bet · GK01FiU20 · 1997-05-29 00:00:00 — propositionens yrkanden 2 och 3.Utskottet avstyrker motionerna Fi42 (m) yrkandena 2 och 4, Fi43 (fp)yrkande 2, Fi44 (v) yrkande 2, Fi45 (mp) yrkandena 8-10 samt Fi46 (kd) yrkande2.Redovisning av premiereservenMotionenMiljöpartiet de gröna anser i motion Fi45 att den s.k. premiereserven inteskall räknas som offentligt sparande och föreslår att gör ettuttalande av denna innebörd (yrkande 7).Även Moderata samlingspartiet, och är kritiskatill det sätt på vilket premiereservsmedlen redovisas, dock utan att framföranågra formella yrkanden i frågan.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet vill med anledning härav framhålla följande. Som ett led ireformeringen av det allmänna ålderspensionssystemet har beslutat(prop. 1994/95:41; bet. SfU6) att av inbetalade tilläggspensionsavgifterskall placeras på konto hos för att finansiera framtidapensioner. På de insatta medlen skall lämnas marknadsmässig ränta.I överensstämmelse med detta beslut har () sedanfebruari 1995 placerat av influtna tilläggspensionsavgifterinterimistiskt på ett räntebärande konto hos . De årligainbetalningarna uppgår till . Vidutgången av uppgick behållningen på kontot till 24,0 miljarderkronor.Avsikten med denna särskilda förvaltning är att medlen skall användas inomdet premiereservsystem som skall inrättas enligt tidigareprincipbeslut om ett reformerat pensionssystem. Hur premiereservsystemet skallutformas och när det skall träda i kraft är ännu inte bestämt. Medlen skallförvaltas av i avvaktan på att de kan fördelas på deenskilda pensionsspararnas individuella pensionskonton. Några regler förberäkning av premiepensionsrätt har ännu inte lagts fast, än mindre har någonenskild person beviljats en sådan fordran på staten. Det saknas därför grundatt redovisa medlen som privat sparande.Det bör noteras att den offentliga sektorns finansiella sparande inte harpåverkats av den valda lösningen. Om inte medlen placerats i Riksgäldskontorethade de i stället förts till AP-fonden, som också ingår i den offentligasektorn. Men eftersom svarar för förvaltningen förbättrasstatens finansiella sparande med , medan AP-fondens försvagas med ett lika stort belopp.Den tillämpade ordningen innebär att mot marknadsmässigränta kan tillgodogöra sig de influtna medlen. Kontoret slipper därmed attlåna upp motsvarande medel på den öppna marknaden.Influtna premiereservmedel redovisas inte som en inkomst på statsbudgetenmen väl som en negativ post på budgetens utgiftssida under Myndigheters m.fl.in- och utlåning i , netto. Premiereservmedlen bidrardärigenom till att det på statsbudgeten redovisade upplåningsbehovet - numeradetsamma som budgetunderskottet - blir drygt 10 miljarder kronorlägre än annars. Därmed begränsas också den årliga ökningen av statsskuldenmed ett lika stort belopp.Avsättningen till individuella premiereserver kommer att påbörjas tidigast1999. De innestående medlen skall då föras över till pensionsspararnasindividuella pensionskonton, vilket får till följd att denna särskildaupplåning helt eller delvis ersätts av andra lån som tar upppå den öppna marknaden. Sett utifrån perspektiv görkontoret därvid en omplacering i sin har prövat hur överföringen av pre-miereservmedel skall redovisas i nationalräkenskaperna. Enligt Eurostatsmening kan i dessa sammanhang premiereservsystemet hänföras till sektornsocialförsäkringar, dvs. betraktas som en del av den offentliga sektorn. Euro-stat anser vidare att tillgångarna i premiereservsystemet inationalräkenskaperna skall ses som offentliga medel och inte som privatamedel.När premiereservsystemet träder i kraft kommer det alltså inte att innebäranågon förändring av de offentliga finanserna som de kommer till uttryck inationalräkenskaperna. Den offentliga sektorns finansiella sparande påverkasinte. Följaktligen förändras inte heller hushållssektorns sparande inationalräkenskaperna av att medlen överförs till individuella premiereserver.Det bör