bet · GK01KU16 · 1997-03-18 00:00:00 — beträffande information om personvalsinslagetatt avslår motion 1996/97:K17 yrkande 1,3. beträffande utvärdering av valatt med avslag på motionerna 1996/97:K17 yrkande 2, 1996/97:K20yrkande 3, 1996/97:K603 yrkande 4 och 1996/97:A820 yrkande 11 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet an-fört,4. beträffande spärrnivån vid riksdagsvalatt med avslag på motionerna 1996/97:K20 yrkandena 1 och 2,1996/97:K22 yrkande 1, 1996/97:K26 yrkande 1 och 1996/97:K602 yrkandena 1och 2 antar 18 kap. 38 § förslaget till val-lag,res. 1 (mp)5. beträffande utvärdering av 8-procentspärrens inverkan valatt avslår motionerna 1996/97:K18 yrkande 3 och 1996/97: K24,6. beträffande en sänkning av spärrnivån valatt avslår motion 1996/97:K25 yrkande 1,7. beträffande redovisning av finansiering av personvalskampanjeratt avslår motionerna 1996/97:K19, 1996/97:K22 yrkande-na 2 och3, 1996/97:K25 yrkande 3 och 1996/97:N254 yrkande 3,res. 2 (fp, v)res. 3 (mp)8. beträffande rösträtt för invandrare i riksdagsvalatt avslår motionerna 1996/97:K604, delvis, och 1996/97:A434yrkande 4,res. 4 (v)res. 5 (mp)9. beträffande folkbokföring som förutsättning för rösträttatt avslår motion 1996/97:K23 yrkande 2,10. beträffande sänkning av rösträttsåldernatt avslår motionerna 1996/97:K22 yrkande 5, 1996/97: K207 och1996/97:Kr257 yrkande 17,res. 6 (mp)11. beträffande lika rösträtt i kommunalval för EU-medborgare ochinvandrare från icke EU-landatt med avslag på motionerna 1996/97:K22 yrkande 4 och 1996/97:K604, delvis, antar 1 kap. 3 § förslaget till vallag,res. 7 (mp)12. beträffande skilda valdagaratt avslår motionerna 1996/97:K18 yrkande 1, 1996/97:K22 yrkande 10 och 1996/97:K202 yrkande 8,res. 8 (mp)13. beträffande vårvalatt avslår motion 1996/97:K536 yrkande 2,14. beträffande lagtexten i 1 kap. 10 § förslaget till vallagatt antar 1 kap. 10 § förslaget till vallag,res. 9 (mp) - villk. 815. beträffande länssammanslagningens påverkan på valkretsindelningenatt avslår motion 1996/97:K18 yrkande 4,res. 10 (m)16. beträffande egen valkrets för utlandssvenskaratt med avslag på motion 1996/97:K23 yrkande 1 antar 2 kap. 2 §förslaget till vallag,17. beträffande valkretsindelning i kommuneratt med avslag på motion 1996/97:K22 yrkande 7 antar 2 kap. 6-7och 9-12 §§ förslaget till vallag,res. 11 (mp)18. beträffande utjämningsmandat i kommuneratt avslår motion 1996/97:K25 yrkande 2,res. 12 (fp)19. beträffande 3-procentspärren i landstingsvalatt med avslag på motion K22 yrkande 6, delvis, antar 18 kap. 24§ förslaget till vallag,20. beträffande antalet riksdagsledamöteratt avslår motionerna 1996/97:K201 yrkandena 1 och 2 och 1996/97:K202 yrkande 9,res. 13 (m)21. beträffande ytterligare möjlighet att registrera partibeteckningatt avslår motion 1996/97:K22 yrkande 8,res. 14 (mp)22. beträffande avslag på förslaget om strykningar av namnatt med avslag på motion 1996/97:K26 yrkande 2 antar 18 kap. 11§ tredje stycket förslaget till vallag med den ändringen att det inledandeordet "Ett" utgår,23. beträffande förnyade överväganden om strykningarnas betydelseatt avslår motion 1996/97:K18 yrkande 2,res. 15 (m)24. beträffande symboler på valsedlaratt avslår motion 1996/97:K21,25. beträffande ändring av sekretesslagenatt avslår motion 1996/97:K25 yrkande 4,res. 16 (fp)26. beträffande röstlängdsregler för utlandssvenskaratt avslår motion 1996/97:K23 yrkandena 3, 5 och 6,27. beträffande tillhandahållande av valsedlaratt med avslag på motion 1996/97:K22 yrkande 9 antar 9 kap. 12 §förslaget till vallag,res. 17 (mp)28. beträffande röstningsförfarandet i vallokalatt med avslag på motion 1996/97:K601 antar 10 kap.4-8 §§ förslaget till vallag,res. 18 (m, fp)29. beträffande småpartispärren i riksdagsvalatt avslår motion 1996/97:K22 yrkande 6, delvis,res. 19 (v, mp)30. beträffande förslaget till vallag i övrigtatt antar det i propositionen framlagda förslaget till