bet · GL01JoU9 · 1997-11-20 00:00:00 — Arbetet medatt utveckla miljökvalitetsmål bör fortsätta.En ökad satsning skall göras på en förbättrad fiskevård, främst ikustområdena och i de sjöar där det förekommer fritt fiske. I första hand skallinsatser för bevarande av hotade arter och stammar, biotopåtgärder, bildande avfiskevårdsområden och skärpt fisketillsyn prioriteras.MotionernaEnligt motion Jo11 (v) bör regeringen uppdra åt att undersökamöjligheterna till ett förbud mot dumpning av fiskrens i . Vidare bördumpning av fiskeredskap förbjudas för att motverka s.k. spökfiske. Enutredning om spökfiskets problem i svenska vatten bör göras där särskiltproducentansvaret för fiskeredskap tas upp. Inom ramen för fiskevården börFiskeriverket se till att främst havsöring och ål kan bevaras i livskraftigabestånd. Fiskevårdsmedlen bör användas även för fiskevård på statens vattenovan odlingsgränsen. Det är framför allt rödingen som är hotad (yrkandena 3-7).Också för fritidsfisket behövs tydliga regler, bl.a. när det gäller utsättningav fisk, som kan utgöra ett hot mot den biologiska mångfalden (yrkande 9). Rätthanterat kan dock fritidsfisket skapa många värdefulla arbetstillfällen.Regeringen bör ges i uppdrag att utvärdera den fiskevård som bedrivs ,vilka behov som finns och återkomma med förslag till hur en biologiskt anpassadfiskevård skall bedrivas i hela landet (yrkande 10).I motion Jo16 (mp) anförs att tidigare motionerat om säsongs-indelning av svenska kvoter och bättre garantier för kustfisket. Det kan skegenom att avsätta regionala gruppkvoter baserade på regionala faktorer.Kraftfulla motåtgärder måste övervägas mot utvecklingen mot ett ständigt ökandefoderfiske. Regeringen bör ges i uppdrag att analysera denna utveckling. Förbudmot foderfiske på svenskt territorialvatten måste prioriteras, men också t.ex.förbud mot trålfiske på dessa vatten. Lokala områdesförvaltningar för t.ex. detkustnära fisket är en intressant möjlighet som bör utvecklas.I kd-motionen Jo14 föreslås åtgärder för ökat utnyttjande av EU:s 5b-stöd förfiskeberoende områden. Vidare understryks att kalkning och åtgärder för attminska övergödning av sjöar måste fortgå i oförminskad omfattning.Neddragningen av anslaget till kalkning är oacceptabel. Omprövning avvattendomar för att garantera minimitappning på en för fisken acceptabel nivåförordas. Försiktighet bör iakttas med inplantering av främmande arter.Identifierade skyddsvärda lokaler för fisken bör skyddas och pekas ut i denkommunala översiktsplanen. skyddsområden bör inrättas. bör inarbetas i anläggningslagen (yrkandena 1-3, 8-11).Ett antal fristående motioner tar upp frågor om fiskevård och mer detaljeradefrågor angående vissa fiskarter.I motion Jo402 (c) förordas ett generellt förbud mot gäddfiske t.o.m. den 15maj. Enligt motion Jo405 (m) bör fiskevårdsområden kunna inrättas i områden därhandredskapsfisket är fritt (yrkande 6). Motionärerna förutsätter attfiskevårdsmedlen används i de vatten där staten har sitt ägaransvar ochunderstryker den stora betydelsen av att utsättningsverksamheten kan fortsättai minst nuvarande omfattning. Det gäller främst ål och lax (yrkande 7). Enligtmotion Jo407 (kd) yrkande 1 bör en utvärdering göras av gjordafiskevårdsåtgärder. I motion Jo413 (mp) förordas en utredning av denlångsiktiga finansieringen av fiskevården i och att ett fiskevårdsrådinrättas, med representanter för , , fiskevatten-ägarna, yrkesfiskare och sportfiskare (yrkandena 2 och 3). I motion Jo408 (s)föreslås att utredningen om fiskeriadministrationen belyser hur myndigheternaskompetens och materiel kan utnyttjas på ett sådant sätt att tillräckligövervakning kan ske utan att man bygger upp helt eller delvis parallellakontrollorgan. Enligt motion Jo416 (m) krävs snara åtgärder för att rädda detkustnära fisket längs Gästrike- och Hälsingekusten. I motion Jo407 (kd)yrkandena 2 och 3 efterlyses åtgärder för att utveckla och säkerställa fisket iVänern och till gagn för såväl yrkesfisket som fritidsfisket och deninternationella