bet · GL01FiU1 · 1997-11-06 00:00:00 — På överstigande ökningar av taxeringsvärdena skall fastig-hetsskatten fasas in successivt under en femårsperiod.Detta beslut gav ingen varaktig lättnad utan sköt bara problemet framåt itiden. Lättnaden är inte heller tillräcklig för att mildra problemen på kortsikt. I en första etapp måste skattesatsen för bostäder återställas till 1,5 %fr.o.m. På måste fastighetsskatten stegvis sänkas ochavskaffas i sin nuvarande form.Beträffande förslaget om lägesfaktorer samt utökat lokalt inflytande rörandefastighetstaxeringen anser utskottet att det går i rätt riktning, men att detinte är tillräckligt konkret.Utskottet anser det också nödvändigt att en parlamentarisk utredningförutsättningslöst får utreda hur fastighetsskatten skulle kunna växlas ut.Problemet med beskattningen av permanentfastigheter i attraktiva fritidsområdenmåste få en tillfredsställande långsiktig lösning. Bland annat bör utredningenundersöka om en del av fastighetsskatten i stället kan tas ut som en högrerealisationsvinstskatt vid försäljning av fastigheter. Utredningen bör ävenutreda för- och nackdelar med en fastighetsavgift.Utskottet anser vidare att fastighetsskatten på vattenkraftverk bör höjas såatt den motsvarar den av tidigare beslutade nivån på den särskildaskatten på äldre vattenkraftverk på 6 respektive per kWh. Det motsvararen nivå på i fastighetsskatt på vattenkraftverk. Den nuvarande nivån påskatten är och vårriksdagen beslöt att sänka denna till fr.o.m.1998.Dessutom anser utskottet att taxeringsenheter med outbyggda inteskall omfattas av skatten. Det finns inget skäl att skynda på en utbyggnad somi vissa fall kan ha negativa miljömässiga konsekvenser.Enligt utskottet behöver energibeskattningen reformeras och en skatteväxlingbör genomföras som innebär höjda skatter på energi och sänkta skatter påarbete. För att en skatteväxling skall leda till önskade långsiktigaförändringar av konsumtionsmönster och teknik är det nödvändigt att den upplevssom långsiktigt trovärdig. Det kan ske genom att nu fattar formellabeslut om höjda skatter på energi och sänkta andra skatter för förslagsvis treår framåt, . Besluten bör kompletteras med en avsiktsförklaringom att skatteväxlingen sedan skall fortsätta i en viss takt , men att fortsatta justeringar i takten kan göras beroende på vunnaerfaranheter och utvecklingen i andra länder. En utredning bör tillsättas föratt analysera behovet av och möjligheterna till glesbygdskompensation för ökadetransportkostnader i samband med skatteväxling. I första hand börkompensationen bygga på individuell skattereduktion eller, om detta inte visarsig genomförbart, på någon form av regional kompensation tillglesbygdskommuner.Koldioxidskatten uppgår till ca per kg CO2. Utskottetföreslår att skatten höjs med per kg fram . Därtillkommer årliga indexuppräkningar enligt gällande regler.Utskottet anser att energiskatten skall ha till allmänt syfte att stimulerahushållning med energi oavsett energislag. Skatten bör uttas med ettlikartat belopp per kWh energiinnehåll i energislaget. Beskattningen som avseratt täcka kostnader för väghållning bör brytas ut ur skatterna för bensin ochdieselolja och bilda ett eget skatteslag.Utskottet föreslår att energiskatten höjs från med ettbelopp som motsvarar per kWh energiinnehåll för fossila bränslen.Industrin är undantagen från skyldighet att betala energiskatt ochbehöver bara betala halv koldioxidskatt. Detta är ett osunt system eftersom detleder till en ur samhällsekonomisk synpunkt icke optimal energianvändning.Utskottet anser att undantagen för den stora del av industrin som inte ärsärskilt energiberoende kan avskaffas genom en skatteväxling därarbetsgivaravgifterna sänks.Utskottet föreslår också att den särskilda skatten på elektrisk kraft frånkärnkraftverk höjs med /kWh och därefter medytterligare /kWh åren 1999 och 2000.Utskottet anser också att regeringen bör få uppdrag att iinternationella