bet · GL01TU1 · 1997-11-27 00:00:00 — ()har emellertid meddelat att den inte tänker genomföra sådan undersökning.Riktlinjerna för hur SHK arbetar bör, säger motionärerna, vara så utformade kan tillmötesgå och finansiera denna undersökning, som både danskasjöfartsverket, anhöriga och yrkesfiskare krävt.Utskottet, som inte vill uttala sig speciellt om detta fall, förutsätter attregeringen bevakar att reglerna för SHK:s verksamhet är så utformade att dennakan bedrivas på ett effektivt sätt. Med det sagda avstyrker utskottet motionen.14 LuftfartAvsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet regeringens förslag om luftfart, nämligenyrkandena 21-25 i regeringens hemställan. bör enligt regeringendels godkänna övergripande mål, myndighetsmål, verksamhetsinriktning förLuftfartsverket för i enlighet med vad regeringen ipropositionen förordat,dels godkänna ekonomiska mål och investeringsplan för för i enlighet med vad regeringen i propositionenförordat,dels bemyndiga regeringen att fastställa utdelning och skattemotsvarighet förLuftfartsverket i enlighet med vad regeringen i propositionen förordat,dels bemyndiga regeringen att för ge finansiellabefogenheter i enlighet med vad regeringen i propositionen förordat,dels godkänna vad regeringen i propositionen anfört om Statenshaverikommission.Vidare behandlar utskottet följande motioner:- 1996/97:T706 av och (båda s),- 1997/98:T216, yrkande 11, av m.fl. (v),- 1997/98:T220, yrkandena 23-25, av m.fl. (mp),- 1997/98:T224, yrkande 14, av Per m.fl. (m),- 1997/98:T610, yrkande 2, av m.fl. (v),- 1997/98:T704, yrkande 2, av m.fl. (s),- 1997/98:T707 av m.fl. (mp),- 1997/98:T708 av (),- 1997/98:T709 av (),- 1997/98:T918 av Per m.fl. (m).14.1 mål och verksamhetsinriktning m.m.14.1.1 Regeringens förslagRegeringen föreslår en ändrad formulering av det övergripande målet förLuftfartsverkets verksamhet. Förslaget har fått följande formulering:Det övergripande målet för skall varadels att ur ett samhällsperspektiv skapa förutsättningar för ett säkert,effektivt och miljöanpassat flyg som kan tillgodose människors ochnäringslivets behov av resor och godstransporter,dels att tillhandahålla och ansvara för att på ett företagsekonomiskteffektivt sätt driva och utveckla statens flygtrafiktjänst och flygplatser ochdärmed sammanhängande verksamhet.I propositionen redovisas i korthet bakgrunden till förslaget. Sålunda framgåratt det har pågått ett översynsarbete rörandeLuftfartsverkets framtida roller och struktur. Syftet med arbetet har varitatt åstadkomma en myndighetsstruktur som ger ökad tydlighet i mål ochuppdragsbeskrivningar och som därigenom kan bidra till ökad effektivitet. Underarbetet har tre huvudsakliga roller för kunnat identifieras,nämligen den säkerhetsreglerande rollen, sektorsansvarsrollen ochinfrastrukturhållarrollen. Den sistnämnda rollen inkluderar också dekommersiella delarna av verksamhet. En promemoria i ärendethar remissbehandlats under våren 1997.Regeringen finner mot bakgrund av den genomförda översynen att det vid ensamlad bedömning nu inte finns tillräckliga skäl för att vidta några åtgärderbeträffande organisationsstruktur. I sammanhanget bedömerregeringen att de verksamhetsmål som fastställdes av bör vara oförändrade. Däremot finns enligt regeringenskäl att ändra det övergripande målet för på sätt som ovan harredovisats.14.1.2 MotionsförslagI motion 1997/98:T220 (mp) uttalas att flygtrafiken av miljöskäl bör begränsastill den trafik där den har odiskutabla fördelar i effektivitetshänseende. Föratt ohållbara konkurrenssituationer mellan trafikverken skall undvikas börriksdagen vara tydlig rörande mål och inriktning för verken. Luftfartsverketbör av miljö- och hälsoskäl inte nämnvärt få öka flygtrafiken. Det övergripandemålet måste vara att hålla nere flygtrafiken på låga men nödvändiga nivåer,hävdar motionärerna (yrkande 23).I motion 1997/98:T224 (m) framhålls att åtgärder bör vidtas för att ökakonkurrensen inom inrikesflyget. De statliga flygplatserna bör få ettkonkurrensfrämjande mål, som privata medfinansiärer prövas.Ersättningen till småflygplatserna bör prövas efter ?värdet? av dels depassagerare som reser vidare till de större flygplatserna, dels deregionalpolitiska satsningarna. bör privatiseras.Med hänsyn till att och står inför stora investeringar börockså dessa flygplatser privatiseras (yrkande 14).14.1.