bet · GK01TU7 · 1997-03-06 00:00:00 — Nämnda myndigheter bör också utarbeta planer för hur biologiskmångfald kan utökas på deras marker.I motion Jo794 (v) yrkas att inom EU driver frågan att artikel 129 omtranseuropeiska nätverk ändras så att trafiksektorn åläggs ett ansvar för sinmiljöanpassning. Vidare framhålls i motionen att bör överge tanken påen bro över och i stället inrikta sig på att få TEN-pengar tillBotniabanan, banan mellan och och Götalandsbanan.2.3 Utskottets ställningstagande2.3.1 En samordnad investeringsplaneringRiksdagen uttalade att en utgångspunkt förinvesteringsplaneringen måste vara en helhetssyn på trafiksystemet och att,vid sidan av väg- och järnvägsinvesteringar, övriga trafikslag på ett bättresätt borde integreras i planeringsprocessen (prop. 1993/94:100 bil. 7, bet.TU16, rskr. Vidare begärde att en kommission skulle tillsättasför att utarbeta en nationell plan för kommunikationerna i Sverige.Utgångspunkten skulle därvid vara att investeringarna skulle ges en sådaninriktning att vi kan uppnå ett miljöanpassat transportsystem som samtidigtbidrar till ökad välfärd och tillväxt. Förslag skulle vidare lämnas om hurkommunikationerna långsiktigt kan finansieras.Med anledning av uttalanden beslutade regeringen i december 1994att tillkalla en parlamentarisk kommitté. Kommittén som antog namnetKommunikationskommittén fick bl.a. i uppdrag att lämna dels ett förslag tillinriktning av infrastrukturinvesteringarna , dels ettunderlag till ett trafikpolitiskt beslut.I flera av motionerna (se avsnitt 2.2) understryks nödvändigheten av attanlägga en helhetssyn på trafikplaneringen, att transportarbetet måste minskai omfattning och att investeringsbesluten måste baseras på korrekta kalkyler.Det framhålls att förändringar i samhällets struktur kan ha stor betydelse förtransportbehovet och att detta samband bör klarläggas. Vidare framförsyrkanden om att flera myndigheter, bl.a. och , skall delta iplaneringsprocessen och att en sammanslagning av skallutredas i syfte att åstadkomma en bättre samordning. I tre motioner yrkas attregeringen tillsätter en bilsocial utredning som skall belysa bilensbetydelse, vilka konsekvenser en överbeskattning medför och som skall ge enallsidig bild av människors villkor i sitt dagliga resande.Det övergripande målet för samhällets trafikpolitik skall vara att erbjudamedborgarna och näringslivet i landets olika delar en tillfredsställande,säker och miljövänlig trafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiskakostnader. De trafikpolitiska delmålen är att transportsystemet skall utformasså att det:- tillgodoser medborgarnas och näringslivets grundläggande transportbehov,- bidrar till ett effektivt resursutnyttjande i samhället som helhet,- motsvarar högt ställda krav på säkerhet,- främjar en god miljö och hushållning med naturresurser,- bidrar till regional balans.I propositionen föreslås ingen förändring av dessa mål.Regeringen framhåller att en ökad samordning av transportslagens långsiktigainfrastrukturplanering är nödvändig för att det skall vara möjligt att skapaett effektivt transportsystem där samtliga transportslag utnyttjas på etteffektivt sätt. Propositionen berör i huvudsak vägar och järnvägar. Regeringenavser dock att förelägga förslag om en nytrafikpolitik. I den propositionen kommer även övriga trafikslag att behandlasoch regeringen kommer då att redovisa sin syn på hur dessa trafikslag skallintegreras i planeringen.Utskottet delar regeringens uppfattning att en ökad samordning avtransportslagens långsiktiga investeringsplanering är nödvändig. Tillgång tillfungerande kommunikationer är i hög grad en fråga om välfärd och rättvisfördelning. Avvägningar måste därför göras utifrån politiska överväganden. Detgäller bl.a. förhållandet mellan de olika trafikslagen, tillgängligheten,miljön, regionalpolitiska satsningar och frågor om finansiering ochkostnadsfördelning mellan de olika trafikslagen. Dessa frågor kommerregeringen att uppmärksamma i nästa års