bet · GL01UU2 · 1997-11-25 00:00:00 — De totalautestående utfästelserna för det bilaterala utvecklingssamarbetet uppgår tillcirka 6,3 miljarder kronor.MotionernaModerata samlingspartiet anför i partimotion U202 (m) att biståndet till ett u-lands statsmakt normalt inte bör överskrida av landets BNP, vilket vältäcker kostnaderna för grundläggande utbildning och hälsovård för alla (yrkande8). Enligt motionen ligger erfarenhetsmässigt den samlade offentligakonsumtionen i ett fattigt u-land under stark tillväxt just kring . De egnagenererade skattemedlen kan därutöver satsas i kapitaluppbyggnaden för vägar,vatten och avlopp. Bistånd till statsmakten måste inriktas på de mestprioriterade sektorerna samt kunskapsöverföring på strategiskt viktiga områden,såsom mänskliga rättigheter, demokrati, rättsstat och arbete motdiskriminering, uppbyggnad av marknadsekonomins regler och institutioner liksomkunskap om naturvård och miljöhänsyn.Partiet anser vidare att ett triangelsamarbete bör prövas mellan , ettafrikanskt land och ett f.d. u-land som framgångsrikt utrotat fattigdomen påkort tid (yrkande 9). Enligt motionärernas uppfattning bör kunskapsutbytetkunna ske också med andra länder än enbart . För många finnsdet större erfarenheter att hämta från andra mer framgångsrika somt.ex. och Sydkorea.Systemet med landramar bör enligt Moderata samlingspartiet avskaffas tillförmån för avtal där strikta villkor vad gäller korruption, effektivitet ochdemokratiutveckling uppställs (yrkande 10, delvis).Enligt motionärerna bör ha det centrala ansvaret förutvecklingssamarbetet och relationerna till samarbetsländerna ochinternationella organisationer samt erhålla resurser härför (yrkande 11).Moderata samlingspartiet återkommer i sin kommittémotion U609 (m) till dettidigare framförda förslaget om att regeringen skall redovisa läget ochutvecklingen beträffande mänskliga rättigheter och demokrati i mottagarländernaför svenskt bistånd (yrkande 3). Enligt motionärernas uppfattning skulle ensådan rapport - som avlämnas före eller senast i samband medbudgetförslaget - kunna utgöra ett underlag för en utförlig debatt inför beslutom framtida svenska biståndsinsatser. Vetskapen om att den svenska riksdagennoggrant följer och värderar utvecklingen av mänskliga rättigheter ochdemokrati skulle vara en viktig signal till mottagarländerna.Moderata samlingspartiet framför också i kommittémotion U224 (m) att systemetmed landramar bör avskaffas (yrkande 1, delvis).Partiets förslag till medelsfördelning inom det bilateralautvecklingssamarbetet framgår av tabellerna 5 (för det bilateralautvecklingssamarbetet) och 6 (Landramar, planerade 1998). Tabellerna återfinnsi bilaga till detta betänkande.Av tabell 5 framgår att Moderata samlingspartiet under anslaget A 1Biståndsverksamhet föreslår att fördelas på anslagspostenför det bilaterala utvecklingssamarbetet, vilket är 1 130 miljoner kronormindre än vad regeringen har föreslagit (yrkande 2, delvis). Motionärernaföreslår ett antal förändringar av delposterna under anslagsposten för detbilaterala biståndet (yrkandena 1 i berörd del och 3). Delposterna Ekonomiskareformer och information avskaffas. Informationsinsatser skall ses som enintegrerad del i respektive anslag och delpost. Ekonomiska reformerersätts i huvudsak med den nya delposten Skuldavskrivningar för högt skuldsattalåginkomstländer. Därtill upprättas delposten Snabb fattigdomsavveckling iAfrika, med inriktning på basal utbildning, hälsovård och stöd tillrättssamhället, samt delposten Demokratiutveckling i södra . Iförhållande till regeringens förslag vill motionärerna anslå ett högre belopppå delposten Enskilda organisationer. Partiet anser vidare att posternaProgramutveckling och Rekrytering och utbildning av fältpersonal ochmultilaterala experter under delposten Särskilda utvecklingsprogram kanavskaffas.Centerpartiets kommittémotion U207 (c) återger partiets prioriteringar inom detsvenska bilaterala biståndet (yrkande 