bet · GK01UbU13 · 1997-05-22 00:00:00 — Läget påarbetsmarknaden har stor betydelse för ungdomars livsvillkor. Ungdomar vinnersenare inträde på arbetsmarknaden. Detta förstärker enligt regeringen kravenpå en demokratiskt organiserad och meningsfull skolgång, som ökarförutsättningarna för ungdomar att etablera sig på arbetsmarknaden och attägna sig åt fortsatt lärande. Utskottet delar denna uppfattning.När det gäller frågan om vuxnas möjligheter att finansiera sina studier villutskottet peka på att på förslag från regeringen har beslutat attett särskilt utbildningsbidrag skall införas i avvaktan på ställningstagandetill ett nytt studiestödssystem (prop. 1996/97:1 utgiftsområde 15, bet. UbU2,rskr. Regeringen informerar ekonomiska vårproposition att denavser att återkomma med förslag om ett nytt återbetalningssystem för studie-lånen grundat på förslag (SOU 1996:90) kombinerat meden prövning av bidragsandelens storlek 2000 (prop.1996/97:150 s. 111). Regeringen framhåller att det särskildautbildningsbidraget för arbetslösa motsvarande beloppet i a-kassa eller KASkommer att behållas som en del av kunskapslyftssatsningen.Utskottet anser det inte påkallat med något uttalande av medanledning av motionerna i motsvarande delar.Valfrihet - SegregationSkrivelsenRegeringen framhåller att den svenska skolan skall vara en sammanhållen skola,som ger likvärdig utbildning för alla barn och ungdomar. Barn börjar skolanmed skilda sociala och kulturella förutsättningar. Det är skolans uppgift attanpassa sin organisation och sin undervisning, så att alla barnsförutsättningar tas till vara, betonar regeringen. Såväl barnomsorgen somskolan och vuxenutbildningen påverkas av den sociala segregationen isamhället. Även om huvudorsakerna till problemen ligger utanför skolan, måsteskolans organisation och innehåll utvecklas i sådan riktning att den negativautvecklingen motverkas. Skolan måste vara på sin vakt mot segregerandetendenser i den egna verksamheten. Resursfördelningen i kommunerna måste skepå ett sådant sätt att ojämlikheter kompenseras, anför regeringen.Det finns möjlighet att välja skola, en annan skola än denkommunen anvisar eller en fristående skola. Regeringen framhåller att dessamöjligheter har påverkat utvecklingen positivt. har en del negativaeffekter blivit synliga. Valfriheten kan leda till segregation. Enutvärderingsrapport från visar tendenser till ökad socioekonomisksegregation mellan skolor. Regeringen anser att de varningssignaler som finnsom ökad segregation gör det särskilt viktigt för kommunerna att i sinauppföljningar och utvärderingar uppmärksamma de effekter som den ökademöjligheten att välja skola, såväl offentlig som fristående, kan medföra.MotionernaEnligt motion 1996/97:Ub20 (m) är rätten att välja skola central i modernutbildningspolitik. Rätten och möjligheten att välja skola handlar omindividens frihet och ansvar (yrk. När det gäller friståendegymnasieskolor pekar motionärerna på att regeringen - trots alla positivaerfarenheter, bl.a. industrigymnasierna - i propositionen om fristående skolorvalde att komma med förslag som innebär stora svårigheter för framväxten avalternativ till den utbildning som kommunerna ger (yrk. Effekterna av densegregation som bostadspolitik skapat avspeglas också iskolorna. Motionärerna framhåller att det är av största vikt att skolorna isocialt utsatta områden håller så hög kvalitet i undervisning och verksamhetatt social rörlighet främjas. Det är särskilt betydelsefullt att elever medannat hemspråk än svenska ges stöd för sin språkutveckling. Att kunna tala ochskriva svenska är en förutsättning för goda resultat i fortsatta studier ocharbete och för att kunna fungera som aktiva medborgare i samhället (yrk. 