bet · GK01UU12 · 1997-03-06 00:00:00 — I de båda betänkandena /95:UU15Internationellt utvecklingssamarbete och 1994/95:UU22 Fredsprocessen iMellanöstern framhöll utskottet att biståndet till och genom de palestinskaenskilda organisationerna utgör en mycket viktig del av stödet tillfredsprocessen. Utskottet vidhåller denna uppfattning. Att få till stånd enekonomisk utveckling och att främja respekten för de mänskliga rättigheternakan, enligt utskottets uppfattning, förhoppningsvis minska grogrunden förgrupper som förespråkar terrorism som medel för att förbättra palestiniernaslevnadsvillkor. Utskottet noterar vidare att regeringen har avsatt 120miljoner kronor under för utvecklingssamarbete i detpalestinska området. Av dessa medel planeras ca gå till MR-och demokratifrämjande insatser.Utskottet tar avstånd från de övergrepp som begås av de israeliska ochpalestinska säkerhetstjänsterna samt stöder initiativ vilka syftar till attparterna förbättrar respekten för de mänskliga rättigheterna i de områden somstår under deras kontroll.Med vad som ovan anförts anses motion U614 (fp) yrkandena 1-5 och U615 (v)yrkandena 1-6 besvarade.10 av motionernaI de två motionerna U607 (s) och U611 (v, c, fp, mp, kd) behandlas den olöstakonflikten i och . I motionerna tecknas bakgrundentill konflikten samt påtalas de omständigheter som enligt motionärernaförhindrat ett genomförande av fredsplanen.I motion U607 (s) hävdas att konsekvent saboteratfredsansträngningarna och att FN inte har agerat tillräckligt kraftfullt tillstöd för planen. Motionärerna kräver i yrkande 1 att i FN, EU ochandra internationella sammanhang verkar för att den av FN beslutadefredsplanen genomförs, inklusive en fri och rättvis folkomröstning,samt att alla ansträngningar görs för att möjliggöra en dialog mellan Marockooch Polisario i syfte att övervinna hindren för fredsplanens genomförande. Iyrkande 2 hemställs att , främst inom EU, verkar för att eninternationell övervakning av MR-situationen kan ske.I motion U611 (v, c, fp, mp, kd) skildras de politiska ansträngningar somgjorts, bl.a. inom FN, för att få en lösning till stånd. behandlingav anhängare till Polisario påtalas varvid hänvisning görs till rapporter frånAmnesty International om försvinnanden och tortyr i marockanska fängelser. Iyrkande 1 krävs att i EU, FN och andra internationella organ ökar sittengagemang för framtid. I yrkande 2 påkallas att verkarför ett intensifierat stöd för en korrekt registrering och ett korrektgenomförande av folkomröstningen. Regeringen uppmanas i yrkande 3 att fördömadet marockanska agerandet, vilket försvårar möjligheterna till dialog,förhandlingar och fångutväxling. Diplomatiska och andra insatser krävs enligtmotionärerna för att politiska fångar från skall friges och för attfå ett slut på tortyren, yrkande 4.Utskottets övervägandeUtskottet har tidigare under en lång följd av år behandlat konflikten i VästraSahara. Detta skedde senast i betänkande 1994/95:UU24. Utskottet har därvidfastslagit att frågan om bör betraktas som ett oavslutatkolonialt problem och att områdets framtid måste avgöras i enlighet medbefolkningens fritt uttalade önskemål.I november 1975 ockuperade det spanska . I februari 1976utropade en självständig stat, Sahrawi Arabic DemocraticRepublic samt upprättade en exilregering i . och Mauretanienöverenskom om att dela på . avstod dock 1979sin del i en fredsöverenskommelse med Polisario. annekterade då ävendenna del. Efter många års väpnad kamp accepterade och Polisario 1989en av FN utarbetad fredsplan som syftar till att en folkomröstning skallanordnas för att befolkningen skall få avgöra om området skall gessjälvständighet eller de jure införlivas med . upprättades,efter beslut av , UN Mission for the Referendum in WesternSahara () för övervakning av den folkomröstning som skulle hållas ijanuari 1992. Datum för folkomröstningen har vid ett flertal tillfällen fåttuppskjutas på grund av att enighet ej kunnat nås i frågan om hur deröstberättigade skall identifieras. fattadesäkerhetsrådet