bet · GK01LU15 · 1997-04-08 00:00:00 — Motdenna bakgrund bör begära att regeringen lägger fram ett förslagtill lag om finansiell leasing på grundval av betänkande.Enligt utskottets mening bör resultatet av det fortsatta beredningsarbetetinom av betänkande avvaktas innan någraställningstaganden från sida görs. Med det anförda avstyrkerutskottet bifall till motion L906.FranchisingFranchising är en form av samverkan mellan två näringsidkare, franchisegivarenoch franchisetagaren. Den förstnämnde upplåter genom ett franchiseavtal åt eneller flera franchisetagare rätten att mot ersättning sälja varor ellertjänster under visst namn och ett visst kännetecken som tillhandahålls avfranchisegivaren. Franchising utmärks av ett gemensamt uppträdande utåt frånfranchisegivarens och hans franchisetagares sida. Franchisetagarens verksamhetbedrivs dock i eget namn och för egen räkning. Villkoren för verksamhetenregleras vanligen genom ett standardavtal mellan parterna.Med anledning av ett riksdagsbeslut om att regeringen borde utreda de frågoroch problem av juridisk natur som kan aktualiseras i samband med franchisingtillsattes (bet. NU 1983/84:3). År 1987överlämnade utredningen betänkandet (SOU 1987:17) Franchising - ett förslagtill lag om franchising. Regeringen beslutade att läggautredningen till handlingarna. Någon lagstiftning som direkt tar sikte påfranchising finns således inte.Regeringens ställningstagande till förslag innebärinte att verksamheten bedrivs utan normer. Genom bildandet av har s.k. egenåtgärder kommit till stånd. Föreningen är enideell sammanslutning med uppgift att sprida kunskap om franchising och attverka för att franchising bedrivs på ett klanderfritt sätt. Föreningen, somhar såväl franchisegivare som franchisetagare som medlemmar, har utarbetatetiska regler för franchising. Föreningen är vidare huvudman för en etisknämnd som skall verka för upprätthållande och vidmakthållande av god affärssedinom svensk franchising.I motion L209 av och (båda s) framhållsatt det är en allvarlig olägenhet att franchising inte är lagreglerad. Enligtmotionärerna är nämligen de avtal som träffas mellan franchisegivare ochfranchisetagare ofta ensidigt utformade till franchisetagarnas nackdel. Enlagstiftning om franchising behövs som skydd för den ofta mycket utsatta gruppav småföretagare som franchisetagarna utgör. En sådan lagstiftning bör enligtmotionärerna bygga på förslagen i betänkande.Utskottet vill erinra om att frågan om lagstiftning om franchising varitföremål för behandling av vid åtskilliga tillfällen sedan början av1980-talet. behandlades frågan utförligt i lagutskottetsbetänkande /93:LU2. Utskottet ansåg därvid att någon lagstiftning omfranchising inte borde införas och erinrade om att en relativt noggrantreglerad självsanerande verksamhet uppkommit med inslag av bl.a.uppföranderegler och förekomsten av en etisk nämnd med uppgift att verka förgod affärssed på området. Några olägenheter till följd av denna ordning syntesinte ha framkommit. Utskottet konstaterade vidare att regeringen inte funnitskäl att lägga fram förslag om franchising på grundval avFranchiseutredningens betänkande och fann för sin del inte skäl till någonannan bedömning av behovet av lagstiftning på området. Enligt utskottetsmening borde emellertid utvecklingen följas uppmärksamt, och inte minst bordeförhållandena utomlands studeras närmare. Utskottet framhöll också att somutgångspunkt måste gälla att frågan skall hanteras i på ett sätt somstår i överensstämmelse med den internationella utvecklingen. Skulle mot denbakgrunden förhållandena påkalla lagstiftningsåtgärder får regeringen på nyttöverväga behovet av sådana åtgärder och eventuellt förelägga förslagi ämnet.När frågan behandlades med anledning av liknandemotionsyrkanden som det nu aktuella (se bet. 1995/96:LU19) hänvisade utskottettill sina tidigare ställningstaganden och avstyrkte bifall till motionerna.Beträffande frågans behandling internationellt noterade utskottet att enarbetsgrupp inom Unidroit - ett internationellt institut med uppgift att verkaför harmonisering av privaträtten - hade studerat olika frågor som har sambandmed franchising. Arbetsgruppen höll då på att ta fram en handbok som behandlarolika problem vid internationell franchising och skulle därefter överväga hurinstitutets vidare agerande på området skulle läggas upp. Vidare påpekadeutskottet att frågan om franchising tagits upp även inom . Enligtvad utskottet då erfor skulle man emellertid inom avvaktaresultatet av det arbete som bedrevs inom Unidroit.Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning och anser således att någonlagstiftning om franchising nu inte bör införas. Den handbok om internationellfranchising som Unidroit arbetar med förmodas bli klar . Utskottetförutsätter att regeringen följer den internationella utvecklingen, framförallt inom EU och, om det skulle visa sig att det uppkommer ett behov avlagstiftning, förelägger erforderliga förslag.Utskottet avstyrker med det anförda bifall till motion L209. beträffande förenklade regler för mindre företagatt avslår motion 1996/97:L212 yrkande 1,2. beträffande redovisning av statliga stödatt avslår motion 1996/97:L214,res. 1 (mp)3. beträffande ansvar för delägare i handelsbolagatt avslår motion 1996/97:L206 yrkande 2,4. beträffande nya europeiska associationsformeratt avslår motion 1996/97:L207,5. beträffande ny associationsform för anslagsberoende verksamhetatt avslår motionerna 1995/96:K14 yrkande 2, 1996/97: L201 och1996/97:L205,res. 2 (m, fp)6. beträffande insamlingsstiftelseratt avslår motion 1996/97:L202,7. beträffande finansiell leasingatt avslår motion 1996/97:L906,res. 3 (m, c, fp)8. beträffande franchisingatt avslår motion 1996/97:L209.Stockholm den 8 april 1997På lagutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (m), (), (), (), (),(), () och de (). Redovisning av statliga stöd (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjar med ?Utskottet har?och på s. 9 slutar med ?motion L214? bort ha följande lydelse:I likhet med motionären konstaterar utskottet att många företag varje årnumera erhåller stora belopp i form av bidrag från staten och EU som stöd försina olika verksamheter. Enligt utskottets mening är det av många olika skälangeläget att en offentlig redovisning kommer till stånd avseende vilka bidragsom utgått och till vilka ändamål. En klar och tydlig redovisning skulle ocksåbidra till att företagen avhåller sig från att på olika sätt ägna sig åtbidragsfusk.Enligt utskottets mening vore en lämplig ordning att iårsredovisningslagstiftningen införa en uttrycklig bestämmelse varigenomföretagen åläggs en skyldighet att offentligt redovisa erhållna bidrag. Detbör ankomma på regeringen att framlägga erforderliga lagförslag i enlighethärmed.Vad utskottet sålunda anfört bör med bifall till motion L214 somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande redovisning av statliga stödatt med bifall till motion 1996/97:L214 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.2. Ny associationsform för anslagsberoende verksamhet (mom. 5)(), (), (m), () och de () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjar med ?Enligtutskottets? och på s. 14 slutar med ?och 1996/97:L205? bort ha följandelydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att det finns ett uppenbart behovav en ny organisationsform för verksamheter som är beroende av anslag. Påkulturområdet finns ett stort antal organisationer - konstföreningar,länsmuseer, länsteatrar och liknande - där huvudmannaskapet är delat mellanintressenter såsom kommuner, folkrörelser, företag och enskilda. Tidigarebedrevs dessa organisationer i stiftelseform men den nya stiftelselagen haromöjliggjort att nya sådana stiftelser bildas. Förhållandet är alltså att detinom denna viktiga samhällssektor saknas en adekvat associationstyp för sådananslagsberoende verksamhet som inte kan eller bör bedrivas i myndighetsform.Som motionärerna framhåller är aktiebolaget eller den ideella föreningen intelämpliga associationsformer för det slags bred och frivillig samverkan mellanolika intressenter som - på folkrörelsegrund - sker i dessakulturinstitutioner. Vad som krävs är en ny associationsform som tar hänsyntill denna egenart hos kulturorganisationerna samt möjliggör en ordnad menflexibel samverkan och rättvis ansvarsfördelning mellan många deltagare iorganisationen.Utskottets uttalanden i frågan har uppenbarligen inte föranlettnågra som helst initiativ från regeringens sida. Enligt utskottets mening ärdet angeläget att regeringen nu omgående tar sig an frågan och till riksdagenlägger fram förslag till rättslig reglering av det slag som hardiskuterats.Vad utskottet sålunda anfört bör med bifall till motionerna1995/96:K14 yrkande 2, 1996/97:L201 och 1996/97:L205 som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande ny associationsform för anslagsberoende verksamhetatt med bifall till motionerna 1995/96:K14 yrkande 2, 1996/97:L201och 1996/97:L205 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.3. Finansiell leasing (mom. 7)(), (), (), (m),(), () och de () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjar med ?Enligtutskottets? och slutar med ?motion L906? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening utgör förslag till en lag omfinansiell leasing en balanserad lösning av de olika problem som är vanligtförekommande i leasingförhållanden. Den föreslagna regleringen avleasegivarens möjlighet att ändra leasingavgiften förhindrar att avgiften höjspå ett okontrollerbart sätt. Andra ändamålsenliga förslag gäller leasetagarensrätt att innehålla leasingavgiften vid avtalsbrott, möjligheter tillskadestånd vid hävning av leasingavtalet och reglerna omleasingavtalets behandling vid leasetagarens konkurs.Som framhållits i motion L906 torde en lag om finansiell leasing med dennainriktning komma att få positiva effekter särskilt när det gäller mindreföretags möjligheter att finansiera en expansion av företaget. Med en sådanlagstiftning skulle företagen enligt utskottets bedömning i störreutsträckning än kunna använda sig av finansiell leasing somfinansieringsform för sina investeringar.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att regeringen omgående tillriksdagen bör framlägga ett förslag till lag om finansiell leasing i enlighetmed vad föreslagit. Vad utskottet nu anfört bör riksdagenmed bifall till motion L906 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande finansiell leasingatt med bifall till motion 1996/97:L906 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.Särskilt yttrandeFörenklade regler för mindre företagRolf (), (), (m), () och de () anför:Vi anser att de små och medelstora företagens särskilda förhållanden ochproblem i allt för liten utsträckning uppmärksammats på associationsrättensområde. De insatser som gjorts på lagstiftningsområdet har uteslutande gälltpunktvisa insatser på vissa begränsade områden utan närmare sammanhang medvarandra. Någon mer samlad och systematisk analys av den lagstiftning somberör näringslivet, med siktet inställt på att åstadkomma regler som äravpassade även för småföretagens behov, har inte gjorts. På viktigarättsområden är regleringen alltjämt inriktad på de större företagen utan att,i önskad utsträckning, vara ändamålsenlig och verksam även för mindre företag.Som andra exempel kan nämnas den nya lagstiftningen om företagsrekonstruktion,som helt saknar särskilda och enklare förfaranderegler för mindre företag.Det är nu enligt vår mening hög tid att anpassa rättssystemet tillsmåföretagandets villkor. Regeringen måste se till att det arbete som nubedrivs inom Småföretagsdelegationen verkligen ger resultat i form avavregleringar och regelförenklingar också på associationsrättens område. Enreformering av regelsystemet i denna riktning är nödvändig för att ökatillväxten hos företagen och för att främja sysselsättningen, såväl i Sverigesom på den inre marknaden i stort.Småföretagsdelegationen skall efter hand rapportera hur dess arbetefortskrider. Det finns därmed, enligt vår uppfattning, goda möjligheter förriksdag och regering att se till att arbetet bedrivs effektivt och ger snararesultat. Vi har mot den bakgrunden inte nu funnit skäl att avge någon formellreservation till förmån för yrkande 1 i motion L212. Sammanfattning........................................1Motionerna............................................1Motion väckt med anledning av regeringens skrivelse 1995/96:15 1Motioner väckta under den allmänna motionstiden /97 1Utskottet.............................................2Inledning 2Förenklade regler för mindre företag 2Redovisning av statliga stöd till företag 7Ansvar för delägare i handelsbolag 9Nya europeiska associationsformer 10Ny associationsform för anslagsberoende verksamhet 12Insamlingsstiftelser 14Finansiell leasing 15Franchising 17Hemställan 18Reservationer........................................191. Redovisning av statliga stöd (mp) 192. Ny associationsform för anslagsberoende verksamhet (m, fp) 203. Finansiell leasing (m, c, fp) 20Särskilt yttrande....................................21Förenklade regler för mindre företag 21