bet · GK01KrU4 · 1997-01-30 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet motioner som rör idrottsfrågor.Motionerna avser bl.a. frågor om idrottens betydelse, om idrottsrörelsensoberoende ställning, om idrottens etik, om uppdraget för den tillsattaIdrottsutredningen, om jämställdhetsarbetet på idrottsområdet, om forskning omhandikappidrott, om internationella idrottsfrågor och om idrottsrörelsenssanktioner mot idrottsmän som använder dopningsmedel.Samtliga motionsyrkanden avstyrks. Detta sker i många fall med hänvisningtill arbete.Också två motioner som rör professionell boxning avstyrks. Motionärerna villatt det skall tillsättas en utredning rörande frågan om huruvida professionellboxning skall bli tillåten.En reservation som avser sistnämnda fråga har avgivits. Vidare har ettsärskilt yttrande avgivits. Detta avser frågan om enarbetsgrupp som skall samordna insatserna mot våldsyttringar i samband medidrottsevenemang skall slutredovisa sitt uppdrag. 1996/97:Kr257 av m.fl. (mp) vari yrkas14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nya aktivitetsformer inom idrott och friskvård,1996/97:Kr258 av m.fl. (kd) vari yrkas15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om idrotten,1996/97:Kr502 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om de sommarolympiska spelen.1996/97:Kr504 av m.fl. (m, v, kd) vari yrkas att hosregeringen begär en allsidig utredning om proffsboxning i i enlighetmed vad som anförts i motionen.1996/97:Kr506 av och () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en allsidig utredning rörande professionellboxning i Sverige.1996/97:Kr507 av m.fl. (v) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om idrottensbetydelse.1996/97:Kr510 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om idrottens etik,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om dopningspreparat,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att stärka breddidrotten,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skapa rimliga villkor för elitidrotten,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om idrottsarenors tillgänglighet för människor medfunktionsnedsättningar samt om behovet av forskning till förmån förhandikappidrotten,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att jämställdhetsarbetet inom idrottsrörelsen drivsvidare,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att idrottsrörelsen bör få ett ökat inflytande över de organ somsamordnar idrottsforskningen,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om idrottsrörelsens inflytande i utredningen om idrott,1996/97:Kr511 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förutsättningslös prövning av nivån på det framtida statliga stödettill idrotten,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen på ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder mot idrottsanknutet våld,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om idrottens jämställdhetsarbete.1996/97:Kr513 av tredje vice talman m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om idrottens stora samhällsnytta,1996/97:Kr514 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kommunernas roll för att uppnå jämställdhet inom idrotten,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det demokratiska underskottet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förutsättningarna för en jämställd fördelning av samhälletsresurser till idrotten.1996/97:Kr519 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om idrottsrörelsens oberoende ställning,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppföljning av insatser gällande idrottens internationellaförutsättningar.Vissa bakgrundsuppgifterEfter beredning i kulturutskottet behandlar ett antalidrottsfrågor. Hitintills har sådana frågor i allmänhet behandlats i ettbetänkande som avsett såväl idrottsbudgeten som