bet · GL01UU2 · 1997-11-25 00:00:00 — Enligtmotionärerna bör samråd med de enskilda organisationerna ske kontinuerligt ibiståndsplaneringen, framför allt i samband med landstrategiarbetet.Ytterligare ett skäl som anförs till varför mer av biståndet bör kanaliserasvia enskilda organisationer är deras folkliga förankring och tilliten tillorganisationernas effektivitet.Utskottets övervägandenAv tabell 5 (för det bilaterala utvecklingssamarbetet), somfogats som bilaga till detta betänkande, framgår att flera partier förespråkaren ökning beträffande delposten Enskilda organisationer. Något gemensamtförslag om storleken på denna ökning, eller om dess finansiering, föreliggerinte. I några motioner, U202 (m) yrkande 5, U207 (c) yrkande 6 (delvis) ochU220 (kd) yrkande 12, yrkas särskilt om behovet av att framhålla denbetydelsefulla roll frivilliga organisationer bör ha i biståndet.Utskottet kan med tillfredsställelse konstatera att regeringen vid deprioriteringar som gjorts inom ramen för det internationellautvecklingssamarbetet har föreslagit en ökning om för 1998på delposten Enskilda organisationer under anslagsposten för det bilateralautvecklingssamarbetet.Det bör, enligt utskottets uppfattning, framhållas att det i ettinternationellt perspektiv är en mycket stor andel av det svenska biståndet somgår genom folkrörelser och enskilda organisationer. Förutom den särskildadelposten, vilken för uppgår till , fördelasmedel från det humanitära biståndet (f.d. katastrofbiståndet) samt från stödettill demokrati och respekt för mänskliga rättigheter.Ett effektivt och värdefullt biståndsarbete måste både på kort och lång siktbidra till samarbetslandets utveckling. I det bilaterala utvecklingssamarbetetkopplas normalt landstrategier med ett femårigt perspektiv för programlandettill treåriga samarbetsavtal. Utvecklingsinsatserna genom folkrörelser ochenskilda organisationer sker huvudsakligen genom bidrag till 13 störreorganisationer, med vilka Sida har ett långsiktigt samarbete baserat på iallmänhet tvååriga ramavtal. Organisationer har också möjlighet att sökaårsbidrag för informationsinsatser i . Enligt utskottets meningkompletterar härvidlag biståndet genom folkrörelser och enskilda organisationerdet bilaterala utvecklingssamarbetet i programländerna på ett angeläget ochframgångsrikt sätt.Utskottet delar i allt väsentligt vad som i motionerna framförs om deenskilda organisationernas stora betydelse inom biståndet. Utskottet anser attdessa organisationer, med sin folkrörelseförankring och folkbildningstradition,har en angelägen uppgift att fylla i arbetet för att stödja utvecklingen avenskilda organisationer i samarbetsländerna och stärka det civila samhälletsinstitutioner. Utskottet har på annan plats i betänkandet bedömt attregeringens förslag till fördelning på anslagsnivå och under anslagsnivå är välavvägt. Att i detta sammanhang avvika från den prioritering som regeringengjort för hela det svenska utvecklingssamarbetet finner utskottet därför varkenlämpligt eller möjligt.Utskottet avstyrker därför motionerna U202 (m) yrkande 5, U207 (c) yrkande 6 iberörd del och U220 (kd) yrkande 12.I motion U622 (v) yrkande 3 begärs förstärkningar av stödet till de frivillig-organisationer som arbetar i palestinska områden.Representanter för samtliga partier har vid en resa till Israeloch kunnat inhämta information om situationen beträffande defrivillig-organistationer som i arbetar för uppbyggnaden avstrukturer till förmån för demokrati och mänskliga rättigheter.Utskottet kan konstatera att enskilda organisationer harhaft en betydelsefull roll i arbetet för att bygga upp ett civilt samhällegrundat på demokratiska principer och institutioner i . Under denisraeliska ockupationen och fram till dess att den palestinska myndighetenetablerades var det t.ex. främst enskilda organisationer somansvarade för sociala insatser, och det internationella biståndet kanaliseradesgenom sådana organisationer. Biståndet har sedan den palestinska myndighetenetablerades