bet · GK01SfU12 · 1997-05-27 00:00:00 — Men det innebär ändå att man måste lägga ned mycket arbetepå att få det rätt från början, för det är väldigt svårt och väldigtarbetskrävande att ta tillbaka pengar som har gått ut.Billy : En fråga om den anställdes perspektiv bl.a. frånarbetsmiljösynpunkt, om jag uppfattade saken rätt, kom upp här och jag skullevilja ge en kommentar. Det gör jag utifrån min referens. Min verksamhet ärnormalt förlagd till en försäkringskassa, Östgötakassan.När jag reflekterar över den diskussion som förts här under den senastetimmen känner jag ett behov av att sätta in de här frågorna i någon form avhelhetsperspektiv. När vi diskuterar de brister som JO och andra här harvidimerat är min utgångspunkt att detta inte beror på en bristande respekt förregler eller på att man uppsåtligt bryter mot givna föreskrifter osv.Förklaringen måste i stället stå att finna någon annanstans. Om jag fattaderätt sammanfaller ökningen av antalet ärenden till JO till stora delar medtidpunkten för de dramatiska besparingar som skett. Det är ett observandum.Hur är situationen ute på kassorna? Ja, låt mig ta ett exempel från minkassa. Vi för diskussioner och förhandlingar om att av deanställda måste sägas upp och försvinna från kassan. I ett möjligen någotdesperat försök att minska tvånget gick vi ut med ett erbjudande om att densom så ville skulle kunna få sluta och i stället få en ersättning sommotsvarade den uppsägningslön som vederbörande skulle ha fått vid enuppsägning. Varken kassans ledning eller vi andra trodde väl att det härskulle ge någon nämnvärd effekt. Men av behovet av uppsägningar klaradesgenom att människor valde denna möjlighet, trots att de allra flesta av deminte hade något nytt jobb att gå till.Måste man då inte fundera över varför människor medvetet går rakt ut iarbetslöshet med tio månaders eller, i bästa fall, tolv månaders lön somkompensation, trots att återstår till ordinariepensionstillfälle? Och måste man inte fundera över vilka bevekelsegrundermänniskor har som gör sådana val? Vi tog kontakt med samtliga, och de svaradeungefär så här: Vi känner en oerhörd utbrändhet . Jag går hellre ifråndetta, som jag upplever är mig oöverstigligt, ut i ovisshet, trots att jagkänner till förutsättningarna och bristerna på förutsättningar. Vi känner intelängre någon framtidstro. Vi känner att det här inte längre fungerar på detsätt som vi utifrån vår yrkesstolthet skulle vilja bidra med inomsocialförsäkringen. Därför väljer jag hellre denna otrygga forskning än attfortsätta.Detta ger mig anledning till reflexioner och till att sätta in det här i ensorts helhetsperspektiv. Dessutom säger man: Vi upplever ett ickeuttalat krav. Jag känner inom mig att jag måste kompensera resursbristen medett obetalt arbete. Det är något som man skäms över och därför får vi aldrigett grepp om omfattningen, men att resursbristen är betydande är ställt utomallt tvivel.Avslutningsvis: Ni och vi samfällt - jag utgår nämligen från att det gälleross alla här - är väl måna om att vi även skall ha en bra ocheffektiv socialförsäkring. Då tror jag att det finns ett par saker attreflektera över. Vad skall vi bygga det här på? De anställdas tillit,förtroende och trygghet är en helt avgörande förutsättning för att vi skalluppnå en bra och effektiv socialförsäkring och ha en sådan , år 2005osv. , mina vänner, är dilemmat just att tilltron, tilliten ochtryggheten saknas hos alldeles för många försäkringskasseanställda. Jag hoppasatt detta kan vara ett sätt att beskriva den anställdes perspektiv.Marietta de (): De många och snabba förändringarna här harredovisats. Finns det någon uppskattning av vad det kostar, exempelvis ,att inte göra rätt från början? Jag menar då inte att man försöker sätta sigöver reglerna, utan jag avser detta med att man inte hinner, att man ärstressad osv. och därför inte gör rätt redan från början. Dessutom gäller detnaturligtvis allt det som berör den enskilde medborgaren, men det går jag intein på. Litet grand handlar det väl om att snålheten bedrar visheten. Har manförsökt göra en uppskattning av vad det kostar att behöva gå tillbaka och göraom alla telefonsamtal