bet · GL01TU4 · 1997-09-18 00:00:00 — och motion T84 (fp) framhåller motionärerna att de välkomnar användning avväginformatik och annan ny teknik som kan främja trafiksäkerhet ocheffektivitet i transportsystemet. Konsekvenserna av dessa möjligheter måstedock undersökas grundligt, betonar motionärerna, så att man inte inför systemsom kränker den personliga integriteten.I motion T85 (mp) framhålls att ett regeringsförslag om alkolås hade utlovatsredan till år 1993. bör enligt motionärerna nu uttala att regeringensnarast bör underställa ett förslag i frågan.I motion T413 (s) begärs en undersökning som belyser mobiltelefonmarknaden iSverige och de konsekvenser användning av biltelefon under körning har förtrafiksäkerheten. Vidare begär motionärerna en ändring i vägtrafikkungörelsensom innebär att telefonering under bilkörning endast får ske med s.k.handsfree-utrustning.5.3.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens uppfattning om vikten av att effektivatillämpningar av väginformatik och annan ny teknik utvecklas och introducerassom ett led i nollvisionens förverkligande.Som regeringen framhåller råder av tradition den ordningen att statenefterfrågar produkter och ny teknik, som uppfyller vissa funktionella krav mensom inte naturligt finns på marknaden. Som exempel på sådan teknik som är avbetydelse i detta sammanhang anges i propositionen- elektroniskt körkort, som bl.a. kan användas för behörighetskontroll,- alkolås, som kan hindra onyktra förare att starta bilen,- intelligenta farthållare, som bl.a. kan kopplas till någon form avavståndsavkänning till i första hand framförvarande fordon och som ikritiska situationer sänker bilens hastighet,- intelligenta bältespåminnare, som t.ex. kan göra att fordonet i frågaendast kan föras i låga hastigheter om förare eller passagerare inteanvänder bilbälte.Utskottet anser att teknik av det angivna slaget kan ha stor betydelse förtrafiksäkerheten och har inget att erinra mot en utredning avförutsättningarna för att inrätta en organisation med uppgift att stödjaprivata och offentliga organ vid upphandling av fordon, väginformatik ochannan ny teknik inom fordonsområdet. Av det anförda följer att utskottetavstyrker motion T77 (m) yrkande 2, vari tanken på en organisation av detnämnda slaget tillbakavisas.I likhet med regeringen - och de motionärer som står bakom motion T84 (fp) -anser utskottet att den personliga integriteten är viktig att beakta vidutveckling och introduktion av väginformatik, såsom t.ex. elektroniskakörkort och intelligenta farthållare. Något uttalande i den frågan,som begärs i fp-motionen, synes inte erforderligt, varför yrkandet häromavstyrks.Enligt vad utskottet erfarit avser regeringen att återkomma till ifrågan om alkolås i en proposition om ändrad körkortslagstiftning, som kommeratt föreläggas . I avvaktan härpå avstyrker utskottetmotion T85 (mp) yrkande 7.Med anledning av motion T413 (s) om användning av mobiltelefoner i trafikenvill utskottet fästa uppmärksamheten på det som sägs i propositionen om attutvecklingen inom väginformatiken innebär att förarmiljön och förarensbeteende påverkas. förekommer bildskärmar i bilar för bl.a.navigering, framhåller regeringen. Även förekomsten av bl.a. mobiltelefon ochfax i bilen medför en förändrad förarmiljö. Regeringen betonar att det närmarebör klarläggas hur denna utveckling påverkar och kommer att påverka förarenfrån trafiksäkerhetssynpunkt. Även utskottet finner för sin del sådanaklarlägganden angelägna. I avvaktan på resultatet härav avstyrker utskottetmotion T413 (s).5.4 Trafiksäkrare småbilarI motion T85 (mp) framhåller motionärerna att kraven på bränslesnålhet avmiljöskäl och ekonomiska skäl stimulerar användningen av mindre, lättare mendessvärre mindre trafiksäkra bilar. Det är därför särskilt viktigt atttrafiksäkerheten hos små eller lätta bilar avsevärt förbättras. Skärptasäkerhetsnormer bör stegvis införas.Enligt vad utskottet inhämtat har inom EU antagits direktiv om att alla nyapersonbilar fr.o.m. skall