bet · GK01UU13 · 1997-05-20 00:00:00 — förhållningssätt vad avser synen på djurförsökinom EU (mom. 83)(), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnitt 5.7 under rubriken börjar med "framhåller" och slutar med "som besva-rade" bort ha följande lydelse:Utrikesutskottet vill framhålla att beslutet att djurförsöken skall minskamed innebär att kommissionen och medlemsstaterna haransvar för att målsättningen uppfylls. Samtliga riksdagspartier har uttalat sitstöd för EU:s högt uppsatta mål. Utskottet anser i likhet med motionärernaatt regeringen bör upprätta en plan för hur man skall agera för att EU:s utta-lade målsättning uppfylls, såväl nationellt som inom unionen. Handlingspla-nen bör t.ex. belysa det faktum att det inte finns något EU-organ somspecifikt har i uppgift att verka för att djurförsöken inom EU skall minska.Det anförda bör med anledning av motionerna U10 (mp) yrkande 2och U13 (s) yrkande 2 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 83 bort ha följande lydelse:83. beträffande förhållningssätt vad avser synen på djur-försök inom EUatt med anledning av motionerna 1996/97:U10 yrkande 2och 1996/97:U13 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,Särskilda yttranden1. (fp) anför:Regeringen nämner inledningsvis i skrivelsen vilka områden priori-terat i det pågående samarbetet i EU samt i unionens förbindelser med om-världen. Uppräkningen stannar vid 18 prioriterade områden! Det reser en delfrågetecken kring vad regeringen faktiskt vill framhålla som särskilt viktigtfrån svenska utgångspunkter. Jag menar att arbetet med östutvidgningenmåste ges högsta prioritet.Den pågående regeringskonferensen inom EU måste resultera i sådanaändringar i unionens struktur att länderna i , ochÖsteuropa samt ges verkliga möjligheter att bli medlemmar. Då krävsen koncentration på denna huvuduppgift och en vilja att driva på nödvändigaförändringar i systemet för beslutsfattande.Under senare tid har det framstått som om regeringen anslutit sig till dettasynsätt. Det inger hopp om att regeringen på allvar tänker ägna sig åt huvud-frågan och att man inser att en union med 25-30 medlemmar behöver ettannat system för beslutsfattande än det som en gång byggdes upp för engemenskap med 6 medlemmar.Det blir naturligtvis ohanterligt att i en union med 25-30 medlemmar bi-behålla en så pass omfattande vetorätt som den nuvarande. Vetorätten bördärför inskränkas till ett fåtal av de områden som EU har att besluta om.En annan förändring i skulle kunna vara att beslut intebara skall ha bakom sig den majoritet av rösterna i ministerrådet som före-skrivs för de olika typerna av ärenden utan också länder som representerar enmajoritet av unionens befolkning. En sådan förändring skulle då innebära ettbibehållande av de olika ländernas nuvarande röstetal, som starkt gynnar demindre länderna, men skulle skapa en garanti för att bindande beslut i minis-terrådet har bakom sig länder representerande ett flertal av befolkningen.Den hittillsvarande utvecklingen under konferensen har inte givit mig an-ledning att ändra uppfattning om att ett införande av principen om dubblamajoriteter skulle underlätta upptagandet av nya medlemmar.Förutom ändringar i EU:s författningar behövs ändringar i jordbrukspoliti-ken och i regionalpolitiken.Den gemensamma jordbrukspolitiken måste avregleras, både i sig och föratt underlätta för länderna i att bli medlemmar. Dedelar av regionalpolitiken som inte handlar om överföring av medel frånmedlemsländer med högre levnadsstandard till dem med lägre skall i störreutsträckning kunna skötas av medlemsländerna. Men huvudskälet nu till attgöra ändringar i jordbruks- och regionalpolitiken är att ett bibehållande avreglerna försvårar eller kanske till och med omöjliggör östutvidgningen.Detta beror naturligtvis på att kostnaderna för att tillämpa dagens regler påde nya medlemmarna upplevs som alltför betungande av de nuvarande med-lemmarna.EMU från 1999EU-kommissionens besked att en