1, delvis). Enligt Centerpartietsuppfattning bör detta bistånd i högre grad än koncentreras på att gemänniskor på den lokala nivån bättre möjlighet att i första hand tillgodosesina grundläggande behov. Det innebär en generell inriktning till förmån försmåskalighet i biståndet med tyngdpunkt på landsbygdsutveckling, hållbarutveckling och miljö, anpassad teknik och hjälp till självhjälp. Det innebärockså fortsatt stöd till utbildning och hälso- och sjukvård. Motionärerna anseratt bistånd som särskilt kommer kvinnor till del bör prioriteras. Tydligare änvad som sker bör det markeras att demokrati och respekten för mänskligarättigheter är en förutsättning för en långsiktigt hållbarfattigdomsbekämpning.I motionen begärs också ett tillkännagivande om en problemorienteradanslagsstruktur, om ökad flexibilitet i svenskt biståndssamarbete samt om ökatstöd till gränsregionalt och regionalt samarbete (yrkande 2). harunder kritiserat den dominerande roll landprogrammen haft förSveriges bilaterala bistånd. Enligt uppfattning bör betoningen ibiståndsprioriteringarna ligga vid de problem som bör lösas. Landvalet ellerregionvalet blir då beroende av var problemen uppträder. Enligt motionärernabör de av regeringen utpekade centrala områdena (miljö, jämställdhet,fattigdomsbekämpning och demokrati) - med vissa förtydliganden - kunna utgörahuvudposter under anslaget för bilateralt utvecklingssamarbete. Partiet anseratt en ökad andel av det svenska biståndet bör gå till regionalt ochgränsregionalt samarbete. Miljöproblem, klimatfrågor, ökenspridning ochlivsmedelsförsörjning är problemområden i stort behov av samlade grepp ochregionala, gränsöverskridande samarbetsformer. Motionärerna anser också att detsvenska biståndet måste bli mer flexibelt. Nya angelägna projekt måste kunnastartas och måste andra projekt eller landsamarbeten kunna minska iomfattning eller helt avvecklas.Centerpartiet föreslår att , dvs. merän regeringen, fördelas på anslagsposten för det bilateralautvecklingssamarbetet under anslaget A 1 Biståndsverksamhet, men ställer sig iövrigt bakom de av regeringen presenterade beräkningarna för det bilateralabiståndet (yrkande 6, delvis). sammantagna förslag tillmedelsfördelning vad gäller det bilaterala biståndet framgår av tabellerna 5(för det bilaterala utvecklingssamarbetet) och 6 (Landramar,planerade 1998) som fogats som bilaga till detta betänkande.I sin partimotion U219 (fp) krävs att , med avslag på regeringensförslag till riksdagsbeslut i motsvarande delar, bemyndigar regeringen att görade utfästelser och åtaganden som förordas i motionen vad gäller bilateraltutvecklingssamarbete, särskilda utvecklingsprogram, folkrörelser och andraenskilda organisationer, betalningsbalansstöd och skuldlättnader (yrkande 29,delvis).Folkpartiet liberalerna menar att det i en situation med enorma behov avkatastrofhjälp och omfattande behov av bistånd till stöd för ekonomiskareformprocesser inte är svårt att se angelägna ändamål för det svenskautvecklingssamarbetet. Partiet anser att de enskilda organisationerna - såsomkyrkor och samfund av olika slag, fackföreningar, idrottsföreningar, politiskapartier etc. - bör ha en betydelsefull roll i detta arbete. Internationelltsolidaritetsarbete genom enskilda organisationer har visat sig vara effektivtoch vilar på stor erfarenhet. Korta beslutsvägar och ett obyråkratiskt sätt attarbeta gör att hjälpen genom frivilligorganisationer är kostnadseffektiv ochnår fram. Biståndsviljan bland de som arbetar inom enskilda organisationermåste tas till vara och på olika sätt stödjas och uppmuntras. Motionärernaförespråkar mer flexibla landramar för programländerna.Motionärerna föreslår också att regeringen i en särskild rapport -eller på annat lämpligt sätt - för borde redovisa läget i våramottagarländer med avseende på demokrati och mänskliga rättigheter (yrkande13).Folkpartiet liberalernas förslag till medelsfördelning inom det bilateralautvecklingssamarbetet framgår av tabellerna 