bet · GL01KU13 · 1997-12-02 00:00:00 — Detaljplaner innehåller rättsligt bindande regleringav markanvändning och bebyggelse inom begränsade delar av kommunen.Områdesbestämmelser med rättsligt bindande verkan får antas för begränsadeområden som inte omfattas av detaljplan för att säkerställa översiktsplanenssyfte och riksintressena i PBL.Genom ändringar i PBL, som trädde i kraft (prop.1994/95:230, 1995/96:BoU1) stärktes översiktsplaneringen i olika hänseenden.Ökade krav ställs på miljökonsekvensbeskrivningar och förstärktmedborgarinflytande i både översikts- och detaljplaneringen.Varje kommun skall enligt bestämmelserna i 4 kap. PBL upprätta enöversiktsplan för hela kommunen. I planen anges var bostadsområden,arbetsplatser, vägar, parker, skolor etc. avses lokaliseras. Översiktsplanenutarbetas under offentlig insyn och debatt under ledning av (eller motsvarande) och kommunstyrelsen och antas av fullmäktige. Fullmäktigesbeslut kan laglighetsprövas (överklagas).Detaljplaner innehåller enligt bestämmelserna i 5 kap. PBL preciserade ochrättsligt bindande bestämmelser för byggnation i olika delar av kommunen. Iplanen skall obligatoriskt redovisas och gränsmarkeras bl.a. allmänna platser,mark för bl.a. bebyggelse, idrotts- och friluftsanläggningar, anläggningar förtrafik, va, energi etc. I detaljplanerna får kommunerna också redovisabestämmelser om omfattningen av byggandet och byggnaders användning.Kommunmedlemmar kan överklaga beslut av fullmäktige eller (motsvarande) att inte anta ett detaljplaneförslag men inte beslut om att antaett sådant förslag. Skälet till denna ordning är främst att beslut om endetaljplan föregåtts av ett omfattande och brett samrådsförfarande. Andrabeslut enligt PBL får överklagas genom förvaltningsbesvär hos länsstyrelsenenligt grunderna i 13 kap. 2-3 §§ PBL. beslut kan överklagas hosregeringen eller ev. kammarrätten.Den fysiska planeringen ligger, tillsammans med annan kommunövergripandeinformation, till grund för den mera detaljerade planeringen inom kommunernasolika verksamhetsområden. Vid planeringen inom t.ex. skolan bestämslokaliseringen och dimensioneringen av skolor och skollokaler på basis av olikaplandokument, befolkningsstatistik, politiska dokument/program etc. På likartatsätt växer planeringen fram på andra verksamhetsområden. Den samladeinformationen i olika övergripande plan- och planeringsdokument torde,tillsammans med detaljplaner för de olika verksamhetsområdena, ge en relativtklar bild av såväl existerande som planerat serviceutbud i de olikakommundelarna, till ledning för dem som t.ex. planerar att bosätta sig i ettvisst område i en kommun.Flera faktorer bestämmer den kommunala servicens geografiska fördelning,däribland vilket behov som föreligger, vilka resurser kommunen är beredd attsatsa och i vilken takt detta skall ske, vid överväganden om en rättvisfördelning av servicen. Beträffande de sistnämnda övervägandena spelarbestämmelserna i 2 kap. 10 § kommunallagen om kommunmedlemmarnas likabehandling (likställighetsprincipen) en viktig roll.Enligt kommunallagskommentaren (m.fl., 1993) innefattarlokaliseringsprincipen inte något absolut förbud mot att en kommun vid ettvisst tillfälle tillhandahåller anläggningar eller tjänster som bara kommervissa kommunmedlemmar till godo. Grundprincipen är dock att kommunen senarebereder även andra medlemmar tillgång till samma nyttigheter. Enligtförarbetena till kommunallag är det ofrånkomligt att det i en starktdecentraliserad organisation kan uppstå variationer i fråga om servicenivåmellan olika kommundelar. Enligt kommentaren bör system som innebär ökadvalfrihet för kommunmedlemmarna att välja servicenivå vara rättsligen tillåtnaså länge de inte strider mot likställighetsprincipen. Exempel på val avservicenivå finns bl.a. inom barnomsorgen, där man på sina håll låterföräldrarna välja i vilken omfattning eller barnet ellerbarnen skall vistas i barnomsorgen och betalar i proportion till detta.Utskottets bedömningUtskottet finner att den information motionären efterlyser om servicenivåer iolika kommundelar i de allra flesta fall är tillgänglig i en kommuns olikaplandokument. Att all relevant information finns sammanställd i ett dokumenttorde dock vara mindre vanligt.Enligt utskottets mening är det naturligt att servicenivån åtminstone på kortsikt varierar i olika kommundelar. Att kommunen deklarerat att man inte avserbygga ut servicen i ett visst område är inte detsamma som att kommunen därmedkan vägra att tillhandahålla viss service, om t.ex. permanentboendet ökatpåtagligt i ett område avsett för fritidsbebyggelse. För att tillgodosemotionärens önskemål om att göra det möjligt för kommunerna att mera påtagligtoch varaktigt differentiera servicen inom en kommuns geografiska område krävsatt likställighetsprincipen enligt 2 kap. 10 § kommunallagen