bet · GK01UU15 · 1997-04-29 00:00:00 — Utskottetnoterar att Sida även färdigställt ett av regeringen begärthandlingsprogram för hur jämställhetsfrågor skall integreras iutvecklingssamarbetet.Utskottet har också tagit del av en studie som utförts på uppdrag avUD, vilken innehåller en rad rekommendationer om hur man skall stärkakompetensen i jämställdhetsfrågor inom biståndsförvaltningen, främst inom UD.I studien har även undersökts vilken kompetens på detta område som finns i detsvenska samhället i stort och hur den skall kunna användas för att stärkagenomförandet av det nya jämställdhetsmålet.Demokratins stora betydelse för en positiv utveckling i ett land har i olikasammanhang framhållits av utskottet. I betänkande 1994/95:UU15 uttaladeutskottet att den fulla respekten för de mänskliga rättigheterna förutsätterett demokratiskt styrelseskick. Vikten av att beakta jämställdhet mellan köneni utvecklingsarbetet har också framhållits vid ett flertal tillfällen. Ibetänkande 1995/96:UU18 tillstyrkte utskottet regeringens proposition omjämställdhet som ett nytt mål för svensk biståndspolitik, inkluderandesamarbetet med . I betänkandet konstaterade utskottetockså att regeringens huvudprincip vid utformningen av riktlinjer, nämligenatt jämställdhetsperspektivet skall integreras i hela utvecklingssamarbetet,stämmer väl överens med det synsätt som utskottet redan tidigare givit uttryckför. Vidare uttalade utskottet att det är naturligt om regeringen vidutformandet av riktlinjer bl.a. gör en översyn av Sidas kvinnoråd (KIB).Samtidigt erinras om att utskottet redan i betänkande 1993/94:UU15 uttalat attfrågan om KIB:s roll inom Sida inte bör göras till föremål för riksdagensställningstagande.Utskottet vill framhålla att en översyn nu torde vara lämplig då det bl.a.framkommit brister vad gäller återkoppling till de organisationer som ärrepresenterade i KIB.Utskottet vidhåller tidigare framförda synpunkter om vikten av attdemokrati, de mänskliga rättigheterna och jämställdhet mellan könen främjas idet svenska biståndet. De uppfattningar som motionärerna ger uttryck förligger således väl i linje med regeringens och utskottets i olika sammanhangframförda synpunkter.Med det ovan anförda anses motionerna U201 (m) yrkande 2, U211 (s) yrkande 1,U213 (fp) yrkande 14 samt U214 (v) yrkandena 14-16 besvarade.Två motioner behandlar bl.a. vikten av att införa ett generellt barnperspektivi biståndet, en uppföljning av Machelstudien, eventuella värdskap fören internationell konferens om hur kan förverkligas ibiståndet samt en begäran om att i biståndet foga in en uppföljning avVärldskonferensen mot kommersiell sexuell exploatering av barn.Inledningsvis kan konstateras att barnfrågorna successivt fått en alltstörre uppmärksamhet i det internationella utvecklingsarbetet. Utskottet harockså erfarit att det pågår en idéprocess inom om ett mersamlat och systematiskt barnperspektiv i biståndet. Sida startade förra åretprojektet i det svenska biståndet, vars mål är att öka medvetenheten ochkompetensen inom Sida för att introducera ett tydligare barnperspektivi det svenska biståndet. Inom projektets ram har en preliminär kartläggning avbarnperspektiv i svenskt bistånd genomförts. Utskottet har vidare erfarit attbarnperspektivet kommer att uppmärksammas både i de kommande fattigdoms- ochdemokratiskrivelserna. Landstrategier och regionstrategier är exempel påstyrdokument där barnperspektivet får en allt större betydelse. Ett exempel påen strategi där detta perspektiv ges en framträdande roll ärregionstrategin för Centralamerika.Sverige deltar aktivt i uppföljningen av Världskongressen mot kommersiellsexuell exploatering av barn, såväl internationellt som nationellt. Regeringenbeslutade att ge ordföranden i den svenska i uppdragatt medverka i det internationella uppföljningsarbetet. Som ett led i dettaarbete inbjöd den svenska FN-delegationen i representanter för olikaFN-organ och andra internationella aktörer till en diskussion i början avapril kring