5 (för det bilateralautvecklingssamarbetet) och 6 (Landramar, planerade 1998), vilka återfinns ibilaga till detta betänkande.Av tabell 5 framgår att liberalerna under anslaget A 1Biståndsverksamhet föreslår att fördelas på anslagspostenför det bilaterala utvecklingssamarbetet, vilket är merän vad regeringen har föreslagit. Partiet vill för delposterna ,, Särskilda utvecklingsprogram, Enskilda organisationer samtEkonomiska reformer anslå högre belopp än regeringen.I yrkande 16 krävs ett tillkännagivande om att ett program bör framtas föratt främja högre kvalitet på biståndet. I motionen redovisas bl.a. följanderiktlinjer för ett sådant program. Biståndet måste bidra till att krympa ocheffektivisera staten. Det är en viktig uppgift att hjälpa staten att skapainstitutionella ramar för att marknaden skall kunna bygga landets ekonomi.Programstödet måste kombineras med kunskapsöverföring för att stärkautvecklingen av marknadsekonomiska institutioner liksom av lagstiftning och enansvarsfull statsförvaltning. Mottagarlandet bör öppet redovisa biståndet i sinstatsbudget. Det bidrar till att synliggöra politiska prioriteringar för bl.a.parlamentsledamöter och opinionsbildare.I yrkande 21 lyfter motionärerna fram frågan om biståndsberoende. bekämpas genom insatser som bidrar till inhemsk resursmobilisering.Motionärerna kräver vidare i yrkande 26 ett tillkännagivande om det s.k.biståndsbombardemanget. Detta bör motverkas främst genom att stöd i större gradges till hela program och i mindre utsträckning till enstaka projekt, ikombination med tydliga krav på politikens innehåll.Vänsterpartiet betonar i partimotion U213 (v) betydelsen av utvecklingsarbetetsinriktning på de fattigaste länderna, områdena och befolkningsgrupperna.Motionärerna ställer sig bakom regeringens uppfattning att man måste komma bortfrån de paternalistiska föreställningar som ibland varit förbundna medbiståndet och i stället tala om partnerskap och internationell samverkan.Vänsterpartiet vill dock gå längre när det gäller partnerskapet och hänvisartill hur samarbetet mellan och har utvecklats. Motionärernaframhåller betydelsen av att korruption i alla dess former bekämpas. Också deenskilda organisationernas betydelse för det svenska utvecklingssamarbetetframhålls i motionen.Den medelsfördelning som föreslår när det gäller detbilaterala utvecklingssamarbetet framgår av tabellerna 5 (för detbilaterala utvecklingssamarbetet) och 6 (Landramar, planerade 1998), vilkaåterfinns i bilaga till detta betänkande.Av tabell 5 framgår att partiet under anslaget A 1 Biståndsverksamhetföreslår att fördelas på anslagsposten för det bilateralautvecklingssamarbetet, vilket är mer än vad regeringen harföreslagit. vill i förhållande till regeringens förslag anslåhögre belopp för delposterna , Särskilda utvecklingsprogram,Enskilda organisationer, Humanitärt bistånd och Ekonomiska reformer (yrkandena12-16).Miljöpartiet betonar i partimotion U223 (mp) det svenska utvecklingssamarbetetsbetydelse för att bl.a. bekämpa fattigdom, miljöförstöring och korruption iutvecklingsländerna. Partiet framhåller vikten av att ett utvecklingsland intedrabbas av biståndsberoende så att det inte själv kan ta itu med nödvändigasamhällssektorer som utbildning, omsorg, miljö. Motionen tar också upp värdetav att utvecklingssamarbetet inriktas mot att bekämpa drogproblem,alkoholmissbruk och bristen på jämställdhet samt diskriminering av kvinnan.Betoningen på partnerskap i det svenska utvecklingssamarbetet omtalas medgillande av motionärerna. Partnerskapet innebär en jämlik relation med ettömsesidigt givande och tagande under full insyn och öppenhet.Miljöpartiet har i sitt budgetalternativ inte föreslagit några ändringar ilandramarna utan valt att prioritera speciella verksamheter och sektorer,vilket, enligt partiets mening, gynnar hela registret av biståndsaktiviteter ide olika programländerna. Det förslag till medelsfördelning för det bilateralautvecklingssamarbetet