beslut om att förlänga mandat till den 31 maj 1997.I motion U607 (s) yrkande 1 krävs att skall agera kraftfullt iinternationella fora till stöd för fredsplanen och i yrkande 2 krävs attSverige skall verka främst inom EU för att en internationell övervakning avMR-situationen sker. Även i motion U611 (v, c, fp, mp, kd) krävs i yrkande 1ökat svenskt stöd i internationella organ för framtid, i yrkande 2påkallas att verkar för intensifierat stöd för en korrekt registreringinför folkomröstningen, i yrkande 3 krävs ett fördömande av för attlandet försvårar dialog, förhandlingar och fångutväxlingar samt begärsslutligen i yrkande 4 diplomatiska och andra insatser för att få slut påtortyr och få till stånd frigivning av politiska fångar från Västsahara.Beträffande respekten för de mänskliga rättigheterna i noterarutskottet att State Department i sin årsrapport uppger att inga nyaförsvinnanden skett i landet . finns det hundratalsfamiljer som fortfarande inte har uppgifter om vad som hänt släktingar somvarit försvunna . Den marockanska regeringen förnekar kunskap omvad som hänt med de försvunna som man i tysthet 1991 släppte flerahundra personer som hållits fängslade, dock utan att vidare förklaraomständigheterna kring varför de hållits i förvar. Vissa av dessa personer harenligt fortfarande inskränkt rörelsefrihet och en personhar åter gripits. Enligt finns det över 50 politiskafångar och samvetsfångar i vilka avtjänar långa fängelsestraff somutdömts efter bristfälliga rättegångar . Det kom även, enligtAmnesty, nya rapporter om tortyr och misshandel av fångar.Utskottet har framhållit det väsentliga i attde mänskliga rättigheterna respekteras och att politiska fångar släpps.Utskottet har även uttalat att det är angeläget, när folkomröstningen välkommer till stånd, att internationella observatörer kan delta. Dessasynpunkter framfördes senast i betänkande 1994/95:UU24.Utskottet vidhåller sina tidigare framförda uppfattningar.Utskottet noterar med oro att parterna, främst som den starkasteparten, inte synes fullt ut intresserade av att delta i förhandlingarna föratt genomföra . Utskottet anser att det brådskar med attgenomföra planen för att inte en kolonial situation skall permanentas. Det ärlikaså viktigt att parterna accepterar att FN deltar i samtalen för attverkliga förhandlingar skall komma till stånd. Utskottet har erfarit attregeringen i bilaterala kontakter med parterna och i internationella fora gersitt stöd för att skall kunna genomföras. Utskottet noterardärvid att , genom medlemskapet i , har ytterligareett forum att agera i för fredsplanens genomförande. framtid är enaktuell fråga på säkerhetsrådets agenda. FN:s generalsekreterare presenteradei en interimsrapport om hur fredsprocessenframskrider och kan föras vidare. En slutlig rapport kommer att föreläggassäkerhetsrådet , inför utgången av nuvarande mandat.Utskottet har erfarit att har beredskap att överväga förslag i syfteatt understödja generalsekreterarens ansträngningar att genomföra fredsplanen.Också inom EU finns möjligheter att verka för att fredsplanen fullföljs.Härvid hänvisas till synpunkter framförda i betänkande 1996/97:UU3 mellan och . I betänkandet förordas att Sverigetill fullo utnyttjar avtalets möjligheter att föra dialogen vidare vad gällerbl.a. respekten för de mänskliga rättigheterna i Marocko.Utskottet noterar även att ger humanitärt stöd, bl.a. tillflyktinglägret i , ett stöd som har stor betydelse i denrådande situationen.Utskottet utgår från att även fortsättningsvis, på lämpligt sätt,bilateralt och i internationella fora fortsätter att verka för att parternagenom dialog för processen vidare, att bägge sidor respekterar de mänskligarättigheterna samt för att befolkningens vilja skall få komma till uttryck ien folkomröstning genomförd under internationellt överinseende.Med vad som ovan anförts anses motionerna U607 (s) yrkandena 1 och 2 samt U611(v, c, fp, mp, kd) yrkandena 1-4 besvarade.11 NigeriaSammanfattning av motionenI motion U605 (mp) beskrivs hur militärregim styr landetunder åsidosättande av demokrati och grundläggande mänskliga rättigheter.Nigeria har 100-120 miljoner invånare, indelade i över 200 etniska grupper.Militärregimen underblåser, enligt motionärerna, etniska konflikter för atträttfärdiga en stark centralmakt vilket gör att inbördeskrig hotar. Denkorrumperade regimen möjliggör att en miljöfientlig exploatering kan bedrivasav oljebolagen. Motionärerna hävdar att oljebolaget , genom att samarbetamed militärregimen, bl.a. bidrar till de massiva brott mot de mänskligarättigheterna som förekommer i landet. När 1995 avrättade nio miljö-och människorättsaktivister, däribland den välkände författaren ,trädde en mer verklighetsförankrad bild av fram. Det är enligtmotionärerna uppenbart att internationella påtryckningar behövs. Regimen ärnästan helt beroende av sin oljeexport. Den uppges stå för av landetsBNP. I yrkande 1 krävs att skall verka internationellt och nationelltför ett embargo på alla nigerianska olje- och gasprodukter.Utskottets övervägandenFN:s generalförsamling och FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna harriktat skarp kritik mot för bristande respekt för de mänskligarättigheterna. I EU-ländernas tal i i november 1996fördömdes brotten mot de mänskliga rättigheterna i . Human RightsWatch, State Department och beskriver situationenbeträffande respekten för de mänskliga rättigheterna som gått somfortsatt dyster. Trots ett hårt internationellt tryck har inga förbättringarinträffat. Regimen fortsätter att systematiskt kränka de mänskliga fri- ochrättigheterna. Bruket av tortyr och misshandel av fångar är utbrett. Andra MR-kränkningar är inskränkningar i press- och yttrandefriheten, friheten attorganisera sig, rörelsefriheten samt att det förekommer våld ochdiskriminering av kvinnor. MR-organisationer har svårt att verka i landet.EU skärpte de sanktioner som redan införts , när avrättningarna av KenSaro-Wiwa m.fl. genomfördes . Dessa innebär bl.a. ett vapenembargo,frysning av bistånd, viseringsrestriktioner och bojkott i sportsammanhang. Ibörjan av beslutades att sanktionerna skulle förlängasytterligare . Det brittiska samväldet suspenderade för entvåårsperiod kort efter avrättningarna 1995. Ett antal sanktioner har äveninförts av samväldesländerna gentemot landet. En tillsattes avde nigerianska myndigheterna , men denna har, enligt StateDepartments uppfattning, inte haft någon positiv effekt på MR-klimatet ilandet. Det framgår vidare av rapporten att ett antal prominenta politiskafångar släpptes av . Dessa båda händelserinträffande innan en ministergrupp från samväldet sammanträffandei för att diskutera ytterligare sanktioner mot Nigeria.I motion U605 (mp) krävs i yrkande 1 att skall verka för ettoljeembargo mot Nigeria.Situationen beträffande den bristande respekten för de mänskligarättigheterna i ger, enligt utskottets mening, anledning till oro.Utskottet anser att det är viktigt att upprätthålla ett internationellt tryckmot och förutsätter att bidrar därtill. Påtryckningar kan skesåväl genom positiva åtgärder, t.ex. med stöd till demokratinsatser, som medsanktioner.Därmed anses motion U605 (mp) yrkande 1 besvarad.12 GuatemalaSammanfattning av motionenMotionärerna i U625 (v) redogör för blodiga historia där 1980-taletbeskrivs som den kanske mörkaste då hundratusentals människor mördades ellertvingades i landsflykt. Tusentals byar jämnades med marken. är nuinne i en ny fas. I yrkande 1 krävs att skall vara mer aktivt ocherbjuda sina tjänster i förhandlingsarbetet mellan gerillan och regeringen. Iyrkande 2 krävs att skall verka för att FN:s insatser i Guatemalaförlängs även efter det att ett fredsavtal tecknats.