trafikpolitiska proposition.Enligt utskottets mening är det angeläget att förbättra beslutsunderlagetför den långsiktiga planeringen av infrastrukturåtgärder. slutbetänkande kommer principerna för trafikslagenskostnadsansvar att ses över liksom hur beräkningarna av de samhällsekonomiskamarginalkostnaderna kan förbättras. Som framgår av propositionen avserregeringen att ge i uppdrag att granska hur desamhällsekonomiska kalkylmetoderna tillämpas under det kommandeplaneringsarbetet. och kommer att få iuppdrag att närmare utreda hur bl.a. påverkan på natur- och kulturmiljön skallbeaktas i den långsiktiga planeringen. () kommer att få i uppdrag att lämna underlag till och granskaredovisningen av planernas regionalpolitiska innehåll. förkommunikationsanalys () skall följa det regionalpolitiskaplaneringsarbetet och presentera en utvärdering av hur den nyaprocessen har motsvarat regeringens och krav.Vid den kritik som framförts mot de samhällsekonomiska kalkylerna har bl.a.framhållits att den av utnyttjade kalkylmodellenmissgynnar glesbefolkade delar av landet. Utskottet vill understryka attregeringen anser att vid sidan av lönsamhetsberäkningar av olika projekt måstebedömningar göras av sådana faktorer som inte kan beaktas vidlönsamhetsberäkningarna. Det kan t.ex. gälla miljöfrågor och regionala frågor.I propositionen har sådana bedömningar gjorts. Utskottet delar för sin delregeringens uppfattning att de samhällsekonomiska kalkylmodellerna inteensamma kan få styra investeringsbesluten. Andra bedömningar måste också görassom kan innefatta investeringarnas betydelse för bl.a. tillgänglighet, miljöoch regionalpolitik.Som framhålls i propositionen och i några motioner finns det på siktmöjligheter att minska behovet av transporter genom att förbättratillgänglighet och närhet till service och arbetsplatser samt genom att ökaintegreringen av trafik-, bebyggelse- och markanvändningsplanering. anser att det är viktigt att öka samordningen av olikaplaneringssystem i syfte att minska transportbehovet. Dessa frågor kommer attbehandlas i nästa års trafikpolitiska proposition. Någon anledning atttillsätta en bilsocial utredning anser utskottet inte heller föreligga iavvaktan på denna proposition.Med hänvisning till det anförda och i avvaktan trafikpolitiskaproposition anser utskottet att motionerna i denna del inte bör föranledanågon åtgärd från sida.2.3.2 En stark och pålitlig infrastruktur för näringslivetSom redovisas i avsnitt 2.2 har ett flertal motionsyrkanden väckts somunderstryker den betydelse som infrastrukturen har för näringslivetstransporter. Det framhålls också att de samhällsekonomiska kalkylernaunderskattar näringslivets transportbehov och att de därför måste ses över.Behovet av ökade underhållsinsatser på vägnätet understryks i flera motioner.Utskottet anser att infrastrukturen har mycket stor betydelse förnäringslivets konkurrensförutsättningar. Den påverkar handel, produktion ochsysselsättning. Det är därför nödvändigt att vid planeringen avinfrastrukturåtgärderna ta tillräcklig hänsyn till näringslivets behov.Regeringen bedömer att en större enighet nu finns bland forskarna om att denstörsta delen av näringslivseffekterna fångas in av de samhällsekonomiskakalkylerna. Av propositionen framgår också att kommer attfå i uppdrag att granska hur de samhällsekonomiska kalkylmetoderna tillämpasunder det kommande planeringsarbetet. Utskottet anser att det är väsentligtatt så sker och förutsätter att regeringen för redovisar resultatetav granskningen.Det svenska transportsystemet utmärks av långa avstånd, relativt sett småflöden och begränsade möjligheter att överföra gods mellan transportslagen.Enligt regeringen har diskussionen om infrastrukturens utveckling i alltförhög grad fokuserats på systemets kapacitet utan att beröra vilka de egentligabehoven är. Den framtida inriktningen av åtgärder i infrastrukturen bör ihögre grad beskrivas i termer av transportkvalitet.Regeringen anser att inriktningen bör vara att