uppmärksammas att uttalande endast anger hurpremiereservmedlen skall redovisas i nationalräkenskaperna och har inga konse-kvenser för premiereservernas rättsliga ställning. Uttalandet förändrar påintet sätt den pensionsuppgörelse som föreligger. De medel som framöver skallsättas av till individuella premiereserver kommer således i rättsligthänseende att tillhöra pensionsspararna och kan inte tas i anspråk för någotannat ändamål.Premiereservsystemets närmare utformning samt frågan om den interimistiskaförvaltningen av medlen utreds av Premiereservutredningen.Utredningens direktiv har skrivits efter överenskommelse mellan de fem partiersom står bakom pensionsuppgörelsen och som ingår i den s.k.genomförandegruppen.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motion Fi45 (mp) yrkande 7.Utformningen av utgiftstaketMotionernaModerata samlingspartiet hävdar i motion Fi42 att det sätt på vilketregeringen utnyttjar budgeteringsmarginalen står helt i strid med tanken bakomden nya budgetprocessen och även med vad regeringen själv angivit ibudgetpropositionen. Stramheten i budgetprocesssen är mycket central förförtroendet, framhåller motionärerna som avvisar det sätt på vilket regeringenanvänder budgeteringsmarginalen. Enligt deras mening skall det inte förekommanågon budgeteringsmarginal när taket fastställs (yrkande 3).Vänsterpartiet anser i motion Fi44 att det är en orimlighet atträttighetslagar som lagen om assistansersättning och lagen om personligassistans skall inordnas under de s.k. taken för offentliga utgifter. Enligtmotionärerna bör undantag göras för dessa lagar (yrkande 24).Socialutskottets yttrandeSocialutskottet kommenterar i sitt yttrande (SoU8y) kritik motatt rättighetslagar inordnats under taket för den offentliga sektorn.Socialutskottet delar inte uppfattning att undantag skallgöras för dessa lagar.Finansutskottets ställningstagandeDet statliga utgiftstaket omfattar samtliga anslag på statsbudgeten utomanslaget för statsskuldsräntor. I utgiftstaket ingår också budgetpostenökning/minskning av anslagsbehållningar liksom utgifterna försocialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten. Dessutom är tillutgiftstaket knutet en budgeteringsmarginal. Den är en del av utgiftstaket meningår inte bland statsbudgetens utgifter. Budgeteringsmarginalen framkommersom skillnaden mellan å ena sidan det fastställda utgiftstaket och å andrasidan de takbegränsade utgifterna.När utgiftstaket läggs fast råder det helt naturligt stor osäkerhet omutgiftsutvecklingen framöver. Det gör det motiverat att lägga in enbudgeteringsmarginal. Därigenom minskar behovet av att behöva ändrautgiftstaket vid smärre avvikelser, t.ex. i den makroekonomiska utvecklingeneller till följd av rent tekniska omläggningar av utgiftsredovisningen.Eftersom budgeteringsmarginalen inte finns uppförd på statsbudgeten är denhelt ofinansierad. Den skall således inte förväxlas med det anslag föroförutsedda utgifter som finns uppfört under utgiftsområde 26. I den månbudgeteringmarginalen behöver tas i anspråk för ofinansierade utgiftsökningarleder detta således till att budgetunderskottet ökar.Det är emellertid inte avsikten att budgeteringsmarginalen skall användas pådetta sätt. Regeringen har tidigare förklarat att de saldorelaterade målenskall respekteras, och det finns inget i den hittillsvarande utvecklingen somantyder att så inte skett. Tvärtom beräknas statens lånebehov nu varamindre än i den statsbudget som fastställde i slutet av december1996.Till detta kommer att regeringen i vårpropositionen föreslår att utgifternapå tilläggsbudget skall räknas upp med netto 8,8 miljarder kronor.Dessa åtgärder finansieras i allt väsentligt på utgiftssidan dels genomindragningar av utestående reservationer och anslagssparande, dels genom attbelastningen minskat på andra anslag liksom på utgifterna inomsocialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten. Sammantaget är dessautgiftsminskningar av sådan omfattning att de