kunna motstå frontalkollisioneroch sidokollisoner på sätt som närmare anges i direktiven (96/79/EG och96/27/EG). Inom pågår arbete med att införliva direktiven med svenskrätt. Därmed torde syftet med motionsyrkandena komma att tillgodoses utannågon åtgärd. Yrkandena avstyrks därför.5.5 Vissa utrustningsfrågorI motion T208 (c) framhålls ( yrkande 3) att katalysatorer är så gott som utanverkan vid kallstarter. Åtgärder som minskar utsläppen vid bl.a. kallstarterbör därför prövas. Motionärerna vill att nya bilar skall vara utrustade medmotorvärmare och katalysatorvärmare. Regeringen bör förelägga riksdagenförslag härom.Vägverket har inom ramen för sitt sektorsansvar fastställt ett miljöprogram,som bl.a. omfattar ett projekt med benämningen Färre kallstarter. påverka utvecklingen av bilar i sådan riktning att problemet medkallstarter reduceras. Verket har också tillsammans med ochKonsumentverket undersökt de samhällsekonomiska effekterna av motorvärmare.Projektet väntas bli slutredovisat . Preliminära resultattyder på att användning av motorvärmare i tätort bör stimuleras på olika sätt.Katalysatorvärmare finns, enligt vad utskottet erfarit, än så länge endast påförsöksstadiet. I avvaktan på resultatet av det nämnda projektarbetetavstyrker utskottet motionsyrkandet.I motion T208 (c) framhålls också (yrkande 5) att det i och Europainte finns några egentliga föreskrifter om hur krockkuddar skall fungera ochhanteras. Motionärerna framhåller att barn som sitter i en barnstol iframsätet är oskyddade om krockkudden löses ut. I har 22 barn omkommit på det sättet. Eftersom krockkuddar innehållermiljöskadliga ämnen bör av föreskrifterna också framgå hur kuddarna skallskrotas eller tas om hand.Enligt föreskrifter som utfärdats av skall en bil som är utrustadmed krockkudde på sittplats för passagerare vara försedd med ett märke som påett tydligt sätt varnar för den fara det innebär att montera och användabakåtvänd skyddsanordning för denna sittplats. Verket har också givit ut enbroschyr i vilken varnas för risken i fråga. Dessutom avser att inomkort sända information till alla de bilägare som har fordon utrustade medluftkuddar. Föreskrifter om skrotning eller annan sluthantering av krockkuddarmedelas av och Arbetarskyddsstyrelsen. Med det anfördafinner utskottet syftet med motionsyrkandet tillgodosett. Detta bör därförinte föranleda någon åtgärd och avstyrks följaktligen.I motion T403 (m) framhålls att brandväsendet i viss utsträckning använder sigav deltidsanställda brandmän, som har ordinarie arbeten vid sidan avbrandkårstjänsten. I samband med en utryckning kan dessa brandmän snabbtbehöva bege sig till en brandstation i egna bilar. Enligt motionärerna börbilarna i fråga därvid vara utrustade med ett flexibelt blåljus som lättuppmärksammas av övriga trafikanter.Enligt fordonskungörelsen (1972:595) får endast utryckningsfordon utrustasmed larmanordning. I syfte att upprätthålla den allmänna respekten förutryckningsfordon är det enligt utskottets mening angeläget attlarmanordningar används restriktivt. Motionen avstyrks med det sagda.I motion T404 (fp) framhålls att förare i yrkesmässig trafik förpersonbefordran är undantagna från skyldighet att använda bilbälte. Motionärenvill att undantaget skall upphävas.Enligt vad utskottet erfarit bereder man inomRegeringskansliet den fråga som motionären aktualiserar. I avvaktan påresultatet härav avstyrker utskottet motionen.I motion T415 (s) framhålls att det i är mycket vanligt att traktoreroch släpfordon parkeras på vägbanan vid lastning av sockerbetor. Flera svåraolyckor har inträffat där personbilar och en motorcykel bakifrån i mörker körtin i sådana traktorer eller släpfordon. Motionärerna betonar att det behövsbestämmelser om väl synligt, roterande varningsljus på stillaståendelastfordon.Enligt vad utskottet inhämtat innebär gällande bestämmelser inget hinder motatt traktorerna och släpfordonen i fråga utrustas i enlighet med motionärernasönskemål. Utskottet är dock inte för sin del berett