etc.?Ordföranden: kan kommentera den saken och varför det heter?kund?.Birgit : Frågan om ?kund? får ta.Någon mätning av vad det kostar att inte göra rätt från början har vi noginte mäktat med. Jag kan dock säga att vi har gjort hemskt mycket tokigtberoende på att vi inte har fått ett bra stöd. har helt rätt. Situationen var rent hopplös - för attinte tala om alla datastopp! Vi fick göra om saker gång efter annan. Vi fickvänta osv. Vad allt detta har kostat oss vet vi inte.Ordföranden: låg felet?Birgit : Genomförandetiden var en omöjlighet både för verket och föross. Det var en viktig orsak.Jag instämmer helt i det som sade, men jag vill säga att detgår att göra något åt detta. Jag antar att varken ni eller vi vill se attsocialförsäkringsadministrationen faller samman. Om jag väntar med att sägaupp folk till får jag, som sagt, säga upp två tredjedelarav kassapersonalen. Och tänk om jag måste vänta på regleringsbrevet och dettasedan dessutom ger mig det hemska budskapet - var inne på densaken - att det inte blir några pengar utöver dem som aviserats! Jag antaralltså att vi här inte tänker finna oss i det. Därför måste vi göra något åtdetta. Vi måste se till att socialförsäkringen får administrationsresurser, såatt jobbet kan på ett rimligt sätt.Det är klart att kvaliteten är en ledningsfråga. Egentligen är jag litettrött på detta med ledningsfråga. När det är riktigt krångligt säger man påett av mina kontor: Det där är en ledningsfråga. Sedan lägger man armarna ikors och låter det hela vara. Det är klart att kvaliteten är en ledningsfråga,men ni känner väl precis som jag att det också handlar om tid för att kunnagöra detta på ett riktigt sätt. Förutom att det handlar om att ta fram ettadministrativt stöd handlar det alltså om reda pengar.De anställda på kassorna mår inte bra, men de är inte sjuka. De är påjobbet - än så länge, säger personalen till mig. Sedan vet man ju inte hurlänge det håller. Folk är i alla fall på jobbet, men man är väldigt orolig fördetta med uppsägningar. Jag tycker att vi har dåliga förutsättningar mänskligtsett i frågan om avgång. Vi har ju . Men där har man minskadepengar, så vi kommer inte att få hjälp med handlingsplanen på samma sätt somtidigare. Risken finns att vi fram till måste använda de personersom vi säger upp. De får alltså ingen bra hjälp när de skall gå. Vi harsåledes inga möjligheter att hjälpa till så att det blir en bra avvecklinginnan de här personerna blir pensionärer.Förutom att vi behöver mera pengar för driften behöver vi alltså, det måsteman se, en fond för att kunna hjälpa till med avvecklingen av vår personal, såatt det hela sker på ett bra sätt. Vi skall kunna stå upp som braarbetsgivare. Vi skall ju ute i länen vara bra föredömen för arbetsgivare ochdå måste vi bete oss på ett korrekt sätt gentemot vår personal.Ordföranden: , varför heter det ?kund? ?Lena : Ja, varför skulle det inte heta ?kund?? Jag tror att?kund? är ett uttryck för att vi på kassorna har börjat arbeta på ett annatsätt. Vi är fullt medvetna om att vi är en myndighet och att vi, det är ensjälvklarhet, skall tillhandahålla den service som behövs. Man väljer ju inteatt vara inskriven i en försäkringskassa, till skillnad från hur det är om detär fråga om ett privat företag. Då väljer man vem man vill köpa något av.När vi talar om att vi jobbar med kundorientering tycker vi att det ärviktigt att försöka lyssna mera på medborgarnas önskemål om service från oss.I den meningen har det uppstått ett kundbegrepp. Jag vet att det kan låtakonstigt, men jag tror att det är ett viktigt sätt att förmedla att enservicekultur är införd på kassorna som vi inte kunde se för 10 eller 20 årsedan. Vi kan i och för sig också tala om DF, de försäkrade.Jan : Underhållsstödet är ett väldigt bra exempel på vad ett allt försnabbt genomförande egentligen kostar. Tyvärr kan jag inte ange någon siffra,för det är otroligt svårt att göra beräkningar. Vad vi däremot kan konstatera,och det hade jag förmånen att berätta för er i socialförsäkringsutskottet dåni besökte oss på RFV - jag beskrev då alla aktiviteter sommåste hinnas med från det att fattar beslut och fram till dess attkassorna kan börja