bet · GL01FiU1 · 1997-11-06 00:00:00 — Om||näringsverksamhet som |tillgången eller skulden||avses i 21 § |ingår i sådan||kommunalskattelagen (1928: |näringsverksamhet som||370) hos den juridiska |avses i 21 §||personen anses detsamma |kommunalskattelagen ||gälla för delägaren, dock |(1928:370) hos den||inte i fråga om tillgång |juridiska personen anses||som för delägaren vid |detsamma gälla för||direkt innehav omfattas av |delägaren, dock inte i||3 § första stycket 1 och |fråga om tillgång som för||därtill hänförlig skuld. |delägaren vid direkt|| |innehav omfattas av 3 §|| |första stycket 1 och|| |därtill hänförlig skuld. |-------------------------------------------------------| | Aktie i ett aktiebolag|| |som är hemmahörande i|| |och som inte är|| |marknadsnoterad tas upp|| |till av|| |marknadsvärdet om ett|| |aktieslag i bolaget har|| |varit inregistrerat vid|| |svensk börs under|| |beskattningsåret. |--------------------------------------------------------|Har en andel i ett handelsbolag eller i en europeisk||ekonomisk intressegruppering ett negativt värde, får||detta beaktas av delägare eller medlem som inte har||förbehållit sig ett begränsat ansvar för bolagets eller||grupperingens förbindelser. |--------------------------------------------------------dels att lagförslaget tillförs följande tillägg, en ny punkt 5, iövergångsbestämmelserna till lagen (1997:323) om statligförmögenhetsskatt:-------------------------------------------------------| 5. Vid taxering skall i fråga om 11 §||hänsyn tas till föreningens eller bolagets övriga||tillgångar och skulder enligt bokslutet för det||räkenskapsår som avslutats den 1 juli-den||i stället för enligt bokslutet för||det räkenskapsår som avslutats närmast före ||under beskattningsåret. Saknas sådant bokslut skall||hänsyn tas till föreningens eller bolagets övriga||tillgångar och skulder vid utgången av||beskattningsåret. Om den skattskyldige begär det får||dock hänsyn tas till föreningens eller bolagets övriga||tillgångar och skulder enligt bokslutet för det||räkenskapsår som avslutats närmast före ||1997. |-------------------------------------------------------dels att ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna erhåller följande somUtskottets förslag betecknade lydelse:-------------------------------------------------------|Regeringens förslag | Utskottets förslag || | |-------------------------------------------------------|Denna lag träder i kraft | 1. Denna lag träder i||och |kraft ||tillämpas första gången |och tillämpas första||vid beräkning av |gången vid beräkning av||preliminär skatt |preliminär skatt ||och i övrigt vad gäller 3, |och i övrigt vad gäller 3,||12, 17 och 18 §§ första |12, 13, 14, 17 och 18 §§||gången vid |första gången vid ||taxering och vad gäller 4 |taxering och vad gäller 4||§ första gången vid 1999 |§ första gången vid 1999||års taxering. |års taxering med de|| |undantag som anges i|| |punkterna 2 och 3. |-------------------------------------------------------| | 2. Marknadsnoterad aktie|| |i ett aktiebolag som är|| |hemmahörande i och|| |med ett aktieslag i|| |bolaget som || |1997 var eller senare har|| |varit inregistrerat vid|| |svensk börs tas vid 1998|| |års taxering upp till 80|| |procent av det vid|| |beskattningsårets utgång|| |senast noterade värdet.|| |Har sådant värde inte|| |noterats efter|| |ikraftträdandet tas aktien|| |av|| |marknadsvärdet. |-------------------------------------------------------| | 3. Bestämmelsen i 14 §|| |andra stycket gäller inte|| |vid taxering om|| |aktieslaget har|| |avregistrerats || |den 1 januari-den 28 maj|| |1997. |-------------------------------------------------------(20) lag om ändring i lagen (1997:324) om begränsning av skatt,(21) lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration ochkontrolluppgifter,(22) lag om ändring i lagen (1996:725) om skattereduktion för utgifterför byggnadsarbete på bostadshus med den ändringen att lagförslagettillförs följande som Utskottets förslag