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar inledningsvis att regeringen föreslår en förändradformulering av det övergripande målet för . Förslaget innebärförändringar i främst två hänseenden. För det första har i förtydligande syftedet övergripande målet delats upp på två delssatser. För det andra haruttrycket ?främja ett säkert, konkurrenskraftigt och miljöanpassat flyg ...?ersatts med ?skapa förutsättningar för ...? .Beträffande den förstnämnda förändringen finner utskottet att denna väl synessvara mot ett önskvärt behov av att förtydliga olika rollersom, å ena sidan, myndighetsutövare och, å den andra, som utövare av verksamhetav mer företagsekonomisk och kommersiell karaktär.Vad gäller den andra förändringen kan utskottet för sin del inte finna någotnärmare utvecklat motiv i budgetpropositionen. Enligt vad utskottet emellertidhar inhämtat ligger bakom förslaget att ersätta ordet ?främja? med uttrycket?skapa förutsättningar för? en vilja att markera att på Luftfartsverketankommer i första hand att tillhandahålla den infrastruktur och den service iövrigt som svarar mot marknadens behov. Utskottet anser att regeringens förslagtill omformulering på denna punkt innebär en önskvärd precisering avLuftfartsverkets ansvar som sektorsmyndighet på luftfartsområdet. Enligt vadutskottet har inhämtat pågår inom en genomlysning med sikte påatt förtydliga verkets olika roller.Vad utskottet ovan har anfört om övergripande mål innebäratt verket skall anpassa sin verksamhet i enlighet med marknadens krav ochutifrån de förutsättningar som statsmakterna anger för luftfarten. Riksdag ochregering tar på en övergripande nivå ställning till verkets investeringsplaneroch prissättning, vad gäller såväl prisnivåer som relatering tillmiljöpåverkan. Det innebär inte att skall åläggas att av t.ex.miljöhänsyn på eget bevåg verka för en begränsning av flygtrafiken. Utskottetdelar alltså inte den i motion 1997/98:T220 (mp) framförda uppfattningen attLuftfartsverket skall åläggas att av miljöskäl hålla flygtrafiken på - som detheter i motionen - ?låga men nödvändiga nivåer?. Flygets volymutveckling skallbestämmas i annan ordning.Vad gäller förslaget i motion 1997/98:T224 (m), innebärande att bl.a. vissastörre flygplatser i konkurrensfrämjande syfte skall privatiseras, konstaterarutskottet att driver 14 statliga flygplatser och härutöver harhand om den civila trafiken på fem militära flottiljflygplatser som genom avtalupplåtits för civil trafik. Dessa sammanlagt 19 flygplatser drivs som ettsammanhållet system där den i särklass största flygplatsen, , utgörnavet. funktion som nav innebär att merparten av all trafik, såvälinrikes som utrikes, har som start- eller slutpunkt. Det betyder i sintur att merparten av intäkterna i verksamheten uppstår på medanverksamheten vid vissa andra flygplatser, isolerat betraktade, kan uppvisaunderskott. I systemsynen ligger emellertid att sådana underskott får täckas avöverskott som uppstår på annat håll, i första hand Arlanda.Som utskottet ser det finns det stora fördelar med ett sammanhålletflygplatssystem. Det stora problemet gäller i stället, enligt utskottetsmening, de flygplatser med reguljär linjetrafik som har icke statlig ägare.Under en lång följd av år har vissa av dessa flygplatser erhållit statligt stödi olika former, bl.a. resultatutjämningsbidrag, s.k. skogslänsbidrag,beredskapsmedel och stöd till upphandling av olönsam flygtrafik. Det haremellertid visat sig mycket svårt att finna kriterier för hur de icke statligaflygplatserna skall komma i åtnjutande av det överskott som uppstår i detstatliga flygplatssystemet eller kompenseras på annat sätt. Problemet