transportkvaliteten påbefintliga vägar och järnvägar förbättras på följande sätt:- det vägnät som klarar högsta axellast utökas och sträckor som harstorbetydelse för näringslivet åtgärdas först,- konsekvenserna av tidigare eftersatt underhåll åtgärdas,- järnvägssträckor med omfattande inrikes systemtransporter åtgärdas så attde kan trafikeras med tåg med 25 tons axellast och med en utökad lastpro-fil,- den genomsnittliga hastigheten för godståg ökas,- antalet bantekniska störningstillfällen för godstrafiken bör minsthalveraspå de mest drabbade bandelarna.Utskottet delar för sin del regeringens bedömning av vilken inriktning sominsatserna i infrastrukturen bör ges för att tillgodose näringslivets behov.Denna inriktning kommer att förbättra framkomligheten,bärighetsnedsättningarna under tjällossningen kommer att minska, godstrafikenpå tåg kommer att få en ökad driftsäkerhet och effektiviteten kommer att ökatill följd av större tillåtna axellaster och utökade lastprofiler. Någotinitiativ från sida med anledning av motionsyrkandena anserutskottet inte vara erforderligt.2.3.3 Avreglering, bolagisering och finansieringMotionsyrkanden framförs om att järnvägen, flyget och den långväga buss-trafiken skall avregleras. Enligt dessa motioner måste monopol motverkas.Vidare yrkas att och konkurrensutsatta verksamheterbolagiseras och att planer tas fram för hur deras arbete kan effektiviseras.Även privatisering av statlig verksamhet och statligt ägda företag förordas.Förslag om att i ökad utsträckning finansiera infrastrukturen med avgifter ochmöjliggöra privat finansierade vägprojekt förs också fram.Utskottet delar för sin del den uppfattning som framförs i motionerna att detär nödvändigt att kommunikationssektorn ges sådana förutsättningar att den kanuppfylla högt ställda krav på effektivitet. Utskottet vill erinra om att ettomfattande arbete har gjorts för att, bl.a. genom avreglering av marknaderna,öka konkurrensen och höja effektiviteten. Inom är såväl taxinäringensom den inrikes flygtrafiken avreglerade medan järnvägstrafiken delvis haravreglerats. Post- och telemarknaderna är också öppna för konkurrens.Postverket och har ombildats till bolag. Utskottet vill isammanhanget starkt understryka att det är nödvändigt att se till att de avstatsmakterna fastställda målen för olika verksamheter uppfylls. Avregleringarfår t.ex. inte leda till att människor i glesbebodda delar av landet inte fårtillgång till viktig samhällsservice. Goda kommunikationer och entillfredsställande post- och teleservice måste således finnas i hela landet.Riksdagen har framhållit att de delar av och som harproduktionsansvar skall konkurrensutsättas och organiseras på ett sätt somgaranterar konkurrensneutralitet. Frågan om en bolagisering av dessaverksamheter har behandlats av utskottet vid ett flertal tillfällen undersenare år. upphävde ett tidigare beslut attVägverkets produktionsdivision skulle bolagiseras den 1 januari 1996.Utskottet är nu inte berett att ompröva detta beslut.När det gäller motionsyrkandena om att infrastrukturen i ökad utsträckningskall finansieras med avgifter vill utskottet erinra om att en avKommunikationskommitténs huvuduppgifter är att överväga hur transportsystemetskall finansieras. Regeringen återkommer till med denna fråga i 1998års trafikpolitiska proposition.Av det anförda följer att någon åtgärd från sida med anledning avmotionerna i denna del inte är erforderlig.2.3.4 En jämnare regional fördelning av infrastrukturåtgärderSamtliga partier understryker betydelsen av att planeringen av insatserna iinfrastrukturen ges en sådan inriktning att målet om regional balans kanuppnås. Människor skall ges förutsättningar att bo i hela landet. En rimligdel av anslagen bör därför gå till glesbygdsområden, framhåller fleramotionärer. Behovet av underhållsinsatser på det finmaskiga vägnätetunderstryks. Krav framförs på att operatörer inom tele, post och flyg skallbetala avgifter som skall användas för att skapa regional utveckling