majoritet av EU-medlemsländer klarar det viktiga kravet om lågt budgetunderskott gör att detsvenska EMU-beslutet kommer i en ny dager.Fram till kommissionens ekonomiska vårprognos var den allmänna be-dömningen att bara ett fåtal av EU-länderna skulle kvalificera sig för ettinträde . Det skulle vara en mindre grupp av länder, som ,och runt kärnländerna och Frankrike.Nu anser att praktiskt taget alla EU-länder är möjligakandidater från 1999.Sverige bör vara med från starten. Det nya scenariot gör att ett svensktdeltagande blir än mer angeläget.Med ett större valutaområde blir medlemskapets fördelar än mer uppenba-ra, som kostnaderna för att marginaliseras tillsammans med ettfåtal utanförländer blir väsentligt större.Av allt att döma kommer den socialdemokratiska partikongressen attsäga nej till EMU-medlemskap från starten. Hur beslutet utformas är avcentral betydelse för den framtida handlingsfriheten. Jag tror att nackdelarnamed ett utanförskap kan bli tydliga ganska snabbt och att opinionen för ettmedlemskap därför växer. Då vore det olyckligt om tvingas väntaända till . Det är därför angeläget att nödvändig lagstiftningförbereds i god tid.Effektivare miljösamarbeteEU utgör, genom sitt unika samarbete mellan femton av , politisk kraft för att ta tag i de riktigt svåra och gränsöverskridande mijöproblemen. skall vara en drivande kraft i arbetet med att utvecklaoch effektivisera miljösamarbetet. Därför är det med stor besvikelse jagkonstaterar hur regeringen nu - i den förtida kärnkraftsavvecklingens spår -för en miljöpolitik i rakt motsatt riktning. I stället för att konstruktivt verför att EU-länderna kommer överens om att ta bort vetorätten mot införandeav en miniminivå för bland annat koldioxidskatten, agerar de svenska för-handlarna för att ensamt skall få öka utsläppen - på tvärs med inter-nationella överenskommelser och på tvärs med anständiga miljöhänsyn.Det bör vara en prioriterad uppgift för att, genom medlemskapet iEU, verka för att utveckla den gemensamma lagstiftningen med skärptaminimiregler och miljöavgifter. Den danska socialdemokratiska regeringenhar under regeringskonferensen presenterat konkreta förslag till traktatsänd-ringar, som syftar till att göra EU mer effektivt i arbetet mot gränsöverskri-dande miljöproblem. Förslaget stämmer väl överens med mina uppfattningar.Bekämpa internationell brottslighetDet är uppenbart att det hittillsvarande mellanstatliga samarbetet inte ärtillräckligt för att effektivt bekämpa den internationella brottsligheten. Därfbör viktiga delar av den s.k. tredje pelaren överföras till den s.k. första pelren, dvs. mer av samarbetet mot gränsöverskridande brottslighet bör bliföremål för gemensamt beslutsfattande. Förutom att detta skulle öka effek-tiviteten, skulle den demokratiska kontrollen och insynen förstärkas genomatt och på dessa områden fick sammabefogenheter som de har inom den s.k. första pelaren.Möjligheten att effektivare besluta om åtgärder i rättsliga frågor och inri-kesfrågor i allmänhet och kanske polissamarbete i synnerhet diskuteras inomramen för den pågående regeringskonferensen. Den harvalt att hålla en låg profil och motsätter sig aktivt möjligheten att föra överen del tull- och polisfrågor från den s.k. tredje pelaren till den första pelarJag anser emellertid att det är ett större problem med den gränsöverskridandekriminaliteten än med ett eventuellt fördjupat gränsöverskridande polis-samarbete.Rätt beslut på rätt nivåEU måste vara effektivt. Det betyder att beslutsmaskineriet måste vara effek-tivt. Men det betyder också att EU skall ägna sig åt rätt frågor. De flestaexemplen på onödiga beslut på EU-nivån härrör från den gemensamma jord-brukspolitiken. De är ofta en naturlig följd av att EU:s jordbrukspolitikmycket handlar om ekonomiskt stöd till olika produkter. Den som betalarpengar till en viss typ av produktion vill förstås veta vad man betalar pengartill. Denna mekanism är ytterligare ett skäl till varför EU:s