bet · GL01JoU1 · 1997-11-25 00:00:00 — Kompletterande åtgärder inom jordbruket (B 12) och Från EG-budgetenfinansierade kompletterande åtgärder inom jordbruket (B 13)PropositionenAnslaget används för att finansiera de kompletterande åtgärder inom dengemensamma jordbrukspolitiken som är obligatoriska för som medlemsstat.Dessa är dels miljöåtgärder inom jordbruket som är utformade i enlighet medrådets förordning (EEG) nr 2078/92 av om produktionsmetoderinom jordbruket som är förenliga med miljöskydds- och naturvårdskraven, delsskogsbruksåtgärder inom jordbruket i enlighet med rådets förordning (EEG) nr2080/92 av om en gemenskaps-ordning för stöd tillskogsbruksåtgärder inom jordbruket. Hälften av kostnaderna för åtgärdernafinansieras av EG.Regeringen aviserade ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:150,bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:118) en utökning avmiljöersättningsprogrammet för jordbruket med varav350 miljoner erhålls från EG. Enligt regeringen tillgodoser förslaget omutformningen av det utökade programmet bl.a. önskemål om ett programför resurshushållande jordbruk (1994/95:JoU7, rskr. 1994/95:126). Regeringenhar behandlat utökningen av miljöprogrammet i dess helhet i proposition1997/98:2 om Hållbart fiske och jordbruk. Inom anslaget finansieras också ettnationellt anläggningsstöd för plantering av energiskog i enlighet med rådetsförordning (EEG) nr 1765/92 av om upprättande av ettstödsystem för producenter av vissa jordbruksgrödor.Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår tyder på ettunderutnyttjande på nästan . Anledningen är attutbetalningen av miljöersättning till flerårig vallodling för beräknasske först . Det innebär att ersättningen för åtgärden för både åren 1997och 1998 kommer att utbetalas , vilket förutsätter ett anslagssparandepå . Resterande del av underutnyttjandet förklaras av att EGi efterhand ersatt för utbetalda medel till och landskaps-vårdenligt de tidigare ersättningsprogrammen för bevarande av odlingslandskapet.Detta minskar belastningen på anslaget och ökar belastningen i motsvarande månpå anslaget B 13.Miljöprogrammet är baserat på frivilliga åtaganden av enskilda jordbrukare.Enligt regeringens bedömning kommer detta att leda till att anvisade medelunder anslaget inte kan utnyttjas i sin helhet 1998.Inom ramen för anvisade medel bör därför åtgärder kunna vidtasdels för att effektivisera hanteringen av ersättningarna, dels för att denadministrativa hanteringen så långt som möjligt skall garantera ett fulltutnyttjande av fastställd ram och genomförandet av miljöprogrammet.Regeringen bedömer anslagsbehovet till 1 för . För åren1999 och 2000 beräknas anslagsbehoven vara oförändrade. Med hänvisning till vadregeringen har anfört under anslaget B 12 bör under anslaget B 13 anvisas ettbelopp motsvarande EG:s finansiering av kompletterande åtgärder inomjordbruket. Därutöver föreslås för EG:s medfinansieringavseende stöd till vitaliseringsgödsling av försurningsdrabbad skogsmark.Sammanlagt bedömer regeringen anslagsbehovet till 1 för år 1998.För åren 1999 och 2000 beräknas anslagsbehovet vara oförändrat.MotionernaEnligt motion Jo227 (v) bör det under anslaget Kompletterande åtgärder inomjordbruket (B 12) för anvisas ett i förhållande tillregeringens förslag minskat anslag med (yrkande 3 delvis).Enligt motionärerna redovisar regeringen ett underutnyttjande på nästan 350miljoner under innevarande år. Man står därför fast vid tidigare förslag ivårbudgeten och yrkar en neddragning av anslaget med nu angivet belopp. Imotion Jo241 (mp) föreslås att stöd till föreningar som bevarar hotadelantraser skall utgå med för . avelsplan föreslogs att stöd skulle utgå för bevarandearbete,utbildning och information till en beräknad utgift på 1,5 miljoner kronor.Enligt motionärerna finns avsatt . Bidrag utgår ipraktiken endast till utbildning och information, vilket innebär attgenbanksverksamheten inte får något stöd (yrkande 6). Vidare föreslås attstödet för bevarande av hotade