sammanhang kraftfullt verka för en reformerad och höjdenergibeskattning.Fördelningen av utgifter på utgiftsområden 1998Utskottet tillstyrker de grönas förslag även beträffandeutgifternas nivå och fördelning på utgiftsområden . Utskottetsställningstagande framgår av nedanstående tabell. Utskottet övergår däreftertill att redogöra för några huvuddrag i utgiftsförslagen.Tabell. Regeringens och utskottets förslag till utgiftsramar m.m. förbudgetåret 1998Utskottet ställer sig bakom de grönas förslag om en minskad ramför utgiftsområde 6 Totalförsvar med . Enligt utskottet ärdet oacceptabelt att satsa ytterligare medel på inköp av militär utrustning. Enenig riksdag säger att det inte föreligger något militärt hotmot . Hoten är inte militära utan härrör från miljöförstöring,resursutarmning samt ökade sociala och ekonomiska klyftor. Resurserna bör istället användas för att minska samhällets sårbarhet mot miljöhot och genom attminska klyftorna mellan rika och fattiga. Således bör utgiftsområde 7Internationellt bistånd tillföras en del av medlen.Utskottets förslag till ram för utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vidarbetslöshet och utgiftsområde 14 Arbetsmarknadspolitik och arbetsliv skiljersig från regeringens förslag med -5,. Detta skall ses motbakgrund av att utskottet stödjer förslagen från de gröna vadgäller arbetstidsförkortning och sänkt skatt på arbete. De minskade utgifternaär således en följd av den minskade arbetslöshet som detta leder till.Därutöver är även övriga effekter av den ekonomiska politik som utskottetföreslår inkluderade. Inom ramen för utgiftsområde 13 ryms också höjdersättningsnivå i arbetslöshetsförsäkringen för låginkomsttagare. Inomutgiftsområde 14 räknar utskottet med ökade anslag för lönebidrag och tillSamhall.Utskottet anser att en del av de medel som regeringen föreslår till stöd förlokala investeringsprogram inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering,bostadsförsörjning och byggande skall föras över till de ordinarie anslagen förmiljövård inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Utgiftsområdet börtillföras ytterligare medel för ökade anslag till , bidrag tillkalkning, skydd av urskogar samt sanering och återställande av miljöskadadeområden.De ökade medel som utskottet föreslår inom utgiftsområde 25 Allmänna bidragtill kommuner avser regleringar mellan kommunerna och staten som en följd avarbetstidsförkortningen som utskottet föreslår.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet således motionernaFi219 (mp) yrkandena 18, 19, 21 och 22, Sk325 yrkandena 1-4, 9, 10, 13-16, 18,19, 21, 23, 24, 26-29, 31-33, 37 och 38 samt Kr270 yrkandena 40, 46 och 48.Av det sagda följer att utskottet avstyrker regeringens förslag omutgifternas fördelning på utgiftsområden, om beräkningen av statsbudgetensinkomster samt om beräkningen av budgeteffekter av förändrade skatte- ochavgiftsregler.Vidare avstyrks de motioner i betänkandets appendix 2 som ej tillstyrks idetta avsnitt.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande budgetförslagen för år 1998att riksdagena) med bifall till motion 1997/98:Fi219 yrkande 18 och med avslag påproposition 1997/98:1 Finansplan m.m. yrkande 3 godkänner den revideradeberäkningen av de offentliga utgifterna ,b) med bifall till motion 1997/98:Fi219 yrkande 19 och med avslag påproposition 1997/98:1 Finansplan m.m. yrkande 4 och motion 1997/98:Fi218yrkande 2 beslutar om fördelning av utgifterna för påutgiftsområden enligt det med reservation 31 (mp) betecknade förslaget iappendix 1 till hemställan,c) med bifall till motion 1997/98:Fi219 yrkande 21 i denna del och medavslag på proposition 1997/98:1 Finansplan m.m. yrkande 6 godkännerberäkningen av statsbudgetens inkomster för enligt det medreservation 31 (mp) betecknade förslaget i appendix 1 till hemställan,d) med bifall till motion 1997/98:Fi219 yrkande 22 och med avslagpå proposition 1997/98:1 Finansplan