haruppmärksammats av som i sitt huvudbetänkande (SOU1997:35) föreslår att samtliga 27 kommunala och privata flygplatser medlinjetrafik, säsongstrafik eller betydande fraktflyg skall få statligt stöd,motsvarande av det samlade driftsunderskottet. Frågan kommer attbehandlas i den trafikpolitiska proposition som föreläggs under våren1998. Att, som motionärerna föreslår, privatisera stora och inkomstbringandeflygplatser som och , vore, menar utskottet, att ytterligareförvärra problemet med hur överskott och underskott i flygplatsverksamhet skallbalanseras.I motionen aktualiseras också frågan om en privatisering av Luftfartsverketsholdingbolag. , som jämte affärsverket ingår i ,äger aktiebolagen , och . År1996 var omsättningen i bolagsgruppen och resultatet efterfinansnetto . Genom sina dotterbolag bedriver LFV Holding ABviktig verksamhet med direkt anknytning till kommersiellauppgift, bl.a. s.k. ground handling, konferens-, hotell-, restaurang- ochbutiksverksamhet samt internationell marknadsföring och försäljning avkunnande. Det finns risk för att ekonomi kan bli ansträngdunder , bl.a. som följd av kostsamma investeringar i en tredjelandningsbana på , inkomstbortfall till följd av atttaxfreeförsäljningen inom EU upphör och den förestående anpassningen avflygplatserna till . Med hänsyn härtill samt till det faktumatt holdingbolagets verksamhet ger ett positivt bidrag till LFV-koncernensresultat är utskottet för sin del inte berett att förorda en avyttring av LFVHolding AB.Med hänvisning till vad som ovan anförts föreslår utskottet att riksdagengodkänner vad som i propositionen förordats rörande övergripande mål,myndighetsmål och verksamhetsinriktning för för perioden1998-2000. Därav följer att utskottet avstyrker motionerna 1997/98:T220 (mp)yrkande 23 och 1997/98:T224 (m) yrkande 14.14.2 ekonomiska mål och resurser m.m.14.2.1 Regeringens förslagRegeringen föreslår att godkänner ekonomiska mål och investeringsplanför Luftfartsverkskoncernen för i enlighet med vad somförordas i budgetpropositionen (yrkande 22). Vidare föreslås riksdagenbemyndiga regeringen att fastställa utdelning och skattemotsvarighet förLuftfartsverket i enlighet med vad som förordas i budgetpropositionen (yrkande23). Slutligen föreslås bemyndiga regeringen att för geLuftfartsverket finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordat(yrkande 24).I budgetpropositionen redovisas att den av redovisadetreårsplanen, avseende , innehåller ett stort mått avosäkerhet. Regeringen finner att situationen är sådan att de ekonomiska kravsom åsatts behöver ses över. Enligt regeringen bör målet försoliditeten ligga fast på . Emellertid bör, med hänsyn till nuvarandeosäkerhet, accepteras att detta mål inte kan uppnås under perioden 1998-2000.Beträffande räntabiliteten förordar regeringen ett långsiktigt mål för verketsaffärsdrivande verksamheter på av eget kapital efter skattemotsvarighet.Utdelningskravet bör ändras till en tredjedel av vinsten, räknat som resultatetefter schablonskatt. Med hänsyn till verkets kostnader för anpassning avflygplatserna till krav bör verket få disponera sådanamedel som normalt skulle ha lämnats i utdelning och skattemotsvarighet, dockmotsvarande högst två tredjedelar av de totala investeringskostnaderna förSchengenanpassningen. Prisrestriktionen för trafikavgifter börändras till att i genomsnitt över åren motsvara nettoprisindex, mätt fr.o.m. år1993. Dock bör vissa avgifter, bl.a. undervägsavgifter, undantas från reglernaom prisrestriktion. Målet för totalproduktiviteten bör enligt regeringen intelängre fastställas av regering och riksdag, eftersom prisrestriktionen delvishar en liknande funktion.Vad gäller investeringsplan konstaterar regeringen att deninte har någon erinran mot förslag, vare sig i fråga om nivåeller inriktning, som i allt väsentligt innebär en fortsättning av inriktningeni nu gällande treårsplan.14.2.2 MotionsförslagSchengensamarbetetI motion 1997/98:T216 (v) konstateras att i investeringsplaningår medel för anpassning av