lantraser ökas till totalt 8 miljoner kronor.Ett stöd åt enbart betesdjur tyder enligt motionärerna på att man inte förståttlantrasernas egenvärde utan endast deras indirekta betydelse somnaturvårdsobjekt. Stöd skulle, förutom djurbidrag, kunna betalas ut som stödper genbanksbesättning för att ge möjlighet till stöd även för andra lantraserän kor, får och getter (yrkande 7). Under anslaget B 12 bör anvisas ett iförhållande till regeringens förslag minskat anslag med (yrkande14 delvis). Enligt motionen kan regeringens förslag till program förresurshushållande jordbruk inte accepteras. Programmet måste förbättras. Utövervad som anförts om stöd till hotade lantraser bör det införas ett stöd tillekologisk äggproduktion och ett särskilt miljöstöd för rennäringen. Regeringenhar beräknat den totala kostnaden för programmet för resurshushållande jordbruktill . Eftersom det inte är realistiskt att ett förbättratprogram kan tas fram bör anslaget minskas med 100 miljonerkronor. Återstoden, , bör gå till de nu lämnade förslagen omnya och utökade stöd. Även i motionerna Jo17 (mp) yrkandena 13 och 14 samtJo739 (mp) yrkandena 7 och 8 framförs samma krav som ovan när det gällerföreningar som bevarar hotade lantraser och stöd till bevarandet av sådanaraser. För budgetåren 1999 och 2000 beräknas ett reducerat anslag på 100miljoner kronor (yrkande 15 delvis).I motion Jo227 (v) yrkas vidare att det under anslaget Från EG-budgetenfinansierade kompletterande åtgärder inom jordbruket (B 13) anvisas ett iförhållande till regeringens förslag minskat anslag med (yrkande3 delvis). Enligt motion Jo241 (mp) bör det under anslaget B 13 anvisas ett iförhållande till regeringens förslag minskat anslag med (yrkande 14 delvis). För budgetåren 1999 och 2000 beräknas ett minskat anslagmed (yrkande 15 delvis).Enligt motion Jo222 (v) har jordbruket i de fjällnära områdena en särskildbetydelse både regionalpolitiskt och kulturhistoriskt. Det handlar oftast omsmå gårdar med stor andel arrenderad mark och långa transportavstånd.Förutsättningarna för spannmålsodling är dåliga och basen utgörs därför avmjölkkor med vallproduktion. Möjligheterna att rationalisera verksamheten ärminimala. Ett särskilt miljökulturprogram för det fjällnära jordbruket bördärför utarbetas. Även i motion Jo227 (v) yrkande 2 uppmärksammas behovet avett särskilt miljöprogram för det fjällnära jordbruket. Enligt motionärerna ärjordbruksnäringen i inland starkt hotad, och de olika framförhandladeEU-stöden har inte kunnat kompensera detta. Delvis beror detta på att defjällnära områdena varit underkompenserade redan före EU-inträdet och delvisberor det på den annorlunda struktur och de olika förutsättningar som finns föratt bedriva jordbruk i inland. Det föreslagna programmet börfinansieras inom ramen för kompletterande åtgärder inom jordbruket.Utskottets övervägandenUtskottet delar regeringens bedömning när det gäller medelsbehovet underanslagen B 12 och B 13 och tillstyrker därför regeringens förslag. MotionernaJo227 (v) yrkande 3 delvis, Jo241 (mp) yrkande 14 delvis avstyrks.Därmed avstyrks även de i motionerna Jo17 (mp) yrkandena 13 och 14, Jo241(mp) yrkandena 6 och 7 och Jo739 (mp) yrkande 7 och 8 framförda kravenbeträffande arbetet med de hotade lantraserna.Vidare avstyrks motion Jo241 (mp) yrkande 15 delvis.I motionerna Jo222 (v) och Jo227 (v) yrkande 2 uppmärksammas den annorlundastruktur och de särskilda förutsättningar som präglar jordbruket i Norrlandsinland. Utskottet delar motionärernas bedömning att det kan finnas svårigheterför delar av jordbruksnäringen i dessa områden att tillgodogöra sig de olikastödformerna inom det nuvarande miljöprogrammet. Utskottet har tidigareuppmärksammat det fjällnära jordbruket i inland och därvid bl.a.redovisat den särställning som jordbruket i norra har inom jordbruketsmiljöprogram. Utskottet hänvisar i denna del till sitt tidigare betänkande1996/97:JoU1. I budgetpropositionen för (prop. 1995/96:1) föreslogs enutökning av miljöprogrammet med . godkändekommissionen