fisketurismen.I motion Jo417 (s) yrkas att det svenska fiskets kvotsystem ses över. Framförallt bör möjligheterna prövas att undanta de riktigt små fiskefartygen från dennationella kvoten.I motion Jo415 (s) yrkas att den s.k. ålhuttningen åter blir tillåten.Utskottets övervägandenAnsvarsfördelningen på fiskets områdeUtskottet vill här i korthet redovisa några bestämmelser som anger hurriksdagen delegerat beslutanderätten till regeringen och i olikafrågor angående fiskets reglering m.m.I fiskelagen (1993:787) finns ett flertal paragrafer som delegerarbeslutandereätten på fiskets område. Enligt ett riksdagsbeslut harde viktigaste bemyndigandena samlats i 19 och 22-24 §§ fiskelagen(1995/96:JoU5). Enligt 19 § får regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer meddela föreskrifter om fiskevården i fråga om bl.a.1. vilken fisk som får fångas 2. användningen av fiskefartyg, fiskemetodereller fiskeredskap 3. fiske inom vissa områden eller för vissa ändamål 4.användningen av redskap, agn, båtar eller annat som kan sprida sjukdomar.Enligt 20 § fiskelagen får regeringen eller behörig myndighet meddelaföreskrifter om vilken hänsyn som vid fiske skall tas till naturvårdensintressen samt om miljökonsekvensbeskrivningar för olika ändamål.I 29 § fiskelagen finns bestämmelser som ger möjlighet attingripa mot vanskötsel av fisket i enskilt vatten. Begreppet vanskötselinnefattar både fiske i alltför stor omfattning och underlåtenhet att fiska.I förordningen (1994:1716) om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen finnsytterligare bestämmelser om bl.a. kompetensområde, omtillståndsprövning av fiskodling, utsättning och utplantering av fisk m.m. samtom strukturåtgärder och statligt stöd till fiskerinäringen.I lagen (1994:1709) om EG:s förordningar om den gemensamma fiskeripolitikenfinns bestämmelser som behövs för att denna politik skall kunna genomföras iSverige.Lagen (1981:533) om fiskevårdsområden erbjuder möjligheter förfiskerättsägare att ta ansvar för fiskevården i sådana inlandsvatten däroffentlig normgivning saknas.Fiskeriverket har i sin författningssamling (FIFS) utfärdat ett stort antaltillämpningsföreskrifter med stöd av förordning om fisket m.m. Enligt7 § i denna förordning får verket meddela föreskrifter om fiskevården inom detgeografiska område som utgörs av havet och kusterna samt i , ,, och i , till första definitivavandringshindret.Hållbart fiske i SverigeUnder rubriken fiske i redovisar regeringen uppgifter omfiskets omfattning och samhällsekonomiska betydelse. Vidare görs en genomgångav de miljöstörningar m.m. som utgör ett hot mot fisket som näring och mot denbiologiska mångfalden. I likhet med regeringen anser utskottet att det svenskafisket skall bedrivas på ett hållbart sätt. Ett optimalt utnyttjande avfiskbestånden skall nationellt uppnås genom att den biologiska mångfaldensäkerställs och att försiktighetsprincipen tillämpas. En angelägen uppgift äratt motverka de miljöstörningar som hotar fisket och påverkarmiljöförhållandena i hav, sjöar och vattendrag. sektorsansvarinnebär att verket, inom ramen för sina befogenheter, skall verka för attfisket minskar sina miljöeffekter. Utskottet vill här understryka attFiskeriverkets instruktion uttryckligen anger att myndigheten skall verka fören ansvarsfull hushållning med fisktillgångarna på ett sätt som långsiktigtmedverkar till livsmedelsförsörjningen och vårt välstånd i övrigt. Myndighetenskall i enlighet med sitt sektorsansvar för miljön och i samråd mednaturvårdsmyndigheterna verka för en biologisk mångfald och därmed för ett riktoch varierat fiskbestånd. I aktionsplan för biologisk mångfaldfinns en lång rad förslag och överväganden angående biologisk mångfald,miljötillstånd och miljöeffekter inom fiskesektorn. Utskottet har ingetunderlag som tyder på att just de problem som tas upp i motion Jo11 (v)yrkandena 3 och 4 bör prioriteras framför andra miljöfrågor som är förknippademed fisket. Frågan om avlägsnande av borttappade redskap (?spökfisket?) samtutveckling