idrottsfrågor som inte haftnågot direkt eller samband med budgeten. Den omläggning avbudgetprocessen som skedde innebar att hela det utgiftsområde inomstatsbudgeten, som omfattar idrottsbudgeten, nämligen utgiftsområde 17 Kultur,medier, trossamfund och fritid i fortsättningen kommer att behandlas i ettbetänkande. För innevarande budgetår behandlades idrottsbudgeten i det avriksdagen godkända betänkandet 1996/97:KrU1 Kulturpolitik, m.m., som godtagitsav . Utskottet hänvisar till betänkandet då detgäller stödet till idrotten . Merparten av de motionsförslag somavser idrottsfrågor behandlas i förevarande betänkande. De flesta av frågornaeller likartade frågor har tidigare behandlats av . Under avsnittetUtskottet redovisar utskottet i allmänhet i vilka tidigare betänkandenfrågorna behandlats.Flera av motionsförslagen avser det arbete som den tillsattaIdrottsutredningen (dir. 1996:84) skall genomföra. Även i fråga om vissa andramotionsförslag får utskottet anledning beröra utredningens uppdrag. Underavsnittet Utskottet lämnar utskottet närmare uppgifter om utredningen.Utskottet har dock funnit anledning att som en bakgrund till sina övervägandenredan här lämna en fullständig redovisning för utredningens uppdrag.Uppdraget är följande.UtvärderingKommittén skall utvärdera det nuvarande systemet för det samlade statligastödet till idrotten. Kommittén skall därvid analysera de av staten uppsattamålen för stödet, särskilt med inriktning på måluppfyllelse och relevans.Kommittén skall också bedöma effekterna av andra direkta och indirekta formerför statligt stöd till idrotten, exempelvis bidrag till utbildningsverksamhet,skatteregler m.m. En särskild analays skall göras av effektiviteten i detoffentliga stödet till den lokala verksamheten för barn och ungdom påidrottens område. Som en del i utvärderingen skall stödets nuvarandeadministrativa hantering analyseras.Kommittén skall belysa verksamheten inom idrottsrelaterad forskning.Dessutom skall omfattning och inriktning på statens insatser bedömas.Kommittén skall redovisa en analys av befintliga fakta i folkhälsofrågor medinriktning på den fysiska aktiviteten i olika åldersgrupper.Kommittén skall analysera hur idrottsrörelsens finansiering ser ut ,dess omfattning och inriktning samt ta ställning till hur det bör påverka denstatliga bidragsgivningen. Kommittén får gärna lämna förslag som kan ökaidrottsrörelsens egenfinansiering.Förslag till nya målKommittén skall, med utgångspunkt i utvärderingen, föreslå tydligare mål förstatens samlade stöd till idrotten. Därvid skall en anpassning ske till denförnyade statliga budgetprocessen samt till andra relevanta förändringar,främst de som beskrivits i utgångspunkterna för uppdraget. Kommittén skallockså föreslå en modell för hur bidragets effekter och effektivitet skallföljas upp och utvärderas och hur bidraget skall administreras ochåterrapporteras. I sitt förslag skall kommittén utgå från kravet på högeffektivitet och att möjligheterna till medborgerlig insyn och kontroll vidbidragsfördelningen skall säkerställas. Kommittén skall härvid prövamöjligheterna och lämpligheten för regering och riksdag att närmare styraanslagets inriktning.Kommitténs förslag skall utgå från att kvinnor och män får lika möjligheteratt bedriva idrott. Detta gäller såväl bredd- och motionsidrott somprestationsinriktad tävlingsidrott. Kommittén skall i sina förslag även utgåfrån idrottens betydelse för unga människor liksom för folkhälsan i övrigt. Avgrundläggande betydelse är att målen för stödet utformas så att de bidrar tillatt fler människor kan delta i idrottslig verksamhet utifrån sina egnaförutsättningar.Det är av vikt att värna om mångfalden av idrotter. Av detta följer attkommittén vid utformningen av målen för statens stöd till idrotten särskiltskall beakta de skilda ekonomiska villkor som gäller för olika idrottersmöjligheter