uppföljningsarbetet. Även inom EU har beslut fattats och enrad initiativ tagits som manifesterar frågans vikt.Utskottet noterar att var en stark påskyndare till FN:s studie avbarn i väpnade konflikter under ledning av . Utskottet noterarvidare att regeringen ställer sig bakom de rekommendationer som studienresulterat i. Dessa berör på olika sätt det humanitära biståndet, och Sverigearbetar aktivt för en samordnad humanitär strategi inom FN-systemet. FN:sgeneralsekreterare förväntas utse en speciell representant för attfölja dessa frågor.Sverige kommer att avge sin andra nationella rapport till för . är involveratpå flera områden och Sida deltar aktivt i de delar som berör kopplingen mellanbarnkonventionen och det internationella utvecklingssamarbetet. Utskottetfinner detta arbete angeläget och delar uppfattningen att det vore värdefulltatt uppmärksamma tioårsjubileet av tillkomsten av , t.ex. meden internationell konferens om hur konventionen kan och bör förverkligas iutvecklingssamarbetet. Utskottet anser dock inte att det finnsanledning att uttala sig närmare om när och var eller i vilken form en sådankonferens bör hållas.Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten av att barnensrättigheter i än högre grad bör genomsyra utvecklingssamarbetet och ser framemot resultatet av det arbete som inletts i och inom Sidakring frågan om en mer sammanhållen policy på detta område. Utskottet utgårhärvid från att de synpunkter och förslag som framförts i motionerna beaktasoch prövas i en positiv anda.Därmed anses motionerna U212 (v, s, m, c, fp, mp, kd) yrkandena 1-5 samt U215(c) yrkande 2 besvarade med vad utskottet anfört.1.4 Hållbar utvecklingBudgetpropositionen (s. 17) och regeringsskrivelse /97:2 (s. 47-64)Begreppet hållbar utveckling befästes i samband med om miljöoch utveckling, UNCED, . Handlingsprogrammet som dåantogs har satt sina tydliga spår i det globala miljö- ochutvecklingssamarbetet. håller ettuppföljningsmöte av för att staka ut rikslinjerna för det framtidamiljö- och utvecklingssamarbetet. I budgetpropositionen hänvisas tillregeringens skrivelse (skr. 1996/97:2) internationella arbete förhållbar utveckling i vilken regeringens politik redovisas. I skrivelsenredogörs i kapitel fem för den fortsatta inriktningen av det svenskautvecklingssamarbetet med hänsyn till de beslut som fattades vid om hållbar utveckling (UNCED). Det är en uppföljning avoch utveckling av den övergripande bedömning av biståndets anpassning tillhållbar utveckling som regeringen lämnade i budgetpropositionen (1994/95:100bil. 4, betänkande 1994/95:UU15, rskr. 1994/95:242).I skrivelsen betonas inledningsvis att de av beslutadebiståndspolitiska målen för det svenska utvecklingssamarbetet tillsammansfrämjar hållbar utveckling. Det övergripande målet att bekämpa fattigdom skallvara vägledande för prioriteringen av insatser. För att främja hållbarutveckling krävs framför allt att miljöaspekter integreras i all verksamhet.Regeringens bedömning är att främjandet av hållbar utveckling skallgenomsyra det bilaterala utvecklingssamarbetet. Grunden för detta är som iallt bistånd en övergripande fattigdomsbekämpning, som också tar hänsyn tillden moderna sektorns och städernas miljö- och utvecklingsproblem. Vikten avatt denna prioritering görs vid val av biståndsinsatser och resursfördelninggäller såväl inom ramen för det landramsfinansierade biståndet som inom annatsamarbete. Det huvudsakliga styrinstrumentet för biståndsinsatser ärlandstrategierna, där möjlighet finns att göra strategiska bedömningar avinsatser för hållbar utveckling. Regeringen identifierar fem områden somsärskilt viktiga att prioritera för att uppnå hållbar utveckling:färskvattenanvändning, jord- och skogsbruk (inkl. markvård), marin miljö,urban miljö och energiförsörjning. Särskilda miljöinsatser är befogade förkapacitetsuppbyggnad, metodutveckling, forskning m.m. Samarbetet med Central-och kräver också särskilda miljöinsatser.Beträffande arbetet i multilaterala organisationer anförs