av metoder för att finna sådana redskap ingår i Fiskeriverketsaktionsplan. Utskottet förutsätter således att de i motionen angivna problemenbeaktas utan något särskilt uttalande av . Detta torde ingå som ettnaturligt led i åtgärderna för ett hållbart fiske.Utskottet anser inte heller att har anledning att peka ut vissanärmare angivna fiskarter som särskilt angelägna i bevarandearbetet. aktionsplan för biologisk mångfald på fiskets område redovisasåtgärdsstrategier för sjöar och rinnande vatten, kustvatten och utsjövatten.Strategierna syftar bl.a. till att bevara och förstärka biodiversiteten i olikatyper av vattenområden. Ett särskilt databaserat informationssystem ger verketfortlöpande information om viktiga fiskarter. I likhet med regeringen anserutskottet att aktionsplanen skall vara vägledande för det framtida arbetet medatt bevara den biologiska mångfalden på fiskets område. Regeringen har anförtatt frågor rörande selektiva fångstmetoder och förvaltningen av den vildaÖstersjölaxen samt åtgärder för att bevara malen och den svenska flodkräftanbör prioriteras. Utskottet har ingen anledning att ifrågasätta denna bedömning.Åtgärder för att bevara andra arter, t.ex. de som anges i motion Jo11, börgivetvis övervägas inom ramen för den fortsatta verksamheten. I aktionsplanenfinns åtgärdsförslag om bl.a. nationell inventering av fisksamhällen, fiskarteroch fiskstammar m.m. Vidare skall reglering av fisket ske så attfiskpopulationer bevaras, att uttaget ligger inom den maximala uthålligaavkastningen och den genetiska variationen inte påverkas negativt.I anslutning till yrkande 9 i motion Jo11 erinrar utskottet om attfritidsfisket i stor utsträckning bedrivs som fritt handredskapsfiske enligt deregler som infördes av . Som framgår av redovisningen ovan harregeringen och i fiskelagen erhållit de bemyndiganden som behövsför att reglera fritidsfisket. Det bör påpekas att fritidsfisket är noggrantreglerat förordning om fisket m.m. och i olika detaljföreskrifterutfärdade av . I aktionsplanen finns dessutom redovisningar avfritidsfiskets miljöeffekter. Vad särskilt gäller utsättning av fisk börpåpekas att utsättning kräver tillstånd av enligt 16 § iförordningen om fisket m.m. har utfärdat utförligadetaljföreskrifter om odling, utplantering och flyttning av fisk (FIFS 1993:29m.fl. författningar).Utskottet delar motionärernas synpunkter så till vida att fritidsfisket kanleda till ett alltför hårt fisketryck i vissa vatten, trots att fritidsfiskareninte har tillgång till yrkesfiskets tekniska resurser. Eftersom fisket oftainriktas på stora individer finns en risk för ett selektivt fiske påsnabbväxande individer. Utskottet utgår från att även ifortsättningen uppmärksammar dessa problem.Med det anförda avstyrker utskottet motion Jo11 (v) yrkandena 5, 6 och 9.Motionen är i huvudsak tillgodosedd med vad utskottet anfört ovan.Utskottet avstyrker yrkande 1 i motion Jo16 (mp) om regionala gruppkvoter förfisket. En grundläggande princip i svensk fiskeripolitik bör vara attfiskeresurserna är tillgängliga för alla yrkesfiskare inom ramen för deregleringar som i övrigt tillämpas på fiskets område i form av kvotsystem ochbegränsning av fiskeansträngningarna m.m. Däremot instämmer utskottet imotionärernas bedömning att utvecklingen mot ökande foderfiske bör motverkas(yrkande 2). Utskottet har inhämtat att arbetar i samma riktning.Inom verket har utarbetats en rapport om utvecklingsmöjligheterna fördet svenska Östersjöfisket. Bl.a. presenteras en möjlig utvecklingsväg därvisst fiske omstruktureras från ett riktat foderfiske till ett fiske i förstahand för humankonsumtion. Genom strukturmedel från EU har staten beviljat stödtill uppförande av mottagningsanläggningar för konsumtionsfisk. I anslutningtill yrkande 3 i motionen erinrar utskottet om att regeringen i november 1996tillsatte en utredning med uppgift att göra en översyn av den statligafiskeriadministrationen. Motion Jo16 avstyrks i den mån den ej tillgodosettsgenom det anförda.Med