till egenfinansering av såväl bredd- och motionsidrotten somelitidrotten. Det statliga stödets utformning får inte hindra enförnyelse och utveckling av idrottsrörelsen.En viktig utgångspunkt är alltjämt att statens stöd huvudsakligen börinriktas på att bidra till att det skapas ett bestående intresse blandmedborgare i alla åldrar för regelbunden fysisk aktivitet för att uppnå hälsaoch välbefinnande. Detta inom ramen för den levande folkrörelse som dendemokratiska idrottsrörelsen utgör.Kommittén skall utöver det allmänna kommittédirektivet, att redovisakonsekvenserna av sina förslag ur jämställdhetsperspektiv, även redovisakonsekvenserna av sina förslag ur såväl integrations- som folkhälsoperspektiv.Kommittén skall även ange kostnadskonsekvenser av de förslag som läggs fram.I de fall förslagen medför ökade utgifter eller minskade inkomster för detoffentliga måste förslag till finansiering genom omprioriteringarlämnas. Ekonomiska konsekvenser av förslagen skall redovisas såväl förkommuner och landsting som för statsförvaltningen. InledningI betänkandet behandlas ett antal idrottsfrågor, som tagits upp i motioner somväckts under den allmänna motionstiden i början av innevarande ,1996/97.Merparten av motionsförslagen avser frågor som behandlats tidigare avriksdagen. har också behandlat önskemål omtillsättande av en idrottsutredning. Regeringen tillsatte i slutet av förraåret en kommitté som skall utvärdera det statliga stödet till idrotten,nämligen den parlamentariskt sammansatta Kommittén (In 1996:03) om stöd tillidrotten (dir. 1996:84). Utskottet använder i detta betänkande namnetIdrottsutredningen på kommittén. Flera motionsförslag avser utredningensarbete. Som framgår av den följande framställningen bedömer utskottet attIdrottsutredningens arbete får betydelse för vissa av de motionsförslag somavser av under tidigare riksmöten behandlade frågor.Som bakgrund till en övergripande redovisning för och dessuppdrag lämnar utskottet vissa uppgifter om det nuvarande idrottsstödet.Kulturutskottet behandlade idrottsbudgeten för år1997. överensstämmer budgetåret med kalenderåret. Utskottetsförslag, som överensstämde med regeringens förslag i budgetpropositionen,godtogs av (prop. 1996/97:1 utg.omr. 17, bet. 1996/97:KrU1, rskr.1996/97:132). Till stöd till idrotten anvisades , vilketinnebar viss nedskärning i förhållande till förra budgetåret, beräknat på en12-månadersperiod. Till det angivna beloppet skall läggas 55 miljoner kronorsom enligt beslut får överföras från . Landstingen lämnar utbildningsstöd tillRiksidrottsförbundets distriktsidrottsförbund. Kommunala bidrag utgår såvältill anläggningar som till verksamhet. De offentliga penningströmmarna tillidrotten uppgick totalt till (SOU 1996:3).Utförliga direktiv har utfärdats för . I ett föregåendeavsnitt har lämnats en fullständig redovisning för utredningens uppdrag.Utgångspunkten för den utvärdering av det statliga stödet till idrotten somutredningen skall göra skall vara de av staten uppställda målen för bidragetsamt de samhällsförändringar som skett sedan målen fastställdes av riksdagenår 1970. Med utvärderingen som grund skall utredningen föreslå nya, tydligaremål för statens stöd till idrotten. Förslaget skall också innefatta en modellför uppföljning och utvärdering av verksamheten i relation till målen.Utredningen skall vidare analysera om det krävs nya rutiner för attsäkerställa insyn i och kontroll av bidragsfördelningen till idrotten. Arbetetskall utgå från att statens stöd huvudsakligen bör utformas så att det blandmedborgarna bidrar till att skapa ett bestående intresse för fysisk aktiviteti syfte att uppnå en god folkhälsa. Av särskild vikt är att stimulera en vitalungdomsidrott bedriven på demokratisk grund.I ingår företrädare för samtliga partier i riksdagen.Vidare finns i utredningen sakkunniga, bland dem företrädare förRiksidrottsförbundet, och