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar med tillfredsställelse att ett fredsavtal nu slutits iGuatemala, ett land vars befolkning genomlidit ett långt och blodigtinbördeskrig. har stött förhandlingsprocessen, och närparterna skrev under det slutliga fredsavtalet skedde det iGuatemala City i närvaro av statsminister . Utskottet noterar attSverige även efter fredsslutet aktivt driver frågan om vikten av försoning ochsamförstånd. I regeringens strategi för utvecklingssamarbetet medCentralamerika är konsolidering av freden ett av de fem huvudmålen.Utskottet noterar vidare att är mycket aktivt i FN vad gällerorganisationens fortsatta roll i . Det resolutionsförslag som, bl.a.med stöd av , presenterades i säkerhetsrådet angående ett tillfälligtutökat mandat för Minugua, enligt vilket ytterligare 155 militärobservatörerskulle tillföras under demobiliseringsfasen, antogs till en början ej tillföljd av kinesisk kritik mot Taiwanpolitik. Efter en aktiv insatsav bl.a. antogs resolutionen, med vissa smärre ändringar, den 20januari 1997.Utskottet ser mycket positivt på den aktiva svenska insatsen förfredsprocessen och dess genomförande i och förutsätter attregeringen fortsätter att med biståndsinsatser och på annat sätt främja enkonsolidering av freden i Guatemala.Därmed anses motion U625 (v) yrkandena 1 och 2 besvarad med vad utskottetanfört.13 ColombiaSammanfattning av motionenProblemen med respekt av de mänskliga rättigheterna i aktualiseras imotion U626 (v, s, m, c, fp, mp, kd). Viktiga förklaringar till förhållandenaär enligt motionärerna flera långa perioder av laglöshet, den väpnade internadrygt långa konflikten, den allt starkare organiserade brottsligheten,knarkkartellerna och den korrumperade statsapparaten. Kontinuerliga rapporterförekommer om övergrepp mot civilbefolkningen av militären och paramilitäragrupper, men också av gerillan. Tortyr, godtyckliga arresteringar,försvinnanden och dödande av vänsteraktiva politiker hör till vardagen.Förhållandena har under den sistlidna sommaren förvärrats. I yrkande 1hemställs att den erbjuder sig som medlare i dencolombianska konflikten. skulle även kunna ta initiativ till enkonferens om situationen i med medverkan av de inblandade parterna,antingen via FN eller EU, yrkande 2.De frivilliga organisationer som i och på det internationellaplanet med stort mod och kraft ägnar sig åt att återupprätta respekten för demänskliga rättigheterna, motarbeta våldet och stödja våldets offer i Colombiabör få fortsatt politiskt och ekonomiskt stöd, yrkande 3.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att det fortsatt förekommer grova kränkningar av demänskliga rättigheterna i . och amerikanska UDär samstämmiga i sin uppfattning att MR-läget är synnerligen allvarligt iColombia. Omfattande interna stridigheter förekom som gick och ettstort antal människor dödades.Allvarliga övergrepp begicks i stor omfattning såväl av säkerhetsstyrkor somav halvmilitära grupper. Försvinnanden, avrättningar och tortyr förekom ofta.Människorättsaktivister hotades och angreps. De omfattande kränkningarna av demänskliga rättigheterna har, enligt State Department, sitt ursprung i detfaktum att brott ytterst sällan lagförs. I rapporten uppges att regeringensegen statistik visar att 97-99,av alla brottslingar aldrig blir lagförda.Utskottet noterar med stor oro situationen beträffande den bristanderespekten för de mänskliga rättigheterna i Colombia.I motion U626 (v, s, m, c, fp, mp, kd) hemställer motionärerna i yrkande 1att skall erbjuda sig att medla i konflikten i , i yrkande 2begärs att skall verka för att en konferens hålls om konflikten iColombia samt begärs i yrkande 3 att frivilligorganisationer i , vilkaarbetar för respekt för de mänskliga rättigheterna, bör få fortsatt stöd.FN är i färd med att etablera ett MR-kontor i huvudstaden med MR-specialister för att bistå landets regeringen. Enligt uppgift skall kontoretha fem MR-experter och en chef stationerade i , och det förväntas attinleda sin verksamhet . Utskottet hälsar inrättandet av dettakontor med tillfredsställelse. Enligt det avtal som ingåtts mellan regeringenoch FN ingår det i kontorets uppgifter att bistå med rådgivning ochutarbetande av program för att stärka och skydda de mänskliga rättigheternasamt att ta emot anmälningar om MR-brott. Även anmälningar mot