bet · GK01UU13 · 1997-05-20 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av förstärkt subsidiaritetsprincip,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av reformer för att möjliggöra östutvidgningen.1996/97:U15 av m.fl. (kd) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvecklingen av EU:s tre pelare.Motioner från allmänna motionstiden 19961996/97:U510 av () vari yrkas att uppdrar åtregeringen att aktivt verka för att införliva "Animal welfare" i under regeringskonferensen.1996/97:U515 av m.fl. (kd) vari yrkas32. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den svenska gruppen i aktivt skall verkaför att rådets förslag att dra in EU:s stöd till miljöorganisationer förkastas,36. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att EU måste få ett miljövänligare energifördrag,38. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att djurskyddskraven inom EU kraftigt måste förbättras.1996/97:Jo729 av m.fl. (fp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att EU:s miljöprogram skall göras rättsligt bindande.1996/97:Jo759 av m.fl. (fp) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att regeringen arbetar för att EU genom majoritetsbeslutkan införa en gemensam lägsta koldioxidavgift för medlemsländerna.1996/97:Jo794 av m.fl. (v) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bevisföringen skall vara omvänd om ett land anmäler hårdaremiljökrav till kommissionen, dvs. att kommissionen då måste invända mot dehårdare kraven,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall bidra till att EU:s program för att stödja utveck-lingen i främjar utvecklingen av ett ekologiskt uthålligt samhälle.UtskottetMiljö- och djurskyddsfrågor i regeringskonferensenSkrivelsenI regeringens skrivelse 1995/96:30 konstaterasatt miljöfrågorna bör prioriteras av . Dessa frågor har under 1996diskuterats på chefsförhandlarnivå vid fyra tillfällen.Sverige lade fram ett eget förslag till ändringar i fördragen.Sverige lade fram förslag till fördragsändringar rörande sysselsättning, miljö,öppenhet och jämställdhet. På miljöområdet inriktas förslagen på fyra viktigafrågor, nämligen hållbar utveckling, som anges som ett grundläggande målför gemenskapen. Vidare föreslås särskilda miljömål införas för viktigapolitikområden (jordbruk, transporter, transportnät) och substitutionsprinci-pen anges som ett mål för gemenskapens miljöpolitik. Slutligen hävdas attförhållandet mellan miljöregler och den inre marknaden klarläggs, bl.a. närdet gäller rätten att tillämpa strängare krav i fall då det finns harmoniseradeEG-regler.Regeringen anför i den nu framlagda skrivelsen att flertalet av de svenskaförslagen återspeglas mer eller mindre fullständigt i det irländska utkastet tifördragstext, som lades fram för efter åretsförhandlingar. Liknande förslag har lagts fram av andra medlemsstater. Införde fortsatta förhandlingarna kan således konstateras att diskussionerna hittillhar klarlagt att miljöfrågorna kommer att spela en viktig roll på dagordning-en för konferensen.I har drivit frågan om ett förstärkt djur-skydd. Den svenska ståndpunkten är att fördragstexten bör ändras så att djurinte skall betraktas som "varor" utan som levande varelser.MotionernaI motion U12 (mp) anförs att bör verka för att miljöfrågorna i EU fåren större tyngd och avgörande betydelse inom EU:s alla politikområden(yrkande 4). De grundläggande målen för unionens verksamhet är solidaritet,fred, säkerhet samt sociala och ekonomiska framsteg. borde arbetaför att miljön läggs till som ett femte grundläggande mål. bör verkaför att en miljöpolicy tas fram i EU:s utvecklingssamarbete.I motion U14 (fp) påtalas behovet av ett ökat samarbete för att bekämpamiljöförstöringen (yrkande 1). Det bör vara en prioriterad uppgift för Sverigeatt, genom medlemskapet i EU, verka för att utveckla den gemensammalagstiftningen med skärpta miniregler och miljöavgifter.I motion U15 (kd) anförs om utvecklingen av EU:s