med handläggningen - är att tiden var alldeles för kort.Vad vi de facto vet är att det har inneburit att det blivit ca 15 miljonerkronor dyrare att ta fram ADB-systemet. Vi har ju varit tvungna att se tillatt de försäkrade får sina beslut i rätt tid. Det har vi alltså varit tvungnaatt prioritera. Därför blev handläggarstödet väldigt dåligt, som många här harsagt. Vi var tvungna att se till att boföräldrarna fick sina underhållsstödoch att de föräldrar som skall betala fick sina betalningsbeslut. Det har vi,med nöd och näppe, lyckats med.Vi har alltså fått ut besluten, men teknikstöd för underhållsstödet har ännuinte blivit bra. Det innebär att vi nu måste börja konstruera om ADB-systemet.Därför kostar det ytterligare . Om vi hade kunnat göra dehär sakerna och haft på oss, skulle det enligt minbedömning ha blivit hälften så dyrt att genomföra själva ADB-stödet. Vidarehar vi handläggare som naturligtvis fått jobba betydligtmera på grund av bristande ADB stöd än vi från början hade räknat med.Börje : Jag vill anknyta till inlägg och till detta med attvi ständigt biter oss i tummen. Sparar vi på administrationen så ökar alltsåförsäkringskostnaderna. Samhällets och statens kostnader i besparingsarbetetökar således.Vi håller nu på med ett arbete som vi hade hoppats skulle bli klart ,men som blir klart . Vi har gått igenom en mängd rapporter frånRiksrevisionsverket, , revisorer m.fl. justför att utröna om sådana här analyser görs och om det finns goda exempel närdet gäller just den här frågeställningen. Preliminärt kan vi konstateraatt bristen på analyser är stor, både före beslut och i samband medutvärderingar. Det gäller då inte bara samhällsekonomiska analyser utan ocksåstatsfinansiella analyser av helheten.Preliminärt har vi kommit fram till att för varje anställd vid kassorna somsägs upp förlorar samhället . Vid de försök pårehabiliteringsområdet som gjordes i ,och visar resultatet att varje insatt krona gav 6kr tillbaka. Fyra eller , när organisationen har jobbat in sig -som en del har pekat på har det skett en utveckling - kan det konstateras attvarje insatt krona ger tillbaka, ibland . Frågan är:Varför tar man sig inte an detta och utvecklar metodiken? Och varför tittarman inte ordentligt på detta som en helhet? Det gäller då ,regeringen, och . Varför tas intesignalerna på allvar och varför ser man inte till helheten? frånRobertsfors sade ju: Se till helheten! tog också upp det. Det gälleratt se till helheten i ekonomin.Vi kan inte fortsätta med det kamerala synsättet. Vi måste se på och inte fortsätta med att se på de återstående ,vilket vi gjort . Vi har ju bara granskat , inte sambandetmed de . måste vi komma in på det området.Ordföranden: Jag tycker att det ändå är ganska mycket aktiviteter från verketssida när det gäller programutveckling. Det tycker jag är positivt och någotsom kan resultera i vinster och en bättre handläggning. Kanske vill Kerstinytterligare kommentera den delen. Såvitt jag förstår pågår alltså ett stortarbete.Kerstin : Ja, så är det. Men det känns, måste jag säga, som enkapplöpning . Det finns verkligen ett behov av extra resurser omdetta skall kunna genomföras. Vi ser nu hur marknaden blir allt besvärligarenär det gäller att anställa och att få tillgång till folk som kan ADB, bl.a.inför . Av det skälet ökar både våra kostnader och svårigheten attöver huvud taget få tag i tillräcklig kompetens. Vidare är behovet avprioriteringar stort. Vi måste alltså i första hand ta fasta på den nyatekniska plattformen, och det nya pensionssystemet, som HansAndersson påpekade.På den ljusa sidan finns detta med att rationaliseringspotentialen ärväldigt stor. Det kan bli mycket bättre så att vi kan avlasta personal påförsäkringskassorna till totalt sett lägre kostnader. Dessutom gäller det attfå en mindre stressad situation och att bemöta kunderna, de försäkrade, på ettännu bättre sätt än som är fallet.Ronny (): revisorer gjorde för sedan enundersökning. Man konstaterade då att av tiden för personalen påförsäkringskassorna gick åt till att förklara de ?enkla? system som vipolitiker hade lyckats ordna med. Den kritiken får vi kanske ta till oss. Vifår väl också fundera