hänvisning till den ovannämnda utredningen avstyrks även motion Jo408(s).Utskottet avstyrker motionerna Jo402 (c) om förbud mot gäddfiske och Jo415(s) om s.k. ålhuttning. Också i dessa frågor har delegeratbeslutanderätten till regeringen respektive Fiskeriverket.Utskottet avstyrker vidare motion Jo417 (s) om undantag för mindre fartygfrån kvotsystemet. Med hänsyn till ansvar för fördelningen avfiskeresurser på grund av nationella och internationella åtaganden kan verketgivetvis inte avhända sig de kontrollmöjligheter som kvotsystemet ger.I anslutning till motion Jo416 (m) om fisket längs Gästrike- ochHälsingekusten bör framhållas att fisket i norra har goda möjlighetertill en positiv utveckling genom bl.a. fördelningen av laxkvoter (se avsnittetom Östersjölaxen) och de stödformer som är tillgängliga på grund av EU-medlemskapet. Inom den angivna regionen finns möjligheter att erhålla såväl 5a-som 5b-stöd. Vidare har på initiativ av införts ett särskiltstöd för småskaligt kustnära fiske. Motionen bör med det anförda lämnas utanvidare åtgärd.Biologisk mångfald på fiskets område m.m.Utskottet kan i huvudsak instämma i vad som anförs i motion Jo14 (kd) omförsiktighet med inplantering av främmande arter och behovet av skydd förviktiga lokaler med unika fiskstammar och av skyddsområden (yrkandena8-10). Åtgärder av detta slag ingår som ett naturligt led i arbetet för enbevarad och förstärkt biologisk mångfald och har särskilt beaktats iFiskeriverkets aktionsplan för biologisk mångfald. Frågorna har för övrigtockså behandlats relativt i utskottets betänkande 1996/97:JoU15 omskydd av hotade arter och aktionsplaner för biologisk mångfald. Betänkandetinnehåller bl.a. överväganden angående åtgärder på ekosystemnivå, marinareservat, åtgärder mot introduktion av främmande arter i havsmiljön ochåtgärder för att bevara arter och genetisk variation (s. 29 f.).Naturvårdsverket har fått i uppdrag att i samråd med aktualiseraoch komplettera utredningen reservat i såvitt avser skyddsvärdamarina områden. I fiskelagen har införts en bestämmelse som gör det möjligt attkräva miljökonsekvensbeskrivningar i fråga om fiskemetoder och utsättande avfiskarter (20 §). Frågor om utsättning m.m. regleras dessutom utförligt iFiskeriverkets föreskrifter om odling, utplantering och flyttning av fisk (FIFS1993:29).Med det anförda avstyrker utskottet motion Jo14 (kd) yrkandena 8-10. Motionenär som framgår ovan i huvudsak tillgodosedd i dessa delar.KalkningI anslutning till yrkande 2 i motion Jo14 får utskottet anföra följande: Detframgår av bl.a. aktionsplan att försurningen medför en generellminskning av artrikedomen inom alla större grupper av växter och djur. I deallra suraste vattnen är fiskfaunan helt utslagen. Under de senaste decenniernahar åtskilliga försurade vatten åtminstone tillfälligt återställts genomkalkning. För fiskets del är kalkningseffekterna positiva. Frågor om anslagtill kalkning för i första hand behandlas i utskottetsbetänkande /98:JoU2 (utgiftsområde 20, anslaget A 3 Bidrag tillkalkningsverksamhet för sjöar och vattendrag). Utskottet vill i anslutning tillmotion Jo14 instämma i motionärernas mer övergripande bedömning att kalkningoch åtgärder för att minska övergödning av sjöar m.m. är exempel på åtgärdersom måste fortgå i oförminskad omfattning. Regeringen bör 1999 lägga fram förslag om medelstilldelning till kalkning som innebäratt verksamheten kan fortgå i oförminskad omfattning i de sjöar och vattendragsom är av betydelse för fisket och den biologiska mångfalden. Detta börriksdagen, med anledning av motion Jo14 (kd) yrkande 2, som sin mening geregeringen till känna.Fiskevård m.m.Utskottet anser i likhet med regeringen att det finns ett behov av kraftfullaåtgärder på fiskevårdens område. Fiskevårdsarbetet syftar till en god miljö,effektiv användning av resurserna och en hållbar försörjning. Ekosystemen skallbrukas på ett sätt som varken hotar deras långsiktiga produktionsförmåga ellerden biologiska mångfalden. En allmän fiskevård främjar ett