att i stort settalla multilaterala operativa biståndsorganisationer har antagit riktlinjer föruppföljning av rekommendationer. Regeringen avser att aktivtbidra till detta arbete i syfte att i än högre grad integrera miljöhänsyn förhållbar utveckling i den reguljära verksamheten. Det är särskilt angeläget attförstärka integrationen genom ett tydligt och kraftfullt genomförande ifältverksamheten.Sverige bör enligt regeringens uppfattning fortsatt ge stort stöd till denglobala miljöfonden (GEF) och verka för att dess mandat ligger fast. Fondenutgör världssamfundets beredskap för att finansiera åtgärder motvissa oförutsedda miljöproblem, och i de kommande påfyllnadsförhandlingarnagällande fondens resurser bör resultaten från FN:s generalförsamlings extramöte beaktas.Montrealprotokollets multilaterala fond är av avgörande betydelse förgenomförandet av åtaganden inom Montrealprotokollet, och Sverigebör ge ett fortsatt starkt stöd till fonden.Regeringen avser att gör en studie om finansiering inom ramen förinternationella legala instrument för hållbar utveckling. Utredningen börockså granska om åtagandena enligt sådana instrument får en effektivuppföljning och hur verkningsfulla de är för att uppnå globala miljömål.Regeringen har i ett särskilt avsnitt i skrivelsen utförligt behandlat olikaglobala konventioner för hållbar utveckling. Regeringens övergripandebedömning är att sådana internationella legala instrument i många fall varitverkningsfulla medel för att främja hållbar utveckling.Sverige bör aktivt arbeta för att stärka integreringen av miljöaspekter i EU:sutvecklingssamarbete. Sidas medverkan i utformningen av EU:s biståndspolicyoch vid projektgranskning i biståndskommittéerna är av avgörande betydelse.Även och andra relevanta myndigheter bör ta del i arbetet. EUspelar en särskilt viktig roll för att stödja miljöarbetet i Östeuropa.MotionernaI motion U12 (mp) yrkande 6 önskar motionärerna ett tillkännagivande om attSverige bör verka i EU för att den globala vattenförsörjningen kommer upp påsäkerhetsrådets dagordning som en särskild punkt.I kommittémotionen U204 (c) yrkande 10 framhåller motionärerna att än störrevikt måste läggas vid att biståndet inriktas på stöd till ett miljömässigthållbart jordbruk som kan garantera den nationella livsmedelsförsörjningen.Att länderna själva klarar sin livsmedelsförsörjning har stor betydelse försjälvkänslan och identiteten hos länderna och deras befolkning.I partimotion U207 (mp) yrkande 1 hänvisas till Miljöpartietsbiståndsprogram där det står att biståndspolitik med gröna förtecken handlarom internationell solidaritet och samarbete som kan sammanfattas i fempunkter.- alla jordens människor skall kunna tillgodose sina grundläggande mänskligabehov, såväl materiella som icke materiella,- människors tillit till egna initiativ, egen förmåga och egna resurser skallpå alla nivåer och i alla länder vara drivkraften för samhällsutvecklingen,- jordens länder måste ha möjlighet att styra sin utveckling på ettdemokratiskt sätt och utifrån sina egna behov, villkor och socialaförutsättningar,- nuvarande obalans i människors tillgång till jordens resurser skallutjämnas, både inom och mellan länder,- all utveckling måste utgå från jordens livsbetingelser och utformas så attden är miljömässigt och socialt hållbar.I yrkande 5 krävs ett tillkännagivande om utveckling eller tillväxt.Motionärerna utvecklar ett resonemang om att lösningen på problemen medöverutnyttjande av naturresursbasen inte är mer tillväxt av traditionelltslag. Det behövs en ny utveckling som sker inom naturens ramar i stället förpå bekostnad av denna. Det svenska biståndsmålet talar om att höja de fattigafolkens levnadsnivå. Två frågor måste enligt motionärerna ställas i dettasammanhang. Hur ser fördelningen av de nya resurserna ut? Får alla invånaredel av kakan eller drabbat det nya välståndet bara en liten utvald skara avlandets befolkning. Är det en bra eller dålig kvalitet på tillväxten?I yrkande 6 anför motionärerna att det