balanserar de tillkommandeutgifterna så när som på . Till följd härav begränsasbudgeteringsmarginalen med jämfört med situationen vidbudgetårets ingång.Tabell 7. Utgiftstak och budgeteringsmarginal för 1997Belopp i ------------------------------------------------------| |Statsbudget||Vårproposition||Ändring|| | || || SB-VP|------------------------------------------------------------------------------------------------------------|Takbegränsade |580 541 || 584 904 || +4 363||utgifter på SB | || || |------------------------------------------------------|Socialförsäkringar |131 957 || 128 257 || -3 700||utanför SB | || || |------------------------------------------------------|Summa utgifter inom |712 498 || 713 161 || +663||tak | || || |------------------------------------------------------|Budgeteringsmarginal|10 057 || 9 394 || -663|------------------------------------------------------|Utgiftstak |722 555 || 722 555 || ±0|------------------------------------------------------har med hänsyn härtill inget att erinra mot det sätt på vilketbudgeteringsmarginalen kommit till användning, än mindre mot att en sådanmarginal räknas in under utgiftstaket. Utskottet avstyrker således motion Fi42(m) yrkande 3.Enligt finansutskottets mening är utgiftstaket ett viktigt ekonomisk-politisktinstrument som verkningsfullt kan bidra till att upprätthålla en godbudgetdisciplin. Viljan att komma till rätta med rådande obalanser istatsfinanserna bör inte kunna sättas i fråga, ej heller den beslutsamhet medvilken statsmakterna fullgör detta åtagande. Ett strikt tillämpat utgiftstakär ett stöd i dessa strävanden.Enligt utskottets mening är det självklart att ingen kan förvägras rättentill en lagreglerad förmån med hänvisning till att anvisade anslag inte räckertill. Systemet med ett utgiftstak är så utformat att detta också säkerställs.Lika självklart är emellertid att regering och riksdag måste ha kontroll överanvisade medel och ges möjlighet att pröva hur uppkomna överskridanden skallfinansieras. För det är genom direkta politiska beslut som prioriteringarmellan olika åtgärder skall avgöras, inte genom andra yttre omständigheter somden demokratiska processen saknar inflytande över, såsom okontrollerbarkostnadsutveckling eller andra oförutsedda effekter.Liksom socialutskottet anser finansutskottet att förslaginte bör föranleda någon åtgärd. Utskottet avstyrker därmed motion Fi44 (v)yrkande 24.Utgiftstak för statenPropositionenI propositionen (avsnitt 5.5) föreslår regeringen att skallfastställa utgiftstaket för staten inklusive socialförsäkringssektorn vidsidan av statsbudgeten för till (yrkande 5).Av propositionen framgår också att utgiftstaket liggerfast. Det innebär att regeringen anser att utgiftstaket böruppgå till 720, 735 respektive 744 miljarder kronor.Förslag till utgiftstak för statenBelopp i --------------------------------------------------------------------------------------------------------|År ||Proposi-||Oppositionspartiernas avvikelser|| || ||från propositionens tak |-----------------------------------------------------| || || || || || || || ||tionen ||Moderata||||Vänster-||Miljö-||Kristdemo-|| || ||samlings-||liberalerna||partiet||partiet||kraterna|| || ||partiet|| || ||de || || || || || || ||gröna || |----------------------------------------------------------------------------------------------------------|1998|| 720 || -60 || -24 || .. || ±0 || -15|| || 000 || 000 || 000 || || || 000|-----------------------------------------------------|1999|| 735 || -86 || -25 || .. || -3 || -14|| || 000 || 000 || 000 || || 000 || 000|-----------------------------------------------------|2000|| 744 || - || -27 || .. || -16 || -15|| || 000 || 104 || 000 || || 000 || 000|| || || 000 || || || || |-----------------------------------------------------MotionernaModerata samlingspartiet föreslår i motion Fi42 att utgiftstaket under de treåren skall fastställas till respektive 660, 649 och (yrkande 6).Folkpartiet