tre pelare att de svens-ka förslagen om att införa bestämmelser om miljöskyddskrav i vissa sektoreroch att tillåta medlemsstater att införa strängare nationella miljöbestämmel-ser inte har beaktats i det irländska utkastet till nytt fördrag annat än i enkommentar (yrkande 4). Nya miljöavgifter bör beslutas med kvalificeradmajoritet.I motion U510 (mp) anförs att regeringen aktivt bör verka för att införliva"Animal welfare" i under regeringskonferensen. EnligtRomfördraget definieras djur som varor eller jordbruksprodukter och intesom levande, kännande varelser. Flera länder vid sidan av har underregeringskonferensen väckt frågan om att ändras så att djur-skydd inkorporeras.I motion Jo729 (fp) yrkas att EU:s miljöprogram skall göras rättsligt bin-dande (yrkande 5). Det femte miljöhandlingsprogrammet innebär att miljö-hänsyn skall finnas med vid alla politiska beslut inom unionen. Det slås bl.a.fast att EU skall sträva mot en långsiktigt hållbar utveckling. Miljöhand-lingsprogrammen är inte juridiskt bindande, utan betraktas som politiskaavsiktsförklaringar för unionens och medlemsländernas agerande. Det finnsanledning att se över möjligheterna att göra programmen till mer av rättsligtbindande instrument. I motion Jo759 (fp) framhålls vikten av att regeringenarbetar för att EU genom majoritetsbeslut kan införa en gemensam lägstakoldioxidavgift för medlemsländerna (yrkande 7).I motion Jo794 (v) yrkas tillkännagivande om att bevisföringen skall varaomvänd om ett land anmäler hårdare miljökrav till kommissionen, dvs. attkommissionen då måste invända mot de hårdare kraven (yrkande 7). Kom-missionen måste i så fall gå till domstolen för att försöka hindra dem. Dom-stolen skall behandla frågan utifrån dess miljö- och konsumentaspekt, inteutifrån varornas rörlighet.Utskottets övervägandenRiksdagen uttalade vid behandlingen av regeringens skrivelse 1995/96:30EU:s regeringskonferens att ett övergripande svenskt mål är att Sverigeinte skall behöva sänka sin miljöstandard samt att vi skall vara drivande iEU:s miljöpolitik så att nya miljöregler sätts på en så hög skyddsnivå sommöjligt (1995/96:UU13 s. 75). Miljöreglerna bör i huvudsak vara minimibe-stämmelser som ger länder möjlighet att gå före i miljöpolitiken. anförde beträffande den s.k. miljögarantin i artikel 100a punkt 4 attartikeln är av grundläggande betydelse när det gäller möjligheten för enskildamedlemsländer att gå före i miljöarbetet och införa eller bibehålla strängarenationella regler. Artikeln bör därför ses över med en klar inriktning mot attmiljöintresset får en starkare ställning och att enskilda länders möjligheter tnationella och mer långtgående regler utökas.I riksdagsbeslutet om anfördes vidare att rege-ringen skall verka för att principen om hållbar utveckling införs i fördrags-texten (1995/96:UU13 s. 20 och 74).Sverige lade fram ett eget förslag till ändringar i fördra-gen. Förslagen inriktas på fyra viktiga frågor. Hållbar utveckling anges somett grundläggande mål för gemenskapen. Särskilda miljömål införs för vikti-ga politikområden (jordbruk, transporter, transportnät) och substitutions-principen anges som ett mål för gemenskapens miljöpolitik. Förhållandetmellan miljöregler och den inre marknaden klarläggs, bl.a. när det gällerrätten att tillämpa strängare krav i fall då det finns harmoniserade EG-regler.Regeringen uttalar i den nu aktuella skrivelsen att principen om hållbar ut-veckling framgår klarare än tidigare av målartiklarna i de utkast till fördragstext som föreligger. Dessa innehåller även förstärkningar i fråga om miljömå-lens integrering i andra politikområden. Nya texter om miljöns betydelseföreslås också i artikel 100a om harmonisering av bestämmelser inom inremarknadsområdet (a. skr. s. 30). Regeringen anför att flertalet av de svenskaförslagen återspeglas mer eller mindre fullständigt i det irländska utkastet tifördragstext, som lades fram för efter åretsförhandlingar.Utskottet kan