ochrättvisa.Enligt propositionen bör fördelningen av infrastrukturen vara sådan attskillnaden minskar mellan olika regioner med avseende på uppfyllande av detrafikpolitiska målen. Kollektiva färdmedel i glesbygd har på grund av litetresandeunderlag dåliga förutsättningar att bidra till den mellanregionalabalansen. Regeringen anser därför att de viktigaste åtgärderna i syfte attminska skillnader i mellanregional trafikstandard ligger inom vägtrafikensområde.Mot denna bakgrund är, enligt propositionen, en satsning på detlågtrafikerade vägnätet i överensstämmelse med det trafikpolitiska målet omregional balans och även i övrigt en fördelningspolitiskt önskvärd åtgärd.Sådana satsningar kan innefatta bärighetshöjande åtgärder samt åtgärder förrekonstruktion, tjälsäkring och beläggning av grusvägar med en sådanambitionsnivå att framkomlighet, restider och komfort hålls på en rimligt högnivå. Regeringen anser att målet bör vara att eliminera den samhällsekonomiskamerkostnaden av bristande underhåll . Effekterna härav blir mestpåtagliga för trafikanterna i norra långväga kollektiva transporter har luftfarten särskilt storbetydelse. Integrerade transportlösningar med flyg kan i många fall bidra god transportförsörjning även i glesbebodda delar av landet utan krav påomfattande nyinvesteringar. finns en förhållandevis god tillgång påutbyggda flygplatser även i inland. Regeringen anser därför attfrågor om resurser till drift av flygtrafiksystemet måste diskuteras.Regeringen återkommer till dessa frågor trafikpolitiskaproposition.Utskottet ser för sin del positivt på att det tycks råda en bred politisksamsyn om nödvändigheten av att insatserna i trafikens infrastruktur ges ensådan inriktning att även glesbygdens behov beaktas. Den av regeringenföreslagna inriktningen kommer enligt utskottets mening att bidra till att dettrafikpolitiska målet om regional balans kan uppfyllas. Bl.a. kommer detbristande underhållet att åtgärdas. Utskottet ställer sig sålunda bakomregeringens förslag när det gäller insatser för att åstadkomma en jämnareregional fördelning av insatserna i infrastrukturen. Syftet medmotionsyrkandena kommer härigenom till väsentlig del att tillgodoses. Depåkallar därför ingen åtgärd från sida.2.3.5 Aktiv miljöanpassning av transportinfrastrukturenAv den tidigare redovisningen (avsnitt 2.2) framgår att många motioner harväckts som behandlar trafikens miljöpåverkan. Sålunda framförs krav på atttransportsektorn skall anpassas till de villkor som kännetecknar ettkretsloppssamhälle. Vidare framhålls i motionerna att trafikvolymen måsteminskas liksom användningen av fossila bränslen, att miljöavgifter börinföras, att hänsyn måste tas till globala effekter, till effekter avmarkanvändning och till effekter på naturvärden samt att de av regeringenföreslagna riktvärdena för buller måste omarbetas.I propositionen ägnas miljöfrågorna stor uppmärksamhet. Regeringen anser attarbetet med trafikens miljöanpassning måste drivas vidare på ett kraftfulltsätt. Arbetet bör även fortsättningsvis baseras på en avvägning mellan behovetav att utveckla transportmöjligheterna för framtidens transportbehov ochnödvändigheten av att öka transportsystemets miljöanpassning. Infrastrukturensutveckling har dock i det korta perspektivet endast mycket liten effekt påexempelvis mängden avgasutsläpp eller fordonens energiförbrukning. Genomrenare bränsle, förbättrade motorer och avancerad reningsutrustning beräknasfrämst vägtrafikens utsläpp av kolväten, svavel och kväveoxider reducerasväsentligt de kommande åren.Takten i skärpningen av tekniska krav har dock enligt regeringen inte varittillräckligt snabb för att samtliga utsläppsmål som ställt upp skallkunna nås. analyserar behovet av ytterligare åtgärder.Regeringen kommer framöver att återkomma till de åtgärder som krävs.Kommunikationskommittén har i sitt första delbetänkande analyseratmöjligheterna att begränsa koldioxidutsläppen från vägtrafiken genom en höjdkoldioxidskatt, krav på minskad