gerillans ochde paramilitära förbandens brott mot humanitär rätt kan omhändertas avkontoret.Sverige har under en rad år givit stöd till enskilda organisationer somarbetar i för att återupprätta respekten för de mänskliga fri- ochrättigheterna samt med det förebyggande arbetet för konfliktlösning ochstärkande av demokratin. Detta stöd kommer under att uppgåtill ca . genomfördes en studie av Sida isamarbete med UD angående MR-situationen och det svenska biståndet i bl.a.Colombia. I studiens slutsatser föreslås en än mer koncentrerad biståndsinsatsför att stärka det civila samhället och rättsstaten. Utskottet delarutredningens uppfattning om vikten av att de svenska insatserna på MR- ochdemokratiområdet bör utformas för att få maximal effekt. Utskottet anservidare i likhet med motionärerna att sådana insatser med fördel kankanaliseras via enskilda organisationer men även, där så är lämpligt, attsamarbete kan ske direkt med colombianska regeringen och myndigheter.Beträffande möjligheten för att stå till tjänst för att främja enfredsprocess i konstaterar utskottet att vid flera tillfällenmarkerat sin vilja och beredskap till detta. Utan önskemål härom från allaparter som berörs av konflikten kan detta dock inte komma till stånd.Motsvarande gäller beträffande ett svenskt initiativ till en fredskonferens.Utan de inblandade parternas stöd torde ett sådant initiativ ha ringamöjlighet att nå framgång. Utskottet har noterat att någon förfrågan frånparterna om medling eller anordnande av en fredskonferens inte föreligger.Med det ovan anförda anser utskottet motionerna U626 (v, s, m, c, mp, kd)yrkandena 1-3 besvarade. (särskilt yttrande v)14 Det forna JugoslavienSammanfattning av motionernaI motion U606 (mp, c, fp, v, kd) tar motionärerna upp kosovoalbanernassituation. I yrkandena 1 och 3 krävs att agerar på det internationellaplanet för att återge Kosovo den autonomi som det berövades 1989 respektiveagerar för att åstadkomma en dialog mellan och kosovoalbanerna.I motion U621 (fp) yrkande 2 understryker motionärerna att det inte räckerför och Serbien-Montenergo att ha visat gott uppförande i samband medDaytonavtalets tillkomst för att upptas som fullvärdiga medlemmar i detinternationella samfundets olika forum. En fungerande pluralistisk demokratioch respekt för grundläggande demokratiska och mänskliga rättigheter måstevara ett oavvisligt krav för detta.Motionärerna i U624 (v) kräver i yrkande 1 att inom EU, FN och andrainternationella organ med kraft skall hävda paragrafer omflyktingars rätt att återvända hem förverkligas. I yrkande 2 poängteras att deflyktingar som beretts i annat land skall garanteras irespektive land till dess de förklarar sig villiga att återvända.Utskottets övervägandenUtskottet har i flera betänkanden behandlat utvecklingen iländerna i det . Vad gäller situationen beträffande demänskliga rättigheterna skedde detta senast i betänkandet 1994/95:UU21Situationen i f.d. samt . Utskottet har också haftanledning att uttala sig om förhållandena i länderna i det forna Jugoslaven isamband med behandling av propositioner om svenskt deltagande i IFOR-respektive SFOR-styrkorna.Genom inleddes en lång och mödosam process motfred i det . har iegenskap av det internationella samfundets höge representant haft ansvaret föratt samordna genomförandet av avtalets civila bestämmelser. harbidragit med finansiering av tjänster både inom den höge representantenssekretariat och vid representation i . Svenskabidrag har under kriget givits till katastrof- och senare tillåteruppbyggnadsinsatser i länderna i det . Under detförlängda /96 användes för insatser i detforna , varav till stöd för demokrati, mänskligarättigheter och försoning. planeras insatser om högst 230 miljonerkronor, varav 30 miljoner till mänskliga rättigheter, demokrati och försoning.I motion U621 (fp) yrkande 2 hävdar motionärerna att det inte räcker medSerbien-Montenegros och goda uppförande vid Daytonavtaletstillkomst. För att kunna upptas som fullvärdiga medlemmar måste krävas