föreslår i motion Fi43 att utgiftstaket under de tre årenfastställs till respektive 696, 710 och (yrkande 4).Vänsterpartiet avvisar i motion Fi44 regeringens förslag till utgiftstak förår 2000 (yrkande 4).Miljöpartiet de gröna föreslår i motion Fi45 att utgiftstaket och2000 skall fastställas till 732 respektive (yrkandena 39och 40).Kristdemokraterna förordar i motion Fi46 att utgiftstaket under de tre årenskall fastställas till respektive 705, 721 och (yrkande3).Finansutskottets ställningstagandeVårpropositionen med dess förslag till utgiftstak och preliminär fördelning påutgiftsområden anger inriktningen på budgetpolitiken under de kommande treåren. Budgetpolitiken har därigenom fått en mer långsiktig utformning, vilketutskottet finner värdefullt.Vårpropositionen och beredningen av den kan också ses som första steget ibehandlingen av efterföljande års statsbudget. skall i anslutningtill vårpropositionen pröva vilken omfattning och huvudsaklig inriktning somde statliga utgifterna skall ha under efterföljande år. Avgörande för dettaövergripande ställningstagande bör vara det allmänna ekonomiska läget, denstatsfinansiella utvecklingen och de mål som har ställt upp förbudgetpolitiken. Däremot skall inte i detta sammanhang ta ställningtill frågor som har anknytning till budgetens detaljer.Stora skillnader föreligger mellan de olika partiernas förslag tillutgiftstak för den statliga verksamheten . Vänsterpartietmotsätter sig helt användningen av utgiftstak, medan Moderata samlingspartietår 2000 vill begränsa de taklagda utgifterna med över 100 miljarder kronorjämfört med regeringens förslag. Till en del är den moderata avvikelsen intereell utan har sin grund i att detta parti motsätter sig användningen av enbudgeteringsmarginal. Moderata samlingspartiet hamnar därmed automatiskt på en10-20 miljarder lägre utgiftsnivå än regeringen . Resterandeskillnad torde emellertid i allt väsentligt vara en återspegling av attModerata samlingspartiet med sin politik eftersträvar att begränsa denstatliga sektorns omfattning. Omfattande utgiftsbegränsningar parade medskattesänkningar skall ge detta resultat.Folkpartiet, och avviker med sina förslagtill utgiftstak i något mindre utsträckning från vad regeringen förordar.Socialdemokraterna och har samarbetat om denekonomiska politiken. Detta samarbete fullföljs nu med en bred uppgörelse somomfattar inriktningen av den ekonomiska politiken, ett fempunktsprogram förarbete och utbildning, förslaget till utgiftstak, kommunalekonomiska frågorsamt förslagen på tilläggsbudget.Regeringen har i sitt förslag till utgiftstak beaktat effekten av detillkommande förslagen. Med den utformning och finansiering som de nyaförslagen har fått ryms de väl inom de tidigare fastställdanivåerna för utgiftstaket. Satsningarna innebär också att de budgetmål somutskottet redovisat och ställt sig bakom i det föregående - se avsnittetbudgetpolitiska mål - kan nås på ett balanserat sätt. Även i övrigt finnerutskottet detta förslag vara väl avvägt med hänsyn till å ena sidan vikten avatt den öppna arbetslösheten kan halveras , å andra sidan behovetav sunda och stabila statsfinanser som även i ett längre tidsperspektiv gerutrymme för de krav medborgarna har rätt att ställa på en välfärdsstat.Enligt finansutskottets mening finns det med hänsyn härtill inte anledningatt nu ompröva de tidigare fastställda utgiftstaken för 1998 och 1999.Utskottet tillstyrker i övrigt regeringens förslag till utgiftstak 2000 (yrkande 5).Samtidigt avstyrker utskottet motionerna Fi42 (m) yrkande 6, Fi43 (fp)yrkande 4, Fi44 (v) yrkande 4, Fi45 (mp) yrkandena 39 och 40 samt Fi46 (kd)yrkande 3.Den offentliga sektorns utgiftstakUtgiftstaket för den offentliga sektorn består av summan av det fastställdastatliga utgiftstaket och den beräknade kommunala utgiftsnivån med avdrag förinterna transaktioner mellan staten och kommunerna. De interna transaktionernabestår huvudsakligen av olika former av statsbidrag. De kommunala