frångås. Utskottetär inte berett att föreslå en sådan ändring. Motion K501 avstyrks. beträffande näringsverksamhetatt avslår motionerna 1997/98:K505, 1997/98:K510, 1997/98:K515,1997/98:Fi801 yrkande 3, 1997/98:N271 yrkandena 2 delvis och 7 samt1997/98:N274 yrkande 3,res. 1 (m, fp, mp)2. beträffande kommunala företagatt avslår motionerna 1997/98:K520 och 1997/98:K529 yrkande 1,res. 2 (m, fp)3. beträffande laglighetsprövning av viss verksamhet m.m.att avslår motionerna 1997/98:K503, 1997/98:K511 och 1997/98:N271yrkande 2 delvis,res. 3 (m)4. beträffande kommunernas rätt att teckna borgenatt avslår motion 1996/97:K522,res. 4 (m)5. beträffande kommunalt partistödatt avslår motion 1997/98:K207,6. beträffande kommunala servicezoneratt avslår motion 1997/98:K501.Stockholm den 2 december 1997På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (), AxelAndersson (s), (), (m), (),(), (), (), (), (), (), (), () och (). näringsverksamhet (mom. 1)(), (m), (), (),(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med ?Utskottethänvisar? och på s. 12 slutar med ?N274 yrkande 3 avstyrks.? bort ha följandelydelse:Utskottet instämmer i den problembeskrivning vad gäller kommunalnäringsverksamhet som lämnas i de nämnda motionerna.Det är enligt utskottets mening högst otillfredsställande att kommuner ochlandsting utökat sin näringsverksamhet till områden som intekan anses ligga inom deras formella kompetens och naturliga verksamhetsområden.En konsekvens av denna utveckling är att konkurrensen mellan privata företagoch kommunala företag som uppträder på samma marknad snedvrids till de privataföretagens nackdel. En grund för denna snedvridning är att kommunernas ochlandstingens risktagande är lågt eller obefintligt till följd av möjlighetenatt balansera eventuella underskott i verksamheten med skattemedel. Härtillkommer att en borgen ger kommunala företag lägre kapitalkostnader ände privata konkurrenterna. En verksamhet som i många fall erhållerkapitaltillskott från ägaren och garanteras täckning av förluster med kommunalamedel kan enligt utskottets mening inte förväntas vara effektiv. Det medför attkommunala medel riskerar att användas på ett för skattebetalarnaotillfredsställande sätt.Lagregleringen av den kommunala kompetensen kan, som framgår av vad somredovisats i det föregående, framstå som relativt klar och tydlig. mening räcker regelverket dock inte till för att hindra att kommuneroch landsting ger sig in på affärsmässig verksamhet, som inte ligger inom vadsom kan anses vara en naturlig uppgift. Konsekvenserna av detta ärstarkt negativa för såväl privata företag, som konkurrerar med kommunalaföretag, som för kommunmedlemmarna.Mot denna bakgrund bör hos regeringen hemställa om förslag tillsådana ändringar i kommunallagen som syftar till att minska omfattningen avnäringsverksamheten i kommuner och landsting. Detta bör , med bifalltill motionerna 1997/98:K505, 1997/98:K510, 1997/98:K515, 1997/98:Fi801 yrkande3, 1997/98:N271 yrkandena 2 delvis och 7 samt 1997/98:N274 yrkande 3, som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande näringsverksamhetatt med bifall till motionerna 1997/98:K505, 1997/98:K510,1997/98:K515, 1997/98:Fi801 yrkande 3, 1997/98:N271 yrkandena 2 delvis och7 samt 1997/98:N274 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.2. (mom. 2)(), (m), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med ?I motionerna1997/98:K520 yrkande 2? och slutar med ?Motionen avstyrks även i dessaavseenden.? bort ha följande lydelse:I motion 1997/98:K529 yrkande 1 (fp) föreslås en översyn av kommunallagen isyfte att hindra tillkomsten av nya bolag och främja avvecklingen avbefintliga. Utskottet delar motionärernas uppfattning att kommunala bolagskapar problem beträffande demokratin, ekonomin och konkurrensen gentemotprivata företag. Utskottet vill särskilt fästa uppmärksamheten på att ett stortinslag av bolag i den kommunala verksamheten gör det svårare förkommunmedlemmarna att överblicka hela verksamheten, vilket är en klar nackdelfrån demokrati- och insynssynpunkt. Enligt utskottets mening är det angelägetatt åtgärder vidtas med den inriktning som föreslås i motion K529 yrkande 1.Detta bör med bifall till motionen som sin mening ge regeringen tillkänna. Med hänvisning till vad utskottet här förordar finns det ingen anledningatt gå in på de frågor som aktualiseras i motion 1997/98:K520. Motionenavstyrks.