bet · GK01UbU7 · 1997-02-27 00:00:00 — I betänkandet behandlas 44 motionsyrkanden från allmänna motionstiden hösten1996 som framför allt handlar om gymnasieskolan. Samtliga yrkanden avstyrks.De rör många olika frågor, bl.a. uppföljning och utvärdering av den nyareformerade gymnasieskolan, programstruktur, lokala grenar, kärn-ämnena,lärlingsutbildning, förhållandet skola-arbetsliv, utbildning iföretagarkunskap och entreprenörskap, fristående gymnasieskolor, flexibelstudietakt i gymnasieskolan, utbildning på entreprenad och sponsring avläromedel m.m.Till betänkandet har fogats ett antal reservationer. har bl.a.reserverat sig vad avser översyn av gymnasieskolans program, antalet kärn-ämnen och lärlingsutbildningen. Även , ochKristdemokraterna har reserverat sig i fråga om utvecklingen avlärlingsutbildningen. Därutöver finns gemensamma reservationer från flerapartier i olika konstellationer, bl.a. vad gäller utbildning iföretagarkunskap och entreprenörskap och flexibel studietakt i gymnasieskolan. 1996/97:Ub203 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ett program fören bred och mångfasetterad lärlingsutbildning.1996/97:Ub205 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av enlärlingsutbildning i syfte att rädda kulturhistoriska värden.1996/97:Ub206 av () vari yrkas att hos regeringenbegär förslag som möjliggör för gymnasieelever att inom ramen för sina studierläsa kurser på högskolenivå i enlighet med vad som anförts i motionen.1996/97:Ub211 av m.fl. (m) vari yrkas5. att hos regeringen begär förslag om förändringar avomfattningen av antalet kärnämnen och framtagande av alternativa kurser isvenska, engelska och matematik i gymnasieskolan i enlighet med vad somanförts i motionen,6. att hos regeringen begär förslag innebärande en möjlighet tilllokal justering av timplanerna i gymnasieskolan i enlighet med vad som anförtsi motionen.1996/97:Ub219 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ytterligarelärlingsutbildningar.1996/97:Ub220 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utvärdering av densvenska gymnasieskolan.1996/97:Ub233 av m.fl. (c) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om gymnasiereformen.1996/97:Ub238 av m.fl. (m, c, fp, kd) vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär en organisation för anordnande av lärlingsutbildning.1996/97:Ub239 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet aven utredning gällande lärlingssystem.1996/97:Ub240 av m.fl. (m) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om alternativa kurser och måli kärnämnena i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av gymnasieskolans program,3. att hos regeringen begär förslag om färre obligatoriskakärnämneskurser i enlighet med vad som anförts i motionen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samverkan mellan skola och näringsliv,8. att hos regeringen begär förslag om vidgade möjligheter förkommuner att lägga ut utbildning på entreprenad i enlighet med vad som anförtsi motionen,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den arbetsplatsförlagda utbildningen,10. att hos regeringen begär förslag om en försöksverksamhet medmodern lärlingsutbildning i enlighet med vad som anförts i motionen,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betydelsen av fristående och kompletterande skolor på gymnasienivå,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de lokala grenarna och elevers rätt att välja utbildning,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av bättre samverkan mellan olika lärare.1996/97:Ub243 av och () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till lag om praktik, förslagsvis minst ,för samtliga lärare i och gymnasiet i avsiktatt ge elever och lärare en god och relevant inblick i arbets- och näringsliv.1996/97:Ub245 av