att förorda tvinganderegler härom för alla lastfordon och avstyrker därför motionen.5.6 Säkrare bromsar på tunga lastbilar och bussarI motion T85 (mp) framhålls att var tredje tung lastbil och var fjärde bussför närvarande underkänns vid kontrollbesiktningar på grund av felaktigheter ibromssystemet enligt de nya EU-anpassade besiktningsregler som gäller.Riksdagen bör enligt motionärerna uppdra åt regeringen att överväga ombromskontrollen av lastbilar, lastbilssläp och bussar skall ske var sjättemånad eller efter ett visst antal körda mil som motsvarar ensexmånadersfrekvens för ett fordon med normal årlig körsträcka.Vägverket har på uppdrag av regeringen och i samråd med utrett förutsättningarna för att införa skärpta kravpå tunga fordons bromsar. Frågan bereds inom Regeringskansliet.I avvaktan på resultatet härav avstyrker utskottet motionsyrkandet.6 Säkrare gång- och cykeltrafik6.1 Hastigheter inom tättbebyggt område m.m.Enligt 64 § första stycket vägtrafikkungörelsen (VTK) får fordon inte förasmed högre hastighet än inom tättbebyggt område. Enligt 147 § VTK fårlokala trafikföreskrifter med avvikelse från den angivna huvudregeln meddelas,om det är motiverat med hänsyn till trafiksäkerheten, framkomligheten ellermiljön. Föreskrifterna meddelas av i fråga om vägar avsedda förgenomfartstrafik och av kommunen i fråga om övriga vägar.Regeringen framhåller att inriktningen bör vara att den faktiska hastigheteninom tättbebyggt område bör uppgå till högst vid tider ochplatser där gående och cyklister på ett planlagt sätt blandas med biltrafik.Som en del i denna inriktning bör kommunerna ges rätt att som första instansbesluta om hastighetsbegränsningar för samtliga vägar - även förgenomfartstrafik - inom tättbebyggt område. De effekter som uppstår medanledning av den nya inriktningen och de ändrade bestämmelserna börutvärderas.I motion T79 (kd) framhåller motionärerna att 30-skylten i trafiken i dagaccepteras och respekteras mer än någon annan hastighetsbegränsning.Trafikanterna vet att skylten endast finns i anslutning till skolor ochdaghem. Den fungerar oftast som den är tänkt att göra, dvs. som en signal omatt låg hastighet är välmotiverad. Om man generellt skulle bestämma atthastigheten inom tätort skulle vara , finns det en risk att dennaeffekt går förlorad.I motion T213 (kd) framhålls att de oskyddade trafikanternas situation måstesärskilt uppmärksammas i det kommunala trafiksäkerhetsarbetet.I motion T81 (kd) framhålls att bilar som körs i drar merbensin än bilar som körs i och därvid även släpper ut merkoldioxid. Kostnaden för bilister skulle öka med 1,8 miljarderkronor, om regeringens planer genomförs, betonar motionärerna, och det skullevara oacceptabelt för bilisterna. Vidare innebär de ökade koldioxidutsläppenatt det blir omöjligt att nå det av fastställda målet i fråga omnivån på dessa utsläpp.Utskottet delar regeringens uppfattning att det finns starka hälso- ochtrafiksäkerhetspolitiska skäl för att en långsiktig utveckling påbörjas sominnebär att den faktiska hastigheten vid blandtrafik inom tättbebyggt områdebör uppgå . En sådan inriktning kommer att medföra atttätorternas gatunät i högre grad anpassas till gåendes och cyklisters villkor.Utskottet har därför för sin del ingen erinran mot att kommunerna ges utökadebefogenheter att besluta om en hastighetsgräns i enlighet med vadregeringen anför.Utskottet vill dock i likhet med regeringen betona att den grundläggandeförutsättningen för hastighetsbegränsningar - att en ändrad färdhastighetskall vara motiverad av hänsyn till trafiksäkerheten, framkomligheten ellermiljön - även gäller framgent. Det är också, som regeringen framhåller, avstor vikt att kommunernas vidgade möjligheter att införa 30-begränsningarhanteras på ett sådant sätt att det går att försäkra sig om att begränsningeni hög grad accepteras och efterlevs. För att långsiktigt säkerställa dettakrävs en samordning och samverkan mellan byggnadstekniska åtgärder,väginformatik, trafikövervakning, opininionsbildning