bränsleförbrukning och ökad användning avbiobaserade drivmedel. Regeringen återkommer till dessa frågor i sintrafikpolitiska proposition.Regeringen anser att infrastrukturen bör kretsloppsanpassas. Därför börmiljöfarliga material inte införas i infrastrukturen, användandet av ickeförnybara naturresurser bör minimeras och materialen i infrastrukturen böråtervinnas eller återanvändas.Enligt propositionen bör risken för olyckor med farligt gods fortlöpandeminska. De mest allvarliga konfliktpunkterna mellan vattentäkter och vägareller järnvägar bör åtgärdas under planperioden.Regeringen anser vidare att åtgärder för att minska bullret längs vägar ochjärnvägar är en väsentlig del i arbetet med att utveckla framtidensinfrastruktur. Den långsiktiga ambitionsnivån för åtgärder mot trafikbullerbör slås fast för alla trafikslag i form av s.k. riktvärden. Riktvärdena äringa rättsligt bindande normer, utan skall vara vägledande för bedömningar medhänsyn till lokala faktorer och särskilda omständigheter i det enskildafallet. Riktvärdena skall således ses som långsiktiga mål.Enligt propositionen skall följande riktvärden för trafikbuller normalt inteöverskridas vid nybyggnation av bostadsbebyggelse eller vid nybyggnation ellerväsentlig ombyggnad av trafikinfrastruktur:- 30 dB(A) ekvivalentnivå inomhus,(A) maximalnivå inomhus ,(A) ekvivalentnivå utomhus (vid fasad),(A) maximalnivå vid uteplats i anslutning till bostad.För utomhusnivån avses för flygbuller FBN (A).Vid tillämpning av riktvärdena vid åtgärder i trafikinfrastrukturen bör hänsyntas till vad som är tekniskt möjligt och ekonomiskt rimligt. I de fallutomhusnivån inte kan reduceras till nivåer enligt ovan bör inriktningen varaatt inomhusvärdena inte överskrids.I propositionen redovisas också ett åtgärdsprogram mot störningar ibefintlig bebyggelse, syftande till att uppnå riktvärdena inomhus. första etapp skall åtgärdsprogrammet avse åtminstone de fastigheter somexponeras av buller vid nivåer som anges i propositionen. Den första etappenav åtgärdsprogrammet bör genomföras . och, i erforderlig utsträckning Försvarsmakten, bör snarastanalysera ytterligare bulleråtgärder i avsikt att påskynda uppfyllandet avriktvärdena. Regeringen har också aviserat en förändring avlandningsavgifterna som innebär en differentiering med avseende på buller ochmiljö.Enligt propositionen bör nya trafikanläggningar lokaliseras så att defungerar i samklang med sin omgivning och utformas med hänsyn till regionalaoch lokala natur- och kulturvärden. Möjligheten att utveckla användningen avbefintlig infrastruktur bör alltid övervägas innan beslut om ny infrastrukturfattas.Utskottet delar regeringens uppfattning att det är nödvändigt att gemiljöfrågorna större vikt i det trafikpolitiska arbetet. Denna åsikt framförsockså i många av de motioner som behandlas. De i propositionen föreslagnaåtgärderna leder enligt utskottets uppfattning till en ökad miljöanpassning avinfrastrukturen. Utskottet ställer sig därför bakom den av regeringenföreslagna inriktningen av arbetet med att miljöanpassa infrastrukturen. Somframgår av propositionen återkommer regeringen trafikpolitiskaproposition med ytterligare förslag, bl.a. rörande skatter och avgifter isyfte att miljöanpassa trafiksystemet.Med hänvisning till de i propositionen föreslagna åtgärderna och i avvaktanpå den trafikpolitiska propositionen anser utskottet att motionsyrkandena omolika miljöfrågor inte påkallar någon åtgärd från sida.2.3.6 Kollektivtrafikens konkurrensförutsättningarI flera motioner understryks betydelsen av att järnvägens och övrigkollektivtrafiks konkurrensförutsättningar stärks. Bland annat förordas att enutredning tillsätts som klarlägger effekten av sänkta priser för utnyttjandeav järnvägen i förhållande till nyinvesteringar och att sänkta banavgifter ochen förändrad organisation för kombitrafiken övervägs. I en motion yrkas attpriset för personresor på järnväg sänks och att banavgifterna för godstrafikenslopas.Utskottet anser att det