experter, däribland företrädare för olikaidrottsförbund.Idrottsutredningens förslag bör utvecklas i dialog med berörda intressenterpå området. Arbetet bör därför präglas av dialog och samråd med såvälidrottsrörelsen som . Utredningen skall redovisa sittuppdrag senast i december 1997.Vissa allmänna idrottsfrågorI olika sammanhang har utskottet framhållit den stora betydelseidrottsrörelsen har i samhället. Idrotten erbjuder ett stort antal människorglädje, gemenskap och en hälsosam och meningsfull fritidssysselsättning.Idrottsrörelsen aktiverar vidare fler ungdomar än någon annanföreningsverksamhet.Idrottens betydelse kan exemplifieras med följande uppgifter. Omkring tremiljoner människor i vårt land, drygt en tredjedel av befolkningen, ägnar sigregelbundet åt idrott, som aktiva utövare eller som ledare. Idrottsrörelsenomfattar mer än 200 000 föreningar och 17 000 korpklubbar.Med anledning av vad som anförs i motion Kr507 (v) och motion Kr513 (fp)yrkande 1 vill utskottet även i detta sammanhang understryka attidrottsrörelsen har en mycket stor betydelse för samhället - liksom förindividen. Det finns anledning utgå från att ytterligare synpunkter i dessahänseenden kommer att framföras av . Utskottet, som direktoch indirekt återkommer till frågan i det följande, nöjer sig här med att ihuvudsak poängtera vad som anförs i de nämnda motionerna. Idrottsrörelsen harstor social betydelse bl.a. då det gäller ungdomens fostran och för attöverbrygga generationsmotsättningar. Även elitidrotten har betydelse, bl.a.då det gäller att skapa en positiv Sverigebild utomlands. Som anges i motionKr513 bedrivs idrott och föreningsliv inte bara inom idrottsrörelsen utanmånga andra ideella organisationer har på sitt program aktiviteter som är avlika stor betydelse, inte minst för friskvården.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motionsyrkandena intepåkallar någon åtgärd av . Yrkandena avstyrks således.Också frågan om idrottsrörelsens oberoende ställning har tidigare behandlatsav (se senast bet. 1994/95:KrU14). Frågan tas upp i motion Kr258(kds) yrkande 15 och i motion Kr519 (m) yrkande 1. I den förstnämnda motionenframhålls att idrottsrörelsen skall ha samhällets stöd men vara självständig iförhållande till stat, kommun och näringsliv. I motion Kr519 anförs bl.a. attdet är utomordentligt viktigt att idrottsrörelsen inte byråkratiseras ochtvingas in i en halvoffentlig roll. Den måste förbli en fri, obunden ochdemokratiskt uppbyggd rörelse.Utskottet vill erinra om att det i direktiven för i ettsärskilt avsnitt med rubriken och förnyelse framhållsbl.a. att det ideella föreningslivets integritet, självständighet ochutvecklingsförmåga är en viktig förutsättning för den offentligabidragsgivningen till föreningslivet. Utskottet delar denna uppfattning. Denangivna utgångspunkten är enligt utskottets mening viktig då utredningen skallutarbeta förslag till nya mål för statens samlade stöd till idrotten.Den motionsvägen upptagna frågan om idrottsrörelsens självständighetgentemot näringslivet har sin motsvarighet på kulturområdet, där det också ärav yttersta vikt att ett företag som sponsrar viss verksamhet inte påverkarutformningen och inriktningen av verksamheten. För idrottsrörelsen är detenligt utskottets mening lika viktigt som för kulturinstitutioner att inteskada sitt anseende genom att ingå olämpliga sponsringsavtal (jfr bet.1996/97: KrU1 s. 41). Utskottet är dock inte berett att förorda någon särskildreglering av denna avtalstyp och detta har inte heller begärts i den aktuellamotionen.Utskottet anser med hänvisning till det anförda att motionsyrkandena böravslås.Idrottsrörelsens etik ägnas stor uppmärksamhet i motion Kr510 (kd).Motionärerna uppehåller sig särskilt vid de etiska aspekterna vid utformningenav barn- och ungdomsidrotten. I när ungdomsvåld, drogmissbruk ochrasism utgör växande