som de gröna föreslår i den nu aktuellabiståndsmotionen framgår av tabellerna 5 (för det bilateralautvecklingssamarbetet) och 6 (Landramar, planerade 1998). De två tabellernaåterfinns som bilaga till detta betänkande.Av tabell 5 framgår att under anslaget A 1 Biståndsverksamhetföreslår att fördelas på anslagsposten för det bilateralautvecklingssamarbetet, vilket är mer än vad regeringenhar föreslagit (yrkande 14, delvis). I medelsfördelning underdenna anslagspost anslås - i förhållande till regeringens förslag - mer tilldelposterna Särskilda utvecklingsprogram, Enskilda organisationer ochHumanitärt bistånd.Kristdemokraterna framhåller i partimotionen U220 (kd) att det är nödvändigtmed koncentration och fokusering på i första hand de allra fattigaste ländernaför att biståndets kvalitet skall kunna bibehållas. För att kunna hanteramångfalden i det svenska biståndet på ett effektivt sätt krävs attmålsättningen med och resultatstyrningen av biståndet är väl genomtänkta innanbiståndsverksamheten vidgas. Antalet misslyckade projekt till följd av ett förklent beredningsarbete och till följd av försök att ?bygga? bort misslyckandengenom att tillföra mer resurser i form av personal och pengar är alltför många.Kristdemokraterna ogillar att flerårsavtal med mottagarländerna upprättas(yrkande 18). Risken är stor att kapital binds utan attavtalen villkoras till prestationer och resultat. Motionärerna tror inte attdet är bra att kravlöst binda upp fleråriga beloppsramar. Det kan leda tillpassivitet hos mottagarländerna och inverka menligt på ländernas utveckling.I motionen krävs att behovet av uppföljning och utvärdering i biståndsarbetetbetonas (yrkande 11). Partiet menar att regeringens betoning på partnerskap närdet gäller det bilaterala biståndssamarbetet innebär en risk för att man geravkall på kravet om ett fungerande system för uppföljning och kontroll.Kristdemokraterna poängterar också det beklagliga i att det oberoendesekretariatet för analys och utvärdering av det svenska utvecklingsbiståndet(SAU) har lagts ner. föreslår därför att ett oberoendesekretariat med uppgift att granska och utvärdera det svenska biståndet skapas(yrkande 14).Motionärerna begär vidare att regeringen återupptar utgivningen av dentidigare utgivna årsredovisningen, kallad ?Svenskt bistånd?, över det svenskainternationella utvecklingssamarbetet. I den beskrevs det svenska biståndetsinnehåll med bl.a. heltäckande statistiska uppgifter samt en genomgång avmottagarländernas efterlevnad av de kriterier åsatt samarbetet (yrkande20).Kristdemokraternas förslag till medelsfördelning inom det bilateralautvecklingssamarbetet framgår av tabellerna 5 (för det bilateralautvecklingssamarbetet) och 6 (Landramar, planerade 1998), vilka återfinns ibilaga till detta betänkande.Av tabell 5 framgår att under anslaget A 1Biståndsverksamhet föreslår att fördelas på anslagspostenför det bilaterala utvecklingssamarbetet, vilket är merän vad regeringen har föreslaget (yrkande 2, delvis). Motionärerna vill församtliga delposter under anslagsposten för det bilaterala biståndet, medundantag av delposten Information, anslå högre belopp än regeringen.Utskottets övervägandenI propositionens yrkande 2 (delvis) föreslås - vad gäller det bilateralautvecklingssamarbetet - bemyndigande för regeringen att göra vissa utfästelseroch åtaganden. Utskottet anser att bör bemyndiga regeringen att görade utfästelser och åtaganden som förordas i propositionens yrkande 2 i den delsom avser det bilaterala utvecklingssamarbetet.Därmed tillstyrks propositionens yrkande 2 i berörd del.I flertalet motioner föreslås, vilket även framgår av tabell 5 i bilagan tilldetta betänkande, från budgetpropositionen avvikande medelsfördelning vad avseranslagsposten för det bilaterala utvecklingssamarbetet. Sådana förslag framförsi motionerna U224 (m) yrkande 2 (delvis), U207 (c) yrkande 6 (delvis), U219(fp) yrkande 29 (delvis), U213 (v) yrkandena 12-16, U223 (mp) yrkande 14(delvis) och