för sin del konstatera att det finns en betydande samstäm-mighet mellan regeringen och motionärerna när det gäller strävan-den att flytta fram positionerna i EU:s miljöarbete.Utskottet kan i allt väsentligt instämma i vad som anförs i motion U12(mp) yrkande 4 om att bör verka för att miljöfrågorna i EU får enstörre tyngd och avgörande betydelse inom EU:s alla politikområden. Utskot-tet delar också den uppfattning som framförs i motion U14 (fp) yrkande 1 attett ökat samarbete behövs för att bekämpa miljöförstöringen. Regeringenanför i sin skrivelse i fråga om subsidiariteten, eller närhetsprincipen, att eväl avvägd tillämpning av subsidiaritetsprincipen leder till ett effektivareunionssamarbete genom att beslut fattas på den nivå där de hör hemma.Utskottet instämmer i detta och delar också uppfattningen att försök att isubsidiaritetens namn till det nationella planet återföra frågor som bäst han-teras på gemenskapsplanet, t.ex. miljösamarbetet, bör avvisas.Utskottet anser att det bör vara en prioriterad uppgift för att genommedlemskapet i EU verka för att utveckla den gemensamma lagstiftningenmed skärpta minimiregler och miljöavgifter. Detta är också, vilket framgår avvad utskottet har anfört, ett av målen med agerande i depågående regeringsförhandlingarna. Utskottet utgår från att regeringen ocksåfortsättningsvis kommer att framhålla miljöfrågornas tyngd i regeringskonfe-rensen. Det anförda tillgodoser enligt utskottets bedömning syftet med mo-tionerna U12 (mp) yrkande 4, U14 (fp) yrkande 1 och Jo759 (fp) yrkande 7.Med det anförda avstyrks även motion U15 (kd) yrkande 4 såsom huvudsak-ligen tillgodosedd.Även motion Jo794 (v) yrkande 7 avstyrks med det anförda och med hän-visning till de ovan refererade riksdagsuttalandena om den s.k. miljögarantin.I skrivelsen anförs att kommissionen, som antog det femte åt-gärdsprogrammet på miljöområdet, har lämnat en översynsrapportav det femte miljöhandlingsprogrammet samt gett ett förslag till aktionsplanför det fortsatta genomförandet av programmet, KOM (95) 625 slutlig (skr.1996/97:80 s 150). Syftet med aktionsplanen är att påskynda genomförandetav EU:s femte åtgärdsprogram för miljön. Aktionsplanen delas in i femprioriterade områden samt övriga frågor som också skall uppmärksammas.Inom de prioriterade områdena görs i sin tur ett antal mer preciserade priori-teringar. De fem prioriterade områdena i aktionsplanen är att öka miljöhän-synen inom andra politikområden, utveckla miljöpolitiska styrmedel, förbätt-ra tillämpningen av miljölagarna, öka medvetenheten om hållbar utvecklingsamt det internationella samarbetet. I förhandlingarna har verkat föratt aktionsplanen skall kompletteras med tydligare målformuleringar ochkrav på att resultat skall vara uppnådda inom en viss angiven tidsperiod.Åtagandena i miljöhandlingsprogrammet är, som anförs i motion Jo729yrkande 5, inte rättsligt bindande utan betraktas till stor del som politiskaavsiktsförklaringar. Utskottet anser det för sin del tveksamt om det är möjligteller ändamålsenligt att ett program som i huvudsak innehåller målsättningarblir juridiskt bindande för medlemsstaterna. Det får förutsättas att åtagande-na vid behov konkretiseras i direktiv eller förordningar. Det framgår av skri-velsen (s. 152) att regeringen arbetar för att föra in principen om hållbarutveckling och andra miljömål i fördragstexten. Enligt utskottets mening ärockså detta ett led i arbetet på en konkretisering av miljöfrågorna. Med detanförda avstyrker utskottet motion Jo729 (fp) yrkande 5.Både utrikesutskottet och jordbruksutskottet framhöll vid behandlingen avregeringens skrivelse 1995/96:30 betydelsenav att djurskyddsfrågorna får en mer framträdande ställning inom EU(1995/96:UU13 s. 85). noterade att regeringden aviserat sin avsikt att föreslå ett tillägg till Romfördragmed syftet att förbättra djuromsorgen inom hela gemenskapen.Utskottet instämmer i vad som anförs i motion U510 att det är angelägetatt införliva krav på djurskydd och djurhälsa i . Regeringenanför i den nu behandlade skrivelsen att har drivit frågan om ettförstärkt djurskydd i . Den svenska ståndpunkten äratt fördragstexten bör ändras så att djur inte skall betraktas som "varor" utansom levande varelser (skr. 1996/97:80 s. 128). Utskottet förutsätter att rege-ringen också fortsättningsvis driver djurskyddsfrågorna i förhandlingsarbetetoch föreslår att motion U510 (mp) med det anförda lämnas utan vidare åt-gärd.