bet · GK01UU16 · 1997-02-13 00:00:00 — Förutom de omfattande och värdefulla insatser på det medicinskaoch humanitära området som utförts och utförs av svenska enskildaorganisationer har Sida lämnat ett bidrag på till Skandinaviskabarnmissionen för insatser i . Ett bidrag på har ocksålämnats för socialt arbete med barn och familjer i . Väsentligainslag i dessa verksamheter har varit korttidsrehabilitering av barn som harrest till i detta syfte.Med hänsyn till de svåra förhållanden som råder för den saneringspersonalsom arbetar vid den havererade reaktorn i Tjernobyl fattade regeringen besluti om att bistå brandväsendet i Tjenobyl med utrustning till ettvärde av . Till följd av detta bistånd levererades genomRäddningsverkets försorg 50 specialgjorda brandskyddsdräkter för brandmännenvid reaktorn och brandsläckningsutrustning till Tjernobyl.Från Europeiska unionens sida har enbart satsatsdrygt för att höja säkerheten vid de sovjetbyggdareaktorerna, för att förbereda en slutlig stängning av Tjernobyl och för attge stöd till offren för olyckan. Dessutom har EU bidragit med läkemedel ochprogram för befolkningen i de kontaminerade områdena. I detta och andra EU-program har spelat en aktiv roll för att hjälpa offren och förebygganya strålningsolyckor.Sverige har således med betydande belopp bistått de drabbade länderna sedanolyckan i Tjernobyl både med tekniska och humanitära insatser. Effekterna avolyckan har emellertid en så stor dimension att det, för att nå effektivaresultat, krävs ett internationellt engagemang. Det finns ett sådant ochSverige samarbetar med länder som , och förutomsamarbetet genom Europeiska unionen där är delaktigt. har således på olika sätt verkat för att hjäpaoffren, förebygga upprepade strålningsolyckor och för att långsikigt avvecklakärnkraftverket i Tjernobyl.Motionärerna anför att har ett ansvar att internationellt verka föratt övriga reaktorer stängs i Tjernobyl och att offren får hjälp. Som harframgått av ovanstående har bistått både bilateralt och i samarbetemed andra länder. Genom EU verkar även för att de kvarvarandeTjernobylreaktorerna skall stängas så fort som möjligt.Utskottet tolkar motionärernas uppfattning så att - tillsammans medandra länder - bör bistå de drabbade länderna för att undvika ytterligarestrålningsolyckor och för att hjälpa offren. har dock inget enskiltansvar i detta arbete. Utskottets uppfattning är - som har framgått ovan - attSverige har uppfyllt vad som kan förväntas av en deltagare av detinternationella samfundet med att hjälpa de drabbade länderna och människorna.Det utesluter emellertid inte ytterligare insatser. Därmed anser utskottetmotion U807 (mp) yrkandena 1 och 2 besvarad.Vad avser yrkandena 3 och 4 i samma motion är det frågor där det ej ankommerpå att fatta beslut varför de avstyrks. Vad avser yrkande 5 fattasbeslut av de berörda myndigheterna, ej av , varför yrkandet avstyrks.Med anledning av motion U805 (s) vill utskottet anföra att det föreligger ettsvenskt initiativ om att starta en utveckling av en förÖstersjöregionen. Frågan diskuterades bl.a. vid den regeringskonferens inomÖstersjörådet som ägde rum i under svensktordförandeskap. Som framgått ovan lägger regeringen stor vikt vidmiljösamarbetet mellan länderna runt för att förbättra i synnerhetvattenmiljön. Även kommuner och regioner kan bidra i detta arbete, dels medegna medel, dels med medel som finns att få från det speciella stödet tillvänortskontakter. Något särskilt tillkännagivande anser utskottetinte vara behövligt i denna fråga. Därmed avstyrks motion U805 (s) yrkandena 1och 2.4. Regionalt och multilateralt samarbeteSammanfattning av motionernaI den centerpartistiska partimotionen U802 (c) anförs att det är viktigt attSverige medverkar till att även fortsättningsvis kommer att spela enviktig roll för att förbättra samarbetet i närområdet, vilket bl.a. innefattarÖstersjöregionen. naturliga ledarroll i för utvecklingen avÖstersjösamarbetet bör bibehållas (yrkande 1).I motion U703 (v) framhåller motionärerna att det förekommitkontakter och handel mellan människorna som bebott den region som kallasBarentsregionen. Efter och det sluthar intresset för kontakter och samarbete tagit ny fart. Regionen betraktassom ett av de mest resursrika i . Mineralförekomster finns över helaområdet. har visat ett stort intresse. Det finns riskatt en framtida hård exploatering av regionens resurser leder till såvälfortsatt som förvärrad miljöförstöring utan att några värden stannar iregionen. Den bör göra klart för de svenska företag som äraktiva i regionen att man förväntar sig samma hänsynstagande till människoroch miljö som om företaget vore verksamt i (yrkande 1).I finns vidsträckta obebodda ödemarksområden med orördnatur. Den är dock känslig för rubbningar i den ekologiska balansen eftersomnaturens egen reningsförmåga är liten. I och Archangelskområdet finnsvärldens största koncentration av verksamma och uttjänta kärnreaktorer somkan ställa till svåra miljöskador. Korrosion och bristande teknisk utrustningsamt andra riskfaktorer gör situationen alarmerande menar motionärerna. Debegär därför att i internationella fora verkar för en stor samladinternationell insats för att lösa problemen med kärnkraftssäkerhet ochstrålskydd på (yrkande 2).I motion U512 (s) betonas de nya utvecklingsmöjligheter som har öppnats påNordkalotten. Med sina outnyttjade naturtillgångar och sin välutbildadebefolkning är tillgänglig som en möjlig marknad. Naturtillgångarnaär stora och råvarorna skulle kunna bearbetas i och ge mångaarbetstillfällen. Det behövs omfattande resurser för att komma till rätta medmiljöproblemen på som är mycket svåra. och Norrbottenslän måste därför få tillräckliga ekonomiska förutsättningar för sitt arbetemenar motionärerna och föreslår att ökade resurser bör satsas på samarbetetinom Barentsregionen.Även i kommittémotion U810 (c) framhålls att är ett av Europasrikaste områden med stora mineralförekomster och naturtillgångar och attregionen kan komma att få en mycket stor betydelse för utvecklingen i vårvärldsdel under förutsättning att området får utvecklas positivt vad gällerekonomi, demokrati och allmän stabilitet. Regionen utgör också ett av de mestmiljöförorenade områdena i . vill därför att regeringentill skall lämna en redovisning över den aktuella miljösituationen iBarentsregionen samt lämna förslag till lämpliga åtgärder från svensk sida(yrkande 1).Motionärerna bakom motion U809 (mp) uppmärksammar också problemen med denstarka koncentrationen av kärnvapen, atomubåtar, kärnavfall, radioaktivautsläpp, dumpning av radioaktivt avfall m.m., och motionärerna menar att dettautgör en miljörisk också för . En komplicerande faktor är att de ryskamyndigheterna inte bistår med den information som är nödvändig för att beslutaom lämpliga åtgärder. De begär därför ett tillkännagivande om demiljörisker som finns i (yrkande 2) samt ett tillkännagivandeom att kräva insyn och öppenhet angående radioaktiva utsläpp och kärnbränsle iBarentsregionen (yrkande 1). Motionärerna vill vidare att miljöhoten iBarentsregionen övervakas och åtgärdas (yrkande 4), att samarbetet motmiljöhoten i regionen utvecklas vidare (yrkande 5) och att dessa frågor försupp på internationell nivå (yrkande 6).Motionärerna bakom motion U703 (v) anför att för att skallkunna byggas ut, få ekonomisk vikt och minska behovet av regionalpolitisktstöd måste ett ekologiskt hållbart kommunikationssystem i regionen byggas uppoch ett, enligt motionärerna, flertal för regionen angelägna projekt beskrivsi motionen (yrkande 3).