U220 (kd) yrkande 2 (delvis). I ett stort antal fall förekommerockså alternativa förslag på nivåer under anslagsposten för det bilateralautvecklingssamarbetet. Beträffande landramarna framgår dessa alternativförslagav tabell 6, som fogats till betänkandet som bilaga. Alternativen tillregeringens förslag till fördelning inom ramen för Särskilda utvecklingsprogramframgår av tabell 5 i samma bilaga.I motion U224 (m) yrkande 3 framläggs förslag om att avskaffa posternaEkonomiska reformer och Information under anslagsposten för det bilateralautvecklingssamarbetet, samt posterna Programutveckling respektive Rekryteringoch utbildning av fältpersonal och multilaterala experter under delpostenSärskilda utvecklingsprogram. Ekonomiska reformer ersätts i huvudsakav den nya delposten Skuldavskrivningar för högt skuldsatta låginkomstländer. Isamma motion, U224 (m) yrkande 1 (delvis), föreslås tre nya delposter underanslagsposten för det bilaterala utvecklingssamarbetet: Allmänt anslag förAfrika, Snabb fattigdomsavveckling i respektive Demokratiutveckling isödra anser att regeringens förslag till fördelning mellan olika delposterinom det bilaterala utvecklingssamarbetet för är lämpligt ochväl avvägt. Utskottet vill också hävda att den valda anslagsstrukturen, inomanslagsposten för det bilaterala utvecklingssamarbetet, är ändamålsenlig. Ikonsekvens med detta ställningstagande och till följd av tidigareställningstaganden rörande utgiftsramen och fördelningen inom utgiftsområdetavstyrks de förslag om en alternativ fördelning och anslagsstruktur inom detbilaterala utvecklingssamarbetet som framförs i motionerna U224 (m) yrkandena1-2 i berörda delar samt 3, U207 (c) yrkande 6 i berörd del, U219 (fp) yrkande29 i berörd del, U213 (v) yrkandena 12-16, U223 (mp) yrkande 14 i berörd deloch U220 (kd) yrkande 2 i berörd del.I motion U207 (c) yrkande 1 (delvis) framförs en rad förslag tillprioriteringar inom det svenska bilaterala utvecklingssamarbetet, t.ex. vadgäller en ökad tyngdpunkt på landsbygdsutveckling och markering av demokratioch respekt för mänskliga rättigheter som en förutsättning författigdomsbekämpningen.Vad i motionen omtalas som önskvärda prioriteringar i det svenska bilateralautvecklingssamarbetet ligger, enligt utskottets bedömning, väl i linje med densvenska biståndspolitiken. Fattigdomsbekämpningen är det övergripande målet försvenskt utvecklingssamarbete. Det kan också konstateras att regeringen ibudgetpropositionen klart har angivit att långsiktigt bilateraltutvecklingssamarbete främst bör koncentreras till länder som har vilja ochförmåga att bedriva en framgångsrik politik mot fattigdom. Utskottet instämmeri bedömningen att demokrati och respekt för mänskliga rättigheter är viktigaförutsättningar för en långsiktigt hållbar fattigdomsbekämpning. Det är därförpositivt att demokratifrågorna står i fokus för den syn som präglar det svenskaarbetet kring fattigdomsproblematiken. Enligt utskottets uppfattning bidrar densvenska biståndspolitiken på ett värdefullt sätt till att skapa förutsättningarför de fattiga ländernas folk att själva lösa sina problem.Fattigdomsorienteringen behöver däremot inte innebära att samtliga insatservänder sig till fattiga grupper.En övervägande del av världens fattiga finns fortfarande på landsbygden.Biståndet har därför en viktig uppgift att fylla vad gällerlandsbygdsutveckling. En förutsättning för en framgångsrik landsbygdsutvecklingär bl.a. en god makroekonomi, stabila spelregler avseende t.ex. äganderätt, godutbildning, fungerande infrastruktur, samt insatser för att höja jordbruketsproduktivitet. Livsmedelssäkerhet och ett uthålligt jordbruk är frågor som harfått ökad aktualitet i utvecklingssamarbetet. Utskottet kan också konstateraatt livsmedelssäkerhet och vatten utgör prioriterade frågor i Sidashandlingsprogram för hållbar utveckling.Därmed kan motion U207 (c) yrkande 1 i berörd del anses besvarad.Med motion U202 (m) yrkande 8 följer ett förslag om