omprioriterats.Utskottet vill vidare hänvisa till att biståndsministern i ett svar påinterpellation 1996/97:367 bl.a. har framfört att i överläggningar medden palestinska myndigheten betonar vikten av stöd till det civila samhälletoch respekten för de särskilda organisationerna. Biståndsministern anfördeockså att det övergripande målet för det svenska biståndet är att främja enfredlig utveckling och stödja ett demokratiskt (prot. 1996/97:111).Också utrikesministern har i en interpellationsdebatt (interpellationerna1996/97:303, 318, 336, 347, 357 och 365) i lyft fram att lägger viktvid enskilda organisationer i biståndsstödet till (prot.1996/97:108). Utrikesministern påtalade särskilt den betydelse det svenskabiståndet genom sådana organisationer har för främjandet av mänskligarättigheter och för barnens situation på palestinska områden.Under uppgick det svenska stödet till lokala organisationersom arbetar för främjandet av demokrati och respekt för de mänskligarättigheter i till . Huvuddelen av dettastöd kanaliseras genom Internationella juristkommissionens svenska avdelning,som i sin tur fungerar som paraplyorganisation för ett flertal lokalaorganisationer. Stöd ges också genom och en palestinskmänniskorättsorganisation (Palestinian Independent Commission for CitizensRight). beräknar regeringen det svenska bilaterala biståndet förVästbanken/till . Därtill bidrar med 135miljoner kronor - genom det multilaterala biståndet - till FN-organet förpalestinaflyktingar, UNRWA.Utskottet har inhämtat att Sida och regeringen arbetat medoch avser att fastställa riktlinjer för utvecklingssamarbetet medVästbanken/. Stödet till enskilda organisationer har i dettasammanhang varit särskilt uppmärksammat.Utskottet anser att stödet till uppbyggandet av en palestinsk förvaltning -och därmed av andra samhällssektorer - utgör en angelägen del avansträngningarna i fredsprocessen i . Enligt utskottets bedömninghar enskilda organisationer en viktig uppgift i arbetet för att skapa ettcivilt samhälle och för att främja demokrati och mänskliga rättigheter. Attbiståndet till och genom de palestinska enskilda organisationerna utgör enmycket viktig del av stödet till fredsprocessen i har tidigarepåtalats av utskottet i betänkandena /95:UU15 Internationelltutvecklingssamarbete, 1994/95:UU22 Fredsprocessen i och1996/97:UU12 Mänskliga rättigheter m.m.Utskottet har på annat håll i detta betänkande gjort bedömningen attregeringens förslag till fördelning mellan olika delposter inom det bilateralautvecklingssamarbetet för är lämpligt och väl avvägt.Mot denna bakgrund och med anledning av vad som ovan anförts avstyrks motionU622 (v) yrkande 3.Sidas informationsverksamhetPropositionen (avsnitt 4.3.5)Regeringen anger att målet för Sidas informationsverksamhet är att öka detsvenska folkets intresse för och kunskaper om utvecklingsfrågor ochutvecklingssamarbete. Information om andra länder och kulturer är också viktigtför att motverka främlingsfientlighet. Sida har ansvar för att informera omutvecklingsfrågor, om det egna biståndet, inklusive samarbetet med länder iCentral- och , om EU:s gemensamma utvecklingssamarbete samt ommultilateralt utvecklingssamarbete. Informationsverksamheten riktar sig tillhela samhället, även om ungdomar i och utanför skolan kanske är den viktigastemålgruppen.MotionenKristdemokraterna föreslår i kommittémotionen U218 (kd) att medel från Sidasinformationsanslag skall användas i syfte att medvetandegöra de svåraförhållanden som råder i vårt närområde särskilt vad avser barnens situation(yrkande 1). Främst skall dessa medel användas till att stimulera svenskakommuner att starta vänortsprojekt och till enskilda organisationer för att ökadessa organisationers sociala insatser med fokusering på barn och ungdom.Utskottets övervägandenMotion U218 (kd) yrkande 1 behandlar informationen om barnens svåra situation ivårt närområde.Utskottet delar den oro som motionärerna ger uttryck för vad gäller barnenssituation i vårt närområde. Utskottet förutsätter att