flygplatser till krav.Sverige deltar inte fullt ut i . Därför bör enligtmotionärerna inga medel anvisas för ändamålet (yrkande 11).Enligt vad som uttalas i motion 1997/98:T220 (mp) bör utträda ur EU ochabsolut inte gå med i . Därför bör inte fådisponera medel för anpassning av flygplatser. Dessa medel bör i ställetinlevereras till (yrkande 24).En tredje rullbana på ArlandaI motion 1997/98:T220 (mp) uttalas att bör ompröva beslutet om entredje start- och landningsbana på . Högst hälften av kostnaden förbanan bör i stället avsättas för miljöförbättrande åtgärder. Därav följer attLuftfartsverkets investeringar på bör minskas med hälften (yrkande 25).Flygpriserna i GotlandstrafikenI motion 1997/98:T610 (v) begärs en utredning av villkoren för flygtrafikentill och från . Motionären anser att flygpriserna är oacceptabelt höga.En tur- och returbiljett kostade (normalpris). Därför bör luftfartens avreglering vad gäller omprövas(yrkande 2).Enligt motion 1997/98:T709 (c) bör begära en utredning i syfte att fåtill stånd en sänkning av avgifterna på flygtrafiken på så attflygpriserna till och från kan sänkas. Detta är desto mer angeläget somandelen privatresenärer på Visbylinjerna är hög. I motionen hävdas attnormalpriset för sträckan , en sträcka , är 5 750 kr.Utbyggnad av flygplatsI motion 1997/98:T708 (s) redovisas att det pågår en utredningrörande möjligheterna att bygga ut till en internationellstorflygplats för godstrafik. För en sådan flygplats behövs en reservflygplats.Som sådan bör kunna fungera. Men då måste start- ochlandningsbanan förlängas. Åtgärden är motiverad också av andra skäl. Exempelvisbedrivs rymd- och miljöforskning i . Ozonforskarna behöver tillbringalång tid i luften för sina mätningar. Då krävs större flygplan som i sin turkräver en längre bana. Med en längre bana skulle dessutom direktcharter tillKiruna möjliggöras, till gagn för turismen.Flygplatsers utformningEnligt vad som uttalas i motion 1996/97:T706 (s) bör regeringen ta initiativtill en diskussion om flygplatsers utformning. Syftet skall vara att få tillstånd trivsammare och estetiskt mer tilltalande flygplatser i samband med ny-och ombyggnation. Detta bör ge regeringen till känna.EU-bidrag till flygplatsinvesteringarI motion 1997/98:T704 (s) anförs att flygplats ligger utanför mål2-området varför EU-medel enligt gällande regler inte kan utgå för inve-steringar på denna flygplats. Enligt motionärerna bör verka för enändring av reglerna så att investeringar med inriktning på stödområdena kan fåEU-bidrag även utanför (yrkande 2).Trafiknykterhet inom luftfartenI motion 1997/98:T707 (mp) framhålls att en svensk pilot måste vara heltalkoholfri under flygtjänst medan de internationella reglerna är mer liberala.Sålunda gäller enligt de europeiska reglerna en promillegräns om 0,2 medan mani tillåter . Enligt motionärerna bör driva frågan om ennollgräns i internationella fora.14.2.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet behandlar inledningsvis två yrkanden som rör Schengenanpassning avsvenska flygplatser. I motionerna 1997/98:T216 (v) och 1997/98:T220 (mp)avvisas sålunda de av regeringen redovisade planerna på att anpassa svenskaflygplatser till de krav som föranleds av ett operativt tillträde tillSchengensamarbetet. Utskottet vill med anledning härav kort redovisa bakgrundeni denna fråga.I syfte att påskynda förverkligandet av den fria rörligheten för personer ienlighet med ingick , och Beneluxstaterna år1985 ett avtal, utanför EG-ramen, om att successivt avveckla personkontrollernavid de gemensamma gränserna och att utveckla det polisiära och rättsligasamarbetet mellan staterna. undertecknades en tillämpningskonvention,innehållande bl.a. bestämmelser om praktiska åtgärder för att genomföraavveckling av gränskontrollerna vid de inre gränserna, samt om visst polisiärtsamarbete m.m. Denna s.k. Schengenkonvention började tillämpas den 26 mars 1995då gränskontrollerna upphörde mellan sju av de EU-länder som hade anslutit sigtill . erbjöds samtliga nordiska