problem i samhället blir idrottens roll somungdomsfostrare viktigare än någonsin, anförs det i motionen. Därför böridrottsrörelsen i högre utsträckning betona de etiska frågorna. Eftersomelitidrottsmän utgör förebilder för många barn och ungdomar, äridrottsrörelsens etiska hållning och avståndstagande från dopning och det våldsom har idrottsanknytning angeläget.Utskottet delar motionärernas uppfattning att idrotten har en fostrandebetydelse för barn och ungdom. I anslutning till detta konstaterande villutskottet erinra om att det i direktiven till framhålls attden demokratiskt uppbyggda idrottsrörelsen genom sitt engagemang för en godsamhällsetik motverkar negativa yttringar och bidrar till integration avmänniskor som annars upplever ett utanförskap i samhället. Utredningsarbetetskall bedrivas bl.a. från denna utgångspunkt. Härtill kommer att det enligtutskottets bedömning finns en ökande insikt hos idrottsrörelsen - centralt ochlokalt - liksom hos andra folkrörelser om betydelsen av de frågor som tagitsupp i motionen.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandet (motionKr510 yrkande 1).I detta sammanhang behandlar utskottet även motion Kr511 (c), såvitt däribehandlas en fråga som avser den arbetsgrupp inom somskall samordna insatserna mot våldsyttringar i samband med idrotts-evenemang(yrkande 5). Arbetet skall inriktas på att - i samråd med berörda intressentersåsom lokala föreningar, spelarföreningar, supporterklubbar, polisdistrikt -försöka finna åtgärder som sätter stopp för våldsyttringar i samband medidrottsevenemang. Uppdraget skall redovisas senast den 1 juli 1998.Motionärerna vill att redovisningen skall ske i år.Beslut om arbetsgruppen fattades . Enligtgruppens arbetsplan skall, efter visst internt kartläggningsarbete, ett antalinlägg av företrädare för olika verksamheter och organisationer publiceras ien antologi . Vidare skall bl.a. de elitklubbar som figurerati samband med idrottsvåld besökas. skall arbetet fortsättamed att aktivt påverka möjligheterna att förhindra idrottsvåld. Arbetsgruppenssamlade arbete skall redovisas i en slutrapport under våren 1998.Arbetsplanen har lagts fast sedan motionen väcktes. Utskottet görbedömningen att det kommer att bli till fördel för resultatet avarbetsgruppens arbete om den får vara verksam som ursprungligenangivits. Motionsyrkandet bör därför avslås.IdrottsutredningenUtskottet har i tidigare avsnitt i betänkandet redovisat uppgifter omtillsättandet av och om dess sammansättning och dessuppdrag.Utskottet anser att motion Kr510 (kd) yrkande 18 om idrottsrörelsensinflytande i utredningen inte påkallar någon åtgärd. Utskottet harinhämtat att plats som sakkunnig iutredningen och att förbundet numera accepterat erbjudandet. Till utredningenhar vidare knutits experter från bl.a. , och . Utskottet vill vidareerinra om att, som angetts i det föregående, utredningens förslag börutvecklas i dialog med berörda intressenter på området och att arbetet därförbör präglas av dialog och samråd med bl.a. idrottsrörelsen. Motion Kr510yrkande 18 avstyrks således.Två yrkanden, nämligen yrkandena 1 och 3 i motion Kr511 (c), avserIdrottsutredningens arbete i vad avser storleken av det statliga stödet ochdärmed sammanhängande frågor. Bl.a. framhålls att den för budgetåret 1997genomförda besparingen på idrottsanslaget inte bör vara normgivande förutredningsarbetet.Utskottet vill framhålla att uppgiften för inte i förstahand är att pröva storleken av det statliga idrottsstödet. En sådan prövninggörs främst i budgetsammanhang. Detta står inte i motsättning till detförhållandet att kommande slutsatser då det gäller målenför idrottsstödet givetvis får betydelse för bedömningen av bidragets storlek.I utredningsdirektiven tas också i olika avseenden upp frågor som har direktbäring på bidragets storlek. Utredningen skall således analysera huridrottsrörelsens