m.m. yrkande 10 godkänner beräkningenav budgeteffekter för av förändrade skatte- ochavgiftsregler i enlighet med vad som anförs i motionen,e) avslår motion 1997/98:Sk698 yrkande 4 om förändring av nuvarandefastighetstaxeringssystem,f) om myndigheters m.fl. in- och utlåning i förbudgetåret 1998= utskottet,g) om förändringar i anslagsbehållningarna under budgetåret 1998= utskottet,h) med bifall till motion 1997/98:Sk325 yrkandena 13 och 14 avslårproposition 1997/98:1 Finansplan m.m. yrkande 37 i denna del och godkännervad i motionen anförs om reseavdrag,i) med bifall till motion 1997/98:Fi219 yrkande 21 i denna del avslårproposition 1997/98:1 Finansplan m.m. yrkande 44 i denna del och godkännervad i motionen anförs om om förlängt ROT-avdrag,j) avslår proposition 1997/98:1 Socialförsäkringssektorn vid sidan avstatsbudgeten yrkande 1 i denna del om reducering av det särskildagrundavdraget för förtidspensionär som uppbär arbetsskadelivränta,k) med bifall till motion 1997/98:Sk325 yrkandena 9 och 15 samt medavslag på proposition 1997/98:1 Finansplan m.m. yrkandena 24, 25 och27-40, alla i denna del, godkänner vad i motionen anförs om förändradavgiftsstruktur,l) med bifall till motion 1997/98:Sk325 yrkande 16 avslår proposition1997/98:1 Finansplan m.m. yrkande 26 i denna del och godkänner vad imotionen anförs om avgiftsförändringar till följd av kortaresjuklöneperiod,m) med bifall till motion 1997/98:Sk325 yrkandena 18 och 19 och medavslag på proposition 1997/98:1 Finansplan m.m. yrkandena 41-43, alla idenna del, godkänner vad i motionen anförs om förmögenhetsskatten,n) dels med bifall till motion 1997/98:Sk325 yrkandena 1-4 som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om skattepolitikensinriktning,dels med bifall till motionerna 1997/97:Sk325 yrkande 21 som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs om företagsbeskattning,dubbelbeskattning,dels med bifall till motionerna 1997/98:Sk325 yrkande 10 som sin meningger regeringen till känna vad som anförs i motionen om övrigaavgiftsfrågor,dels med bifall till motion 1997/98:Sk325 yrkandena 23, 24 och 27 som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om fastighetsskatt,dels med bifall till motion 1997/98:Sk325 yrkandena 26, 28, 29 och 31-33som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs omenergiskatt,dels med bifall till motion 1997/98:Sk325 yrkande 37 som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om avgifter på handelsgödseloch bekämpningsmedel,dels med bifall till motion 1997/98:Sk325 yrkande 38 som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om övriga inkomster, nyainkomstslag,dels med bifall till motion 1997/98:Kr270 yrkandena 40, 46 och 48 som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om enskildautgiftsområden,dels avslår övriga i appendix 2 till hemställan upptagna motionsyrkanden,32. Budgetförslagen för (mom. 11) (kd)() anserdels att utskottets yttrande som under rubriken sammanfattandebedömning av budgetförslagen börjar med ?Saneringen av statsfinanserna? och ca110 sidor längre fram under rubriken vid sidan avstatsbudgeten slutar med ?i berörda delar? bort ha följande lydelse:Budgetpolitikens inriktningRegeringens politik har ensidigt dominerats avansträngningarna att ta ner det statliga budgetunderskottet. Regeringen ansernu att budgetsaneringen är fullbordad men föreslår inte några strukturellaförändringar för att komma till rätta med de långsiktiga strukturproblemen isvensk ekonomi. Även om den offentliga sektorns finanser ser bra ut i det kortaperspektivet, är dock regeringens avsaknad av förslag i syfte att långsiktigtstärka tillväxtkraften i svensk ekonomi ett avgörande problem. Utskottet anser,i likhet med , att ett antal strukturella åtgärder måstegenomföras inom arbetsmarknads- och skattepolitiken för att möjliggöra enlångsiktigt hållbar ekonomisk tillväxt. Utskottet vill understryka att enförutsättning för att saneringsarbetet