kollektivt intressesom en del i ansträngningarna för att åstadkomma ett ekologiskt hållbartsamhälle. har uppdragit åt regeringen att lägga fram förslag om hurfiskevården skall finansieras (1995/96:JoU4). I budgetpropositionen för år 1998föreslår regeringen en kraftfull satsning på fiskevården genom att anslaget C 4Fiskevård höjs till . Frågan om anslagstilldelning behandlasi utskottets betänkande 1997/98:JoU1. Genom den föreslagna förstärkningen avfiskevårdsarbetet möjliggörs angelägna åtgärder såsom utsättning av viktigafiskarter, insatser för hotade arter, biotopvård, bildande av fiskevårdsområdenoch åtgärder för att främja tillsynen. Satsningen skall inriktas motfiskevårdsåtgärder främst i kustområdena och de med allmäntvatten och fritt handredskapsfiske. Det innebär givetvis inte att sådanasatsningar som anges i motion Jo11 (v) yrkande 7 är uteslutna. Motionenavstyrks i denna del.Utskottet anser inte att det finns behov av ytterligare utredningar rörandefiskevården enligt motionerna Jo11 (v) yrkande 10, Jo407 (kd) yrkande 1 ochJo413 (mp) yrkande 2. Frågan har belysts på ett genomgripande sätt bl.a. isamband med att regeringen framlade ett förslag om en allmänfiskevårdsavgift. Vidare görs fortlöpande utvärderingar av fiskevården ochdärmed sammanhängande frågor av . Inom ramen för ett databaseratinformationssystem, RASKA, (resursöversikter över sötvattenfisk inklusivekatadroma och anadroma arter) får verket regelbunden information omfiskbestånden m.m.När det gäller s.k. 5b-stöd inom fiskesektorn erinrar utskottet om attSverige har fått fem geografiskt avgränsade områden godkända som 5b-regioner.Inom varje område finns en regional beslutsgrupp som prövar ansökningarna omstöd. För t.ex. området finns åtgärdsprogram för fiske ochmarina verksamheter. Inom andra områden finns stödmöjligheter för t.ex.sportfiskeinsatser, biotopvård, utnyttjande av vattendrag ochkustvattenområden, turismåtgärder m.m. Eftersom frågan om stöd aktualiserasförst efter ansökan från enskilda fysiska och juridiska personer anserutskottet inte att bör göra något uttalande i enlighet med motionJo14 (kd) yrkande 1.Frågan om omprövning av vattendomar regleras främst i 9 kap. och 15 kap.vattenlagen. Också dessa frågor beaktas av i dess löpande arbeteoch i aktionsplanen. Bland åtgärdsförslagen ingår dels inventering avvandringshinder, dels omprövning av vattendomar för att garanteraminimitappning på en för fisken acceptabel nivå och förbättring av miljön ireglerade vattendrag. Villkoren för ett tillstånd enligt vattenlagen kan underde förutsättningar som anges i 15 kap. omprövas för att tillgodose vissaallmänna intressen, däribland fisket. Möjligheten att föreskriva ändrade ellernya villkor är begränsad med hänsyn till bl.a. regler om tillståndsbeslutensrätts-kraft och rätten för tillståndshavaren att erhålla ersättning omomprövningen innebär förlust av produktionsvärde m.m. över en viss nivå (se 15kap. 3 § och 9 kap. 14 § vattenlagen). Ett uttalande av bör avformella skäl inte innebära att omprövningen skall resultera i vissminimitappning eller liknande, eftersom frågorna måste prövas i etträttskipningsförfarande enligt de regler som i korthet angetts ovan. Utskottetavstyrker yrkande 3 i kd-motionen.Utskottet ser för sin del inga fördelar med att lagen om vattenförbundinarbetas i anläggningslagen enligt yrkande 11 i motion Jo14 (kd). Motionenavstyrks i denna del.I samband med fördelningen av fiskevårdsmedel samråder Fiskeriverketregelmässigt med olika företrädare för yrkesfisket och fritidsfisket m.fl.Utskottet avstyrker yrkande 3 i motion Jo413 (mp) om inrättande av ett särskiltfiskevårdsråd.Den fråga som tas upp i motion Jo405 (m) yrkande 6 (bildande avfiskevårdsområden i frifiskevatten) har behandlats relativt ibetänkande 1996/97:JoU18. Utskottet har inte ändrat uppfattning och avstyrkermotionen i denna del.I anslutning till yrkande 7 i samma motion bör framhållas att utskottet delarmotionärernas allmänna bedömning att utsättning av fisk har stora positivaeffekter