betecknade tillägg till 2 § ochden ändring av ingressen som föranleds härav:-------------------------------------------------------|Nuvarande lydelse | Utskottets förslag || | |-------------------------------------------------------| 2 § |-------------------------------------------------------|Underlag för skattereduktion är utgifter för||reparation och underhåll samt utgifter för om- och||tillbyggnad av bostadshus (byggnadsarbete). Som bygg-||nadsarbete räknas inte åtgärder som enbart avser||service på maskiner och andra inventarier eller||installationer eller rengöring. || I underlaget inräknas inte utgifter för material och||utrustning och inte heller värdet av byggnadsarbete||som utförts av fastighetsägaren eller bostadsrätts-||innehavaren eller, i fall som avses i 1 § andra||stycket, delägarna i handelsbolaget. Med ägare eller||innehavare jämställs i detta hänseende företag som||ingår i samma koncern eller annars står under i||huvudsak gemensam ledning med fastighetsägaren eller||bostadsrättsinnehavaren. || I underlaget inräknas inte heller utgifter för||åtgärder för vilka försäkringsersättning lämnats eller||för vilka bidrag beviljats enligt || - förordningen (1988:372) om bidrag till åtgärder||mot radon i egna hem, || - förordningen (1991:1933) om räntebidrag för ny-||och ombyggnad av bostäder, || - förordningen (1992:986) om statlig||bostadsbyggnadssubvention, || - förordningen (1993:166) om särskilt||ombyggnadsbidrag i fråga om bostäder för äldre m.fl.,|| - förordningen (1993:712) om den statliga fonden för||fukt- och mögelskador i småhus, m.m., || - förordningen (1994:1994) om extra statligt stöd||för förbättring av bostäder, |-------------------------------------------------------|- förordningen | - förordningen ||(1994:2030) om bidrag för |(1994:2030) om bidrag ||förbättring av inomhus- |för förbättring av ||klimatet i bostäder eller |inomhus-klimatet i || |bostäder, |-------------------------------------------------------|- förordningen (1995:802) om bidrag för förbättring ||av inomhusmiljön i bostäder och vissa lokaler, |-------------------------------------------------------| | - förordningen || |(1997:634) om statligt || |bidrag till investering || |för ombyggnad och || |anslutning av elupp- || |värmda byggnader till || |fjärrvärme eller || | - förordningen || |(1997:635) om statligt || |bidrag till vissa || |investeringar för att || |minska elanvändningen i || |bostäder och vissa || |lokaler. || | |-------------------------------------------------------dels antar det i proposition 1997/98:1 Socialförsäkringssektorn vidsidan av statsbudgeten yrkande 1 i denna del framlagda förslaget till lagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370) med den ändringen att ifjärde stycket punkt 1 av anvisningarna till 48 § skall orden ?erhållenlivränta? ersättas med orden ?erhållen sådan livränta?,dels antar följande av utskottet upprättade förslag tillLag om ändring i lagen (1996:1342) om ändring i lagen (1994:1744) om allmännaegenavgifterHärigenom föreskrivs att 1 § lagen (1994:1744) om allmänna egenavgifter idess lydelse enligt lagen (1996:1342) om ändring i nämnda lag samtövergångsbestämmelserna till lagen (1996:1342) skall ha följande lydelse:-------------------------------------------------------|Nuvarande lydelse |Föreslagen lydelse || | |-------------------------------------------------------| 1 § |-------------------------------------------------------|Allmänna egenavgifter | Allmän pensionsavgift||skall betalas enligt denna |skall betalas enligt denna||lag. || | |-------------------------------------------------------|Denna lag träder i kraft | Denna lag träder i kraft||. |och|| |tillämpas första gången|| |vid taxering. |-------------------------------------------------------den 6 november 1997På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), (), SörenLekberg(s), (), (), (), (), (), (), (), Per (), (), (), (), CarinLundberg (s), () och (). Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken (mom. 1) (m, fp, kd)(), (), Per (), (), GöranLindblad (m) och () anserdels att utskottets yttrande under rubriken syn påbudgetpropositionens och partimotionernas konjunkturbedömningar bort utgå,dels att utskottets yttrande under rubriken förslag tillinriktning av den allmänna ekonomiska politiken bort ha följande lydelse:Den ekonomiska utvecklingenSverige halkar efterUtskottet konstaterar att ekonomiska utveckling varit svagare än i flertalet jämförbara länder. har rasat ivälståndsligan. var det tredje rikaste landet i världen, mättgenom den totala produktionen per invånare. har vi fallit till ungefär 17:eplats. ligger under genomsnittet för både EU-länderna och för helaOECD-området. Detta är inte en upphinnareffekt, dvs. att länder med låg BNP-nivå per capita har snabbare tillväxt än mera utvecklade industriländer. Ingetav de länder som tillsammans med låg bland detre fyra främsta har fallit på samma sätt som . fall är unikt.Detta betyder att och den svenska ekonomiska politiken inte lyckatsdra nytta av de senaste årtiondenas internationalisering och globalisering meden snabbt växande världshandel. I stället har den svenska tillväxten varit låg,arbetslösheten har stigit till rekordnivåer ochsysselsättningstillväxten har varit mycket blygsam. I detprivata näringslivet har antalet sysselsatta inte ökat på flera decennier.Antalet regleringar ökade drastiskt , vilketförsämrade det privata näringslivets konkurrenskraft och flexibilitet.Samtidigt höjdes skattetrycket, och den offentliga sektorn byggdes ut kraftigt.Reallöneutvecklingen har varit svag jämfört med många andra länder och densenaste 30 årens ekonomiska historia symboliseras av snabb inflation medåterkommande kostnadskriser och devalveringar av den svenska kronan.Utvecklingen visar att det är länder utan hindrande reglermed fungerande konkurrens och där både varu- och arbetsmarknaderna präglas avflexibilitet och dynamik som fått den högsta och mest uthålliga tillväxten. Vibehöver inte gå så långt som till och andra avlägsna länder som har förtsfram i debatten. I europeiska länder som t.ex. , ochDanmark har en intressant utveckling ägt rum där stegvisa förändringar som ökatkonkurrensen, förbättrat företagandets villkor och öppnat arbetsmarknaden givitgoda resultat i form av ökad sysselsättning. kan inte kopiera någotannat lands utveckling. Institutionella faktorer och annat är olika mellanländerna. Men det är enligt utskottets uppfattning viktigt att drarnytta av den lärdom som utvecklingen i dessa länder ger. ekonomiskaproblem är av djupgående art som inte varaktigt botas med en konjunkturuppgång.Det är endast genom åtgärder som angriper problemen från grunden somföretagandets villkor kan förbättras, tillväxten kan ta fart, sysselsättningoch därmed skatteunderlag kan öka och välstånd och välfärd förbättras.Propositionen visar emellertid att regeringen saknar insikt om de stora ochallvarliga problemen i svensk ekonomi. Utskottet instämmer visserligen i attkonjunkturen både internationellt och i stiger och att den ekonomiskaaktiviteten sannolikt kommer att vara gynnsam i ett kortsiktigt perspektiv. Mendet räcker inte för att ge en hållbar höjning av tillväxten ochsysselsättningen. En stabil, långsiktig politik kan inte byggas påförutsättningen att konjunkturuppgången är evig.Utskottet vill dessutom framhålla att riskerna för en lägre tillväxt än vadregeringen räknar med kan ha ökat som en följd av krisen i och oronpå världens aktiebörser. Även om krisen i inte skulle bli långvarigkan den ändå få direkta effekter på svensk ekonomi på två sätt: dels är dettroligt att efterfrågan i dessa länder blir lägre än man tidigare räknade med,vilket ger en sämre marknad för de svenska exportföretagen, dels kommer deländer vars valutor har deprecierats att få lättare att konkurrera med svenskexport på tredje land. Om börsoron håller i sig kan detta leda till en störreförsiktighet med utgifter både hos hushåll och företag.Dessutom kommer enligt uppgift från den nedrevidering