och strukturreformerna skall bliframgångsrika är att politiken i stort inriktas på att minska den totalaarbetslösheten genom strukturella förändringar och genom att förbättravillkoren för företag och företagande. Utskottet anser vidare att saneringen avde offentliga finanserna bör ske på ett sådant sätt att inte de mest utsattagrupperna drabbas ytterligare. Det är också angeläget att skapa resurser så attkommuner och landsting kan möta de snabbt växande behoven av vård och omsorg.Vidare föreslås ett antal reformer i syfte att förbättra ekonominsfunktionssätt. Utskottet anser i likhet med att regeringensmål om att halvera den öppna arbetslösheten är otillräckligt och anser därföratt målsättningen bör vara att halvera den totala arbetslösheten. I stället föratt inrikta politiken på att låsa inne de arbetslösa i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder bör politiken inriktas på skapa förutsättningar för reguljära jobb.Det är inte rimligt att allt färre förvärvsarbetande skall bära den skattebördadet innebär när allt fler befinner sig i kunskapslyft, förtidspension,tillfälliga avgångsersättningar, generationsväxling m.m. Utskottet föreslårdärför att arbetsmarknadspolitikens inriktning förändras bl.a. så attineffektiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder avvecklas och attarbetslöshetsförsäkringen konstrueras på ett sätt som bl.a. effektiviserarlönebildningen. Detta bör ske bl.a.genom att egenfinansieringen i a-kassan höjstill som egenavgiften till sjukförsäkringen sänks.Prioriterade områdenUtskottet delar uppfattning att vissa grupper drabbatsallför hårt av de senaste årens budgetsanering och föreslår därför ökaderesurser till barnfamiljer, pensionärer samt till vård och omsorg. Förbarnfamiljerna föreslås att ett beskattat vårdnadsbidrag införs samt att en delav regeringens förslag till barnbidragshöjning överförs till den barnrelateradedelen av bostadsbidragen. Vidare föreslås att förbehållsbeloppet iunderhållsbidraget höjs. För pensionärerna föreslås att inkomstprövningen avänkepensionerna slopas, pensionerna räknas upp fullt ut med basbeloppet, dvs.reduktionen på avskaffas samt att pensiontillskottet höjs med permånad. Dessa åtgärder leder sammantaget till att valfriheten för barnfamiljerökar, som inkomstomfördelningen från mer välbeställda till mindrevälbeställda barnfamiljer och pensionärer ökar.Vidare anser utskottet det angläget att öka insatserna för rehabilitering isyfte att bl.a. reducera utgifterna för förtidspensionering. Utskottet föreslåräven förändrade regler för beräkning av sjukpenning samt ytterligare enkarensdag i sjukförsäkringen kombinerat med ett högkostnadsskydd. Vidare anserutskottet att trafikförsäkringen bör reformeras så att sjukförsäkrings- ochrehabiliteringskostnader som uppstår i samband med trafikskada överförs tilltrafikförsäkringen. föreslås att fordonsskatten sänks kraftigt.KommunsektornUtskottet anser vidare att kommuner och landsting bör tillföras ytterligareresurser för att garantera vård och omsorg. Trots överenskommelsen mellankommunförbunden och regeringen om den s.k. finansieringsprincipen harkommunerna via indirekta effekter av regeringens politik drabbats avresursneddragningar motsvarande . Detta är grundentill de problem som uppstått inom kommuner och landsting. Utskottet anserdärför att ytterligare resurser utöver de av regeringen föreslagna måstetillföras kommuner och landsting för att värna framför allt nyckelområdenasjukvården, äldreomsorgen och skolan. Utskottet föreslår mot bakgrund av dettaatt kommunsektorn tillförs ytterligare ca för år 1998.Utskottet anser i likhet med att det totala utgiftstaketför bör understiga regeringens förslag med 28,6 miljarder kronor.Utskottets förslag till fördelning på utgiftsområden framgår av nedanståendetabell.Tabell. Utgiftsramar för budgetåret 1998SkattepolitikenI syfte att långsiktigt garantera välfärden och öka sysselsättningen anserutskottet