Övriga frågor om djurhälsa och djurmiljö m.m. behandlar utskottet i ettföljande avsnitt.Övriga miljö- och jordbruksfrågorSkrivelsenI artikel 3b i EG-fördraget, vilken infördes genom Unionsfördraget, återfinnsprincipen om subsidiaritet, eller närhetsprincipen som den i vissa samman-hang kallas (s. 35). En väl avvägd tillämpning av subsidiaritetsprincipenleder till ett effektivare unionssamarbete genom att beslut fattas på den nivådär de hör hemma. Vissa problem behöver hanteras av unionen medan andrabäst behandlas på nationell nivå. Således bör alla åtgärder prövas utifrånsubsidiaritetsprincipen. Regeringen anser att det noggrant bör prövas vilkafrågor som med fördel kan föras till gemensam eller nationell nivå. Försökatt i subsidiaritetens namn till det nationella planet återföra frågor som bästhanteras på gemenskapsplanet, t.ex. miljösamarbetet, bör avvisas.Arbetet inom energiområdet präglades under det italienska ordförandeska-pet av ansträngningarna att nå en lösning av frågan om gemensamma reglerför en inre marknad för el (elmarknadsdirektivet). Arbetet med uppföljningenav den europeiska energistadgan har förts framåt genom rådets och kommis-sionens beslut om EU:s ratificering av energistadgefördraget. Efter parlamen-tets beslut, som väntas , finns utsikter att fördraget skallträda i kraft under andra halvåret 1997.EU:s utvidgning har prioriterats högt av den svenska regering-en. Regeringen betraktar utvidgningen som en förutsättning för att skapa eneuropeisk freds- och säkerhetsordning, för att åstadkomma ett enat Europautan skiljelinjer samt för att stödja reformprocessen i de central- och östeu-ropeiska länderna (s. 32). har flera arbeten utförts för att belysafrågor som rör konsekvenserna för miljön av EU:s kommande utvidgning(s. 152). anordnade ett seminarium med debaltiska staterna om EU-tillnärmningen beträffande miljölagstiftningen.Vidare har internationella miljöinstitut (SEI) utfört ensärskild studie om miljökonsekvenserna av EU-medlemskap för ,, och Polen.MotionernaI motion U14 (fp) påtalas behovet av en förstärkt subsidiaritetsprincip(yrkande 4). EU:s jordbrukspolitik handlar i stor utsträckning om ekonomisktstöd till olika produkter. Den som betalar pengar till en viss typ av produk-tion vill förstås veta vad man betalar till.I motion U515 (kd) yrkas att den svenska gruppen i Europaparlamentetaktivt skall verka för att rådets förslag att dra in EU:s stöd till miljöorganitioner förkastas (yrkande 32). har ministerrådet beslutat att dra inEU:s stöd till miljöorganisationer i budgeten . Svenska regeringenhar ställt sig bakom beslutet. Vidare yrkas att EU måste få ett miljövänligareenergifördrag (yrkande 36). EU:s energipolitik bör enligt motionärernafrämja energieffektivisering och förnybara energislag, skydda naturresursersamt målmedvetet minska dagens beroende av icke förnybara energislag.I motion U14 (fp) påtalas behovet av reformer för att möjliggöra östut-vidgningen (yrkande 5). Motionärerna är starka anhängare av en avregleringav den gemensamma jordbrukspolitiken, både i sig och för att underlätta förländerna i att bli medlemmar.I motion Jo794 (v) anförs att skall bidra till att EU:s program föratt stödja utvecklingen i främjar utvecklingen av ett ekologisktuthålligt samhälle (yrkande 17). EU har ett antal program för att främja mil-jöarbetet och företagsamhet i . TACIS m.fl. projekt inom dessaprogram måste analyseras utifrån en helhetssyn på miljön. bör enga-gera