m.fl. (v) vari yrkas19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppdrag till Kunskapslyftskommittén.1996/97:Ub250 av m.fl. (fp) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en mer flexibel studietakt i gymnasieskolan,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lärlingsutbildning,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om entreprenörsutbildning inom ramen för gymnasieskolans individuellaprogram.1996/97:Ub251 av m.fl. (kd) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ser över kommentarerna till kärnämnena i syfte attdeklarera vikten av samverkan mellan kärnämnen och karaktärsämnen,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en ny form av lärlingssystem byggs upp inom flera avgymnasieskolans program,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om APU (arbetsplatsförlagd utbildning).1996/97:Ub253 av de () vari yrkas att hosregeringen begär förslag till sådan ändring i lagen om kommunernas skyldighetatt svara för vissa elevresor att kilometerangivelsen tas bort i enlighet medvad som anförts i motionen.1996/97:Ub504 av m.fl. (c) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lärlingsutbildning,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildning för entreprenörskap,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett företagsgymnasium.1996/97:Ub514 av m.fl. (mp) vari yrkas17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att komma till rätta med allvarliga problem med dennya gymnasieskolan,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införande av lärlingsutbildning vid svenska företag.1996/97:Sf625 av m.fl. (kd) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sverigefinska gymnasielinjer med tvåspråkig undervisning.1996/97:N241 av m.fl. (kd, m, c, fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt även de små företagen och hantverkarna bör bli involverade iförsöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning.1996/97:N254 av m.fl. (mp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tillsätta en utredning om sponsring av skolor och läromedel ienlighet med vad som anförts i motionen.1996/97:N255 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av företagarkunskap i skolan.1996/97:N256 av m.fl. (kd) vari yrkas16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utbildning och kompetensutveckling för företagande måste fåbättre villkor genom att ett nationellt program med inriktning på företagandeoch entreprenörskap införs i gymnasieskolan.1996/97:N270 av m.fl. (mp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ett nytt lärlingssystem bör utvecklas och provas i samarbetemed företagarnas organisationer.1996/97:A429 av m.fl. (fp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inrättande av fria gymnasieskolor.1996/97:A430 av m.fl. (mp) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lokala utbildningar efter lokala behov.1996/97:A432 av m.fl. (c) vari yrkas19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att företrädare för det lokala näringslivet skall medverka vidutformning av kvalificerad eftergymnasial utbildning,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lärlingsutbildning. Utskottet behandlar i det följande 44 motionsyrkanden vilka alla har väcktsunder den allmänna motionstiden och som handlar framför allt omgymnasieskolan. Utskottet behandlar först yrkanden om utvecklingen av den nyareformerade gymnasieskolan, bl.a. frågor om uppföljning och utvärdering avgymnasieskolan, programstruktur, lokala grenar, timplanerna och kärnämnena.Därefter behandlas yrkanden om lärlingsutbildning, frågan om förhållandetskola-arbetsliv, utbildning i företagarkunskap och entreprenörskap samtkvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning. Slutligen behandlar utskottetunder avsnittet övriga frågor bl.a. yrkanden