ett nytt program för minskat kväveläckage genom flerårigvallproduktion. Programmet omfattar hela landet och införs under år 1997.För att möjliggöra ett uppföljningsarbete och för att få ett underlag fören bedömning av behovet av förändringar i miljöprogrammet har ,och på regeringens uppdrag utvärderatmiljöersättningsprogrammet för jordbruket. Som framgår av propositionen harregeringen med utgångspunkt i den gjorda utvärderingen föreslagit vissaändringar i programmet inför . Vid denna utbyggnad av programmethar hänsyn bl.a. tagits till behov av ytterligare medel för att ökamåluppfyllelsen i det befintliga programmets olika delar genom att höjaersättningsnivåerna och behovet av att utöka arealmålen för olika åtgärder.Regeringen har i proposition 1997/98:2 Hållbart fiske och jordbruk lämnatförslag om utformningen av det utökade miljöprogrammet. Bl.a. höjsersättningsnivåerna inom delprogrammet för bevarande av odlingslandskapetsbiologiska mångfald och kulturmiljövärden som arealmålet utökas tillatt omfatta alla utnyttjade betesmarker i landet. Vidare kompletterasmiljöprogrammet bl.a. med en ny ersättningsform för restaurering avslåtterängar.Det befintliga miljöprogrammet löper av räknatfrån införandet . I ett miljöprogram för den kommande femårsperioden kanen större revidering än vad som varit möjlig genomföras. Utöver förenklingarbör, enligt utskottets mening, möjligheterna tas till vara att överväga meromfattande ändringar av såväl mål som pågående stöd ifall målen inte nås.Utskottet utgår från att de nu redovisade behoven beträffande det fjällnärajordbruket är väl kända för regeringen och föreslår att de beaktas i sambandmed det fortsatta förändringsarbetet. Det får ankomma på regeringen att närmareutforma stödet vad avser innehåll och geografisk omfattning. Vad utskottetanfört med anledning av motionerna Jo222 (v) och Jo227 (v) yrkande 2 bör gesregeringen till känna.14. Arealersättningar och djurbidrag m.m. (B 14)PropositionenFrån anslaget utbetalas direktbidrag i form av arealersättning, djurbidrag m.m.Anslaget är obligatoriskt och finansieras helt från EG-budgeten.Under år 1996 utnyttjades av den totala basarealen, dvs. arealen odladesmed ersättningsberättigade grödor eller var uttagen ur livsmedels- ellerfoderproduktionen. beräknar att den areal som ersättning söksför kommer att ligga kvar på denna nivå . Regeringen beräknaranslagsposten arealersättning inklusive ersättning för uttagen areal till . Utnyttjandegraden av bidragsrätterna förväntas öka för år 1998jämfört med /96. beräknas därför på en fullutnyttjandegrad motsvarande . Regeringen bedömeranslagsbehovet till 4 för . För åren 1999 och 2000beräknas anslagsbehoven vara oförändrade.MotionenI motion Jo239 (fp) yrkas att regeringen skall utarbeta ett förslag tillomfördelning mellan EG:s jordbruksstöd och EG:s miljöstöd på 600 miljonerkronor. Principen för denna omfördelning bör vara att den del avjordbrukssektorn som i allt väsentligt tillgodogör sig EG:s direktstöd fårbidra till den svenska finansieringen av miljöstödet. till ett förslag som man lämnade under den allmänna motionstiden oms.k. arealskatt (yrkande 5). Under anslaget Arealersättningar och djurbidragm.m. (B 14) bör för anvisas ett i förhållande till regeringensförslag minskat anslag med (yrkande 6 delvis).Utskottets övervägandenUtskottet delar regeringens bedömning när det gäller medelsbehovet underanslaget B 14 och tillstyrker därför regeringens förslag. Motion Jo239 (fp)yrkande 6 delvis avstyrks. Med anledning av den i motionen föreslagnaneddragningen på bör uppmärksammas att de stöd somutbetalas under ifrågavarande anslag enligt den gemensamma jordbrukspolitikenär obligatoriska och helt finansierade från EG-budgeten.Vidare avstyrks det i motion Jo239 (fp) yrkande 5 framförda kravet på enomfördelning mellan EG:s miljöstöd och EG:s jordbruksstöd.15. Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter (B 15), Räntekostnaderför förskotterade arealersättningar m.m. (B 16) och Jordbrukets blockdatabas ()Utskottet tillstyrker regeringens förslag under anslagen B 15, B 16 och B 17.16. Fiske (C)PropositionenFör fiskesektorn har EU utvecklat en gemensam fiskeripolitiksom omfattar fiskerinäringens samtliga delar, från havet tillkonsumenten. Den gemensamma fiskeripolitiken kan indelas i områdena resurs-,struktur- och marknadspolitik samt internationella relationer på fisketsområde. En ny översyn av den gemensamma fiskeripolitiken, den förra genomfördes1992/93, är planerad . Regeringen avser att aktivt delta ireformeringen av EU:s fiskeripolitik, bl.a. genom att driva frågor om ökadregional förvaltning.Det svenska fisket ger arbetstillfällen och inkomster till framför alltkustsamhällena. Totalt sysselsätts direkt i fiskerinäringen ca 8 000 personer.Vidare skapas sysselsättning i angränsande näringar såsom bl.a. förpacknings-och varvsindustrin. Till detta kommer den sysselsättning som skapas genomfisketurismen.Fiskeriverket är central förvaltningsmyndighet för förvaltning avfiskeresurserna, vilket omfattar fiskerinäringen, vari ingår vattenbruket,beredningsindustrin och fritidsfiske. Vidare är fiskevård ett väsentligtområde. skall även främja forskning och bedrivautvecklingsverksamhet på fiskeområdet. Antal årsarbetskrafter uppgick /97 till 236 stycken. På regional nivå arbetar länsstyrelsernamed fiskefrågor, bl.a. med frågor som rör EG:s strukturstöd inom mål 5a(vattenbruk, beredningsindustri och infrastruktur) samt med fiskevård. Antaletårsarbetskrafter sysselsatta med fiskefrågor uppgick /97till ca 69 stycken. satsar av myndighetens totalabudget inom området övervakning av fiske.Med stöd av regeringens bemyndigande har en särskildutredare tillkallats för översyn av fiskeriadministrationen m.m. (dir.1996:97). Utredningens uppdrag, som skall vara slutfört senast den 15 januari1998, skall mot bakgrund av EU-medlemskapet koncentrera sitt arbete till tvåhuvudområden; översyn av fiskeriadministrationen, särskilt , samtåtgärder för en effektiviserad forsknings- och utvecklingsverksamhet.Regeringen avser att återkomma till när utredaren avgett sittförslag.För minskades anslag med ,vilket motsvarar av verkets förvaltningsanslag. Besparingen harhuvudsakligen skett genom neddragning av personal. Enligt regleringsbrev får inte ta resurser för EG-relaterade uppgifteri anspråk för eventuella omprioriteringar.Den beräknade utgiftsutvecklingen på fiskets område till följd av tidigarefattade beslut samt förslagen budgetproposition är följande (imiljoner kronor):Utgift AnvisatFörslagBeräknat Beräknat1995/961997 1998 1999 2000192,2 221,7 193,4 190,3 191,8Den kraftiga utgiftsökningen för hänför sig till att strukturstöd om ca85 , beslutade under /96, inte utbetalats förränunder . Detta belopp fördes upp på tilläggsbudget för (prop. 1996/97:150, FiU20).17. (C 1), Strukturstöd till fisket (C 2) och Från EG-budgetenfinansierade strukturstöd till fisket m.m. (C 3)Utskottet tillstyrker regeringens förslag under anslagen C 1, C 2 och C 3 .18. Fiskevård (C 4)PropositionenFiskevårdens övergripande mål är att långsiktigt verka för livskraftiga ochrika fiskbestånd i svenska vatten. En ansvarsfull hushållning medfisktillgångarna syftar till att långsiktigt verka för biologisk mångfald genomatt främja ett rikt och varierat fiskbestånd och ett optimalt utnyttjande avvåra fisktillgångar. Miljömålet på fiskets område är att fisk, kräft- ochblötdjur samt deras näringsorganismer skall bevaras i livskraftiga naturligtreproducerande bestånd.Fiskeriverket disponerar anslaget för fiskevård. Anslaget används förbildande av fiskevårdsområden, fisketillsyn, åtgärder för fiskevård ochinsatser för bevarande av hotade arter.Allmän fiskevård finansieras på olika sätt, förutom genomanslaget för fiskevård även av vattenavgiftsmedel. För uppgåranslaget för fiskevård till . Regeringen redovisar iproposition 1997/98:2 Hållbart fiske och jordbruk en ökad satsning på enförbättrad fiskevård. Satsningen skall inriktas mot fiskevårdsåtgärder främst ikustområdena och i de med allmänt vatten