Sida inom ramen för sininformationsverksamhet ger en helhetsbild av situationen och de insatser somgörs i olika samarbetsländer, regioner och områden, vari inberäknas t.ex.kvinnors, barns och andra utsatta gruppers situation. Utskottet har på annathåll i detta betänkande redogjort för den rapport om barnens utsatta situationi de baltiska staterna och i nordvästra som Nordiska rådetsnärområdesutskott har presenterat. Utskottet välkomnar de insatser somgörs för att på olika sätt belysa barnens situation i vårt närområde.Utskottets behandling av frågor gällande det omfattande vänortssamarbete somfinns mellan svenska regioner och kommuner och deras motparter i central- ochösteuropeiska länder, respektive det bistånd som kanaliseras genom folkrörelseroch enskilda organisationer, återfinns på annan plats i detta betänkande.Därmed anses motion U218 (kd) yrkande 1 besvarad.BiståndsförvaltningSida och Nordiska AfrikainstitutetPropositionen (avsnitt 5 A 2)Regeringen anger att Sida inom ramen för det övergripande målet för Sverigesutvecklingssamarbete - att höja de fattiga folkens levnadsnivå - skall bedrivautvecklingssamarbete i enlighet med de av fastställdabiståndspolitiska målen samt de landstrategier och andra policydokument somregeringen fastställer. För Sida beräknas för ett ramanslag om401 444 000 kronor.Regeringen diskuterar även de iakttagelser som RRV har lämnat i enrevisionsberättelse om Sidas årsredovisning. Enligt regeringens bedömning ärRRV:s kritik på flera punkter konstruktiv. Sidas verksamhet är dock mycketkomplex med insatser i ett stort antal länder och inom flertaletsamhällssektorer. Utvecklingssamarbete är därtill en långsiktig verksamhet. Föranalys av effekterna, dvs. det slutgiltiga resultatet, av Sidas verksamhetfinns dels Sidas stärkta utvärderingsverksamhet, dels landstrategiprocessen,dels mer eller mindre regelbundet återkommande, djupgående granskningar avolika delar av Sidas verksamhet. Årsredovisningen bör därför inriktas påmyndighetsnära information särskilt avseende kostnadseffektivitet. RRV:s kritikvisar dock att Sida måste prioritera såväl ekonomistyrning i vid mening somresultatredovisning enligt regeringens uppfattning.Regeringen redovisar att () har som mål att främjaoch driva vetenskaplig forskning om , främja samarbete och kontaktermellan nordiska och afrikanska forskare, utgöra ett dokumentationscentrum förforskning och studier om samt informera om Afrikaforskning och aktuellaafrikanska förhållanden. För beräknas för ett ramanslag om7 889 000 kronor.Regeringen föreslår mot denna bakgrund att på anslaget A 2Biståndsförvaltning under utgiftsområde 7 och för anvisar409 (yrkande 9, delvis).Inga motioner har väckts i denna del.Utskottets övervägandenUtskottet delar den bedömning och de prioriteringar som regeringen gjort ochtillstyrker av denna anledning budgetpropositionens yrkande 9 i berörd del.Samarbete med Central- och ÖsteuropaSamarbetets inriktning, anslag, samarbetsländer m.m.Propositionen (avsnitt 6 B)Samarbetets inriktningBudgetpropositionens avsnitt om samarbetet med Öst- och inledsmed att regeringen presenterar ett antal åtgärder som planeras vidtas . Dessa är:11 att intensifiera insatserna för att bistå de länder som skall förhandla ommedlemskap i , särskilt , , och ,12 att främja regional utveckling i norra inom ramen förÖstersjösamarbetet och , bl.a. genom att aktivt verka förundanröjande av handelshinder och andra problem som står i vägen förekonomisk samverkan och ökat utbyte av varor och tjänster,13 att utnyttja den ökade reformviljan i till att genomföra planeradeinsatser inom den sociala sektorn och hälso- och sjukvården, främst då detgäller äldreomsorg och vård av handikappade barn, samt identifiera nyaområden för samarbete inom dessa sektorer,14 att stödja en på svenskt initiativ upprättad juristhögskola i , somskall ge studenter i de tre baltiska staterna möjlighet att bedriva högrejuridikstudier i enlighet med de krav som rättsstaten och marknadsekonominställer,15 Att med stöd av