länderobservatörskap i fr.o.m. . Sedananslutningsfördraget slutförhandlats och undertecknats deltarSverige full ut i samarbetet och besluten. måste liksom övrigaSchengenstater vidta de förberedelseåtgärder som krävs för att skallkunna delta praktiskt och operativt i samarbetet. Detta innebär bl.a. attanslutningsavtalet skall ratificeras, att gränskontrollen skall anordnas ienlighet med uppställda krav samt att flygplatser skall byggas om.Luftfartsverket har genom skrivelse till den 10januari 1997 redovisat en analys över konsekvenserna för de svenskaflygplatserna vid en operativ anslutning till (dnr LFV 1997-386-011). Det presenterade anpassningsprogrammet innebär investeringar påtotalt . Av nämnda belopp utgördrygt räntekostnader. Merparten av investeringskostnadernafaller på (exkl. ränta), (45 miljonerkronor exkl. ränta) och (exkl. ränta). Vid övrigaflygplatser krävs endast mindre åtgärder till en kostnad om ca 1 miljon kronor.I budgetpropositionen föreslås att för anpassningen fårdisponera medel som normalt skulle ha lämnats i utdelning ochskattemotsvarighet, dock motsvarande högst två tredjedelar av de totalainvesteringskostnaderna.Utskottet konstaterar att , i och med att anslutningsfördragetundertecknats , i likhet med övriga Schengenstater har attvidta nödvändiga åtgärder för att operativt kunna delta i Schengensamarbetet.Även om frågan ännu inte underställts för slutligt avgörande - enproposition i ärendet har aviserats - och anslutningsavtaletdärmed ännu inte har kunnat ratificeras, måste enligtutskottets uppfattning planera för att genomföra sin del avanpassningsåtgärderna så att skall kunna delta fullt ut i samarbetet.Utskottet har därmed ingen erinran mot vad som i budgetpropositionen anförts omLuftfartsverkets investeringsplaner såvitt gäller kostnader för anpassning tillSchengensamarbetets krav. Utskottet finner det också rimligt att staten, ienlighet med vad regeringen föreslår, avstår från utdelning till ett belopp sommotsvarar högst två tredjedelar av totala kostnader föråtgärderna. Med det anförda avstyrks motionerna 1997/98:T216 (v) yrkande 11 och1997/98: T220 (mp) yrkande 24.Beträffande förslaget i motion 1997/98:T220 (mp), innebärande att en tredjerullbana på inte bör byggas (yrkande 25), konstaterar utskottet atttrafiken på har utvecklats starkt . uppgickantalet ankommande och avresande passagerare till drygt 13,9 miljoner vilketinnebar en ökning motsvarande jämfört med . Sålunda redovisas för de tre första kvartalen totaltnästan 11,2 miljoner passagerare, vilket motsvarar en ökning iutrikestrafiken och i inrikestrafiken, jämfört med år1996. räknar i sina prognoser med en fortsatt volymutveckling.Utrikestrafiken beräknas öka fram medaninrikestrafiken väntas växa . Mot bakgrundav den konstaterade och prognosticerade framtida passagerarutvecklingen bedömerutskottet att utan en tredje rullbana kommer att ställas införbesvärande kapacitetsproblem . I sammanhanget noterarutskottet att har aktualiserat en förtida avveckling avflygtrafiken på . Kostnadskonsekvenserna av en sådan åtgärd utreds förnärvarande. Med hänvisning till det anförda avstyrks motion 1997/98:T220 (mp)yrkande 25.Utskottet tillstyrker vad regeringen i övrigt har förordat rörande ekonomiskamål och investeringsplan för Luftfartsverkskoncernen för perioden 1998-2000samt om utdelning och skattemotsvarighet för Luftfartsverket.Utskottet har ingen erinran mot vad regeringen förordat rörande finansiellabefogenheter för Luftfartsverket.Utskottet övergår nu till att behandla två motioner i vilka krävs åtgärder föratt sänka flygpriserna i Gotlandstrafiken. Enligt den ena motionen, 1997/98:T610 (v), bör avregleringen av luftfarten omprövas vad gäller Gotlandstrafiken(yrkande 2). I den andra motionen, 1997/98:T709 (c) redovisas att normalprisetför en resa mellan och är ca . Ett sätt att få ner prisetär, menar motionären, att sänka start- och landningsavgifterna på Visbyflygplats. Med anledning av liknande motionsyrkanden under förra riksmötetkonstaterade