jordbrukspolitikbör förändras. Men det finns också andra områden där EU inte heller bordefatta beslut.Det är den enskilde som bäst kan avgöra om jordgubben är tillräckligt storeller inte. Det är kommunen eller regionen som bäst kan avgöra hur lång enlokalbusslinje får vara. Det är medlemslandets riksdag som bäst kan avgörahur föräldraförsäkringen skall vara utformad. De frågor - och de handlarnästan alltid om arbetsmarknaden - som sorterar under begreppet "den socia-la dimensionen" i EU-samarbetet löses bäst på lägre nivåer. Det finns ingastarka argument för att skapa en gemensam turistpolitik inom EU. Det är inteEU som skall bestämma om alkoholpolitiken i de enskilda medlemsländernaskall vara restriktiv eller inte.Sverige bör vara pådrivande för att subsidiaritetsprincipen stärks i EU:sfördrag. Den bör vidare verka för att den s.k. gummipa-ragrafen - artikel 235 i - omarbetas. bör också i alltarbete inom EU arbeta för att unionsnivån bara används i de fall då nationel-la nivåer (eller nivåer inom medlemsländerna) inte är till fyllest för att lösaproblemen.Tilltron till EU bland medborgarna i medlemsländerna undergrävs såväl avatt unionen inte är beslutskapabel i genuint gemensamma frågor som av attunionen fattar beslut i frågor som den inte borde syssla med. Det är därförinte enbart av principiell vikt att rätt fråga handläggs på rätt plats. Ett sätåstadkomma detta är införandet av en kompetenskatalog. Jag har dragit slut-satsen att regeringskonferensen inte kommer att resultera i en sådan. Det ärdå desto viktigare att ett resultat av regeringskonferensen blir att subsidiaritetsprincipen stärks i fördragen.2. () anför:Artikel 235 har enligt mening varit ett effektivt instrumentför att utvidga EU:s befogenheter på ett sätt som inte kan anses acceptabelt.Vänsterpartiet anser att bestämmelsen bör avskaffas, och regeringen börverka för detta vid regeringskonferensen. Ett avskaffande av bestämmelsenbör också leda till att klarare kan avgränsas. Ettuttalande av denna innebörd borde göras av med anledning avmotionerna U14 yrkande 4 och U509 yrkande 4 från Folkpartiet.3. () och () anför:Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitikenSverige har förklarat sig ej ha intresse av att utveckla EU till en union medgemensamt försvar. Klart är att inget land kan tvingas in i ett sådant samarbe-te. Men att passivt avstå är inte tillräckligt. och Miljöpartietanser att aktivt skall motarbeta att EU utvecklas i den riktningen. Detär inte en utveckling bör bejaka. För övrigt riskerar även länder sominte är medlemmar i att ändå få vara med och betala för operationerman saknar kontroll över.Frågor om gemensamt kärnvapeninnehav ligger utanför det nuvarande EU-samarbetet. Krafter är dock i verksamhet för att åstadkomma en förändring såatt EU skall förfoga över kärnvapen. Det är av stor vikt att Sveri-ge aktivt motarbetar sådana tendenser.4. () anför:Miljöfrågor och djurhälsaMiljöpartiet anser att bör verka för att miljöfrågorna i EU får enstörre tyngd och avgörande betydelse inom EU:s alla politikområden.De grundläggande målen för unionens verksamheter omnämns på fleraställen i EU-skrivelsen: solidaritet, fred, säkerhet samt sociala och ekono-miska framsteg. bör arbeta för att miljön läggs till som ett femtegrundläggande mål. I strategidokumentet för agerande i EU:s ut-vecklingssamarbete framgår tydligt att EU:s ambitionsnivå ligger en bra bitunder . Därför bör verka för att en miljöpolicy tas fram iEU:s utvecklingssamarbete och att miljökomponenten får genomslag i land-strategiarbetet.KonvergensprogrammetDet konvergensprogram som regeringen överlämnade till EU ladefast att för sin del avser att utöver konvergens-krav också öka sysselsättningen och minska miljöskulden. Målen för syssel-sättning och miljö skall, enligt det svenska konvergensprogrammet, tillsam-mans med övriga konvergenskrav följas upp i redovisningar för riksdagentvå gånger . I de redovisningar som gjorts saknas emellertidredovisning av