och riktadtrafikantinformation.Som framgår av propositionen har Statens väg- ochtransportforskningsinstitut beräknat att med de sänkta hastigheterna skulleantalet trafikdödade i tättbebyggt område kunna minskas med ochantalet svårt skadade med . Utskottet vill också understryka, medanledning av motion T81 (kd), att det finns beräkningar som tyder på att enhastighetsbegränsning leder till att antalet resor inomtättbebyggt område minskar med i fråga om personbil, ökar närdet gäller buss och ökar beträffande cykel.Vad utskottet sålunda anfört synes ägnat att tillgodose syftet med motionT213 (kd) yrkande 13 om att de oskyddade trafikanternas situation särskiltmåste uppmärksammas i det kommunala trafiksäkerhetarbetet. Det yrkandet kansålunda lämnas utan åtgärd från sida. Med hänvisning till det anförda avstyrks också motionerna T79(kd) yrkande 2 och T81 (kd).I motion T86 (c) yrkas att som sin mening skall ge regeringen tillkänna vad i motionen anförts om det kommunala ansvaret. Motionärerna utgårfrån vad regeringen anför om att kommunerna bör få utökade befogenheter attsom första instans besluta hastighetsgränser . Detta bör enligtmotionärerna förtydligas så att det klart framgår att det är den kommunalanivån som är beslutsinstans.Att kommunen som första instans beslutar om en hastighetsgräns innebär, villutskottet klargöra, att beslutet i fråga kan överklagas och ändras i en högreinstans, dvs. i första hand . Med det sagda torde syftet medmotionsyrkandet få anses tillgodosett. Det bör därför kunna lämnas utan någonriksdagens åtgärd och avstyrks följaktligen.I motion T214 (fp framhålls att regeringen bör genomföra Vägverketsförslag till skärpta krav på att bilförare skall lämna företräde åt gående vidövergångsställe.I propositionen framhålls att regeringen överväger att införa en bestämmelseav det begärda slaget. Syftet med motionsyrkandet synes sålunda tillgodosett.Det bör därför inte föranleda någon åtgärd och avstyrksföljaktligen.I motion T401 (m) framhålls att högersväng vid rött ljus bör tillåtas om intekorsande trafik hindras eller försvåras. Motionärerna framhåller att reglerhärom finns i flera delstater i . Reglerna medför att trafiken flytersmidigare och att köerna blir kortare.Ett genomförande av motionärernas förslag synes utskottet förenat med storarisker för gående, eftersom övergångsställen ofta anläggs i anslutning tillgatukorsningar. Framkomligheten torde vid behov i stället kunna underlättasgenom att ett särskilt körfält anläggs för trafik som svänger till höger. Meddet sagda avstyrker utskottet motionen.I motion T85 (mp) framhåller motionärerna att de välkomnar de utökademöjligheterna för kommunerna att besluta hastighetsbegränsningar till 30km/tim inom tättbebyggt område. Vi ser dessa möjligheter, säger motionärerna,som första steget i en utveckling mot full befogenhet för kommuner ochlänsstyrelser att införa hastighetssänkningar av trafiksäkerhets- ochmiljöskäl. Motionärena vill (yrkandena 4-6) att vägtrafikkungörelsen (VTK)skall ändras så att , länsstyrelserna och kommunerna får rätt attsänka den maximalt tillåtna hastigheten på vägar av hälso- eller säkerhets-eller miljöskäl.Som utskottet framhållit inledningsvis i detta avsnitt innehåller 64 §första stycket vägtrafikkungörelsen (VTK) en bestämmelse som säger att fordoninte får föras med högre hastighet än inom tättbebyggt område.Enligt samma paragrafs andra stycke gäller att utom tättbebyggt område fårfordon inte föras med högre hastighet än (bashastighet). Vägverketfår dock - enligt 64 § tredje stycket - föreskriva att högsta tillåtnahastighet skall vara . Även 147 § VTK har delvis berörts iinledningen till detta avsnitt. Enligt den bestämmelsen får lokalatrafikföreskrifter meddelas med avvikelser från 64 § första stycket (dvs.lägre eller högre än ) eller med begränsning till lägre hastighet änsom följer av bl.a. 64 § andra stycket (dvs. lägre än ) ellerföreskrifter som har meddelats med stöd av 64 § tredje stycket (dvs. lägre än90 eller ), om det är motiverat