utvärderingen av det hittillsvarande samarbetet med Central-och lägga fram en särskild proposition om detfortsatta samarbetet under perioden 1999-2001.Budgetåret 1998 är det sista inom ramen för det flerårsprogram för samarbetemed som antogs . Programmet baseras påregeringens särproposition 1994/95:160, enligt vilken 4 010 miljoner kronorunder skulle anslås till fortsatt bilateralt ochmultilateralt samarbete med de central- och östeuropeiska länderna, med tonviktpå geografiska närområde. Fyra övergripande mål ställdes upp, nämligenatt främja en säkerhetsgemenskap, att fördjupa demokratins kultur, att stödjaen socialt hållbar ekonomisk omvandling och att stödja en miljömässigt hållbarutveckling. har senare beslutat att ett jämställdhetsperspektiv skallgenomsyra hela samarbetet. Samhällsomvandlingen har fått en ny dimension genomde associerade centraleuropeiska och baltiska ländernas önskan att blifullvärdiga medlemmar av Europeiska unionen. Strävan att knyta ,och andra länder i det forna närmare det europeiskasamarbetet på olika områden, blir betydelsefullt det närmaste året. Det liggeri intresse att medverka till utvidgningen och utvecklingen avrelationerna med de central- och östeuropeiska länderna. Detta betonades ocksåi särproposition.Sveriges eget samarbete med skall iförsta hand ses som ett fullföljande av den verksamhet som bedrivitsinom ramen för det gällande programmet. De mål som där uppställdes ärfortfarande giltiga. De erfarenheter vunnit av sin egen EU-anpassningoch sina egna medlemskapsförhandlingar blir en väsentlig del av det stöd somerbjuds de central- och östeuropeiska länderna som ansökt om medlemskap i landstrategier som har utarbetats för de prioriterade samarbetsländernahar identifierat olika angelägna insatsområden, av vilka många är av storbetydelse för integrationsprocessen. En annan faktor som vidgar och fördjuparperspektivet på utvecklingen i är strävan att genomsåväl egna som multilaterala insatser stärka det regionala samarbetet. Målet äratt främja ett dynamiskt och demokratiskt norra som en del av samarbeteti hela Europa.I budgetpropositionen för föreslår regeringen i yrkande 9 (delvis)att medel om anvisas för samarbetet med Central- ochÖsteuropa. Yrkande 9 behandlas i sin helhet under avsnittet Fördelningen inomutgiftsområdet. Vidare föreslås att regeringen bemyndigas att ikläda statenbetalningsansvar i form av statliga garantier för finansiellt stöd till länderi om högst (yrkande 7). Detta yrkandebehandlas under nästföljande avsnitt (Fördelningen av anslaget B 1 Samarbetemed ). är i det treårigaprogrammet för . ekonomiska vårpropositionangavs att regeringen har beräknat ett fortsatt samarbetsprogram med Central-och på , underförutsättning att en oberoende utvärdering av samarbetet genomförs. Vidareangavs att regeringen kommer att lämna förslag till omfattningenoch inriktningen av samarbetet . För att verksamheten medsamarbetet med inte avsevärt skall påverkas negativtunder föreslås att regeringen får bemyndigande att under budgetåret1998 åta sig ekonomiska förpliktelser för insatser i Central- och Östeuropainnebärande åtaganden om högst som medför utgifter efter år1998 (yrkande 8) under förutsättning att den oberoende utvärderingen harpresenterats.SamarbetsländernaUnder 1996 fastställde regeringen landstrategier för utvecklingssamarbetet medEstland, , , och . Riktlinjer förutvecklingssamarbetet med antogs också. Landstrategierna gäller förperioden fram t.o.m. och styr inriktningen av de svenska insatserna.Gemensamt för samarbete med , , och äratt stödja dessa länders medlemskap i . Huvuddelen av det svenska stödet ärinriktat på kunskapsöverföring och institutionsuppbyggnad som underlättaranpassningen till EU. Särskilda insatser görs härutöver i form av seminarierför politiker och tjänstemän i statsförvaltningarna i samtliga ansökarländerbeträffande exemplevis inre marknadsfrågor, lagharmonisering ochförhandlingsstrategi.Det är också viktigt att från svensk sida stödja de baltiska ländernassträvan