hur miljöskulden eller miljösituationen i sin helhet utvecklas.Inte heller i något annat sammanhang har erhållit någon sådanredovisning från regeringen. saknar därför underlag för att bedö-ma huruvida miljömålet i det svenska konvergensprogrammet är på väg attuppfyllas eller ej. Det är djupt otillfredsställande att regeringen underlåterfölja utfästelserna i det svenska konvergensprogrammet i denna del. Miljö-frågorna skall vara en integrerad del av den svenska ekonomiska politiken,och framtida avstämningar av konvergensprogrammet skall innehålla infor-mation om hur miljöskulden eller den samlade miljösituationen i landetutvecklas samt hur miljömålen beaktas i den förda politiken.Europeiska unionens rättsliga dokumentI omfattas EU-handlingar som finns hos svenska myndigheter avoffentlighetsprincipen. Denna princip tar över eventuell upphovsrätt, somalltså aldrig kan hindra någon från att ta del av eller sprida information. Närdet gäller exemplarframställning och mångfaldigande av författningar, beslutoch yttranden av svenska myndigheter och officiella översättningar är dettatillåtet av sådana dokument. För EG:s officiellt utgivna författningar finnsupphovsrätt, och varje land har en distributör som har ensamrätt till utgiv-ningen, vilket rent praktiskt betyder att privata intressen har ensamrätt tillspridning av denna information och upplåter denna information till en högkostnad. Såväl som utrikesutskottet anser "att det är enrimlig princip att rättsliga dokument av det slag som det nu är fråga om frittskall kunna kopieras". Man utgår från att regeringen är aktiv i denna fråga.Miljöpartiet undrar om detta räcker för att få en förändring. Utskotten har allanledning att aktivt kräva ett agerande från regeringen i denna viktiga demo-kratiska angelägenhet och ett till kännagivande från riksdag till regering.Informationen är för övrigt delvis bekostad av den svenska medlemsavgiftenoch därmed också indirekt av svenska skattebetalare.5. (), () och IngridNäslund (kd) anför:Djurhälsa och djurmiljöI beslutade EU att införa ett förbud mot kosmetikatester på djurfr.o.m. Det beslutet har skjutits . Därför är det vik-tigt att agerar aktivt och drivande såväl i de arbetsgrupper som driverfrågan som i ministerrådet. bör också lyfta fram att kosmetikatesterpå djur inte enbart är en djurskyddsfråga utan även en etisk fråga. Sverigebör ifrågasätta om det är etiskt försvarbart att utföra plågsamma tester pådjur, ögonirritationstest t.ex., för att ta fram substanser till smink.Konstitutionsutskottets yttrande1996/97:KU8yBerättelse om verksamheten i Europeiska unionen under 1996Till utrikesutskottetUtrikesutskottet har beslutat att bereda bl.a. konstitutions-utskottet tillfälle att yttra sig över regeringens skrivels1996/97:80 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen ide delar som har samband med respektive utskotts beredningsområde samtöver motioner väckta med anledning av skrivelsen och motioner från denallmänna motionstiden enligt en bifogad förteckning. Konstitutionsutskottetyttrar sig över följande motioner: 1996/97:U11 yrkandena 1, 2 och 15, U12yrkandena 1 och 2, U14 yrkandena 4 och 5, U15 yrkandena 2 och 5, U509yrkande 4, U515 yrkandena 1-5, 9-12, 14-22, U516 yrkandena 2, 6 och 12samt Jo794 yrkandena 7 och 8. Med eget yttrande överlämnar konstitutions-utskottet följande motioner: 1996/97:K412, K605, K909, K913 yrkande 1,U516 yrkande 3 samt Jo729 yrkande 3.Inledningsvis behandlar yttrande relativt kortfattatutvecklingen inom EU på utskottets område. Huvuddelen avyttrandet avser de delar av skrivelsen och de motioner som berör den pågå-ende regeringskonferensen. Som bakgrund anges de svenska utgångspunk-terna för förhandlingarna. Dessa fastställdes i samband med be-handling av regeringens skrivelse om (skr.1995/96:30, bet. 1995/96:UU13, rskr. 1995/96:119). Redovisningen avförhandlingsläget bygger - förutom på den nu aktuella skrivelsen och detirländska ordförandeskapets fördragsutkast - bl.a. på