över de förändringar som sker.Om jag uppfattade redovisning rätt handlade en avfrågeställningarna om hur enskilda försäkrade bemöts. i fjolfick ni 443 samtal. Av dessa var 236, som det heter, spärrade. De som ringdeupp blev bemötta på det sättet att ingen ville prata med dem. Sedan fick deringa upp igen. Om jag minns rätt har RFV ett telefoniarrangemang. Man skallkunna knappa in anmälan om sjukdom etc. Det finns olika graderingar. Men varfinns detta? Kanske finns det i viss mån. Det är mycket möjligt att det är så.Sammantaget blir det i alla fall en stressad situation. Om jag själv ringeroch inte kommer fram är temperaturen, när jag väl kommer fram, något högre änden skulle ha varit om jag hade kommit fram. Jag hoppas att niförstår vad jag menar.Birgit : Jag förstår vad du menar. Det här visar på ett par saker.Antalet uppringare exempelvis är större än antalet svarande. Det är alltså enför stor ingång av samtal.Det telefoniprojekt som vi är med i och som jag hoppas kommer att ge ännumera är nu försenat. Vi i har sett fram emot att fåkomma med i projektet, så att vi kan få hjälp av Datasvar. Det skulle hjälpaoss med en hel del, bl.a. med anmälan av tillfällig föräldrapenning, dvs. vårdav barn, och sjukanmälan. Det gäller också enklare förfrågningar. Vi vet attsådant döljs bakom en del av samtalen.När man kommer fram säger man: Vad gör ni? Sitter ni bara itelefon? Ja, säger handläggarna, och sitter återigen vid telefon. Så är dethelt klart. Telefonmätning har vi inte tidigare gjort. Däremot har vi gjort enbesöksmätning. Då såg vi vilka stora skillnader som fanns. Jag tror att dethär har att göra med att det är så mycket som är oklart och med den mycknaoron. Men det finns också en allmän oro bland människor och det gör att manringer mera än man tidigare gjort.Ordföranden: Jag tycker att vi av er alla har fått en väldigt god belysning avsituationen på försäkringsområdet.Vi kan väl konstatera att det är tufft och ansträngt ute påförsäkringskassorna. Kanske blir det snabba beslut när ett mycket stortbudgetunderskott måste tas ned. Det ser dock litet ljusare ut för framtiden.Vår målsättning är i varje fall att vi inte skall behöva spara ytterligare.Läget måste stabiliseras för försäkringskassorna.Det är alltså både ansträngt och tufft. Naturligtvis är det ocksåalarmerande att, som sade, rättssäkerheten harförsämrats. Detta måste vi alla ta till oss.Som sade handlar det om att bygga upp de anställdas tillit,förtroende och trygghet. Det betyder oerhört mycket för en väl fungerandeadministration. Också detta är viktigt.Utskottet prövar just nu resursfrågan och kommer att göra det också tillhösten. Vi står även inför behandlingen av Sjuk- och arbetsskadekommitténsbetänkande och , som berör organisationen och detta med enbättre struktur. Vi står alltså inför viktiga beslut och en viktig prövning,men vi har ambitionen gemensamt att det skall vara en bra socialförsäkring.Den försäkringen betyder ju oerhört mycket för enskilda människor. Då krävsdet en väl fungerande administration. Detta är också vår målsättning.Tack så mycket för er medverkan i denna utfrågning!BilagaInbjudna myndigheter och organisationer till socialförsäkringsutskottetsutfrågning om socialförsäkringsadministrationen den 10 april 1997Riksdagens ombudsmänJan - VästerbottenskassanLena - StockholmskassanFörsäkringsanställdas FörbundBörje JohanssonBilly GustafssonUlf DragovskiSveriges Akademikers CentralorganisationHans RudinHans BylundRolf LöfbergLO-Rättsskydd ABClaes JanssonBo Gunnar HemtkeSocialdepartementetHans SvenssonHans AnderssonEva Sammanfattning........................................1Propositionen.........................................2Motionerna............................................3Motioner väckta med anledning av proposition 1996/97:63 3Motioner väckta under den allmänna motionstiden /97 6Utskottet.............................................9Gällande regler för rätt till sjukersättning 9Sjuk- och arbetsskadekommittén 11Principer för en allmän försäkring vid sjukdom och rehabilitering 12Propositionen 12Motioner 13Utskottet 17Minskningsregeln 21Motioner 22Utskottet 23Sjuklönefrågor 23Sjuklöneperiodens