avtillväxten som SCB gjort att leda till att instituteti sin kommande prognos räknar med en lägre tillväxt för hela 1997 än regeringenantagit i propositionen. Den sannolika uppgången i konjunkturen kan därmed blifördröjd.Strukturella problemRegeringen tycks vara omedveten om den svenska ekonomins djupgående långsiktigaproblem. Till dem hör ett alldeles för dåligt klimat för företagande i landet.Det finns flera indikationer på detta. Utländska placerare har börjat tappaintresset för . Nyföretagandet har i praktiken inte ökat alls sedan1994. Men inte heller expansionen i befintliga företag har varit tillräcklig.Det avgörande beviset på ett för dåligt företagsklimat är dock attsysselsättningen i näringslivet inte ökat långsiktigt . Utanåtgärder som stimulerar företagandet i landet kan inte målet om ökadsysselsättning och minskad arbetslöshet uppnås. Utskottet konstaterar attregeringens politik är helt otillräcklig i detta avseende.Utskottet konstaterar vidare att regeringen inte räknar med någonkonjunkturförsvagning . Vid ett normalt förlopp skulle ensådan nedgång komma . Men det väljer regeringen att helt bortsefrån. Utskottet har förståelse för att regeringen inte försöker sig på endetaljerad konjunkturprognos för hela perioden. Men det oroande är attregeringen tar sin egen normativa prognos om en historiskt hög tillväxt om till intäkt för nya utgiftshöjningar. Det är en mycketoroande politik som innebär att i stort sett hela besparingsdelen i regeringenssaneringsprogram kommer att vara borta . Däremot finnsskattehöjningarna på hushåll och företag kvar.Internationella organ som och har länge konstaterat att harde mest konjunkturkänsliga offentliga finanserna bland industriländerna. Dennakänslighet har i och för sig förbättrats något genom t.ex.skattereformen och sänkningen av vissa ersättningsnivåer i socialförsäkringen.Men visar i sin senaste rapport om , , att Sverigefortfarande har de mest konjunkturkänsliga offentliga finanserna. Vid enförändring av BNP förändras upplåningsbehovet motsvarande drygt 70 %därav. Det är mer än i något annat land.Det är nödvändigt att den konjunkturuppgång som tycks vara på vägutnyttjas till att minska denna känslighet genom skattesänkningar ochutgiftsminskningar för att minska destabiliserande svängningar i de offentligafinanserna. Utskottet anser att det är lättare att nu i konjunkturuppgångenminska skatter och utgifter för att få stabilare statsfinanser i nedgången ochdärmed större trygghet i de viktiga offentliga åtagandena. Det vi gör nu avviktiga och nödvändiga förändringar har vi till godo i form av störrestabilitet när nästa nedgång kommer.Regeringen inte bara försummar att utnyttja det tillfälle att ökastatsfinansernas stabilitet som ges, den gör de offentliga finanserna ännumera konjunkturberoende genom ökade skatter och utgifter.Lönebildningen har varit den svenska ekonomins sorgebarn.Löneökningarna har nästan genomgående legat ett par procentenheter överlöneökningarna i våra viktigaste konkurrentländer. Men detta har inte givit desvenska löntagarna en motsvarande högre standard. Det mesta har ätits upp avskattehöjningar och inflation. Medan lönekostnaden i löpande priser nästantiodubblats för en industriarbetare har det reala innehållet efterskatt stannat vid någon procent . Regeringen antar utan någon som helstgrund att löneökningarna skall falla till en europeisk nivå på 3,trots att inga åtgärder vidtagits för att få lönebildningen attfungera bättre, t.ex. lägre skatt på arbete och rimligare arbetsmarknadsregler.Utskottet vill i sammanhanget peka på att man t.ex. från företrädare förRiksbanken hävdat att kanske som t.ex. måste halöneökningar som i praktiken ligger under det europeiska genomsnittet för attfå en sysselsättningsökning.Det är inte bara nivån på löneökningarna som måste vara sådan attkonkurrenskraften värnas. Minst lika viktigt är att strukturen på lönernasuccessivt anpassas till den förändrade arbetsmarknaden. En felaktiglönebildning kommer inte som förr att leda till