i likhet med att bl.a. villkoren för företag ochföretagande bör förbättras genom en förändrad beskattning. Utskottet föreslåratt inkomstskatten i vanliga inkomstlägen bör sänkas genom att den allmännaegenavgiften i sjukförsäkringen sänks . Tjänstesektorn börexpandera genom att en s.k. hemservicemodell införs. ROT-avdraget börförbättras genom ett högre bidrag och en breddad bas. Vidare bör ävenförmånsvärdet för hemservice justeras. Utskottets förslag till åtgärder för attöka sysselsättningen inom tjänstesektorn kommer sammantaget att reducera densvarta sektorn och därmed öka den reguljära sysselsättningen. Detta medför ävenett ökat skatteunderlag och högre skatteintäkter.För att ytterligare förbättra företagsklimatet föreslår utskottet bl.a. attarbetsgivaravgiften sänks, att förmögenhetsskatten på arbetande kapital sänks,att sambeskattningen av förmögenheter för makar slopas, att dubbelbeskattningenslopas samt att avdragsrätten för pensionssparande höjs. Vidare anser utskottetatt fastighetsskatten bör sänkas till och begränsas till att tas ut på entredjedel av markvärdet . Avdragsrätt för insättningar påindividuella utbildningskonton bör införas fr.o.m. och densärskilda löneskatten på vinstandelar för anställda avskaffas. Vidare anserutskottet att inbetalningstidpunkten för moms bör återgå till den ordning somgällde , vilket innebär en engångsvis inkomstreduktion påstatsbudgeten . Utskottet anser vidare att det urfördelningspolitisk synvinkel är önskvärt att bekämpa ekobrott ocheffektivisera skatteindrivningen och föreslår därför ökade insatser för detta.Sistnämnda åtgärd beräknas öka de totala skatteinkomsterna med ca 1 200miljoner kronor.Utskottet avvisar regeringens förslag vad avser förändrad struktur påsocialavgifter samt höjda arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift till följdav förkortad sjuklöneperiod. Utskottet avvisar vidare regeringens förslag vadavser förändringar i förmögenhetsskatten och föreslår i stället en sänktförmögenhetsskatt på arbetande kapital samt slopad sambeskattning avförmögenheter. Regeringens förslag om en höjd avdragsgräns från till7 för resor till och från arbetet avvisas. Vidare anser utskottet attregeringens förslag om förlängt ROT-avdrag är otillräckligt och föreslår därföratt avdraget utvidgas i olika avseenden. Vidare avvisar utskottet regeringensförslag om att livräntor som utgår med förtidspension skall reduceradet särskilda grundavdraget. Åtgärden skulle i samverkan med övriga skatte- ochbidragssystem bl.a. kunna innebära allför stora och oöverblickbaramarginaleffekter. Därtill kommer att frågan om pensionärernas beskattningkommer att omprövas i samband med reformering av pensionssystemet. Beträffandeförslaget om lägesfaktorerna samt utökat lokalt inflytande rörandefastighetsskatten anser utskottet att det går i rätt riktning, men förslaget ärenligt utskottet inte tillräckligt konkret och bör därför avvisas.Sammantaget innebär utskottets förslag i likhet med Kristdemokraternasförslag att den samlade skattenivån sänks med år 1998samtidigt som statens utgifter begränsas i ungefär samma utsträckning.Sammantaget innebär dock förslaget en saldoförbättring. Vidare föreslårutskottet en utförsäljning av statlig egendom motsvarande ca 26 miljarderkronor. Utskottets samlade förslag till förändringar på skatteområdet framgårav nedanstående tabell.Tabell. Budgeteffekter av föreslagna åtgärder på skatteområdetDe förslag som utskottet ställt sig bakom återfinns i Kristdemokraternaspartimotioner Fi215 budgetalternativ och Sk327Skattepolitikens inriktning samt i de avvikande meningar av Kristdemokraternasföreträdare som fogats till övriga utskotts yttranden till finansutskottet.Sammantaget innebär detta att utskottet ställer sig bakom Kristdemokraternasbudgetförslag för . Detta innebär att utskottet tillstyrker denberäkning av inkomster som i appendix 1 till utskottets betänkande harbeteckningen ?Res.32 (kd).