Även i motion U511 (m) betonas att miljösamarbete, underlättande avkommunikationer och handel inom är huvudsyftena bakomsamarbetet. Via kan spela en viktig roll i nordvästraRyssland, inte minst genom forskningssamarbete och uppbyggnad av infrastrukturoch övrigt samhällsbygge. Motionären förordar investeringar av svenskahögteknologiska industriföretag samt en nyinvestering av järnvägen i Sverigemellan och (yrkande 2).I motion U703 (v) framhålls också att kvinnors möjlighet till utbildning,arbete och fritid kraftigt måste utvecklas om de ska förmås att stanna iBarentsregionen och balansen mellan könen upprätthållas. Inom regionen pågårflera projekt med syftet att stärka kvinnors ställning. Motionärerna menar attdet är av största vikt att detta arbete fortsätter (yrkande 4).Regionrådet för , som består av de regionala politiska elleradministrativa cheferna för de olika regiondelarna i varje land, presenteradehösten 1994 ett detaljerat arbetsprogram med ett antal önskvärda projekt. Ettmindre antal projekt har igångsatts och de finansiella bidragen varierarstarkt mellan länderna. har endast bidragit med en mindre del.Motionärerna menar att det inte är bra för det nordiska samarbetet ellerbalansen i samarbetet med om viljan till finansiering är mycket olikaoch föreslår att det utöver de ordinarie anslagen till samarbetet med Central-och inrättas en särskild fond för Barentssamarbetet.Fonden bör omfatta och vara öppen för projekt som ingår idet program som regionrådet föreslår (yrkande 5).Även i kommittémotion U810 (c) framhåller motionärerna attSveriges ekonomiska insats i har varit förhållandevisblygsam. Både och har satsat större belopp på Barentssamarbetetän . Det är motionärernas uppfattning att regeringen bör tillse att avde medel som anslås till insatser i bör den andel somgår till öka (yrkande 3). anser vidare attsärskilda medel bör ställas till förfogande för i Norrbottenslän som sedan får besluta hur, och till vilka projekt, medlen skall användas(yrkande 2).I motion U804 (s) anförs att för har man försöktskapa olika former av samarbete speciellt när det gäller fisket, miljön ochförsvaret. Samarbetet kan enligt motionären utvecklas till en högskola somskall vara öppen för studenter, lärare och föreläsare från länderna runtÖstersjön. Undervisningen skall vara inriktad på miljö, båttrafik,sjöräddning, kultur, turism och liknande gemensamma områden. Forskning medanknytning till Östersjöfrågor skall kunna bedrivas vid högskolan. Motionärenföreslår att regeringen ges i uppdrag att utreda behovet av och möjligheternaför att inrätta ett akademiskt centrum för Östersjöländerna.I motion U815 (c) framhålls den vikt som Östersjösamarbetet har för att bidratill en miljömässigt hållbar utveckling och en fortsatt stabilisering avdemokratin i de forna kommuniststaterna runt . Motionärerna betonaräven att fungerande kommunikationer både inom och mellan länderna iÖstersjöregionen är avgörande för en fortsatt positiv utveckling och för atthandels- och personutbytet skall kunna intensifieras. De framhåller att Kalmarlän har särskilt goda förutsättningar att bli en viktig punkt i utbytet mellanländer och regioner i , vilket bör utnyttjas av både landet ochlänet (yrkande 1). Demokratiseringen är den viktigaste förändringen i de fornakommunistdiktaturerna runt . Demokratierna är fortfarande unga varförstödet till fördjupad demokratisering bör fortsätta. I detta arbete för ökaddemokrati och ett fritt organisationsliv har storbetydelse. Många enskilda människor och flera organisationer och kommuner iKalmar län har kontakter och utbyte såväl med enskilda som med kommuneroch städer runt . Dessa samlade erfarenheter utgör en god bas för enutvidgning av utbytet över gränserna och för en fortsatt stabilisering avdemokratin i de nya länderna. En försöksverksamhet -ökad demokrati och ökatutbyte över gränserna - bör initieras och förläggas till län (yrkande2). Motionärerna föreslår vidare att en särskild grupp inrättas inomÖstersjörådet för att initialt föreslå lämpliga samordningsåtgärder för ettutökat samarbete mellan län och övriga (yrkande 6).Utskottets övervägandenEnligt den nya inriktning som det nordiska samarbetet fick ärsamarbetet med närområdet en av uppgifterna för det nordiska samarbetet.Samarbetet med närområdet har , då ministerrådet beslutade omsitt första närområdesprogram, varit en betydelsefull del av det nordiskasamarbetet. Intresset har i första hand riktats