vallag, iden mån det inte omfattas av vad utskottet hemställt ovan under momenten 1, 4, 11, 14, 16, 17, 19, 22, 27 och 28 med de ändringarna attdels orden "uppgifter om" inskjuts efter ordet "innehålla" i 7 kap. 1 §första stycket,dels 20 kap. 8 § får följande lydelse:Om det sedan ersättare utsetts enligt 7 § visar sig att det för ledamoteller ledamöter i ett parti som har fått ett eller två mandat utsetts baraen ersättare skall ytterligare en sammanräkning göras. I det fall partiethar fått två mandat skall sammanräkningen i första hand göras för denledamot som har störst personligt röstetal i förhållande till antaletröster för partiet i valkretsen och därefter för den som har störstjämförelsetal,31. beträffande lagen om brevröstningatt med avslag på motion 1996/97:K23 yrkande 4 antar för-slagettill lag om brevröstning i vissa fall,32. beträffande valperioden för kyrkomötetatt antar 29 kap. 4 § förslaget till lag om ändring i kyrkola-gen (1992:300),33. beträffande övriga lagförslagatt antar propositionens förslag till1. lag om röstlängdsregister,2. lag om ändring i riksdagsordningen,3. lag om ändring i lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval, m.m.,4. lag om ändring i folkomröstningslagen (1979:369) med den änd-ringen att14 § andra stycket skall ha följande lydelse: "Förrättningen avslutas genomatt protokollet läggs fram för granskning. Protokollet sänds genast tillcentrala valmyndigheten.",5. lag om ändring i lagen (1979:411) om indelning i kommu-ner ochlandsting,6. lag om ändring i lagen (1987:813) om homosexuella sambor,7. lag om ändring i lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister,8. lag om ändring i kommunallagen (1991:900),9. lag om ändring i kyrkolagen (1992:300), i den mån det inte omfattas avvad utskottet hemställt ovan under moment 32,10. lag om ändring i sametingslagen (1992:1433) och11. lag om ändring i lagen (1995:743) om aviseringsregister.Stockholm den 18 mars 1997På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (),(), (), (), BarbroHietala (), (), (), JerryMartinger (m), (), (), (),(), (), (), NikosPapadopoulos (s) och (). Spärrnivån vid riksdagsval (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjar med "Vidpartiöver-läggningarna" och slutar med "val" bort ha följandelydelse:Utskottet delar uppfattningen i motion K22 (mp) att regeringen tar ettstort steg bakåt när det i propositionen föreslås en höjning till föratt person-rösterna skall få genomslag i riksdagsvalen, i stället för 5 %som föreslås för andra val. Risken med regeringens förslag är att systemetmed personval inte kommer att få någon reell innebörd för riksdagsvalet.Riksdagen bör därför ändra 18 kap. 38 § så att personligt röstetalfastställs för en kandidat som fått särskilda personröster till ett antalav av partiets röstetal i valkret-sen.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande spärrnivån vid riksdagsvalatt med bifall till motionerna 1996/97:K20 yrkande 1, 1996/97:K22 yrkande 1 och 1996/97:K26 och med avslag på motio-nerna 1996/97:K20yrkande 2 och 1996/97:K602 yrkandena 1 och 2 antar 18 kap. 38 § förslagettill vallag med den ändringen att orden "" ersätts med orden "5procent",2. Redovisning av finansiering av personvalskampanjer (mom. 7)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjar med "Såsom an-förs" och slutar med "K25 (fp) yrkande 3" bort ha följande lydelse:Utskottet noterar att det finns en skriftlig överenskommelse mellan partier-na om att redovisa sin finansiering. Det finns emellertid ingen överenskom-melse eller reglering för hur enskilda kandidater finansierar sinapersonliga valkampanjer. De senaste årens osunda hantering av allmännamedel har kraftigt försämrat medborgarnas tilltro till politikersekonomiska förhållanden och transaktioner. Mot den bakgrunden delarutskottet uppfattningen i motio-nerna K19 (v) och K25 (fp) att det inte ärtillräckligt med ett frivilligt system