högre inflation. Genom detinflationsmål som styr penningpolitiken kommer en felaktig löneutvecklingatt leda till högre räntor och ökad arbetslöshet.Ett avgörande tecken på att regeringen försummat den långsiktiga omvandlingenav ekonomi och arbetsmarknad är att tendenser till flaskhalsar börjar visa sigredan nu, och vid en total arbetslöshet på börjar överhettningsfenomenatt visa sig. Både barometer och rapporter frånArbetsmarknadsverket tyder på att sådana flaskhalsar kan börja uppträda trotsden stora lediga kapaciteten och den höga arbetslösheten. En ytterligare signalär den successivt stigande inflationstakten. Enligt EU-statistik hade iseptember den näst högsta inflationen bland de 15 medlemsländerna.En indikation i samma riktning är att marknaden börjat hysa förväntningar omatt kommer att höja räntan inom en inte alltför avlägsen tid. Det ärett tecken på djupgående problem i ekonomin om utvecklingen tvingar fram enskärpning av penningpolitiken som arbetslösheten är fortsatt hög.Massarbetslösheten bestårSysselsättningen var den lägsta för september månad sedanmitten av . Regeringens främsta mål - att bekämpa arbetslösheten - ärpå väg mot ett katastrofalt misslyckande. Den totala sysselsättningen kommerenligt regeringens egen prognos att vara lägre än den var 1995, åretefter regeringsskiftet. Den öppna arbetslösheten bedöms visserligen vara någrationdelar lägre 1998 än 1995, men det beror på att människor som annars hadevarit arbetslösa avförs från arbetskraften genom bl.a. utbildningsprogrammen.Heltidsstuderande arbetssökande skall enligt internationellastatistiköverenskommelser räknas in bland de arbetslösa eftersom de aktivtsöker arbete. Om denna grupp räknas med på det internationellt accepteradesättet blir arbetslösheten för september månad och inte som denofficiella statistiken anger. Därtill kommer personer i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder, . Regeringens kamp mot arbetslösheten har blivit en kamp motarbetskraften. Arbetslinjen är på väg att överges, arbetslösaförtidspensioneras av arbetsmarknadsskäl och andra generationsväxlas ut urarbetskraften.Enligt utskottet verkar hela arbetsmarknadspolitiken gå ut på att statistisktmanipulera arbetslöshetssiffrorna genom att flytta bort människor ut urarbetskraften. Det vittnar om en gammalmodig och defensiv syn på arbetsliv ochföretagande. Medarbetare betraktas som utbytbara klossar. Kunskap ocherfarenhet värderas till noll.Av de åtgärder som regeringen föreslagit i såväl vårpropositionen sombudgetpropositionen gäller merparten ökade offentliga insatser och fleroffentliga jobb, medan viktiga åtgärder för att förbättra företagsklimatet ochföretagandets villkor nästan helt lyser med sin frånvaro. Enligt utskottet görSocialdemokraterna, med stöd, om de klassiska misstagen från1970-talet genom offentliga sysselsättningar utan att skapaförutsättningar för ett växande näringsliv.Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politikenEnligt utskottet visar genomgången ovan att den svenska ekonomin lider avallvarliga strukturproblem. Det är tydligt att de närmaste årens stigandekonjunktur inte kommer att leda till den kraftiga sysselsättningsökning ochlägre arbetslöshet som behöver. Den ekonomiska politiken måste läggasom. Den svenska ekonomin måste göras mer dynamisk och mer flexibel så atttillväxten blir högre och betydligt mer uthållig än den varit under de senaste30 åren.Sverige lider av ett för dåligt företagsklimat, en för hårt reglerad ochoflexibel arbetsmarknad, en illa fungerande lönebildning och ett för högtskattetryck. En ny ekonomisk politik måste inriktas på att få fler och växandeföretag och på att sänka skadliga skatter. måste bli företagsammare ochden privata sektorn måste bli större och mer livskraftig. Det är genomföretagande, tillväxt och fler skattebetalare som välstånd skapas, inte genomhögre skatter och högre offentliga utgifter. Det senaste årens ?fram ochtillbaka-politik? måste brytas till förmån för stabila och långsiktigt