mot de baltiska länderna.Senare har även nordvästra , och det arktiska områdetkommit i blickpunkten. Nordiska informationskontor har inrättats i ,, och S:t Petersburg.En lång rad initiativ har tagits i syfte att förstärka samarbetet och främjautvecklingen i området. Som exempel på konkreta resultat av dessa initiativkan - förutom närområdesprogrammet och de nordiska informationskontoren -nämnas det baltiska investeringsprogrammet, det nordiskamiljöforskningsprogrammet samt det nordiska miljöfinansieringsbolaget (NEFCO)och dess särskilda fond med mjuka lån.Utskottet delar motionärernas uppfattning att det nordiska samarbetet i vissadelar kan tjäna som en förebild för utvecklingen av samarbetet runt Östersjön.Sverige har givit sitt stöd till framväxten av ett nordisktsamarbete med närområdet vid . Det är utskottets uppfattning attdetta arbete bör fortsätta.Utskottet delar vidare motionärernas uppfattning att det är viktigt attSverige medverkar till att även fortsättningsvis kommer att spela enviktig roll för att förbättra samarbetet i närområdet och att därvidspelar en aktiv roll i för utvecklingen av Östersjösamarbetet.Utskottet vill här erinra om de viktiga beslut om den fortsatta utvecklingensom under det svenska ordförandeskapet togs i Östersjöstaternas råd. Det mötemed regeringschefer som sammankallades på svenskt initiativi resulterade i beslut om vidgad samverkan inom treområden:1) ökade mellanfolkliga kontakter och stärkande av demokratin,2) ekonomiskt samarbete och3) förbättring av miljön.Regeringscheferna beslöt även att inrätta en aktionsgrupp för att bekämpa denorganiserade brottsligheten och statsminister fick i i uppdragatt tills vidare koordinera Östersjösamarbetet.Utskottet betraktar därmed motion U802 (c) yrkande 1 besvarad.När det gäller delar utskott i allt väsentligt de synpunkterpå inriktning som kommer till uttryck i motionerna. bär - somframhålls i motionerna U703 (v), U512 (s) och U810 (c) - på storanaturrikedomar som om de på rätt sätt tas till vara, med nödvändig hänsyn tillden känsliga miljön, kan leda till ökad tillväxt och välfärd i hela regionen.Samarbetet bidrar på ett konstruktivt sätt till reformprocessen i ochhar enligt utskottets bedömning en stabiliserande inverkan, både iBarentsregionen och i norra som helhet.Utskottet noterar att regeringen i proposition 1996/97:1 framhåller attBarentssamarbetet är angeläget och som ordförande i det euro-arktiskaBarentsrådet har goda möjligheter att verkapådrivande inom detta samarbete.Arbetsprogram och projektförslag har tagits fram på ett stort antal områden.Det är utskottets uppfattning att det är väsentligt att nu arbeta för attdessa projekt förverkligas och att de erhåller lämplig finansiering frånoffentliga och privata källor. Ett angeläget område är kärnsäkerhet,strålskydd och säker hantering av radioaktivt avfall. Utskottet har inhämtatatt som ordförande i kommer att öka sitt engagemang inomdetta område. Effektiv användning av energi är ett annat viktigt område. Andraangelägna områden är att främja investeringar och andra ekonomiska aktivitetersamt att underlätta varors och personers fria rörlighet. Inte minst måste denkonkurrensnackdel som de många nationsgränserna utgör leda till gemensammaåtgärder från polis, tull och immigrationsmyndigheter i de olika länderna föratt underlätta rörligheten. Utbildningsinsatser i regionen är också avbetydelse för att skapa en god grund för framtida tillväxt i regionen. I dettasammanhang får inte försummas de möjligheter som finns i program förstudentutbyte, både för att höja kunskapsnivån och för att bidra till ökadekontakter mellan länderna i Barentsområdet.Utskottet har erfarit att dessa samarbetsområden kommer att prioriterasunder det svenska ordförandeskapet i det euro-arktiska . Utskottetser positivt på detta och på de svenska ansträngningarna att engagera deneuropeiska kommissionen djupare i samarbetet. Kommissionen har en ordinarieplats i rådet och unionen bidrar med resurser till regionen, bl.a.genom