om fristående gymnasieskolor,utbildning på entreprenad och sponsring av läromedel m.m.Den nya gymnasieskolanUppföljning och utvärderingI och med beslut med anledning av propositionen Växa med kunskaper- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen (prop. 1990/91:85, bet.UbU16, rskr.356) lades grunden till utformningen av den nya gymnasiskolan. I propositionenframhölls att reformen skall ses som en grund för en fortsatt utveckling avgymnasieutbildningen. Vikten av att skapa lösningar som ger förutsättningarför en fortgående utvecklingsprocess betonades. Beslutet omreformering av gymnasieskolan har sedermera fullföljts genom beslutmed anledning av propositionerna Vissa gymnasie- och vuxenutbildningsfrågorm.m. 1991/92:157, bet. UbU26, rskr. 311), En ny läroplan och ett nyttbetygssystem (prop. 1992/93:250, bet. 1993/94:UbU2, rskr. 1993/94:93), Vissabetygsfrågor m.m. (prop. 1994/95:174, bet. UbU19, rskr. 406) samt Vissaskolfrågor m.m. (prop. 1995/96:206, bet. 1996/97:UbU5, rskr. 1996/97:15).En parlamentarisk kommitté följer gymnasieskolans utveckling (dir. 1994:29och dir. 1994:128). Kommittén har lämnat två delbetänkanden, Den nyagymnasieskolan - Hur går det? (SOU1996:1) och Den nya gymnasieskolan - Stegför steg (SOU 1997:1). Kommittén kommer att lämna sitt slutbetänkande sommaren1997.I motionerna 1996/97:Ub233 (c) yrkande 12 och 1996/97:Ub514 (mp) yrkande 17behandlas frågor med anknytning till kommitténs arbete och utvecklingen avgymnasieskolan. I den först nämnda motionen framhålls vikten av att noga följautvecklingen. Motionärerna anser att regeringen skyndsamt bör bereda förslagatt lägga fram för med utgångspunkt i det arbete som görs avKommittén för gymnasieskolans utveckling. Även i den andra motionen framhållsvikten av att utvecklingen följs och att nödvändiga korrigeringar avgymnasieskolans verksamhet görs snabbt. Motionärerna pekar bl.a. på att det äroacceptabelt att en stor del av eleverna passerar kurserna med icke godkäntresultat. Motionärerna anser att det är stor risk att utvärderingen avgymnasieskolan får en slagsida mot kontroll av ämneskunskaper i betyg mätt.Det är viktigt att även övriga aspekter på skolans uppgifter uppmärksammas ikommitténs arbete.U t s k o t t e t har inledningsvis kort beskrivit de förutsättningar somangavs när grunden lades för gymnasiereformen, nämligen att reformen skall sessom en grund för en fortsatt utveckling av gymnasieskolan. Gymnasieskolan hargenomgått en radikal omstrukturering, innebärande att de tidigare linjerna ochdet stora antalet specialkurser ersatts av 16 nationella program samtmöjligheter till specialutformade och individuella program. Vidare har detskett en övergång till en mål- och resultatorienterad styrning och endecentralisering. Nya läroplaner, kursplaner och timplaner samt ett nyttbetygssystem har införts. Som utskottet också har redovisat följs utvecklingeni gymnasieskolan av en parlamentarisk kommitté.En viktig uppgift för är att kontinuerligt följa resultatet avreformen. har bl.a. genomfört två utvärderingar av den reformeradegymnasieskolan : 30 gymnasieskolor i ett reformarbete (rapport nr 89)och Elevernas värdering av sin gymnasieutbildning (rapport nr 90). verksamhetsplan kommer utvärderingen av gymnasieskolanatt inriktas på tre övergripande frågor. Vilka konsekvenser reformeringen eventuellt letttill för elever med studiesvårigheter eller lågt studieintresse ochmöjligheterna för alla elever att fullfölja en gymnasieutbildning. Fråganom hur skolan tar ansvar för att genomföra reformen. Avsikten är att dettaarbete kompletterat med en summering av resultaten från tidigare genomfördaprojekt sammantaget skall belysa på vilka punkter gymnasiereformen hargenomförts respektive inte genomförts på det sätt det var tänkt, vad det ärsom utgjort hinder samt vilka icke