för redovisning av valfinansieringenav personvalskampanjer. I kommande val kommer partiernas kandidater att ivarierande utsträckning driva egna personliga kampanjer. Det är viktigt attdet då sker en öppen redovisning av hur de finansierar sina kampanjer.Regeringen bör därför lägga fram förslag till om regler förredovisning av valfinansiering av personvalskam-panjer. Detta bör riksdagenmed bifall till motionerna K19 (v) och K25 (fp) yrkande 3 som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande redovisning av finansiering av personvalskampanjeratt med bifall till motionerna 1996/97:K19 och 1996/97:K25 yrkande 3 och med anledning av motionerna 1996/97:K22 yrkan-dena 2 och3 och 1996/97:N254 yrkande 3 som sin mening ger rege-ringen till känna vadutskottet anfört,3. Redovisning av finansiering av personvalskampanjer (mom. 7)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjar med "Såsom an-förs" och slutar med "K25 (fp) yrkande 3" bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattningen i motion K22 (mp) att det finns ett starkt be-hov av att få en öppen redovisning av kampanjmedel vid ett ökat inslag avpersonval. Det är också befogat att i samband med personval sätta ekonomis-ka gränser för valkampanjerna. Utan en sådan reglering finns det enligt ut-skottets mening uppenbara risker för att ekonomi och knytning till en vissbidragsgivare blir för stor. Vad utskottet här anfört bör medbifall till motion K22 (mp) yrkandena 2 och 3 som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande redovisning av finansiering av personvalskampanjeratt med bifall till motion 1996/97:K22 yrkandena 2 och 3 och medanledning av motionerna 1996/97:K19, 1996/97:K25 yrkande 3 och 1996/97:N254yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. Rösträtt för invandrare i riksdagsval (mom. 8)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19 börjar med "När detgäl-ler" och slutar med "A434 (v) yrkande 4" bort ha följande lydelse:Kopplingen mellan medborgarskap och rösträtt härstammar från dåstora omflyttningar mellan olika länder var ovanliga. Med en mer enhetligoch medborgarmässigt homogen befolkningssammansättning i olika länderframstod inte sambandet mellan rösträtt och medborgarskap som ett problemför demokratin, eftersom de som bodde och arbetade i ett land också normaltvar medborgare i det landet. Knytningen mellan rösträtten och medborgar-skapet utestängde därmed inte en del invånare från att påverka detpolitiska skeendet och samhällslivet i landet.Rösträtt för invandrare i riksdagsval är enligt utskottets mening en viktigdemokratisk och politisk fråga. Svenskar och invandrare arbetar på sammaarbetsplats och har gemensamma sociala och ekonomiska intressen. De sominte är svenska medborgare är utestängda från möjligheten att politisktpåver-ka dessa intressen på riksplanet.Med hänsyn till det anförda anser utskottet att bör begära att re-geringen förelägger ett förslag om ändring av regerings-formen som ger invandrare rösträtt i riksdagsval enligt samma regler somgäller för rösträtt vid kommunala val. Detta bör ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande rösträtt för invandrare i riksdagsvalatt med bifall till motion 1996/97:A434 yrkande 4 och medanledning av motion 1996/97:K604, delvis, som sin mening ger rege-ringentill känna vad utskottet anfört,5. Rösträtt för invandrare i riksdagsval (mom. 8)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19 börjar med "När detgäl-ler" och slutar med "A434 (v) yrkande 4" bort ha följande lydelse:Rösträtt för invandrare i riksdagsval är enligt utskottets mening en viktigdemokratisk och politisk fråga. Svenskar och invandrare arbetar på sammaarbetsplats och har gemensamma sociala och ekonomiska intressen. De sominte är svenska medborgare är utestängda från möjligheten att politisktpåver-ka dessa intressen på riksplanet.Med hänsyn till det anförda anser utskottet att