är mycket angeläget att stärka kollektivtrafikenskonkurrensförutsättningar, inte minst av miljöskäl. Det är också en avutgångspunkterna för regeringens förslag till inriktning av investeringarnaunder de kommande tio åren. Det är självfallet så att om kollektivtrafikenskall kunna utvecklas på ett önskvärt sätt måste den ges rimliga ekonomiskaförutsättningar. Utskottet har tidigare framhållit att om samhällsnyttan skallkunna tas till vara av de betydande investeringar som gjorts och kommer attgöras i järnvägens infrastruktur krävs att järnvägstrafiken kan utövas underhållbara ekonomiska former. Regeringen har påbörjat ett arbete för attanalysera SJ:s utvecklingsmöjligheter.Utskottet vill vidare erinra om att en av uppgifterär frågan om kostnadsansvaret, dvs. hur avgifter och skatter inomtransportsektorn bör anpassas för att främja ett miljöanpassat och säkerttransportsystem. Frågan om kollektivtrafikens konkurrensförutsättningar kommersåledes att behandlas i den trafikpolitiska propositionen. I avvaktan härpå ärnågon åtgärd från sida med anledning av motionsyrkandena intepåkallad.2.3.7 Internationella frågorI flera av motionerna betonas nödvändigheten av att det internationellasamarbetet på trafikområdet ökar. Sålunda framförs att inom EU börverka för avreglering, att samarbetet med övriga måste öka, atttransportkorridorer bör byggas för att utveckla , att detinternationella trafik- och miljösamarbetet måste öka och attÖstersjöregionen, och den arktiska regionen bör ges ökademöjligheter att delta i den europeiska integrationen genom attkommunikationssystemen utvecklas. Behovet av en effektivisering av deneuropeiska järnvägstrafiken understryks. Vidare framhålls i en motion attartikel 129 om transeuropeiska nätverk (TEN) bör ändras så att trafiksektornåläggs ett ansvar för sin miljöbelastning och att bör överge tanken påen bro över och i stället inrikta sig på att få TEN-pengar tillBotniabanan, banan mellan och och Götalandsbanan.En stor del av de godstransporter som görs i är ett led iinternationella transporter. Så stor del som av allt nationellt lastbils-och järnvägstransportarbete samt av transporterna till sjöss fraktar godsmed start och målpunkt utanför landet. Tillväxten i godsflödena kommerhuvudsakligen att ske i dessa internationella relationer.Av propositionen framgår att den gemensamma transportpolitiken inom EUutvecklas snabbt. Till grund för detta arbete ligger bl.a. en vitbok från om den framtida inriktningen av den gemensammatransportpolitiken. har också lagt fram en grönbok som heterFör en rättvis och effektiv prissättning inom transportsektorn. Under våren1996 lades en policy för sjöfarten fram och presenterades en vitbokmed åtgärder för att komma till rätta med järnvägens allt sämrekonkurrenskraft. Riktlinjer för utvecklandet av Transeuropeiska nätverk förtransporter (TEN) har antagits av ministerrådet och av . Avbetydelse är också den resolution om närsjöfartens utveckling som EU:smedlemsstater antagit. samt tio stater runt har ävenmedverkat i ett konkret utvecklingsarbete med att knyta samman Östersjönshamnar i ett organiserat nätverk.Huvudinriktningen för arbete med trafik- och miljöfrågorna i EU ärenligt regeringen att medverka till utvecklingen av ett mer miljöanpassattransportsystem i Europa.Utskottet konstaterar för sin del att det råder stor enighet i omvilken inriktning som internationella engagemang på trafikområdet börha. En av de viktigaste frågorna för torde vara att inom EU verka fören effektivisering av den europeiska järnvägstrafiken. Om en förbättring intesker kommer järnvägens möjligheter att framgångsrikt konkurrera medlastbilstrafiken att vara mycket små.Beträffande yrkandet om att trafiksektorn skall åläggas ett ansvar för sinmiljöbelastning vill utskottet hänvisa till grönboken rättvis ocheffektiv prissättning inom transportsektorn. Denna grönbok syftar till attprissättningen på ett bättre sätt skall avspegla de olika transportslagenskostnader, bl.a. miljökostnaderna.