TACIS- och Interreg-programmen. Det borde dock enligt utskottetsuppfattning finnas utrymme för ett större engagemang i frånkommissionens sida.Utskottet noterar - såsom har framgått tidigare i detta betänkande - attnär det gäller den geografiska inriktningen av det svenska samarbetet medRyssland är det regionerna i den nordvästra delen av landet som prioriterasvid sidan av . Ett viktigt samarbete mellan och utgörsamfinansieringen av en riskkapitalfond för nordvästra . ,och bidrar med totalt i tekniskt stöd medanEBRD skjuter till för riskkapitalinvesteringar i ryskamedelstora företag. Utskottet anser att detta kan ge väsentliga bidrag för attutveckla näringslivet i de ryska delarna av Barentsregionen.Vidare noterar utskottet att regeringen i proposition 1996/97:1 framhålleratt genom medlemskap i har möjligheter att påverkainriktningen av insatserna i nordvästra vill även framhålla - med anledning av motion U703 (v) - att svenskaföretag som är aktiva i andra länder har att följa värdlandets lagar och attagera i enlighet med de miljöbestämmelser som finns. Däremot faller företagensagerande ej under svensk jurisdiktion varför motion U703 (v) yrkande 1avstyrks.Som framhållits tidigare i detta betänkande utgör insatser inom miljösektornett centralt element i samarbete med länder i Central- och Östeuropa.Samarbetet i tar sin utgångspunkt i handlingsplanen förBarentssamarbetet och kärnavfallssäkerhet och strålskydd är som framhölls ovansärskilt prioriterade av det svenska ordförandeskapet. Miljöministrarna iBarentsländerna har upprättat ett direkt samarbete. Det är positivt att ävenRyssland deltar i detta arbete och kan bidra med kunskaper och resurser föratt undanröja de problem och hot som finns i regionen. Utskottet har erfaritatt under sitt ordförandeskap skall söka öka kunskapen omnödvändigheten av att bistå i arbetet med att öka kärnsäkerheten ochstrålskyddet i regionen.Vid miljöministrarnas senaste möte fastställdes att Barentsregionensmiljöhandlingsprogram dels skall innehålla ett projekt för kapacitetsutbyggnadoch förvaltningsstöd till i , delsidentifierades 22 prioriterade miljöprojekt av investeringskaraktär. Ett nyttmöte med miljöministrarna planeras äga rum under 1997.Utskottet anser att behoven för insatser inom miljöområdet i Barentsregionenär väl kartlagda och kända och lämpliga åtgärder redan identifierade, ochutskottet vill anföra att det ser mycket positivt på samarbetet inommiljöområdet i regionen. Insatsbehovet är mycket stort och kräver finansieringinte bara från Barentsländerna utan även från andra bi- och multilateralakällor. Kommissionen har här en viktig uppgift att mobilisera resurser tillinsatser i regionen utöver vad som har kommit tillgodo. Däremot ser utskottet - till skillnad från motionärerna bakom motionernaU512 (s) och U810 (c) yrkande 3 - inget behov att öka den svenskainsatsen.I motion U703 (v) yrkas att en särskild fond skall inrättas omfattande 100miljoner kronor, utöver de ordinarie anslagen till samarbete med Central- ochÖsteuropa, som skall används till de projekt som regionrådet föreslår.Utskottet anser att de resurser som redan avsätter förBarentssamarbetet är väl avvägda. Som framhållits ovan har lämnatbidrag till en riskkapitalfond för projekt i nordvästra vilken uppgårtill totalt utöver annat nationellt och multilateraltbistånd. Därmed avstyrker utskottet motion U703 (v) yrkande 5.En angelägen uppgift är att utveckla infrastrukturen i regionen. Utskottet harinhämtat att transportministrarna i genomförde ett möte iArchangelsk för att diskutera utvecklingen av regionenstransportsystem och prioriteringar mellan olika projekt. Ministrarna kom dåöverens att inlemma alla projekt under en gemensam rubrik, den s.k. euro-arktiska korridoren, som föreslogs bli en transportkorridor i nivå med deövriga nio alleuropeiska transportkorridorerna. En sådan lösning möjliggör ettstörre engagemang från unionens sida. Bland de projekt som kan komma attutvecklas i den euro-arktiska korridoren