av hänsyn till trafiksäkerheten,framkomligheten eller miljön. De lokala trafikföreskrifterna meddelas avlänsstyrelsen i fråga om vägar avsedda för genomfartstrafik och av kommunen ifråga om övriga vägar.De sålunda återgivna bestämmelserna synes utskottet i huvudsak tillgodoseönskemålen enligt yrkandena 4, 5 och 6 i motion T85 (mp). Någon riksdagensåtgärd torde sålunda inte vara erforderlig, varför yrkandena avstyrks.6.2 Användning av cykelhjälmRegeringen framhåller att ett långsiktigt hållbart vägtransportsystem bl.a.bör innefatta en ökad cykeltrafik inom tättbebyggt område. Detta riskerar dockatt medföra ett ökat antal skadefall, något som inte är förenligt med vare signollvisionen eller samhällets strävan att nå ett långsiktigt hållbartvägtransportsystem. Därför bör dödsfalls- och skaderiskerna motverkas genom iförsta hand lägre hastigheter vid blandtrafik inom tättbebyggt område,separering av biltrafik och gång- och cykeltrafik samt en utbredd användningav cykelhjälm. Ökad användning av hjälm bör tills vidare åstadkommas genominformation och som en del i myndigheters och näringslivets kvalitetssäkringav transporter. En tvingande bestämmelse bör införas först när det kan ansesatt tillräckligt många accepterar lagstiftning på området.I motionerna T80 (c), T83 (s) och T407 (s) framhålls att krav på obligatoriskanvändning av cykelhjälm bör införas.Utskottet vill i likhet med regeringen och motionärerna understryka viktenav att cyklister använder hjälm. Som regeringen framhåller bör dock inte någratvingande bestämmelser införas . En ökad hjälmanvändning bör tills vidareåstadkommas genom information samt som en del i myndigheters och näringslivetskvalitetssäkring av transporter. Utskottet finner det angeläget att Vägverketnoga följer utvecklingen och att frågan om tvingande bestämmelser övervägs pånytt, om hjälmanvändningen inte får godtagbar omfattning. Med det sagda finnerutskottet att motionerna nu bör lämnas utan åtgärd från sida. Deavstyrks följaktligen.6.3 Fysisk samhällsplaneringRegeringen framhåller att länsstyrelserna har ansvar för att avsätta deresurser som krävs för att statens intressen avseende bl.a. de nationellatrafiksäkerhetsmålen skall kunna tillgodoses på ett tidigt stadium i denregionala och lokala planprocessen. En översyn bör ske av de råd ochriktlinjer som finns för att stödja den kommunala trafik- ochbebyggelseplaneringen, bl.a. med utgångspunkt i nollvisionen. Det bör utredashur de miljökonsekvensbeskrivningar som upprättas i samband med detaljplaneroch arbetsplaner kan kompletteras med en beskrivning där framför allt riskenför dödsfall och allvarliga skadefall till följd av trafikolyckor framgår.I motion T85 (mp) framhålls vikten av att man i den kommunala planeringen sertill att trafikfällor i första hand aldrig byggs och i andra hand åtgärdas.Motionärerna betonar att den kanske allra viktigaste uppgiften för den fysiskaplaneringen av våra tätorter framöver är att återskapa och hävda stadsmiljöersom är säkra, hälsosamma och tillgängliga för människor som vistas utomhus.Trafiksäkerheten för gång- och cykeltrafikanter är inte minst viktig i detsammanhanget.Vad regeringen anför om att den kommunala trafik- och bebyggeleplaneringenbör utgå från nollvisionen synes utskottet väl ägnat att tillgodose syftet medmotionsyrkandet. Detta bör därför lämnas utan någon åtgärd ochavstyrks följaktligen.7 Säkrare motorcykelåkandeI motion T402 (m) framhålls att motorcyklar skulle synas bättre i trafiken omde var försedda med dubbla ljus i form av en triangel.