sig mer i utformningen av programmet utifrån att de skall bidra till enlångsiktig ekologisk utveckling såväl i Öst- som i Västeuropa.Utskottets övervägandenUtskottet instämmer i vad som anförs i motion U14 (fp) om behovet av enförstärkt subsidiaritetsprincip (yrkande 4). Alla beslut inom unionen börfattas där de hör hemma och alla åtgärder bör prövas utifrån subsidiaritets-principen. En väl avvägd tillämpning av subsidiaritetsprincipen leder till etteffektivare unionssamarbete genom att beslut fattas på den nivå där de hörhemma. Vissa problem behöver hanteras av unionen medan andra bäst be-handlas på nationell nivå. Således bör alla åtgärder prövas utifrån subsidiari-tetsprincipen. Utskottet instämmer i att det noggrant bör prövas vilka frågorsom med fördel kan föras till gemensam eller nationell nivå. Motionen av-styrks i den mån den inte tillgodosetts med det anförda.Miljörådet har beslutat en gemensam ståndpunkt över ettkommissionsförslag KOM (95) 573 och KOM (97) 28 om ett åtgärdspro-gram för att främja icke-statliga organisationer som är aktiva främst inommiljöområdet. Kommissionsförslaget föreslås utgöra en rättslig grund för attbidrag skall kunna utgå från EU:s budget till sådana organisationer. Förslagetsyftar till att främja organisationernas praktiska arbete för att värna miljönoch höja medvetandenivån hos allmänheten när det gäller behovet av miljö-skydd. Ett fyraårigt program inrättas med början och beslutsförslagetinnehåller regler om urvalsprocess och ansökningsförfarande, hur öppenhe-ten skall säkerställas samt vad som skall gälla för kontroll och uppföljning avhur bidragen använts.Utskottet vill i övrigt, i anslutning till motion U515 (kd) yrkande 32, fram-hålla att de svenska ledamöterna i i sin politiska verk-samhet givetvis är oberoende i förhållande till riksdag och regering i Sverige.Riksdagen bör således inte göra något uttalande av det slag som motionärer-na anger, och utskottet avstyrker motionen i denna del.Utskottet instämmer i vad som anförs i motion U515 (kd) yrkande 36 attEU:s energipolitik bör främja energieffektivisering och förnybara energislagsamt skydda naturresurser. Gemensamma bestämmelser för energiområdetsaknas emellertid inom EU, även om ansträngningar pågår för att åstadkom-ma en inre marknad för el med stöd av det s.k. elmarknadsdirektivet. Rådetantog under föregående år också ett fortsatt program för effektiv energian-vändning (SAVE II), 96/737/EG (skr. s. 117). Kommissionen presenterade islutet av året ett utredningsförslag, en s.k. grönbok, om en strategi för förnybar energi. Utskottet föreslår att motionen med det anförda lämnas utanvidare åtgärd.Utskottet instämmer i vad som anförs i motionerna U14 (fp) yrkande 5 ochJo794 (v) yrkande 17 om behovet av reformer för att möjliggöra östutvidg-ningen och att det är angeläget att stödja utvecklingen i samt attfrämja utvecklingen av ett ekologiskt uthålligt samhälle. Utskottet delarregeringens bedömning att bör prioriteras högt av flera skäl.Såsom framgår av skrivelsen har åtgärder vidtagits för att belysafrågor som rör konsekvenserna för miljön av EU:s kommande utvidgning.Regeringen har genom beslut tillkallat en särskild ut-redare för att analysera miljökonsekvenserna av för ,för unionen som helhet och för kandidatländerna. I utredningsdirektiven (dir.1997:16) anförs att relevanta internationella och svenska studier bör tillvara-tas. Utredningen skall redovisa utvidgningens effekter på miljösituationen iSverige och i , särskilt i kandidatländerna, så långt sommöjligt i kvantifierbara termer på basis av tillgängliga data.Utskottet förutsätter att också fortsättningsvis deltar aktivt i arbeteinom EU för att främja miljöarbetet i . Motion U14 (fp) yrkande 5avstyrks i den mån den inte tillgodosetts med det anförda. Även motionJo794 (v) yrkande 17 avstyrks med det anförda.Djurhälsa och djurmiljöSkrivelsenI skrivelse redovisas EU-samarbetet på ett flertal områden, bl.a. hormoner,foder