utgifternaingår i utgiftstaket för den offentliga sektorn, men fastställs inte direkt avriksdagen. Genom bland annat statsbidragen åstadkoms emellertid en indirektpåverkan på utgiftsnivån.PropositionenI propositionen föreslår regeringen att skall godkänna den beräkningav de offentliga utgifterna som redovisas i propositionensavsnitt 5.5 (yrkande 4).Utvecklingen inom den kommunala sektorn påverkas i hög grad av de åtgärdersom aviseras i vårpropositionen. Av propositionen framgår att effekten avdessa förslag har beaktats i den beräkning som föreslås godkänna ochsom har följande sammansättning.Tabell. 8 Utgiftstak för offentlig sektor 1998-2000Miljarder kronor---------------------------------------------------| || 1998 || 1999 ||2000|---------------------------------------------------| || || 735 || || || || || |---------------------------------------------------|Staten inkl. socialförsäk- || 720 || 735 ||744||ringssektorn || || || |---------------------------------------------------|Kommunerna || 442 || 455 ||468|---------------------------------------------------|Interna transaktioner || -130 || -133 || -|| || || ||131|---------------------------------------------------|Summa ||1 032 ||1 057 || 1|| || || ||081|---------------------------------------------------|Procent av BNP || 56,1 || 54,7 ||53,4|------------------------------------------------------------------------------------------------------MotionernaModerata samlingspartiet föreslår i motion Fi42 att skall godkännaden beräkning av de offentliga utgifterna som partietredovisar i motionen (yrkande 5).Folkpartiet föreslår i motion Fi43 att skall godkänna Folkpartietsmotsvarande beräkning (yrkande 3).Vänsterpartiet föreslår i motion Fi44 att skall avslå regeringensförslag och i stället godkänna beräkning (yrkande 3).Miljöpartiet de gröna föreslår i motion Fi45 att skall godkännaMiljöpartiets beräkning av de offentliga utgifterna (yrkande 38).Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har i föregående avsnitt ställt sig bakom regeringens förslagtill utgiftstak för staten inklusive socialförsäkringssektorn vid sidan avstatsbudgeten.Längre fram i detta betänkande i avsnittet Utvecklingen av de kommunalautgifterna behandlar utskottet regeringens och oppositionspartiernas förslagtill beräkning av de kommunala utgifterna. I det sammanhanget tillstyrkerutskottet att skall godkänna regeringens förslag till beräkning avutgifterna inom den kommunala sektorn.Om man till det statliga utgiftstaket lägger utgifterna i den kommunalasektorn motsvarar detta de samlade utgifterna för den offentliga sektorn. Medhänsyn till utskottets båda övriga ställningstaganden tillstyrker utskottetsåledes även regeringens förslag till beräkning av de offentliga utgifternaför (yrkande 4).Följaktligen avstyrks motionerna Fi42 (m) yrkande 5, Fi43 (fp) yrkande 3,Fi44 (v) yrkande 3 och Fi45 (mp) yrkande 38.Indelning av utgiftsområdenMotionenVänsterpartiet ifrågasätter i motion Fi44 det meningsfulla i att bestämmautgiftsramar på områden som är hårt regelstyrda och mycket konjunkturberoende.Det gäller bl.a. anslaget för arbetslöshetsersättningen som under förrabudgetåret successivt fick justeras upp med . Systemet medutgiftsramar bör omprövas i fall som detta (yrkande 39). Det nära sambandetmellan utgifterna inom utgiftsområdena 13 och 14 gör det också motiverat attslå samman de båda utgiftsområdena (yrkande 40).Arbetsmarknadsutskottets yttrandeArbetsmarknadsutskottet (AU7y) avstyrker de båda yrkandena.Arbetsmarknadsutskottet erinrar om att utskottet tidigare, bl.a. i enskrivelse till talmanskonferensen, har tagit upp förhållandet mellanutgiftsområdena 13 och 14 och då påpekat att utgifterna på båda områdena ärstarkt konjunkturberoende. Utgifterna inom område 13 styrs av den öppnaarbetslösheten, medan utgifterna inom område 14 till avsevärd del beror påomfattningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Ökar åtgärderna minskarden öppna arbetslösheten. har