verkanderegler och åtgärder som gynnar inte minst de mindre företagen.Enligt utskottet bör den goda konjunkturen utnyttjas för att lägga om kursen.Huvudinriktningen för den nya politiken bör vara:Finanspolitiken måste vara fortsatt stram. Sammansättningen av åtgärder måsteändras till större andel besparingar och sänkta skatter.Dagens höga offentliga skuldsättning försämrar förtroendet för den ekonomiskapolitiken med onödigt höga räntor som följd. Det medför även att de offentligafinanserna är mycket känsliga för förändringar i räntenivå och valutakurs,eftersom lån successivt måste omsättas till rådande marknadsränta. I syfte attstoppa skulduppbyggnaden har omfattande budgetförstärkningar genomförts sedan1991. bör enligt utskottet driva en ekonomisk politik som syftar tillatt minska den konsoliderade bruttoskulden från nuvarande nivå på ca 77 %.Målet bör vara att gradvis minska den offentliga skulden i förhållande tillBNP så att den uppgår till högst . En viktig förutsättning fördetta är att de offentliga finanserna inte uppvisar underskott överkonjunkturcykeln. Det bästa sättet att få ned skuldkvoten är att driva enekonomisk politik som garanterar hög tillväxt. De åtgärder för arbete ochföretagande som (m), (fp) och (kd) föreslår skulle enligt utskottet främja enhögre tillväxt och därmed en snabbare nedgång av skuldkvoten. Dessutom börytterligare åtgärder, som exempelvis försäljning av statliga tillgångar,genomföras för att minska de offentliga finansernas konjunkturkänslighet ochsnabbare än med regeringens politik uppnå kriterium.Skattepolitiken måste inriktas på att sänka det totala skattetrycket. Deskattebelastningar på arbete, sparande och kapitalbildning som försämrarförutsättningarna för företagande och investeringar måste avskaffas. Utskottetanser det vara synnerligen riskabelt att låta skattetrycket överskrida nivån50 % av BNP, vilket emellertid är vad som skett sedan regimskiftet hösten 1994.Utskottet återkommer nedan till specifika skattesänkningar för att förbättraföretagsklimatet, särskilt för mindre och medelstora företag inomtjänstesektorn, men vill också betona behovet av sådana skattesänkningar somgör det möjligt för fler människor att leva på sin lön. Däri ingår också ensänkning av fastighetsskatten.Utskottet konstaterar att den svenska välfärdspolitiken bygger på hög tillväxtoch hög sysselsättning. Den nuvarande utvecklingen urholkar basen förvälfärden. Viktiga kärnområden inom vård, omsorg och utbildning måste ges godautvecklingsförutsättningar. Det sker bl.a. vid en god tillväxt som ökarkommuners och landstings skattebas. Det är av största vikt att man i kommuneroch landsting prioriterar kärnområdena vård, skola och omsorg. Detta innebäratt verksamhet som det är mindre angeläget att den sker i ellerlandstingskommunal regi prioriteras ned. Utskottet vill dessutom betona viktenav att stat, kommun och landsting i högre grad än använder sigav enskilda entreprenörer för att skapa en effektivitetsfrämjande konkurrensoch för att ge medborgarna valfrihet. Den valfrihetsrevolution som inleddesunder den borgerliga regeringsperioden men som därefter förbytts i sin motsatsmåste återupprättas. Utskottet vill också betona vikten av allmän avreglering,slopande av offentliga monopol samt färre kommunala bolag.Utskottet gör i flera avseenden en annan politisk prioritering än regeringenoch . T.ex. avvisar utskottet föreslagna besparingar inomhandikappolitiken och vad gäller änkepensionerna.En viktig princip i en tillväxtfrämjande politik är enligt utskottet värnet omprivat ägande och privat sparande. Privat ägande och sparande är enligtutskottet grundbultar i en marknadsekonomi. Utskottet ser därför medtillfredsställelse den pensionsreform vars huvudinriktning är beslutad med bredparlamentarisk majoritet. Särskilt inslaget med privat premiereserv ärvälkommet och utgör enligt utskottet en viktig strukturell förbättring i densvenska ekonomin. Utskottet vill betona att premiereserverna är de blivandepensionärernas tillgångar.