längd 23Utökat särskilt högriskskydd 24Försäkringen mot kostnader för sjuklön 26Sjukpenninggrundande inkomst 27Gällande regler 27Anmälan om sjukpenninggrundande inkomst 28Sjukpenninggrundande inkomst efter tid med förtidspension ellersjukbidrag 28Beloppsgräns för sjukpenninggrundande inkomst 29Övriga frågor om sjukpenninggrundande inkomst 30Historisk inkomst 30Semesterlön m.m. vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst 30Jämförelseinkomst för egenföretagare 31Sjukpenninggrundande inkomst under tid för studier 32Övriga frågor om sjukersättning 32Sjuklön/sjukpenning till timanställda 32Självriskens storlek i vissa fall 33Sjukpenningberäkning vid blandade inkomster 34Samverkan och rehabilitering 35Allmänt om rehabilitering 35Propositionen 36Motioner 39Utskottet 40Arbetsförmedlingens rehabiliteringsansvar 42Propositionen 42Motioner 43Utskottet 43Arbetsgivarens ansvar för enskilds rehabilitering 43Propositionen 43Motioner 44Utskottet 45Företagshälsovård 45Motioner 45Utskottet 45Försäkring vid arbetsskada m.m. 46Nuvarande regler om arbetsskadeförsäkring 46Propositionen 47Motioner 47Utskottet 48Vissa ersättningsfrågor 48Föräldrapenning 48Närståendepenning 49Frågor om förtidspension/sjukbidrag 50Socialförsäkringsadministrationen 52Den nuvarande ordningen 52Tidigare utredningsarbete 53Allmänna riktlinjer 54Riksförsäkringsverkets roll 55Propositionen 55Motioner 56Utskottet 57Försäkringskassornas roll 58Styrelse 58Direktör 59Ledningens uppgifter 59Ikraftträdande och kostnader angående administrationen 62Övriga frågor väckta i motioner 63Utbildningsinsatser 63Motion 63Remissyttranden 63Utskottet 64Försäkringsläkare och försäkringstandläkare 65Hemställan 67Reservationer........................................711. Principer för en allmän försäkring vid sjukdom och rehabilitering(mom. 1) 722. Principer för en allmän försäkring vid sjukdom och rehabilitering(mom. 1) 733. Principer för en allmän försäkring vid sjukdom och rehabilitering(mom. 1) 744. Principer för en allmän försäkring vid sjukdom och rehabilitering(mom. 1) 755. Principer för en allmän försäkring vid sjukdom och rehabilitering(mom. 1) 756. Principer för en allmän försäkring vid sjukdom och rehabilitering(mom. 1) 777. Minskningsregeln (mom. 2) 778. Minskningsregeln (mom. 2) 789. Minskningsregeln (mom. 2) 7810. Sjuklöneperiodens längd (mom. 3) 7911. Utökat särskilt högriskskydd (mom. 4) 8012. Försäkringen mot kostnader för sjuklön (mom. 5) 8013. Historisk inkomst vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst(mom. 6) 8114. Sjukpenninggrundande inkomst under tid för studier (mom. 9) 8115. Sjukersättning till timanställda (mom. 10) 8216. Självriskens storlek i vissa fall (mom. 11) 8217. Sjukpenningberäkning vid blandade inkomster (mom. 12) 8318. Inriktningen av samverkan inom rehabiliteringsområdet (mom. 13) 8319. Inriktningen av samverkan inom rehabiliteringsområdet (mom. 13) 8420. Inriktningen av samverkan inom rehabiliteringsområdet (mom. 13) 8421. Kvinnors och mäns rehabilitering (mom. 14) 8522. Arbetsförmedlingens rehabiliteringsansvar (mom. 15) 8623. Arbetsgivarens ansvar för rehabilitering (mom. 16) 8624. Företagshälsovård (mom. 17) 8725. Arbetsskadeförsäkringen (mom. 18) 8726. Arbetsskadeförsäkringen (mom. 18) 8827. Arbetsskadeförsäkringen (mom. 18) 8828. Föräldrapenning (mom. 19) 8929. Närståendepenning (mom. 20) 8930. Förtidspension och arvode för politiska uppdrag (mom. 21) 8931. Förtidspensionsfrågor i övrigt (mom. 22) 9032. roll (mom. 24) 9033. roll (mom. 24) 9134. Patientombudsmän m.m. (mom. 25) 9135. Försäkringskassornas styrelser (mom. 27) 9236. Socialförsäkringsnämnder (mom. 29) 9237. Socialförsäkringsnämnder (mom. 29) 93Särskilda yttranden..................................931. Sjuklöneperiodens längd (mom. 3) 942. Semesterlön m.m. vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst (mom.7) 943. Arbetsförmedlingens rehabiliteringsansvar (mom. 15) 944. Företagshälsovård (mom. 17) 955. Arbetsskadeförsäkringen (mom. 18) 956. Arbetsskadeförsäkringen (mom. 18) 95Bilaga 1: Propositionens lagförslag..................97Bilaga 2: Offentlig utfrågning om socialförsäkringsadministrationen 112