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande kommunala företagatt med bifall till motion 1997/98:K529 yrkande 1 och med avslag påmotion 1997/98:K520 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.3. Laglighetsprövning av viss verksamhet m.m. (mom. 3)(m), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjar med ?Utskottetbehandlade? och slutar med ?Motionen avstyrks.? bort ha följande lydelse:Som motionärerna framhåller är det inte möjligt att överklaga beslut somfattas av ett kommunalt bolag. Utskottet konstaterar att laglighetsprövningbeträffande verksamhetens kompetensenlighet endast kan ske i direkt anslutningtill kommunens, t.ex. fullmäktiges, beslut om att en verksamhet skall bedrivaspå visst sätt. Denna ordning är enligt utskottets mening intetillfredsställande, varför reglerna i kommunallagen för laglighetsprövning börändras så att det blir möjligt för förvaltningsdomstolarna att prövakompetensenligheten i den verksamhet som ett kommunalt företag bedriver. Dettabör , med bifall till motionerna 1997/98:K503 yrkande 1, 1997/98:K511och 1997/98:N271 yrkande 2 delvis, som sin mening ge regeringen till känna.Beträffande motion K503 yrkande 2, enligt vilket ett straffrättsligtsanktionssystem bör införas för de fall en kommun inte rättar ett av enförvaltningsdomstol upphävt beslut, anser utskottet, som delar motionärernasuppfattning i sak, att frågan om ett sanktionssystem med det innehåll sombeskrivits i motionerna hänger intimt samman med den behandlade frågan ommöjligheten att pröva om en verksamhet i ett kommunalt företag ärkompetensenlig. Förutsatt att en lagändring med detta innehåll kommer tillstånd, blir det logiskt att också införa ett sanktionssystem av det slag sommotionärerna förespråkar.Som utskottet redovisat i det föregående pågår beredning i regeringskanslietav ett förslag om införande av ett personligt vitesansvar vid bl.a. utebliveneller otillräcklig rättelse av upphävda beslut inom verksamhet. mening bör , med anledning av motion 1997/98:K503 yrkande2, som sin mening ge regeringen till känna att regeringen bör läggafram ett förslag till lagreglering i överensstämmelse med det nämndautredningsförslaget om personligt vitesansvar i vissa fall.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande laglighetsprövning av viss verksamhet m.m.att med bifall till motionerna 1997/98:K503 yrkande 1, 1997/98:K511och 1997/98:N271 yrkande 2 delvis och med anledning av motion 1997/98:K503yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.4. Kommunernas rätt att teckna borgen (mom. 4)(m), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjar med ?Utskottetkonstaterar? och slutar med ?Motion 1996/97:K522 avstyrks.? bort ha följandelydelse:Som framgår av motion 1996/97:K522 utgör kommunernas borgensåtaganden ettproblem. Problemet är mest framträdande beträffande s.k. solidarisk borgen, sominnebär att en kommuns invånare kan bli tvungna att med skattemedel betala enannan kommuns skulder. Det framgår även att kommunernas borgensåtagandengentemot kommunala bolag är felaktigt från principiell synpunkt, bl.a. därföratt dessa bolag därigenom får en orättmätig kostnadsfördel i förhållande tillprivata företag som konkurrerar på samma marknad.Enligt utskottets mening bör därför kommunallagen ses över vad gällerkommunernas möjlighet att teckna borgen. Möjligheten att teckna borgen börantingen tas bort helt eller inskränkas till att avse endast upplåning medanknytning till kommunernas obligatoriska uppgifter. Detta bör medbifall till motion 1996/97:K522 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande kommunernas rätt att teckna borgenatt med bifall till motion 1996/97:K522 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Sammanfattning........................................1Motionerna............................................1Utskottet.............................................3Kommunal näringsverksamhet, kommunala företag m.m...3Motionerna........................................3Bakgrund..........................................4Den kommunala kompetensen vad avser näringsverksamhet4Lagregleringen av kommunala företag.............7Statistiska uppgifter om kommunala företag......8Tidigare behandling i m.m. av frågan om kommunala företag9Laglighetsprövning och sanktionssystem.........10Utskottets bedömning.............................11Kommunal borgen....................................13Motionen.........................................13Bakgrund.........................................14Utskottets bedömning.............................15Kommunalt partistöd................................15Motionen.........................................15Bakgrund.........................................15Utskottets bedömning.............................17Kommunala servicezoner.............................17Motionen.........................................17Bakgrund.........................................17Utskottets bedömning.............................19Hemställan.........................................19Reservationer........................................201. näringsverksamhet (mom. 1).............202. (mom. 2)......................213. Laglighetsprövning av viss verksamhet m.m. (mom. 3)224. Kommunernas rätt att teckna borgen (mom. 4).....23