att bli medlemmar i olika internationella organisationer. Samarbetetmed framför allt , men även med och övriga länder i fornaSovjetunionen, syftar till att knyta dessa länder närmare de europeiskasamarbetsstrukturerna. Inte minst är ett led i denna strävan.Regionalt samarbeteDe nya initiativ till samverkan i som togs i sambandmed regeringschefsmötet i och mötet med Östersjöstaternas råd i Kalmarhar vidareutvecklats och har sedan lett till konkreta resultat, bl.a. då detgäller miljösamarbete och bekämpande av organiserad brottslighet. Det ärsärskilt viktigt att de baltiska staterna, och själva uppmuntrasatt spela en än mer aktiv roll i Östersjösamarbetet. önskar ocksåmedverka till att de möjligheter som finns till samordning av bilateralainsatser och olika EU-program i utnyttjas optimalt.Näringslivets medverkan är av avgörande betydelse. Folkrörelser och enskildaorganisationer samt regionala och lokala organ, som bidrar till att geÖstersjösamarbetet bred förankring, skall få fortsatt stöd. Utvecklingen av deteuro-arktiska samarbetet har stor betydelse för förbindelserna med nordvästraRyssland.För att utveckla samverkan mellan de nordliga regionerna beslöts vid ettutrikesministermöte att bilda Barents Euro-Arktiska råd. Sverigeinnehar efter ordförandeskapet för . Underordförandeåret söker särskilt bidra till att stärka banden mellanBarentsregionen och EU, förbättra villkoren för handel och investeringar, ökainsatserna på kärnsäkerhetens område, uppmärksamma miljö- och energifrågor.Sverige innehar även ordförandeskapet för ekonomiska arbetsgrupp.Nästa ministermöte planeras äga rum i . Regeringen kommeräven fortsättningsvis att ge hög prioritet då det gäller denregionala utvecklingen i närområde.MotionernaI kommittémotionen U809 (m) behandlar Moderata samlingspartiet stöd tillintegrationen av . I yrkande 1 begärs etttillkännagivande om att stödinsatserna i skall utformasi per-spektivet av integrationen av . Något direkt stöd för attförhindra att landet kollapsar är inte längre aktuellt för de flesta avländerna. handlar det om hjälp med anpassningen inför EU-medlemskapet.Kunskapsöverföring, främst rörande marknadsekonomins institutioner, spelar encentral roll samt pilotprojekt avseende miljöförbättrande åtgärder.Stödinsatserna måste dock, framhåller motionärerna, utformas med störstaförsiktighet för att inte framväxande strukturer skall hämmas och gamlastrukturer främjas.I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om inriktningen av stödet. Det behövsenligt motionärerna fortsatta insatser i de baltiska länderna för uppbyggandetav de nationella institutionerna och befästandet av den territoriellaintegriteten. Utbyte inom utbildning, kulturliv och politik är också av viktför att främja ett öppet och pluralistiskt samhälle. Det hävdas vidare att encentral uppgift för de västliga stödinsatserna är att bidra till att skapa enrättsstat samt även att hjälpa länderna att rensa bort sitt miljöarv.Centerpartiet begär i partimotionen U210 (c) yrkande 12 ett tillkännagivande omatt det krävs ett ökat engagemang för miljöförbättringar i den ryska delen avBarentsregionen. I området finns en av världens största koncentration avradioaktivt avfall. På försök bör därför möjligheterna prövas att svensktmiljöbistånd kan ges såväl i form av teoretisk och praktisk kunskapsöverföringsom i investeringar i mindre demonstrationsanläggningar baserade på svenskmiljöteknik.Vidare begärs i yrkande 13 ett tillkännagivande om att iNorrbotten för projektfinansiering inom erhåller 20 miljonerkronor ur anslaget B 1 Samarbete med för budgetåret1998. Utöver detta skall projekt även fortsättningsvis kunna finansieras underutgiftsområde 7 med medel ur den s.k. Östersjöfonden samt i ökad utsträckningmed medel från EU:s TACIS- och Interreg-program.Sverige bör vidare erbjuda fortsatt stöd till de baltiska ländernas närmandetill EU på tredjepelarområdet. Den långsiktiga målsättningen måste vara(yrkande 14) att uppnå fri rörlighet för varor, kapital, tjänster och