regeringen bör före-lägga ett förslag om ändring av regeringsformen som ger invandra-re som inte är svenska medborgare rösträtt i riksdagsval om de fyller 18år senast på valdagen och om de varit folkbokförda i i följdföre valdagen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande rösträtt för invandrare i riksdagsvalatt med bifall till motion 1996/97:K604, delvis, och medanledning av motion 1996/97:A434 yrkande 4 som sin mening ger re-geringentill känna vad utskottet anfört,6. Sänkning av rösträttsåldern (mom. 10)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 21 börjar med "Utskottetvidhåller" och slutar med "avser rösträttssåldern" bort ha följande lydelse:Om det politiska systemet skall kunna fungera är det viktigt attmänniskor intresserar sig för politik och anser politik vara viktigt. Detpoli-tiska intresset bland ungdomar kan enligt utskottets uppfattningstimuleras genom en sänkt rösträttsålder, eftersom det känns mermeningsfullt att enga-gera sig i politik om rätten att rösta inte liggeralltför långt fram i tiden. Poli-tiska beslut påverkar dessutom i mångafall direkt unga människors situation, t.ex. beslut som rör skolan.Tiden mellan ordinarie val har förlängts till . Detta innebär attge-nomsnittsåldern för förstagångsväljare höjs till . Många kommerinte att få möjlighet att rösta förrän efter fyllda 21.Utskottet anser med hänsyn till det anförda att rösträttsåldern bör sänkastill . Regeringen bör utreda detta och lägga fram förslag tillriksdagen om ändring i regeringsformen.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande sänkning av rösträttsåldernatt med anledning av motionerna 1996/97:K22 yrkande 5, 1996/97:K207 och 1996/97:Kr257 yrkande 17 som sin mening ger re-geringen till kännavad utskottet anfört,7. Lika rösträtt i kommunalval för EU-medborgare och invandrare från ickeEU-land (mom. 11)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19 börjar med "Genom för-slaget" och på s. 20 slutar med "mp-motionerna" bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattning att det inte finns några sakligaskäl att göra skillnad mellan olika grupper av invandrare när det gällerrösträt-ten i kommunala val. Förslaget till vallag bör därför ändras så attden diskri-mineringen undanröjs. Regeringen bör också återkomma med förslagtill ändring i kommunallagen så att det blir möjligt för alla, oavsettnationalitet, som fyller senast på valdagen och är folkbokförda ilandet att rösta vid val till landstings- och kommunfullmäktige.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande lika rösträtt i kommunalval för EU-medborgare ochinvandrare från icke EU-landatt med anledning av motionerna 1996/97:K22 yrkande 4 och 1996/97:K604, delvis,a) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,b) antar 1 kap. 3 § förslaget till vallag med den ändringen att dels and-ra stycket utgår, dels ordet "andra" utgår i tredje stycket,8. Skilda valdagar (mom. 12)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 22 börjar med "Deöverlägg-ningar" och slutar med "(mp) yrkande 10" bort ha följande lydelse:Vid de allmänna valen dominerar riksdagsvalet helt över både landstings-valen och kommunalvalen. Detta innebär enligt utskottets uppfattning mycketstora negativa effekter för den kommunala demokratin. Lokala frågor blirinte avgörande för lokala val.Kommunvalen har blivit allt viktigare, medan riksdagsva-lenminskat i betydelse. har överlämnat betydande beslutskompetens tillEU, medan kommunernas ansvarsområde har ökat genom att viktiga delar avoffentlig service har decentraliserats. Kommunernas självständighet hardessutom ökat genom att de specialdestinerade statsbidragen ersatts med ens.k. påse.Enligt utskottets uppfattning är det avgörande för att stärka ochåterupprätta det demokratiska styrelseskicket och skapa ett samhälle därmänniskor i betydligt större utsträckning deltar i beslutsprocessen och taransvar för det gemensamma att kommunalvalen inte står på undantag. Deviktiga lokala frågorna måste ges större tyngd, och utskottet anser att ettviktigt steg på en sådan väg är att skilja kommunalvalen från riksdagsvalen. Införandet av fyraåriga valperioder ger också nya möjligheter attåterinföra ett system med skilda valår för riksdagsval och kommunalval.