och fodertillsatser, tilläggsgarantier för djursjukdomar, lägsta djur-skyddskrav för kalvar och BSE - den s.k. galna ko-sjukan.Under rådsmötet antogs ett förslag om ändring av direk-tiv 61/929/EEG om fastställande av lägsta djurskyddskrav för kalvar. Änd-ringarna innebar bl.a. krav på större kalvboxar och att kalvar äldre än åttaveckor skall hållas i grupp i stället för att vistas i ensambox under hela upp-födningsperioden.Sverige har verkat för att få fram en rapport om djurskyddskrav för höns.Under senhösten publicerade kommissionen en rapport från vetenskapligaveterinärmedicinska kommittén om välfärd hos värphöns. kommerfortsättningsvis att driva frågan aktivt.MotionerI motion U10 (mp) anförs att ett förslag om strategi för arbetet med djur-skyddsfrågor inom unionen skall redovisas i kommande skrivelser (yrkande1). Den svenska strategin för arbetet med djurskyddsfrågor inom unionen hardiskuterats vid ett flertal tillfällen och har varit enig om att dessfrågor har hög prioritet. Det är därför förvånande att detta område inte redo-visas i skrivelsen. Även i motion U13 (s) yrkas att regeringen skall återkom-ma med förslag om strategi för arbetet med djurskyddsfrågor inom unionen(yrkande 1).I motion U10 (mp) anförs vidare att skall vara pådrivande inomEU för att EU:s uttalade målsättning om att djurförsöken skall minska med50 % också omsätts i praktiken (yrkande 2). I femte miljöprogrammet slåsfast att djurförsöken skall minska . Regeringen bör tafram en handlingsplan för hur man skall agera för att EU:s uttalade målsätt-ning uppfylls, såväl nationellt som inom unionen. Även i motion U13 (s)anförs att skall vara pådrivande inom Europeiska unionen för attEU:s uttalade målsättning om att djurförsöken skall minska ocksåomsätts i praktiken (yrkande 2).I motion U10 (mp) yrkas att skall vara pådrivande inom EU för attEU:s beslut om att förbjuda kosmetikatester på djur och försäljning av djur-testad kosmetika införs (yrkande 3). Jordbruksutskottetanförde i betänkande 1995/96:JoU18 att beslutade EU att införaett förbud mot kosmetikatester på djur , och enligt utskottetsbedömning ankommer det på regeringen att följa utvecklingen. I skrivelsennämns inte något om agerande i denna fråga. besluta-des att skjuta upp införandet av direktivet. Regeringen bör intensifiera arbe-tet för att förbudet införs år 2000.Även i motion U13 (s) yrkas att skall vara pådrivande inom Euro-peiska unionen för att EU:s beslut om att förbjuda kosmetikatester på djuroch försäljning av djurtestad kosmetika införs (yrkande 3).I motion U 515 (kd) yrkas tillkännagivande om att djurskyddskraven inomEU kraftigt måste förbättras (yrkande 38). skall vara pådrivande förökade djurskyddskrav. stallmiljöer och en värdig behandling av djur isamband med transport och slakt borde enligt motionärerna vara en själv-klarhet.Utskottets övervägandenUtskottet behandlade frågor rörande djurskyddsarbetet inomEU (1995/96:JoU14). Utskottet konstaterade sammanfattningsvis (a. bet. s.13) att många av de regler som finns inom EU inte tillgodoser de djur-skyddskrav som vi i anser berättigade. har som EU-medlembåde möjlighet och skyldighet att agera för att förbättra djurskyddet inomgemenskapen. Både vissa av EU:s medlemsländer med intresse för djur-skyddsfrågor och djurskyddsorganisationer i olika länder har stora förvänt-ningar på i detta avseende. Utskottet förutsatte därför att regeringenoch dess representanter på olika nivåer i EU-arbetet agerar fortsatt offensivtnär det gäller djurskyddsfrågorna.Utskottet utgår från att regeringen också fortsättningsvis agerar för att stär-ka djurskyddet i . I den nu behandlade regeringsskrivelsen anförsockså att i regeringskonferensen har drivit frågan om ett förstärktdjurskydd (skr. 1996/97:80 s. 128). Utskottet förutsätter att djurskyddsfrå-gorna ägnas stor uppmärksamhet i regeringskonferensen men är inte berettatt tillstyrka motionskraven på en särskild redovisning i dessa frågor.