tvåpromemorior. Den ena är en sammanställning av ställningstagan-den, upprättad inom integrationden . Den andra promemorian är en notat, upprättad den 10 marsinom danska , vars rubrik är Status for forhandlingerne iEU's regeringskonference. Denna promemoria har inhämtats via . Även visst annat underlagsmaterial har erhållits från EU-nämnden.UtskottetEU:s utveckling på utskottets områdeSkrivelsenSkrivelsen inleds med en kortfattad programförklaring angående målen fördet europeiska samarbetet och för deltagande i det. Bl.a. framhållsatt samarbetet inom EU är ett uttryck för en solidarisk vilja att genom ge-mensamma åtgärder på europeisk nivå dela ansvar och möjligheter i gemen-samma angelägenheter. finns det frågor som bäst hanteras genombeslut på nationell nivå, bl.a. därför att något mervärde eller några samord-ningsvinster inte blir resultatet av gemensamma åtgärder. En god avvägningmellan det gemensamma och det nationella stärker medborgarnas förtroendeför unionen och därmed för samarbetet i EU.Regeringen fäster stor vikt vid att medborgarna engageras i de europeiskautmaningar som står för dörren. Detta främjas om EU koncentrerar sig på defrågor som invånare anser vara de mest angelägna. Öppenhet ochinsyn i unionens arbete lägger grunden till förtroende för samarbetet.Regeringen framhåller att utvecklingen inom EU mot ökad öppenhet ochinsyn har fortsatt . I skrivelsen redogörs för det svenska agerandeti samband med rådets översyn av reglerna om tillgång till rådets handlingar,som resulterade i några mindre ändringar samt i några utlämnandeärenden irådet. Vidare redovisas kortfattat för kommissionens översyn av reglerna omtillgång till kommissionens handlingar, för vissa mål i och förEuropaombudsmannens öppenhetsarbete.Institutionernas funktion i EU-samarbetet och verksamheten i de olika in-stitutionerna redovisas i skrivelsen som komplement och bakgrund till redo-görelsen i övrigt för samarbetet i unionen under det gångna året.Ministerrådet, EU:s beslutande och lagstiftande organ, är det forum därmedlemsländerna för fram, diskuterar och sammanjämkar sina synpunkter.Arbetet inom rådet är ett resultat av en mångårig utveckling. Efter hand haren ökad användning av majoritetsröstning införts. Denna beslutsform tilläm-pas nu för mer än tre fjärdedelar av alla beslut. Rådet har haft ca350 aktiva arbetsgrupper på olika områden. Rådet har sammanträtt 88 gångeri sina olika sammansättningar och vid dessa antagit 58 direktiv, 247 förord-ningar och 179 beslut. Därtill kommer ett antal informella ministermöten dårådet inte kan fatta beslut men som ger ministrarna möjlighet till politiskdiskussion. Budgeten för året uppgick till 307 miljoner ecu och avsåg 2 422anställda.Europeiska kommissionen har 20 ledamöter och skall i sitt arbete agera iunionens intresse. Varje ledamot av kommissionen utses för en period . Den nuvarande kommissionen tillträdde . Kommissio-nen är ett opartiskt organ som skall se till att fördragen och de beslut somfattas på grundval av dessa tillämpas korrekt. Endast kommissionen har rättatt ta initiativ till lagstiftning. Kommissionen är även Europeiska unionensverkställande organ. Driftbudgeten omfattade 16 449 anställda ochuppgick totalt till 2,7 miljarder ecu.Europaparlamentet har lagstiftande befogenheter och budgetmakt samt ut-övar demokratisk kontroll över verksamheten inom unionen. Under senare århar parlamentets makt successivt stärkts. Genom unionsfördraget fick parla-mentet ökat inflytande i form av medbeslutande med rådet i stora delar avlagstiftningsområdet, rätt att utnämna en ombudsman samt att godkännanyutnämnda kommissionärer. Parlamentet har varit särskilt aktivtnär det gäller mänskliga rättigheter, miljö, hälsa och sociala frågor samtkonsumentskydd. Två tillfälliga undersökningsutskott har arbetatpå att kartlägga dels förekomsten av bedrägerier på transitområdet, delsansvarsfrågan och hanteringen av den kris som BSE, den s.k. galna ko-sjukan, gav upphov