är av stor vikt att aktivtarbetar för att öka miljömedvetenheten och miljöaspekternas hantering i EU-biståndet. måste öka sitt inflytande på och påverka riktlinjer m.m.för EU-biståndet i syfte att säkerställa stöd till hållbar utveckling (yrkande8).I yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om biståndet och miljön. I motionenhänvisas därvid inledningsvis till Sidas program för hållbar utveckling ivilket fem ämnesområden och två metoder som särskilt skall betonas, utvecklasoch prioriteras nämns. Samtliga dessa står påMiljöpartiets prioriteringslista. Motionärerna uppger att en ytterligareprioritering nu bör läggas till. För att ta ansvar för u-världens miljöproblemmåste man ifrågasätta internationella ekonomiska maktförhållanden, vilketenligt motionärerna i-ländernas regeringar noggrant försöker undvika. Deekonomiska maktförhållandena spelar också en roll för hur priset för en bramiljö fördelas. I många i-länder har kostnaderna för investeringar imiljöteknik bakats in i konsumenternas pris för produkterna. Dessa höga priserdrabbar också som importerar från nord. Själva har de sällan sammamöjlighet att ta ut kostnaden för att förbättra miljön när de tar betalt försina varor. Priserna bestäms av multinationella företag. Det är den ojämlikaekonomiska strukturen som gör miljöfrågor globala även omeffekterna oftast bara drabbar lokalbefolkningen.I yrkande 10 betonar motionärerna vikten av att prioritera vatten. Detsvenska biståndet måste aktivt bidra till att tillgängliga knappavattenresurser utnyttjas på bästa möjliga sätt, genom att förbättraförsörjningsläget av tjänligt vatten och näringsriktig mat genom:- att främja ett integrerat synsätt som omfattar såväl mark- som vattenvård;- att främja kapacitetsuppbyggnad, information och ökat medvetande;- att främja ett decentraliserat beslutsfattande;- att tillvarata kvinnornas roll i hushållningen av vattenresurserna;- att behandla vatten som en ekonomisk resurs vars värde omfattarmiljökostnader och alternativanvändning.I yrkande 11 anförs att bör ge fortsatt hög prioritet åt utvecklingenav jordbruk, med tonvikt på det småskaliga jordbruket.Verksamheten bör enligt motionärerna ha det uttalade syftet att bidra till ettlångsiktigt, hållbart nyttjande av mark- och vattenresurser. Riktlinjer tillett hållbart jordbruk bör, enligt motionärernas uppfattning, tas fram.I yrkande 12 förespråkar motionärerna att svenskt bistånd ger hög prioritetåt insatser för att utveckla effektiva system för det hållbara nyttjandet avnaturresurser och skyddet av den miljön i kustområden.Energibiståndet bör enligt motionärerna (yrkande 13) inriktas mot åtgärder förhushållning med energi och förnybara lösningar. föreslår att Sidabeslutar att helt utesluta stöd till ej förnybara energikällor inom sinbiståndsverksamhet och sitt utvecklingssamarbete.Miljöundervisning är också av största vikt (yrkande 14) för att förebyggamiljöförstörelse. Även näringslivsutvecklingen bör enligt motionärernasuppfattning (yrkande 15) ha som målsättning en miljömässigt hållbarutveckling.I partimotion U209 (kd) hävdas i yrkande 14 att bör driva påinternationellt för att idén med en global vattenkonvention blir verklighet.I partimotion U213 (fp) yrkande 17 uppmärksammas bistånd och miljö. Etteffektivt bistånd för hållbar utveckling vilar, enligt motionärerna, på fleraförutsättningar. Dels att verksamheten i stort genomsyras av stor hänsyn tillmiljöaspekter samt att fokus riktas mot långsiktighet, vilket förutsätterfolkligt deltagande i demokratiska beslutsprocesser samtfattigdomsproblematiken. Dels att vissa kritiska insatsområden ges högprioritet. Följande två verksamhetsområden bör, enligt motionärernas mening,prioriteras. Mat- och vattenförsörjningen samt kapacitetsutveckling, därkompetens inom ämnet miljöekonomi är särskilt viktig. Energiomsättningen ochformerna för denna är exempel på ytterligare ett kritiskt insatsområde. Ettstort antal miljöproblem är direkt kopplade till energianvändningen. Biståndethar inte