avsedda effekter gymnasieskolan ger upphovtill. Resultaten skall möjliggöra en löpande bedömning av reformarbetet.Ambitionen är att åstadkomma en årlig och samlad redovisning och bedömning avresultaten.Utskottet anser det synnerligen angeläget med en noggrann uppföljning ochutvärdering av gymnasiereformen och att de förändringar av gymnasieskolan somkan komma att behövas genomförs så snart det är möjligt. Det är av stor viktatt kontinuerligt förbättra gymnasieskolan. Utskottet erinrar om att riksdagenså sent som med anledning av propositionen Vissa skolfrågorm.m. 1995/96:206, bet. 1996/97:UbU5, rskr. 1996/97:15) beslutade ombl.a. förändrade regler för arbetsplatsförlagd utbildning och möjlighet tilltimplanejusteringar i gymnasieskolan.Motionerna 1996/97:Ub233 yrkande 12 och 1996/97:Ub514 yrkande 17 avstyrksmed hänvisning till vad utskottet har anfört om utvecklingen avgymnasieskolan.Enligt motion 1996/97:Ub240 (m) yrkande 2 bör en översyn av gymnasieskolansprogram göras. Motionärerna pekar på att industriprogrammets framtid harutretts. Ett samlat underlag om erfarenheterna av programstrukturen finns dockinte. Regeringen bör tillse att en nödvändig utredning kommer tillstånd eller att befintliga uppgifter samlas och analyseras.U t s k o t t e t konstaterar att i sin verksamhetsplan för 1997redovisat att verket skall genomföra en planmässig revidering av programmåloch kursplaner för den gymnasiala utbildningen i en treårig cykel.Målsättningen är att ingen kursplan skall gälla utan attgranskas. Revideringen skall ske programvis med 4-6 program . Utskottetnoterar vidare att regeringen i den av behandladepropositionen om vissa skolfrågor m.m. (prop. 1995/96:206 s. 25) gjort denbedömningen att kraven på flexibla studievägar utifrån arbetslivets ochindividens önskemål kommer att öka. Utskottet delar denna bedömning.Regeringen framhåller att detta kan komma att innebära att regeringensom ett led i en pågående förändringsprocess kan behöva återkomma tillriksdagen med förslag om förändringar i studievägsstrukturen.Utskottet vill också peka på att kommittén som följer utvecklingen igymnasieskolan i sitt delbetänkande Den nya gymnasieskolan - Steg för steg(SOU 1997:1) tagit upp bl.a. frågeställningen ?i vilken utsträckning elevernafår sina utbildningsval tillgodosedda?. Kommittén redovisar att nästan allagrundskoleelever () fortsätter i gymnasieskolan. Av dessa kom hösten 1995ca in på sitt förstahandsval, men andelen förstahandssökande varierarfrån program till program. Kommittén anser att program med låg andelförstahandssökande kontinuerligt bör uppmärksammas.Utskottet konstaterar således att frågan om behovet av förändringar istudievägsstrukturen i gymnasieskolan har uppmärksammats av regeringen. Motdenna bakgrund anser utskottet att motion 1996/97:Ub240 yrkande 2 bör avslåsav riksdagen.I motion 1996/97:Ub220 (s) begärs en utvärdering av gymnasieskolan motbakgrund av att man enligt motionären kan avläsa ett minskat intresse förfortsatta studier vid högskolan. Det är av största vikt att en utvärderinggörs av den reformerade gymnasieskolan och att man analyserar resultatet föratt kunna tränga in i frågan varför inte fler finner det intressant attstudera vidare i högskolan.U t s k o t t e t har ovan redovisat att reformeringen av gymnasieskolan ärett prioriterat område bl.a. för utvärderingar. I Bilden av skolan1996 (s. 44) har pekat på att andelen elever från gymnasieskolansom påbörjar högskolestudier har ökat . över den senastetioårsperioden har det skett en fördubbling av andelen elever som går direktfrån gymnasieskolan till högskolan. framhåller att de senaste årensökning av andelen som påbörjar högskoleutbildning, med en smärre nedgång1993/94, har samband med dels det dåliga arbetsmarknadsläget under förstahälften av , dels de extra platser