Även i motion T532 (mp) behandlas frågan om ökad synbarhet förmotorcyklister. Motionärerna vill att det på motorcyklar skall vara tillåtetatt kombinera halvljus och varselljus.Vägverket har enligt vad utskottet erfarit föreslagit regeringen en ändring ivägtrafikkungörelsen (1972:603) som skulle göra det möjligt att tillgodosemotionärernas önskemål. Frågan bereds inom Regeringskan-sliet. I avvaktan på resultatet av beredningen avstyrker utskottet motionerna.8 Generella åtgärder för en säkrare vägtrafikUnder rubriken och akutsjukvård vid bl.a. vägtrafikolyckorframhåller regeringen att ett snabbt och effektivt omhändertagande är av storbetydelse för att lindra effekterna av en vägtrafikolycka För att minimerainsatstiderna och för att kunna erbjuda en hög och jämn kvalitet vid det akutaomhändertagandet av bl.a. trafikskadade personer bör förutsättningarna för ettsammanhängande system med ambulanshelikoptrar utredas närmare.Under rubriken framhåller regeringen att det är av storbetydelse att olika trafikantgrupper ges möjlighet att kunna välja de mesttrafiksäkra produkterna. Underlag bör tas fram och förmedlas så att enopartisk och saklig konsumentupplysning kan uppnås inomtrafiksäkerhetsområdet.I motion L713 (mp) framhålls att i samråd med ochNaturvårdsverket bör verka för att konsumenterna får tillgång tillmiljödeklarationer för personbilar.Av propositionen framgår att regeringen uppdrog åt Vägverketoch att i samarbete med ge ut ensamlad lättillgänglig konsumentinformation om bilar. Informationen skallomfatta ett system för märkning av bilar. Avsikten är att den skall underlättasåväl privatpersoners som företags val av bilar med goda trafiksäkerhets- ochmiljöegenskaper, med beaktande av det hushållsekonomiska perspektivet. Detanförda synes utskottet ägnat att tillgodose syftet med motions-yrkandet.Detta bör därför inte föranleda någon åtgärd och avstyrksföljaktligen.Under rubriken framhåller regeringen att det finns behov av attpå ett mer nyanserat och adekvat sätt kunna beskriva de verkligahälsoförluster som uppstår inom vägtransportsystemet i samband medtrafikolyckor. Ett nytt hälsomått bör tas fram för personskador som anger riskför dödande och invalidiserande personskada och som baseras på de prognos- ochdiagnossystem som används inom hälso- och sjukvården.I motion T77 (m) framhålls att den del av sjukskrivningarna som kan hänförastill trafikolyckor bör bekostas av trafikskadeförsäkringen. En sådanförändring skulle, betonar motionärerna, medföra ökat tryck på såvälkonsumenten som producenten av transportsystemen. sammanfaller dettamed behovet av ett nytt hälsomått. Vårt förslag kan också innebära, sägermotionärerna, att försäkringsbranschen får intresse av att medfinansieraambulanshelikoptrar. Fordonsproducenter får incitament att erbjuda lösningardär trafikinformatiken, t.ex. vägradar, som system snabbare kan utvecklas.Riksdagen avslog ett yrkande i en m-motion som bl.a. innebar attsocialförsäkringen inte skall omfatta trafikskador (prop. 1996/97:150, bet.FiU20, rskr. Utskottet är för sin del inte berett att förorda enomprövnig av riksdagsbeslutet i fråga och avstyrker därför motion T77 (m)yrkande 3.9 KörkortsåterkallelserI motion T408 (m), med rubriken påföljder för hastighetsöverträdelser,framhålls att en återkallelse av körkort - om än tillfällig - i många fallär en alltför sträng påföljd vid överträdelse av bestämmelser om högstatillåtna hastighet. Återkallelsen i förening med böter för fortkörningeninnebär enligt motionären ett dubbelt straff, som för glesbygdsbor är något aven katastrof.Enligt 16 § punkt 4 körkortslagen (1977:477) skall ett körkort återkallasbl.a. i fall då körkortshavaren vid förandet av ett motordrivet fordon haröverskridit högsta tillåtna hastighet, kört mot rött ljus, underlåtit attiaktta stopplikt, kört om vid övergångsställe eller brutit mot någon annanfrån trafiksäkerhetssynpunkt väsentlig regel, allt om öveträdelsen inte kananses som ringa. En av polisen konstaterad överträdelse av bestämmelse omhögs-ta tillåtna hastighet behöver sålunda i många fall inte innebära attkörkortet återkallas. Utskottet vill understryka att körkort återkallas itrafiksäkerhetens intresse och inte för att straffa körkortshavaren.Regeringen avser, enligt vad utskottet erfarit, att under hösten 1997förelägga förslag om en ändrad körkortslagstiftning på grundval avdet arbete som utförts av körkortsutredning och som bl.a. omfattarslutbetänkandet En körkortsreform (SOU 1996:114).