till. Parlamentets budget avsåg 4 095 anställdaoch uppgick till 803 miljoner ecu.EG-domstolens huvudsakliga uppgift är att tolka och döma i tvister omtillämpningen av EG-rätten. Domstolens avgörande är bindande för med-lemsstaterna. De vanligaste målen gäller förhandsavgöranden. Under år 1996fick domstolen ta emot 256 skrivelser med begäran om sådana avgörandenfrån nationella domstolar. Den andra dominerande måltypen var direktstäm-da mål i vilka en institution eller medlemsstat väcker talan mot en annanmedlemsstat eller institution. Domstolens budget omfattade 953anställda och uppgick till 170 miljoner ecu.MotionernaKristdemokraterna anser i motion U515 att roll under och efterregeringskonferensen måste vara att aktivt verka för att Europeiska unionenförbättrar sin förmåga att agera och ta ansvar för en demokratisk och fredligutveckling både inom och utanför unionens gränser (yrkande 3). I motionenframhålls också att det är lämpligt att EU:s trepelarstruktur försvinnetill förmån för en enhetlig organisation (yrkande 1).Enligt motion U516 av () är det viktigt att det europeiskasamarbetet innefattar alla europeiska demokratier, och att de inslag av mel-lanstatligt samarbete som finns inte minskar. Detta samarbete förutsätterfrihandel utan social dumpning och ett omfattande bistånd från rika till fatti-ga länder (yrkande 6).Vänsterpartiet framhåller i följdmotionen U11 att medlemskap iEuropeiska unionen aldrig har haft något starkt stöd bland medborgarna.Detta hänger till stor del samman med unionens bristande demokratiskalegitimitet och de politiska metoder som tillämpades vid anslutningtill EU. De flesta inser också att i och med EU-medlemskapet har beslut omlagstiftning flyttats från till regering och ministerråd. De lagstif-tande besluten fattas inom lyckta dörrar och beslutsprotokollen är inte säkertoffentliga. Därmed försvagas möjligheten att kontrollera hur regeringensföreträdare har röstat.En annan demokratisk brist är enligt att viktiga politiskafrågor avgörs av oberoende tjänstemän, som aldrig ställs till svars i ett all-mänt val. Det är fallet i Coreper, i kommissionen och i domstolen. I skrivel-sen förs enligt praktiskt taget inga diskussioner om de demo-kratiska svagheterna i EU:s beslutssystem och vilka konsekvenser det med-fört under verksamhetsåret. bör genom ett uttalande till regering-en påtala skrivelsens brist på analys av demokratiska brister i beslutssystemet(yrkande 1).Enligt vill verkligen folk samarbeta i många frågor.Men de vill också att demokratin skall bli en stark vision och tillämpas ipraktiskt beslutsfattande. Den stora debatten om demokrati och samarbetestår därför framför oss. Regeringen borde nu ta initiativ till en genomgripan-de utredning av hur medborgarnas makt över samhällsutvecklingen i prakti-ken påverkas av medlemskapet i EU. En ny maktutredning i EU-perspektivbör tillsättas (yrkande 2).Utskottets bedömningSom framhålls i skrivelsen var den europeiska integrationen redan från bör-jan ett instrument för fred och säkerhet. Genom demokratiseringen av deösteuropeiska länderna har förutsättningarna ökat för att genom samarbeteoch ekonomisk integration skapa allt större säkerhet i . Utvidgningenav EU är i detta sammanhang av största betydelse. Det framhålls också iskrivelsen att samarbetet inom EU är ett uttryck för en solidarisk vilja attgenom gemensamma åtgärder på europeisk nivå dela ansvar och möjligheteri gemensamma angelägenheter. En fördjupning av samarbetet kan inom vissaområden bidra till att målen förverkligas snabbare och effektivare. Samtidigtfinns det frågor som bäst hanteras genom beslut på nationell nivå.Utskottet kan ställa sig bakom skrivelsens allmänna syn på EU:s utveck-ling. Den stämmer också väl överens med den uppfattning som framförs imotion U515 yrkandena 1 och 3 av Kristdemokraterna.Utskottet har vidare samma uppfattning som () i motionU516 att det är viktigt att det europeiska samarbetet innefattar alla europeis-ka demokratier.