heller ägnat urbaniseringsproblem tillräcklig uppmärksamhet.I partimotion U214 (v) yrkande 24 krävs att verkar för en politikinom t.ex. EU, för att de industriländer som medverkat till attozonskiktet tunnats ut bidrar till att ställa om produktionen ochkonsumtionen, bl.a. i och andra länder i tredje världen. Svenskabiståndsorgan bör kunna bidra med expertis och bedriva information. I yrkande25 anförs att u-krediter inte bör ges till dammbyggen som hotar att skadamiljön och försämra de sociala förhållandena för stora folkgrupper i . Det behövs enligt motionärerna ett samarbete mellan kraftindustrioch biståndsmyndighet (yrkande 26) så att inte exploatering sker i strid medmiljömålet i biståndet. Kunskap och erfarenhet måste överföras från Sida tillföretagen.I den enskilda motionen U801 (kd) yrkande 3 kräver motionärerna attregeringen agerar genom att ta initiativ till förändringar syftande till attskärpa internationella konventioner för att beivra och straffa miljöbrott iform av oljeutsläpp i sjöar och hav.I partimotion Jo759 (fp) yrkande 1 hävdas att det finns behov av att stärkadet internationella samarbetet kring miljöfrågorna. Det är genominternationellt bindande överenskommelser som miljön bäst kan säkras globalt.Nationer har, enligt motionärerna, inte endast gemensamma intressen som en godlivsmiljö och säkerhet, utan man är ofta konkurrenter i den globala ekonominoch världshandeln. Genom folkrättsligt bindande avtal kan gemensamma steg tas,utan att någon deltagande stat tappar i konkurrenskraft. I yrkande 3 krävsökade insatser från de rika länderna för att genom bistånd överföra främstekonomiska resurser till de fattigare länderna för att minska tillförseln avs.k. Arbetet inom ramen för Montrealprotokollet om avveckling avfreoner måste satsa mer på förbättrad återvinning av gamla produkter medfreoner, samt att ny teknik sprids även i de fattiga länderna. I yrkande 6krävs att biståndet till världens fattiga länder bör miljökonsekvensbedömas.Det är viktigt att biståndet har en tydlig inriktning på hållbar utveckling.I motion Jo777 (fp) yrkande 1 anförs att regeringen bör bevaka möjligheternaatt agera för att en strängare syn på föroreningar i den miljön införsi havsrättskonventionen och gripa första tillfälle att ta ett sådantinitiativ. Konventionen har inte öppnat tillräckligt starka möjligheter attingripa mot den allvarliga miljöförorening som ett oljeutsläpp faktisktinnebär.I kommittémotionen N426 (mp) yrkande 2 anförs att satsningar på förnybarenergi, däribland vindkraft, bör ingå som en naturlig del av svenskt bistånd.Vindkraft är lättskött, kan användas helt lokalt och förutsätter inte etthögteknologiskt samhälle.I kommittémotionen Bo504 (kd) behandlas uthållig vattenförsörjning. Iyrkande 6 framhålls vikten av att driver på internationellt för attförverkliga en internationell vattenkonvention. Frågan om en globalvattenkonvention togs upp på . I en sådan konvention borde,enligt motionärernas mening, följande frågor hanteras: vattentillgångar somdelas av stater, nyttjande av ändliga grundvattentillgångar samt hur man kanskapa instrument för ett globalt samarbete för att få till stånd spridning avteknik för effektivt vattenutnyttjande.I motion Jo19 (mp) hävdar motionärerna i yrkande 17 att som medlem iFN:s säkerhetsråd bör prioritera de globala miljöfrågorna. Det är viktigt attSverige sätter fokus på de miljöfrågor som i sin förlängning är ett hot motden globala livsmedelsförsörjningen och därmed också en konfliktrisk och etthot mot världsfreden. I yrkande 18 anförs att en av prioriteringar isäkerhetsrådsarbetet bör vara att se till att världens vattenproblem får enegen permanent punkt på säkerhetsrådets dagordning. Vatten är ett livsmedelutan vilket vi inte kan leva. Det finns stor risk att konflikter omvattentillgångar kan bli verklighet om inte vattentillgången blir hållbar iframtiden.Utskottets övervägandenRegeringen ger i skrivelse 1996/97:2 en överblick över prioriteringaroch ambitioner vad gäller det