personeri hela Östersjöregionen.I yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om att en större del av stödet tillde baltiska länderna kanaliseras via myndigheter på regional och lokal nivå.Vänortsprogrammet innebär ett mycket livskraftigt alternativ till en mertraditionell exportorienterad modell, genom att engagerade personer på bådasidor, med små belopp i varje projekt och den s.k. bottom up-modellen,gemensamt beslutar om projekten.Centerpartiet anser i yrkande 16 att svenska tandläkar- och läkarhögskolorbör ges stöd för utbildningsverksamhet i de baltiska länderna och sammamöjligheter att ta emot baltiska studenter vid dessa utbildningar i Sverige.Centerpartiet vill också särskilt betona vikten av enskilda organisationersutbyte med . Detta stöd bör också innefatta möjlighettill fraktstöd. Även församlingars utbyte med de fornakommunistdiktaturerna runt och den del av stödet tilldemokratiutveckling, som utbetalas till de svenska riksdagspartierna förstöd till partisystemen i Öst- och , fyller en viktig uppgift.Detta bör ges regeringen till känna (yrkande 18).Regeringen bör, hävdar i yrkande 20, i likhet med det arbetesom redan pågår inom UD avseende en samlad Afrika- respektive Asienpolitik, tainitiativ till en samlad svensk Rysslandspolitik. Denna bör redovisas förriksdagen.Centerpartiet anser vidare (yrkande 21) att regeringen bör ta initiativ tillatt utreda förutsättningarna för ett utvecklat bilateralt samarbete medRyssland på totalförsvarsområdet. Lämpliga och avgränsade områden skulle kunnavara teknikområdet, forskning och materiel samt utbildning. skulle sommilitärt alliansfritt land ha mycket att vinna på en fördjupad dialog på detmilitära området med Ryssland.Folkpartiet liberalerna begär i sin partimotion U219 (fp) yrkande 25 attsamarbetet med bör koncentreras till reformregioner. Erfarenheterna avRysslands mycket ojämna och delvis uteblivna systemskifte talar mycket starktför att samarbetet skall koncentreras till regioner i landet där demokratiskareformpolitiker på allvar påverkat utvecklingen, även om dessa skulle liggalångt från . Exempel på sådana är Nizjnij Novogorod och Jekaterinburg.I partimotionen Jo785 (fp) begär liberalerna i yrkande 4 etttillkännagivande om miljöinriktningen av Östersjösamarbetet. fortsätter att nedsmutsas genom utsläpp och läckage till havet frånsamtliga länder. Detsamma gäller vårt gemensamma luftrum som tillförs deutsläpp som försurar våra skogar och marker. På lång sikt är, enligtFolkpartiet liberalerna, EU-medlemskap för våra grannländer i regionen detbästa som kan ske. På kort sikt krävs punktinsatser, bl.a ökade resurser föratt minska oljeutsläppen i . Sekretariatet för skallkoordinera och initiera insatser för att uppfylla Agenda 21-kraven om enhållbar utveckling inom regionen. För att intensifiera arbetet kring Östersjönbör också det lokala samarbetet mellan vänorterna stärkas.I partimotionen U213 (v) begärs i yrkande 19 ett tillkännagivande omutvecklingssamarbetet i Öst- och och i . Imotionen hänvisas därvid till partiets separata motioner om Östeuroparespektive Barentsregionen.I partimotionen U807 (v) yrkande 2 hävdas att bör bli föremål försvenska biståndsinsatser. kan inte avvakta sådana, med motiveringen attdet saknas en positiv utveckling ur social, demokratisk och ekonomisksynvinkel. I yrkande 3 begärs att bör genomföra en informations- ochupplysningskampanj om riktad till hushållen och mindre företag. Dennaskulle innehålla grundläggande fakta om landet, hur man handlar med Rysslandetc. och förhoppningsvis bota den svenska rysskräcken. I yrkande 4 begärs enekonomisk kraftsamling för att stödja . I grunden beror utvecklingen iländerna på länderna själva men den rika världen måste bidra då behoven äroändliga.I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om vikten av att bygga upprättsstater i . För att klara återuppbyggnaden krävs regelverk ochlagstiftning som respekteras, sanktionsmöjligheter och utbildning av såvälrättsapparatens anställda som av allmänheten.