framhållit att det kandiskuteras om det finns skäl att hålla fast vid denna uppdelning, särskilt somäven kostnaderna för de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna till stor del gerförsörjning åt personer som står utanför den reguljära arbetsmarknaden.Arbetsmarknadsutskottet anser att det finns skäl att upprepa dessa synpunktermen är inte berett att tillstyrka förslag.Arbetsmarknadsutskottet anser dock att det skulle vara värdefullt med enanalys av frågan.Den kritik som riktar mot systemet med utgiftsramar förregelstyrda och konjunkturberoende utgifter har arbetsmarknadsutskottet ocksåberört tidigare. Utskottet har då påpekat att det är viktigt attbudgetförslagen bygger på så säkra och realististiska prognoser som möjligt såatt utgiftsramarna inte behöver justeras upprepade gånger. Den höjning avanslaget för arbetslöshetsersättning som föreslås i vårpropositionen talarsitt tydliga språk. är dock inte berett att gå sålångt som att förorda en omprövning av systemet.Finansutskottets ställningstagandeUppdelningen mellan utgiftsområdena 13 och 14 återspeglar i princip hurutgifterna fördelar sig på arbetslöshetsersättning respektive olika typer avarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Genom att ha denna uppdelning får man enbild av hur mycket regeringen och de olika oppositionspartierna önskar satsapå respektive område. Såsom arbetsmarknadsutskottet framhåller finns detstarka kopplingar mellan de båda utgiftsområdena, och det kan även finnas skälatt överväga för- och nackdelarna med den nuvarande lösningen.Arbetsmarknadsutskottet anser också att det vore värdefullt med en analys avfrågan.Av arbetsmarknadsutskottets skrivelse framgår också attarbetsmarknadsutskottet i en skrivelse till talmanskonferensen berörtförhållandet mellan de båda utgiftsområdena. har tillkallaten särskild arbetsgrupp för vissa riksdagsfrågor med uppgift att bl.a.utvärdera erfarenheterna av den nya budgetprocessen i riksdagen.Finansutskottet utgår från att arbetsgruppen utan särskilt uttalande frånriksdagens sida kommer att överväga det förhållande somarbetsmarknadsutskottet tagit upp i sin skrivelse. Motionen bör därför inteföranleda någon åtgärd.Finansutskottet har i det tidigare avsnittet Utformningen av utgiftstaketredovisat sin syn på hur utgiftstaket bör tillämpas. Av vad utskottet där sagtframgår att utskottet anser att det inte finns anledning att ifrågasättautgiftstakets och utgiftsramarnas tillämpning på vissa utgifter. Med detanförda avstyrker utskottet bifall till motion Fi44 (v) yrkandena 39 och 40.Preliminär fördelning på utgiftsområdenPropositionenI propositionen föreslår regeringen att skall godkänna regeringensförslag till preliminär fördelning på utgiftsområden somriktlinjer för regeringens budgetarbete (yrkande 6).MotionernaModerata samlingspartiet föreslår i motion Fi42 att i stället skallgodkänna den preliminära beräkningen för samtliga utgiftsområden som redovisasi motionen (yrkande 7).Folkpartiet liberalerna begär i motion Fi43 att skall godkänna denpreliminära beräkningen för olika utgiftsområden enligt vad som anförs imotionen (yrkande 5).I motion Fi44 avvisar regeringens förslag och förordar istället att skall godkänna förslag till fördelningför 1998 (yrkande 5). Något förslag redovisar inteVänsterpartiet.Miljöpartiet föreslår i motion Fi45 att skall godkänna denpreliminära beräkning för samtliga utgiftsområden som partiet redovisar(yrkande 41).Kristdemokraterna begär i motion Fi46 att skall godkänna denpreliminära fördelning på utgiftsområden som återfinns i motionen (yrkande 4).FinansutskottetFinansutskottet får i denna fråga framhålla följande. För att främjasysselsättningen föreslår regeringen i vårpropositionen ett fempunktsprogramför arbete och utbildning. Det innefattar satsningar på vård, omsorg ochskola, hållbar utveckling, utbildning, småföretag samt arbetsmarknadspolitik.I programmet satsas brutto 1997, 16,3 miljarder kronor1998, 1999 och 2000.