internationella miljösamarbetet. Skrivelsen hardelats mellan jordbruksutskottet och utrikesutskottet varvid utrikesutskottetbehandlar innehållet i kapitel fem i skrivelsen. I detta kapitel redovisarregeringen den fortsatta inriktningen av det svenska utvecklingssamarbetet medhänsyn till de beslut som fattades vid om miljö och utveckling(UNCED) i 1992.Inledningsvis kan konstateras att utskottet vid ett flertal tillfällen harställt sig bakom regeringens internationella miljöpolitik. Senast skedde dettai utskottets yttrande 1995/96:UU3y, avgivet i samband med jordbruksutskottetsbehandling av regeringens skrivelse 1995/96:120 Vår miljö - miljöarbetet underåret.Utskottet delar regeringens uppfattning om vikten av att bidra till arbetetmed riktlinjer för de multilaterala biståndsorganisationernas uppföljning avRiokonferensens rekommendationer. Utskottet delar också regeringensuppfattning att det är viktigt att fortsatt stödja den internationellamiljöfonden GEF och Montrealprotokollets multilaterala fond.I skrivelsen uppges att regeringen avser att göra en studie omfinansieringen inom ramen för internationella legala instrument för hållbarutveckling. Utredningen bör också granska om åtagandena enligt sådanainstrument får en effektiv uppföljning och hur verkningsfulla de är för attuppnå globala miljömål. Utskottet välkomnar denna utredning och konstaterarmed tillfredsställelse att uppföljningen av globala miljökonventioner enligtregeringen också bör innefatta en översyn av utnyttjande av officielltutvecklingsbistånd för att finansiera åtgärder inom konventionerna och avvilka effekterna är för det totala biståndsflödet.I skrivelsen anges i det inledande kapitlet (som behandlats avjordbruksutskottet) att i det fortsatta internationella samarbetet förhållbar utveckling bl.a. bör verka för ett stärkt konventionsarbete påmiljöområdet. Utskottet delar regeringens uppfattning härvidlag. Dennamålsättning lades fast redan i regeringens skrivelse 1993/94:111 Med sikte påhållbar utveckling. Genomförande av besluten vid om miljö ochutveckling - UNCED. I denna skrivelse uppgav regeringen att , där så ärlämpligt, bör verka för att få till stånd internationella avtal påmiljöområdet.I motionen Jo759 (fp) yrkande 1 framhävs behovet att stärka detinternationella samarbetet kring miljöfrågor genom internationellt bindandeöverenskommelser. Utskottet finner att motionärernas uppfattning ligger ilinje med regeringens politik, vilken stöds av utskottet.Därmed anses motion Jo759 (fp) yrkande 1 besvarad.Utskottet noterar att den vikt som regeringen fäster vid det internationellamiljöarbetet, uttrycks på högsta politiska nivå. Statsministern anförde i etttal i Folkets Hus i , vilket behandlade hur Sverigeskall bli ett föregångsland för ekologisk hållbarhet, att ambitionen är attSverige inför FN:s specialsession i skall ta initiativtill en ?Deklaration för mänsklighetens överlevnad?. Avsikten är attdeklarationen skall samla världens länder bakom en avsiktsförklaring omekologisk, ekonomisk och social hållbarhet, med de viktigaste åtgärder sombehöver vidtas nationellt och globalt som uppföljning av 92 och New York97.I motionerna U12 (mp) yrkande 6 och Jo19 (mp) yrkande 18 hävdas att Sverigebör verka för att världens vattenproblem får en egen permanent punkt påsäkerhetsrådets dagordning. I motion Jo19 (mp) yrkande 17 anförs att Sverigesom medlem i bör prioritera de globala miljöfrågorna.Utskottet konstaterar att globala miljöproblem, däribland sötvattenfrågan,är av stor långsiktig säkerhetspolitisk betydelse. Dessa frågor ges också högprioritet av i FN-arbetet. Långsiktiga och strukturella säkerhetshot -vare sig de gäller miljö eller exempelvis mänskliga rättigheter - behandlasinom FN-systemet i generalförsamlingen, Ecosoc och dess funktionellakommittéer och ett stort antal specialorgan. Dessa organ har mandat, kompetensoch bred representativ sammansättning som gör dem lämpliga för dessauppgifter. har enligt inte mandat att behandla dennatyp av generella frågor.