hör gränspassager, hamnar samt väg-och järnvägsförbindelser.Som har framgått tidigare i detta betänkande lägger stor vikt vidatt insatser inom samarbetet med bedöms även utifrånett jämställdhetsperspektiv. Detta gäller även insatser i , ochutskottet delar motionärernas bedömning i motion U703 (v) yrkande 4 att detpågående arbetet i regionen bör inbegripa insatser för att stärka kvinnorsställning. Utskottet har erfarit att särskilda insatser kommer att övervägasunder det svenska ordförandeskapet.Utskottet noterar att det inom finns ett regionrådbestående av ledande representanter för regionens län. Från svensk sida ingårNorrbottens län, och har erhållit observatörsstatus medinrikning på fullt medlemskap. Utskottet anser att regionernas arbete ochengagemang i är av stort värde och att de ger ettkvalitativt bidrag till samarbetet, inte minst när det gällerprojektidentifikation och byggande av regionala nätverk. Utskottet har erfaritatt och har erhållit medel frånStatens naturvårdsverk för förstudier till olika projekt.Med det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna U512 (s) samt U810 (c)yrkandena 1, 2 och 3 och betraktar motionerna U703 (v) yrkandena 2, 3 och 4,U809 (mp) yrkandena 1, 2, 4, 5 och 6 samt U511 (m) yrkande 2 som besvarade.Med anledning av motion U804 (s) vill utskottet framhålla att omfattandeinsatser görs på utbildningens område både bilateralt och multilateralt. Påden bilaterala sidan kan särskilt nämnas det svenska stödet till uppbyggandetav en handelshögskola i . Vidare kan framhållas de initiativ som tagitsinom ramen för . Ett projekt syftar till ökat studentutbyte,språkutbildning och yrkesutbildning. Inom ett annat projekt (Eurofaculty) somstöds av pågår ett arbete med att reformera högreutbildning i juridik, ekonomi, administration och företagsekonomi tillinternationell standard. Projektet omfattar tre ledande universitet iBaltikum: , och . Ett försök kommer att göras för att utvidgaverksamheten till . Projektet finansieras genom bidrag från bl.a.EU, , , , och Sverige.Ytterligare ett utbildningsprojekt är under utredande. Det gäller enhögskola för vidareutbildning av jurister till en högre examen i juridik medhuvudsaklig inriktning på internationell handelsrätt och EG-rätt. Utskottetfinner att sådana utbildningssatsningar ger positiva bidrag i strävandena attge länderna möjligheter att hävda sig internationellt och för att utvecklademokratiska samhällen som bygger på rättsstatens principer. Med vad utskottetanfört avstyrks motion U804 (s).Som har framgått tidigare i detta betänkande ger ett aktivt bidragtill Östersjösamarbetet och har under sitt ordförandeskap tagit värdefullainitiativ för att utveckla samarbetet, bl.a. för ökade folkliga kontakter,stärkande av demokratin och för utökade kontakter mellan folkrörelser ochstudieförbund. Utskottet får för sin del framhålla att det är positivt omregeringens olika åtgärder kompletteras med åtgärder som initieras ochgenomförs på regional och nivå. Dessa kan omfatta allt frånvänortssamarbete till kontakter mellan folkrörelser och organisationer. Vadgäller yrkande 6 i motion U815 (c) vill utskottet anföra att det ej ankommerpå att ta ställning till vilka åtgärder som bör vidtas avÖstersjörådet.Utskottet avstyrker därmed motion U815 (c) yrkandena 1 och 6 och betraktaryrkande 2 i samma motion besvarad.5. En socialt hållbar ekonomisk utvecklingSammanfattning av motionernaI kommittémotion U813 (m) framhålls betydelsen av investeringar iinfrastruktur. Viktiga projekt är Via Baltica, en vägförbindelse frånHelsingfors via och till och skapandet av en BalticRing, ett kraftledningssystem som knyter de baltiska länderna till ochKontinentaleuropa. Satsningar på infrastruktur skall i princip finansieraskommersiellt eller via de multilaterala finansieringsinstitutionerna (yrkande2 delvis).I partimotion U802 (c) framhålls vikten av att underlättahandel och investeringar i (yrkande 4). att gränspassager underlättas och att handelshinder elimineras.