både för yrkesfisket och för fritidsfisket. Det gäller framför alltutsättning av sådana arter som ål, lax, gös och havsöring. I andra fall kanrestaurering av biotoper vara väl så effektiva åtgärder. harutsättning av fisk finansierats med både fiskevårdsmedel och återståendeprisregleringsmedel. Genom förslaget om utökade resurser för fiskevård skapasytterligare möjligheter på detta område. Motionärernas önskemål bör kunnatillgodoses inom ramen för det förstärkta fiskevårdsanslaget.Utskottet avstyrker motion Jo407 (kd) yrkandena 2 och 3. Frågor om lokala ochregionala projekt inom fiske och turism bör bedömas av de myndigheter somansvarar för fördelning av strukturstöd och regional utveckling.ÖstersjölaxenPropositionenGenomförandet av den internationella aktionsplanen för Östersjölaxen, somantagits av för , bör prioriteras. skallaktivt verka för att minska fisket efter hotade naturliga laxbestånd. Därvidbör särskilt eftersträvas att fiskemönstret riktas mot fiske efter odlad laxsamtidigt som de naturliga laxbestånden skyddas. Vidare skall verka fören internationell reglering av utsättning av lax.MotionernaEnligt motion Jo11 (v) yrkande 8 bör den tillåtna längden för drivgarn iÖstersjön begränsas till högst . Liknande yrkanden framförs i motion Jo15(mp), där en ensidig svensk begränsning förordas. bör vidare inom EUoch verka för en drivgarnslängd om högst . I sammamotion förordas att upphör med fiske på blandade bestånd av lax itillväxtområdena i och att går före för att få detta fiskeatt upphöra.Enligt motion Jo403 (m) bör fredningstider och förbud inte ensidigt drabbayrkesfiskarna i norra . Motionärerna yrkar att regeringen ersätterberörda fiskare för de förluster som uppstått till följd av regleringen avlaxfisket. I motion Jo405 (m) yrkande 9 föreslås ett uttalande om vildlaxen.Det är av största vikt att både det yrkesmässiga och fritids- och turistfisketkan fortgå i de norra och södra länen. Om inskränkningar ärnödvändiga måste de utformas rättvist mellan olika kuststräckor. I motionJo410 (s) föreslås totalt förbud mot användning av drivgarn i . Imotion Jo411 (s) anförs att det krävs snabba och kraftfulla åtgärder för atträdda den vilda laxstammen. En så stor del som möjligt av den svenska kvotenmåste överföras till kustområden där fångsten av naturlax är mycket låg.Utskottets övervägandenSom framhålls i propositionen bör genomförandet av den internationellaaktionsplanen för Östersjölaxen prioriteras. Aktionsplanen är av avgörandebetydelse för nationellt skyddsvärda laxbestånd. har ett särskiltansvar för naturlaxstammarna eftersom de flesta kvarvarande naturligalaxbestånden i leker i svenska vattendrag. kommeratt ges i uppdrag att utreda och lämna förslag till regeringen om och hur enbegränsning av fisket efter vildlax kan genomföras. Ett ytterligare led ibevarandearbetet är att säkerställa genproduktionen för de vilda laxstammarna.Fiskeriverket skall utreda och lämna förslag om den framtida driften avgenbanken för lax i syfte att uppnå en kostnadseffektiv lösning.Den internationella aktionsplanen har utarbetats av en arbetsgrupp för . I planen anges bl.a. att senast år 2010skall av den potentiella produktionen av vild lax vara återuppbyggdinom genetiskt säkra gränser i varje enskild älv för att uppnå en bättrebiologisk balans mellan odlad och vild lax. har inrättat ennationell arbetsgrupp för att genomföra de åtgärder som enligt aktionsplanenbehövs för att rädda laxstammarna. Andra åtgärder inkluderar ökad fredning avhotade bestånd, återställande av reproduktionsområden, byggande av nyafiskvägar vid vandringshinder, förstärkningsutsättningar,beståndsundersökningar, märkning av odlad lax samt etablering och drift avreferensälvar.Regeringen understryker att regleringen av fisket efter lax är och förblir ensvår fråga. Problemen kan inte enbart lösas genom beslut om en mycket låg totaltillåten fångstmängd, eftersom det då bildas ett stort överskott av odlad lax ide utbyggda älvarna. Ett visst fisketryck måste därför upprätthållas.