att bistånd till ett u-lands statsmakt normalt inte bör överskrida av landets BNP.Utskottet har tidigare haft att ta ställningen till kravet att biståndetendast får uppgå till en viss procent av mottagarlandets BNP (bet. 1996/97:UU15Internationellt utvecklingssamarbete). Utskottet framhöll i detta sammanhangatt uppgifter om BNP är mycket osäkra i många av de fattigaste länderna och attden föreslagna principen om en bestämd procent av landets BNP inte ansågs varaändamålsenlig. Utskottet anser sig inte heller nu kunna ställa sig bakomförslaget om att biståndet endast får uppgå till en viss procent av BNP i deländer som mottar svenskt stöd.Motion U202 (m) yrkande 8 avstyrks med detta.Flera motioner, U202 (m) yrkandena 9, 10 (delvis) och 11, U224 (m) yrkande 1(delvis), U207 (c) yrkande 2 och U220 (kd) yrkande 18, gäller specifika förslagtill förändringar av hur det svenska biståndet struktureras och organiseras.Bland förslagen återfinns t.ex. krav om att systemet med landramar avskaffas,att fleråriga samarbetsavtal slopas, att ett s.k. triangelsamarbete prövas, attUtrikesdepartementet ges det centrala ansvaret för utvecklingssamarbetet ochrelationerna med samarbetsländer och internationella organisationer, samt atten mer problemorienterad anslagsstruktur införs.Beträffande förslagen om att avskaffa systemet med landramar respektivefleråriga samarbetsavtal har utskottet i betänkandet 1996/97:UU15Internationellt utvecklingssamarbete bl.a. anfört att det numera isamarbetsavtalen alltid finns klausuler med krav på uppföljning, redovisningoch korruptionshämmande kontroll. Dessa frågor är viktiga, och stora krav börställas på att länderna uppfyller de villkor som ställs. Bistånd kan alltidavbrytas om förutsättningarna för ett bra bistånd radikalt försämras. Samtidigtfinns det ett värde i att biståndet är långsiktigt och förutsebart förmottagarländerna. De landstrategier som avses fastställas för samtligaprogramländer, andra viktiga samarbetsländer samt för vissa regioner, harnormalt ett femårsperspektiv med revidering om inte regeringenbedömer att arbetet med en ny landstrategi kan skjutas framåt i tiden.Strategierna kopplas oftast till treåriga, i några fall tvååriga,samarbetsavtal med programländerna. Landramen är det årliga utfästa beloppet isamarbetsavtalet. Systemet är, enligt utskottets uppfattning, lämpligt ochfunktionellt för att garantera effektiviteten och flexibiliteten i det svenskautvecklingssamarbetet. Utskottet finner därför inte anledning att förorda någonavveckling av systemet med landramar eller av systemet med flerårigasamarbetsavtal.Utskottet avstyrker i konsekvens med detta motionerna U202 (m) yrkande 10 iberörd del, U224 (m) yrkande 1 i berörd del och U220 (kd) yrkande 18.Utskottet har tidigare haft att ta ställning till kravet om att geUtrikesdepartementet det centrala ansvaret för utvecklingssamarbetet ochrelationerna med samarbetsländer och internationella organisationer. Ibetänkandet 1996/97:UU15 Internationellt utvecklingssamarbete besvaradeutskottet detta krav med följande:Ansvaret för biståndet är fördelat på samma sätt som för andra delar av denstatliga verksamheten i . och regeringen fastställer mål ochmedel medan ansvarigt ämbetsverk, i detta fall Sida, ansvarar förgenomförandet. Utskottet noterar att styrning undersenare år stärkts. Från att ha varit inriktat på formellt fastställande avredan färdigberedda insatser inriktas styrningen numera på policy, t.ex. i formav handlingsprogram, vilka tas fram av Sida på regeringens uppdrag, och pålandstrategier i vilka mål, inriktning och omfattning av samarbetet medprogramländer och andra viktigare samarbetsländer fastställs efter samrådmellan UD och Sida. De integrerade biståndsambassaderna i programländerna, menäven utlandsmyndigheter i andra , har fått en stärkt roll i dialogenmed mottagarlandet och i styrningen och genomförandet av det svenska biståndet.Utskottet finner inte anledning att ändra sitt ställningstagande.