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande skilda valdagaratt med anledning av motionerna 1996/97:K18 yrkande 1, 1996/97:K22 yrkande 10 och 1996/97:K202 yrkande 8 godkänner vad utskottet anfört,9. Lagtexten i 1 kap. 10 § förslaget till vallag (mom. 14)() anser att utskottets hemställan under 14 bort haföljande lydelse:Under förutsättning av bifall till reservation 8.14. beträffande lagtexten i 1 kap. 10 § förslaget till vallagatt antar förslaget till 1 kap. 10 § vallagen med den ändring-enatt den inledande meningen utgår,10. Länssammanslagningens påverkan på valkretsindelningen (mom. 15)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 23 börjar med "Enligt pro-positionen" och slutar med "hänvisning härtill" bort ha följande lydelse:Utskottet utgår från att regeringen uppmärksamt kommer att följa hur denförändrade regionala samhällsorganisationen inverkar på möjligheten tillett proportionellt valresultat i förhållande till dagens valkretsutformning. Skulle det visa sig att den regionala samhällsorganisationen har ennegativ inverkan bör regeringen återkomma till i frågan. anfört med anledning av motion K18 yrkande 4 bör somsin mening ge rege-ringen till känna.dels att utskottets hemställan under 15 bort ha följande lydelse:15. beträffande länssammanslagningens påverkan på valkretsindel-ningenatt med anledning av motion 1996/97:K18 yrkande 4 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,11. Valkretsindelning i kommuner (mom. 17)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 25 börjar med "Utskottettillstyrker" och slutar med "(mp) yrkande 7" bort ha följande lydelse:Indelning av kommuner i valkretsar har fördelar främst för geografiskt välkoncentrerade partier men försvårar en proportionellt rättvisrepresentation i kommunfullmäktige. Valkretsindelningen har ofta tillkommitav partitaktiska skäl och är motiverad endast i särskilt stora kommuner.Riksdagen bör därför besluta om en sådan ändring i förslaget till vallagatt systemet med möjlighet för kommunerna att indela kommunen i valkretsaravskaffas.dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse:17. beträffande valkretsindelning i kommuneratt med bifall till motion 1996/97:K22 yrkande 7 antar 2 kap. 6-7och 9-12 §§ förslaget till vallag med den ändringen att 6 § första ochandra styckena ersätts med följande stycke: "Vid val till kommunfullmäktigeär kommunen valkrets",12. Utjämningsmandat i kommuner (mom. 18)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 25 börjar med "Utskottetdelar" och slutar med "(fp) yrkande 2" bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med motionärerna i motion K25 (fp) att den bris-tande proportionaliteten i valen till kommunfullmäktige i devalkretsindelade kommunerna är besvärande och att valsystemet börmodifieras genom att utjämningsmandat införs. I den nu aktuellapropositionen har regeringen emellertid inte lagt fram något förslag omutjämningsmandat för val till kommunfullmäktige. Utskottet anse att fråganom införande av utjämnings-mandat bör bli föremål för förnyad beredning. Isamband därmed bör också göras en översyn av konsekvenserna i kommuner somhar flera valkretsar av reglerna i 18 kap. 44 § andra stycket. Den nuföreslagna regleringen kan innebära att en kandidat som har fått färrepersonröster i hela kommunen jämfört med en annan ändå kan bli invald föreden senare i lägen där den förstnämndes personröster är koncentrerade valkrets och den andres är mer jämnt fördelade i kommunen. Detta börriksdagen med anledning av motion K25 (fp) yrkande 2 