finansiering ser ut , dess omfattning och inriktningsamt ta ställning till hur det bör påverka den statliga bidragsgivningen. Detbör i sammanhanget erinras om att också skall angekostnadskonsekvenser av de förslag som läggs fram. I de fall förslagen medförökade utgifter eller minskade inkomster för det offentliga måste samtidigtförslag till finansiering genom omprioriteringar lämnas.Utskottet är inte berett att förorda någon ändring av utredningsdirektiven ivad avser de ekonomiska konsekvenserna av förslag. Medhänsyn härtill och då utskottet anser sig kunna utgå från att synpunkter somanförts i de nu aktuella motionerna kommer att uppmärksammas av utredningenutan något särskilt riksdagsinitiativ avstyrker utskottet motions-yrkandena.I motion Kr257 (mp) yrkande 14 framhålls att idrott och friskvård skall gåhand i hand. Staten bör stimulera och ge stöd till nya aktivitetsformerparallellt med den traditionella idrotten.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet redovisa följande omIdrottsutredningens uppdrag. Utredningen skall redovisa en analys avbefintliga fakta i folkhälsofrågor med inriktning på den fysiska aktiviteten iolika åldersgrupper. Utredningen skall i sina förslag utgå från bl.a.idrottens betydelse för unga människor liksom för folkhälsan i övrigt. Avgrundläggande betydelse är att målen för stödet utformas så att de bidrar tillatt fler människor kan delta i idrottslig verksamhet utifrån sina egnaförutsättningar. En viktig utgångspunkt skall alltjämt vara att statens stödhuvudsakligen bör inriktas på att bidra till att det skapas ett beståendeintresse bland medborgare i alla åldrar för regelbunden fysisk aktivitet föratt uppnå hälsa och välbefinnande. Med hänvisning till den lämnaderedovisningen anser utskottet att det synsätt på idrottsstödet som präglarmotionen står i mycket god överensstämmelse med innehållet iutredningsdirektiven. Motionsyrkandet avstyrks därför.Den sålunda lämnade redovisningen kan också utgöra svar på motion Kr510 (kd)yrkande 4, vari vikten av att stärka breddidrotten understryks. Motionärernautvecklar värdet för alla människor av motionsaktiviteter och annan friskvård.Inte heller detta motionsyrkande påkallar således någon åtgärd av riksdagen.Yrkandet avstyrks således.För att stimulera breddidrott är det nödvändigt att elitidrotten får rimligaverksamhetsvillkor. Elitidrottsutövarna fungerar som inspiratörer ochförebilder. Även dessa synpunkter framförs i motion Kr510 (kd).Utskottet har tidigare, nämligen , behandlat frågan om sambandetmellan breddidrott och elitidrott (bet. 1994/95:KrU14). Utskottetsställningstagande innebar då att utskottet anslöt sig till synpunkter av detslag som angetts. Vidare anslöt sig utskottet till ettpropositionsuttalande att elitidrotten är av stor betydelse för såvälungdomsrekryteringen som människors positiva upplevelser och känsla avsamhörighet på olika nivåer.De redovisade bedömningarna är fortfarande giltiga. Med hänsyn till detintresse elitidrotten tilldrar sig - inte minst då det gäller idrotter därSverige kan hävda sig på det internationella planet såsom i ishockey, tennis,golf och skidor - finns det anledning att utgå från att Idrottsutredningenkommer att uppmärksamma det samband som finns mellan elitidrott ochbreddidrott. Motionsyrkandet påkallar därför inte någon åtgärd av riksdagen.Yrkandet avstyrks således (motion Kr510 yrkande 6).Jämställdhetsarbetet på idrottsområdetI tre motioner tas ur delvis olika aspekter upp frågor om jämställdhetsarbetetpå idrottsområdet.Som en bakgrund till motionsönskemålen, som i korthet redovisas i detföljande, vill utskottet erinra om följande.Under senare år har frågor om jämställdheten och jämställdhetsarbetet påidrottsområdet ägnats betydande uppmärksamhet i olika sammanhang. Såväl våren1993 som behandlade utskottet ingående sådana frågor (bet.1992/93:KrU14 och bet.