och fritthandredskapsfiske. Regeringen föreslår därför att anslaget C 4 Fiskevårdtillförs ytterligare för budgetåret 1998.Regeringen bedömer anslagsbehovet till för år 1998.Anslagsbehoven beräknas vara oförändrade.MotionernaEnligt motion Jo227 (v) yrkande 3 bör ytterligare tillförasanslaget C 4. Dessa medel skall användas för fiskevård i fjällvattnen samt föratt finansiera åtgärder för att rädda ålen. de gröna framför imotionerna Jo241 yrkande 11 och Jo413 yrkande 1 att det är väl motiverat atthöja anslaget för fiskevård till från år 1999.I motion Jo418 (c) anförs att det är av stor vikt attförstärkningsutsättningarna av fisk kan bibehållas på nuvarande nivå. Därförbör anvisas ur anslaget C 4 för detta ändamål.Utskottets övervägandenUtskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning under anslagetoch avstyrker motion Jo227 (v) yrkande 3 i berörd del.Utskottet är inte berett att i detta skede ta ställning till anslagsnivåerför och föreslår därför att inte vidtar någon ytterligareåtgärd med anledning av motionerna Jo241 yrkande 11 och Jo413 yrkande 1 (bådamp).Regeringen anför i proposition 1997/98:2 Hållbart fiske och jordbruk att detfinns behov av förbättrad fiskevård i de allmänna och enskilda vattnen ikustområdena och i sjöarna iJämtland. I första hand bör verksamheten omfatta direkta fiskevårdsåtgärder ivattenmiljön såsom att främja den biologiska mångfalden, biotopvård, utsättningav fisk, bildande av fiskevårdsområden samt åtgärder för att främja tillsynen.Utsättning av fisk anges alltså som en prioriterad åtgärd av regeringen.Utskottet är inte berett att i detta sammanhang uttala sig om hur de utökaderesurserna för fiskevård beloppsmässigt skall fördelas mellan olika åtgärderoch avstyrker därmed motion Jo418 (c). I övrigt hänvisar utskottet till sinaöverväganden i betänkande 1997/98:JoU9 i avsnittet om fiskevård.19. Rennäring m.m. (D)PropositionenRennäringen främjas i första hand genom statligt pristillägg på renkött,ersättning för vissa merkostnader till följd av och genom attstaten svarar för vissa kostnader för renskötselanläggningar liksom vissplanläggning rörande renskötseln. De skador vilda djur orsakar tamdjur ochannan egendom ersätts om vissa förutsättningar är uppfyllda. Staten svarar förunderhåll och upprustning av byggnaderna på de 110 kvarvarandefjällägenheterna. ingår i verksamhetsområdemen redovisas under utgiftsområde 1.Riksdagen har beslutat förorda en översyn av stödet till rennäringen ochsamisk kultur, rennäringsadministrationen och rennäringslagstiftningen. Ensådan översyn har påbörjats.Den beräknade utgiftsutvecklingen på området till följd av tidigare fattadebeslut samt förslagen budgetproposition är följande (i miljonerkronor):Utgift AnvisatFörslagBeräknat Beräknat1995/961997 1998 1999 2000134,0 96,9 109,7 109,7 109,7Lägre renantal medför att antalet slaktade renar har minskat trots högaavräkningspriser och stor efterfrågan på renkött. Detta är den främstaförklaringen till det beräknade underutnyttjandet innevarande år.20. Främjande av rennäringen m.m. (D 1)PropositionenDe utgifter som belastar anslaget är underhåll av vissa riksgränsstängsel m.m.,statens del av kostnaderna för redovisning av viss markanvändning, framtagandeav ny inventeringsmetod för renbetet, prisstöd till rennäringen, ersättningtill följd av enligt förordningen (1994:246) om ersättning förvissa merkostnader och förluster med anledning av samt övrigaåtgärder för främjande av rennäringen som beslutas efter överläggningar mellanstaten och rennäringen.Enligt förordningen (1986:255) om pristillägg på renkött lämnas pristilläggför renkött som godkänts vid köttbesiktning. Pristillägget lämnas med perkilo för vuxen ren och med per kilo för renkalv. Antalet slaktaderenar uppgick 1996/97 till drygt 61 000, vilket innebär attslaktuttaget minskat även denna slaktsäsong till följd av ett totalt sett lägrerenantal under senare år.Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . För åren1999 och 2000 beräknas anslagsbehoven vara oförändrade.MotionenI motion Jo230 (kd) yrkande 15 föreslås att anslaget tillförs ytterligare 5miljoner kronor utöver regeringens förslag för att stärka prisstödet tillrennäringen.Utskottets övervägandenMed hänvisning till beslut om utgiftsram för utgiftsområde 23(1997/98:FiU1) avstyrker utskottet motion Jo230 (kd) yrkande 15 i berörd del.Regeringens förslag tillstyrks.21. Ersättningar för viltskador m.m. (D 2)PropositionenDe utgifter som belastar anslaget avser bidrag till åtgärder för att förebyggaskada av vilt och ersättning för sådan skada enligt 29 a § jaktförordningen(1987:905) samt för skador som rovdjur orsakar på renar.Antalet rovdjur, i synnerhet lo, har ökat, vilket medfört ökade skador påtamdjur. Även kostnaderna för annan skada av vilt har ökat. Naturvårdsverketfördelar medel på samtliga länsstyrelser som beslutar om bidrag för attförebygga skada och för att ersätta inträffad skada. Inriktningen är attviltskador så långt möjligt skall förebyggas. Med hänsyn till skadeutvecklingenbör ytterligare anvisas för bidrag och ersättningar.Regeringen redogjorde i förra årets budgetproposition under anslaget B 12Kompletterande åtgärder inom jordbruket för arbetet med ett nytt delprograminom ramen för jordbrukets miljöprogram för ersättning till rennäringen förbevarande av rovdjur inom renskötselområdet. Det har emellertid inte varitmöjligt att få till stånd ett sådant delprogram. Medel för ersättning förrovdjursrivna renar bör därför anvisas på detta anslag. Regeringen föreslår att30 anvisas för ändamålet.Ersättningssystemet för rovdjursrivna renar bygger på principen attersättning lämnas för förekomst och föryngring av rovdjur inomrenskötselområdet. Återkommande systematiskt genomförda inventeringar för attfastställa sådan förekomst krävs för att åstadkomma en rättvis fördelning aversättning mellan samebyarna. Inventeringsarbetet skall ske i nära samarbetemellan länsstyrelserna och samebyarna och samordnas av Naturvårdsverket.Kostnaderna för samebyarnas del av inventeringarna, som beräknas uppgå till 3miljoner kronor bör anvisas på detta anslag.Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . För åren1999 och 2000 beräknas tills vidare oförändrade anslag men det bör finnasmöjligheter att minska anslaget som en följd av enklarerovdjursinventeringar.MotionernaEnligt motionerna Jo241 yrkandena 12 och 13 och Jo912 yrkandena 1 och 2 (bådamp) bör jaktförordningen ändras så att det blir möjligt att erhålla ersättningäven för tamdjur som kunnat försäkras, och dessutom bör ersättning även utgåtill tamdjur som inte ingår i näringsverksamhet. Med anledning av dettaföreslås i motion Jo241 yrkande 14 att anslaget utökas med ,varav bör uppföras som reservationsanslag för ersättningar förandra tamdjur än ren rivna av fredade rovdjur och användasför att förebygga skada av rovdjur. Enligt motionens yrkande 15 bör anslagettillföras motsvarande summa även . Även i motion Jo912yrkande 3 anförs att anslaget D 2 bör tillföras för ersättningför rovdjursrivna tamdjur.Utskottets övervägandenUtskottet har tidigare tillstyrkt regeringens förslag beträffande ramen förutgiftsområde 23. Utskottet delar regeringens bedömning när det gällermedelsbehovet under anslaget och avstyrker motionerna Jo241 yrkandena 12(14 ochJo912 yrkandena 1(3 (båda mp). I övrigt vill utskottet hänvisa till riksdagensbegäran i samband med förra årets budgetbehandling att regeringen skulleåterkomma till med förslag till en sammanhållen rovdjurspolitik (bet.1996/97:JoU1). Regeringen skall i det sammanhanget även pröva möjligheterna attutvidga rätten till statlig ersättning för rovdjursskador på andra tamdjur änrenar. I budgetpropositionen för aviserar regeringen att man avsertillsätta en utredning i enlighet med riksdagenstillkännagivande. Utredningen beräknas redovisa sina förslag . Detfinns enligt utskottets mening ingen anledning att nu upprepa detställningstagande som redovisats ovan.Även motion Jo241 (mp) yrkande 15 rörande anslagen för åren 1998 och 2000avstyrks i berörd del.