som skapades inom högskolan underperioden. Variationen i direktövergång till högskolestudier är mycket stormellan olika kommuner (högst , lägst ). Högst frekvens har kommunernära universitetsmiljö, lägst har glesbygdskommuner i framför allt norra delenav landet.Med hänvisning till vad utskottet har anfört bör avslå motion1996/97:Ub220.Lokala grenar m.m.De lokala grenarna och elevers rätt att välja utbildning behandlas i motion1996/97:Ub240 (m) yrkande 13. Ett fåtal kommuner har missbrukat systemet medlokala grenar varför det enligt motionärerna finns skäl för en viss skärpning.Elevernas valmöjligheter bör dock inte försämras. I stället bör kraven påkommunerna skärpas. bör ges ansvaret att förklara om en lokal grenskall vara riksrekryterande eller inte. Vid denna bedömning skallutbildningens innehåll och kvalitet vara avgörande.U t s k o t t e t erinrar om att har behandlat frågan omutbildning på lokala grenar (prop. 1995/96:206, bet. 1996/97:UbU5, rskr.1996/97:15) och därvid bl.a. avslagit ett likartat yrkande. Beslutet innebäratt den tidigare automatiska riksrekryteringen till lokala grenar har upphört.Lokala grenar skall i likhet med specialutformade program endast vara öppnaför den egna kommunens och samverkansområdets elever. Regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer kan förklara att en lokal gren skall varariksrekryterande.Utskottet konstaterade bl.a. att det enligt en undersökning som Skolverketgjort fanns 490 lokala grenar inrättade. Enligt uppfyllde inte enshälften kraven för inrättande av en lokal gren enligt gymnasieförordningen.Utskottet utgick från att det skulle bli en självsanering bland de lokalagrenarna genom att den automatiska riksrekryteringen upphörde. Vidare pekadeutskottet på att vissa små yrken, som nationellt sett kräver ett mycket litetantal utbildade , får sitt utbildningsbehov tillgodosettgenom en lokal gren. Utskottet ansåg det angeläget att sådana utbildningaräven i fortsättningen skall kunna finnas och pekade på att sådana utbildningarskall kunna öppnas för riksrekrytering efter särskilt beslut. Utskottet finnerinte skäl att ändra den nuvarande ordningen att det är regeringen som beslutarom riksrekrytering. Utskottet har erfarit att för närvarandebereder ansökningar avseende riksrekrytering för ca 150 lokala grenar.Regeringen avser att fatta beslut i dessa ärenden under våren.Utskottet anser att bör avslå motion 1996/97:Ub240 yrkande 13.Enligt motion 1996/97:A430 (mp) yrkande 8 kan en ökad satsning på lokalautbildningar formade efter lokala behov främja den lokalanäringslivsutvecklingen.U t s k o t t e t vill hänvisa till den flexibilitet som finns inom ramenför den nya gymnasieskolan och som medger att det vid behov anordnasspecialutformade program, lokala grenar på nationella program och lokalakurser. Det är således fullt möjligt för en kommun att anordna utbildning medsyfte att främja den lokala näringslivsutvecklingen. Utskottet ser positivt pådenna möjlighet. Enligt utskottets uppfattning är yrkandet i huvudsaktillgodosett med vad som gäller, varför det avstyrks.Enligt motion 1996/97:Sf625 (kd) yrkande 9 bör svenskfinska gymnasielinjer medtvåspråkig undervisning erbjudas i regioner med kommuner med viss andelfinskspråkiga invånare.U t s k o t t e t erinrar om att enligt 2 kap. 3 §gymnasieförordningen (1992:394) får anordna finskspråkig utbildning på programmed riksrekrytering. Vidare får enligt särskilt riksdagsbeslutanordna tvåspråkig finsk-svensk utbildning på det samhällsvetenskapligaprogrammet med riksrekrytering. Utskottet vill också peka på att Skolverketenligt särskilt regeringsuppdrag skall redovisa hurkommunerna fullgör sitt ansvar för finskspråkiga elevers språkliga ochkunskapsmässiga utveckling. Med hänvisning till vad utskottet har anförtavstyrks yrkandet.Kärnämnena och