utskottet att en bidragande orsak till de höga flygpriserna påsträckan är att resenärerna måste resa via . Vidareerinrade utskottet om att flygbolagen som en följd av luftfartens avregleringår 1992 kan åläggas att trafikera en viss sträcka. Vad gällde denmotionsledes anvisade möjligheten, att sänka start- och landningsavgifterna,ansåg utskottet att detta i första hand var en fråga för att taställning till. Utskottet kan dela motionärernas uppfattning att flygpriserna iGotlandstrafiken är höga men konstaterar att en liknande situationråder på flera håll i landet, där trafikunderlaget inte är tillräckligt för attmotivera inrättandet av direktlinjer eller att stimulera till konkurrensflygbolagen emellan. Frågan kan komma att behandlas i den trafikpolitiskaproposition som regeringen väntas förelägga . Iavvaktan härpå bör inte göra något uttalande. Med det anfördaavstyrks motionerna 1997/98:T610 (v) yrkande 2 och 1997/98: T709 (c).I motion 1997/98:T708 (s) aktualiseras frågan om en utbyggnad av Kirunaflygplats. Motionären föreslår att rullbanan förlängs, bl.a. för att Kirunaflygplats skall kunna fungera som reservflygplats för en internationellstorflygplats för godstrafik i . Frågan om en utbyggnad av flygplatsär föremål för utredning. Resultatet av utredningen och ärendets fortsattaberedning bör avvaktas. Med det anförda avstyrks motion 1997/98:T708 (s).I motion 1996/97:T706 (s) begärs ett uttalande från sida rörandeflygplatsers utformning. Motionärerna vill att regeringen skall ta initiativtill åtgärder för att flygplatserna skall bli trivsammare och estetiskt mertilltalande. Utskottet inser värdet av att de svenska flygplatserna inte barafår en funktionell utformning utan också görs så vackra och trivsamma somtillgängliga resurser medger. Men flygplatsernas utformning är en fråga främstför att ta ställning till. Med utgångspunkt i de riktlinjer förarkitektur och formgivning som regeringen presenterade i proposition 1996/97:3har redovisat ett förslag till handlingsprogram förgod arkitektur, helhetsmiljö och form. Detta utgör grunden för verketsagerande i frågor som berör flygplatsers ny-, om- eller tillbyggnad. Utskottetkan konstatera att vidtagit åtgärder av det slag motionärernaefterlyser. Syftet med motionsyrkandet synes därmed vara tillgodosett. Någotuttalande från sida är inte erforderligt. Följaktligen avstyrksmotionen.Enligt vad som uttalas i motion 1997/98:T704 (s) bör EU-bidrag tillflygplatsinvesteringar kunna utgå även utanför . börmedverka till att reglerna ändras så att stöd kan utgå till en investering medinriktning på . I motionen nämns flygplats somexempel på en anläggning som med en regeländring borde få stöd. Utskottetkonstaterar att och EU efter långa förhandlingar kommit fram till vilkadelar av landet som skall tillhöra ett geografiskt målområde och därmed kunnavara berättigade till EU-stöd. pågår inom EU diskussioner om hurdet regionalpolitiska stödet skall utformas efter utgången av den nuvarandefemåriga stödperioden. Enligt utskottets uppfattning bör inte göranågra uttalanden som innebär förslag till förändring av nu gällande regler. Meddet anförda avstyrks motion 1997/98:T704 (s) yrkande 2.Frågan om trafiknykterhet inom luftfarten aktualiseras i motion 1997/98: T707(mp). Där framhålls att tillämpar strängare regler än i övrigtoch t.ex. . Motionärerna anser att skall driva kravet påtotalnykterhet inom luftfarten.Svenska regler i ämnet finns i Bestämmelser för civil luftfart (BCL-D 1.15).Därav framgår bl.a. att alkoholförtäring inte får äga rum under flygning ochinte heller under de närmaste före flygning. Förtäring i samband medmåltid av lättöl eller annan dryck med alkoholhalt av högst 1,8 viktprocentanses inte utgöra alkoholförtäring. mellan 24 och föreflygning skall stor försiktighet iakttas i fråga om alkoholförtäring. Detbetyder att förtäringen inte får vara större än att besättningsmedlemmen senast8 timmar före flygning skall kunna köra bil utan att begå straffbar förseelseenligt svensk lagstiftning (0,).