som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 18 bort ha följande lydelse:18. beträffande utjämningsmandat i kommuneratt med anledning av motion 1996/97:K25 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,13. Antalet riksdagsledamöter (mom. 20)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 27 börjar med "Utskottetvidhåller" och slutar med "avstyrks alltså" bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattningen i motion K202 (m) att har en iförhållande till folkmängden osedvanligt stor representation jämfört medandra demokratiska länder. Det finns därför skäl för regeringen att närmarebelysa konsekvenserna av att minska antalet riksdagsledamöter. En riksdagmed färre ledamöter reser dock flera viktiga frågor av demokratikaraktär,bl.a. frågan om hur en god representation för alla delar av landet skallgaran-teras. En förändring av antalet ledamöter förutsätter också enändring i rege-ringsformen. Vad utskottet anfört om en utredning avförutsättningarna för att reducera antalet riksdagsledamöter bör riksdagenmed anledning av motio-nerna K201 yrkandena 1 och 2 och K202 yrkande 9 somsin mening ge rege-ringen till känna.dels att utskottets hemställan under 20 bort ha följande lydelse:20. beträffande antalet riksdagsledamöteratt med anledning av motionerna 1996/97:K201 yrkandena 1 och 2och 1996/97:K202 yrkande 9 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,14. Ytterligare möjlighet att registrera partibeteckning (mom. 21)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 30 börjar med "Utskottetvill" och slutar med "avstyrks alltså" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det vid sidan av de nu framlagda förslagen om anmälanav kandidater också bör införas möjligheten att registrera partibeteckninggenom att anmäla två kandidater överst på en namnvalsedel. Detta bör riks-dagen med anledning av motion K22 (mp) yrkande 8 som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 21 bort ha följande lydelse:21. beträffande ytterligare möjlighet att registrera partibeteckningatt med anledning av motion 1996/97:K22 yrkande 8 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,15. Förnyade överväganden om strykningarnas betydelse (mom. 23)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 30 börjar med"Strykningar kommer" och på s. 31 slutar med "övervägas på nytt" bort haföljande lydel-se:Enligt propositionens förslag skall strykningar av namn på en valsedel intelängre beaktas. Utskottet är utifrån nuvarande tekniska förutsättningar försammanräkningsförfarandet berett att acceptera den lösning regeringen valt.Utskottet vill dock i likhet med motionärerna i motion K18 (m) framhållaatt det finns ett stort demokratiskt värde i att väljarnas viljeyttringarså långt möjligt beaktas. Så snart den tekniska utvecklingen tillåter bördärför det nuvarande synsättet på väljarnas strykningar övervägas på nytt.dels att utskottets hemställan under 23 bort ha följande lydelse:23. beträffande förnyade överväganden om strykningarnas betydelseatt med anledning av motion 1996/97:K18 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,16. Ändring av sekretesslagen (mom. 25)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 35 börjar med "Deröstläng-der som" och slutar med "avstyrks därför" bort ha följande lydelse:Det är inte rimligt om någon med ledning av uppgifterna i röstlängden hosvalnämnden kan spåra upp en person som har skyddad adress. Regeringen bördärför överväga en ändring av sekretesslagen så att sekretess gäller förröst-längderna beträffande uppgift om enskilds personliga förhållanden, omdet av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon honomnärstående lider men om uppgiften röjs.dels att utskottets hemställan under 25 bort ha följande lydelse:25. beträffande ändring av sekretesslagenatt med anledning av motion 1996/97:K25 yrkande 4 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,17.