timplanernaFrågan om möjlighet till lokal justering av timplanerna i gymnasieskolan tasupp i motion 1996/97:Ub211 (m) yrkande 6. Skolorna bör kunna reduceratimplanerna för olika ämnen till en viss nivå för att kunna använda tiden somförstärkning av vissa andra ämnen eller ämnesövergripande undervisning.U t s k o t t e t hänvisar till det av fattade beslutetom justering av timplanerna (prop. 1995/96:206, bet. 1996/97:UbU5, rskr.1996/97:15). Beslutet innebär att timplanerna har ändrats så att de nu angerriktvärden för utbildningens omfattning för ämnen. Därigenom har skolornamöjlighet att anpassa undervisningstiden bättre till undervisningsmål ochelevernas förutsättningar. Eleverna har rätt att få undervisning motsvarandedet garanterade antalet undervisningstimmar på programmet. Programmålen ochkursplanerna har genom beslutet fått ökad betydelse. Utskottet konstaterar attsyftet med yrkandet är tillgodosett med den ordning som kommer att tillämpaspå utbildning som äger rum efter , varför det bör avslås.I motionerna 1996/97:Ub211 (m) yrkande 5 och 1996/97:Ub240 (m) yrkandena 1 och3 begärs förslag om förändringar av omfattningen av antalet kärnämnen ochframtagande av alternativa kurser i svenska, engelska och matematik. Eleversom studerar på yrkesinriktade program bör ges möjlighet att välja kurser idessa ämnen som är bättre profilerade mot karaktärsämnen. Enligt motionärernabör antalet kärnämnen minskas till att omfatta svenska, engelska, matematik,samhällskunskap samt idrott och hälsa.U t s k o t t e t vill när det gäller frågan om kärnämnena erinra om detarbete som utförs inom den parlamentariska kommittén som följer utvecklingen igymnasieskolan. Som utskottet har redovisat i det föregående skall kommitténslutföra sitt arbete . Flera av de områden som det enligt direktivenåligger kommittén att följa knyter an till problematiken kring kärnämnena.Utskottet erinrar om att kommittén skall följa bl.a. i vilken utsträckningmålet att alla ungdomar skall få en fullständig gymnasieutbildning nås,effekterna av den höjda ambitionsnivån inom de yrkesförberedandeutbildningarna och hur undervisningen i kärnämnena utvecklas för att främjaelevernas studieresultat. Kommittén har tagit upp frågor med anknytning tillkärnämnena i båda sina delbetänkanden, Den nya gymnasieskolan - Hur går det? (SOU 1996:1) och Den nya gymnasieskolan - Steg för steg (SOU 1997:1). I detsistnämnda pekar kommittén bl.a. på att det fordras stora ansträngningar påmånga plan för att alla elever skall kunna slutföra sina studier med godkändabetyg. har ett mycket stort ansvar för hur väl eleverna lyckas medsina fortsatta studier. Kommunerna bör ägna ännu större ansträngningar åt attdimensionera gymnasieskolan så att eleverna kan gå på den utbildning de harintresse för och åt att fördela resurserna så att elever som behöver mera stödockså får mera undervisning. Målstyrning - läroplanen och kunskapsmålen skallvara rättesnöret i stället för timplanen. Kommittén pekar också på att det ärför enkelt att sätta likhetstecken mellan nytt sätt att arbeta och godaelevresultat. Tendensen är dock att elever som har lärare, som tar elevernasintresse och behov av kunskaper som utgångspunkt för arbetet, når bättreresultat.Utskottet har erfarit att en arbetsgrupp gemensam förUtbildningsdepartementet och arbetar med kärnämnesfrågan. Utskottetförutsätter att regeringen tar upp frågan om kärnämnena i den nationellautvecklingsplanen för skolan som avses att lämnas till inom kort.Med hänvisning till vad utskottet har anfört och till att gymnasiekommitténsslutbetänkande väntas bör motionerna 1996/97:Ub211 yrkande 5 och1996/97:Ub240 yrkandena 1 och 3 avslås av riksdagen.Vikten av samverkan mellan kärnämnen och karaktärsämnen behandlas imotionerna 1996/97:Ub240 (m) yrkande 16 och 1996/97:Ub251 (kd) yrkande 2.