enfungerade pluralistisk demokrati och respekt för grundläggande mänskligarättigheter.Utskottet noterar att är medlem i FN, och, ,i . är inte medlem i FN ellerEuroparådet och deltar inte heller i . Alla internationella kontakterbröts när FN beslutade om sanktioner för på grund avlandets agerande i samband med kriget i Bosnien. FN har beslutat attFörbundsrepubliken , liksom övriga arvtagarstater till det fornaJugoslavien, måste ansöka om medlemskap. harinte gjort detta utan hävdar att man ärvt det medlemskap.Inträdeskraven för medlemskap skiljer sig från den ena internationellaorganisationen till den andra. FN är öppet för alla ?fredsälskande stater somaccepterar förpliktelser?. För att delta i krävs att statenskall godta samtliga åtaganden från och med slutakten från toppmötet iHelsingfors 1975. slutligen kräver att staten accepterarorganisationens grundläggande värderingar beträffande demokrati, rättsstatensprinciper och respekten för de mänskliga rättigheterna.Kroatien och har kritiserats från detinternationella samfundet avseende situationen beträffande respekten för demänskliga rättigheterna, mediernas möjligheter att verka fritt samtbehandlingen av minoriteter. Situationen är dock olika i de två länderna ochde måste bedömas utifrån sina individuella förutsättningar. Vid en framtidabehandling av medlemskapsansökningar i olika internationella organisationermåste, enligt utskottets mening, enskilda prövningar av hur landet förhållersig till medlemskraven fälla avgörandet. upptogs som medlem iEuroparådet . Landet har ännu inte uppfyllt de löften somställdes som villkor för medlemskap och har heller inte fullt ut genomförtDaytonavtalet, bl.a. genom att underlåta att gripa personer som åtalats avkrigsförbrytartribunalen i . Som svar på interpellation 1996/97:29 omkriterier för medlemskap i och andra folkliga organ anfördeutrikesminister följande:Det finns fortfarande svagheter när det gäller demokrati och respekt för demänskliga rättigheterna i liksom i andra Europarådsländer.Flyktingars rätt att återvända och samarbetet med krigstribunalen i ärtvå områden där vi noggrant följer utvecklingen.Utskottet vill i detta sammanhang hänvisa till ovan framförda synpunkter. Detär väsentligt att kraven på ansökarländer inte urholkas. måstemöjligheter att positivt påverka staten vägas in i bedömningen om huruvida enstat skall accepteras som medlem i en organisation eller ej.Utskottet vill betona att bör fortsätta att i olikainternationella fora och bilateralt i kontakter med representanter för berördaregeringar driva på för en utveckling mot demokrati och respekt för demänskliga rättigheterna. Utskottet konstaterar vidare att EU senast i oktober1996 i ministerrådet bekräftat de principer som antagits i den s.k. regionalaansatsen, vilken avser EU:s förhållningssätt gentemot länderna i det fornaJugoslavien utom samt . En viktig komponent är att graden avdemokratisering och respekt för grundläggande demokratiska principer ochmänskliga rättigheter kommer att avgöra takten i dessa länders närmande tillEuropeiska unionen.Med vad som ovan anförts anses motion U621 (fp) yrkande 2 besvarad.I motion U606 (mp, c, fp, v, kd) yrkande 1 krävs att skall agera föratt återge Kosovo den autonomi som berövades området 1989 samt begärs iyrkande 3 svenskt agerande för att åstadkomma en dialog mellan ochkosovoalbanerna.Situationen i Kosovo behandlades i det tidigare nämnda betänkandet1994/95:UU21. Utskottet beskrev därvid det svenska agerandet i olikainternationella fora (FN och ) för att få till stånd en förbättring avläget beträffande respekten för de mänskliga rättigheterna. Utskottet noteraratt både bilateralt och som medlem i EU krävt att Kosovo tillåts enlångtgående autonomi. Kosovo är formellt en provins i FörbundsrepublikenSerbien. Kravet på långtgående autonomi ingår som en grundkomponent i denlista över förväntningar på som presenteradesapril 1996 av EU. En mer konstruktiv hållning avkrävs innan landeterbjuds goda och fullständiga förbindelser med omvärlden.