6).I motion 1996/97:Ub233 (c) yrkande 1 i denna del framhålls att de friståendeskolorna har en betydelsefull roll i det svenska skolväsendet. Att få väljaskola skall vara en självklarhet för den enskilde eleven. Valfriheten skallgälla möjligheten att välja såväl mellan kommunala skolor som mellan kommunalaoch fristående skolor.Enligt motion 1996/97:Ub26 (fp) yrkande 2 (delvis) skall fristående ochkommunala skolor värderas lika. Kommunerna skall vara skyldiga att ge bidragtill godkända fristående skolor. Det är nödvändigt att staten sätter ett golvunder vilket ersättningen till fristående skolor inte får sjunka. Motionärernakonstaterar att det finns kommuner där segregation är ett påtagligt problem.Det är ofta en direkt följd av det segregerade boendet. Enligt motionärernasuppfattning kan rätten att fritt välja skola vara ett medel mot segregation.Det behövs dock fler åtgärder. Skolor som har många barn med behov av särskiltstöd måste ges större resurser.Rätten att välja skola är grundläggande i en demokrati, anförs det i motion1996/97:Ub27 (kd) yrkande 7. Det bidragssystem för fristående skolor sominförts och som innebär att kommunerna avgör bidragets storlek leder tillkrångel och osäkerhet om vad som gäller. Motionärerna beklagar att regeringeninte på något sätt antyder att man är beredd att ompröva bidragssy- stemet.Motionärerna tar också upp frågan om fristående skolor och segregation ochframhåller att segregation är att inskränka människors frihet. Att hamöjlighet att välja undervisning för sina barn är något helt annat.Även i motion 1996/97:Ub22 (v) yrkande 2 behandlas frågan om skolan ochsegregationen. Motionärerna framhåller att boendesegregationen i de störrestäderna hotar likvärdigheten. Det är inte längre möjligt att åstadkommaradikala förändringar genom politiska beslut som rör enbart skolan. Skolan ären del av samhället, och hur bra eller dåligt skolan fungerar avspeglar hurväl eller ofullständigt samhället i övrigt fungerar.UtskottetUtskottet erinrar om att ett stort antal motionsyrkanden från den allmännamotionstiden som rör valfrihet och fristående skolor har behandlats avriksdagen (bet. 1996/97:UbU6 s. 9 och 1996/97:UbU7 s. 19). avslog påutskottets förslag samtliga yrkanden. Utskottet pekade bl.a. på att riksdagennyligen beslutat om nya regler för godkännande av fristående skolor ochoffentligt bidrag till dessa (prop. 1995/96:200, bet. 1996/97: UbU4, rskr.14). Utskottet fann inte skäl att ändra sitt ställningstagande från hösten1996 och gör det inte nu heller.I det först nämnda betänkandet, bet. 1996/97:UbU6 s. 6, har utskottet ävenutförligt behandlat frågor om segregationstendenser i skolan. Utskottetkonstaterar att det i stort sett är yrkanden med likartat innehåll som nuåterkommer. Utskottet hänvisar därför till sitt ställningstagande i februari.I likhet med regeringen och vad som anförts i flera motioner anser utskottetatt möjligheten att välja skola har påverkat skolans utveckling positivt.Samtidigt delar utskottet regeringens uppfattning om vikten av att kommunernai sina uppföljningar och utvärderingar uppmärksammar de effekter som den ökademöjligheten att välja skola, såväl offentlig som fristående, kan medföra.Utskottet anser inte att skall göra något uttalande med anledningav motionerna i nu berörda delar.Elev- och föräldrainflytandeSkrivelsenRegeringen pekar på att sambandet mellan elevernas kunskapsutveckling och enskolmiljö som karakteriseras av mening, delaktighet och glädje är starkt. Detfinns dock rapporter om att det framför allt är på det här området som skolanhar problem . Variationerna mellan skolorna är stora, men de sammantagnaresultaten är nedslående. Regeringen framhåller att elevinflytande är enförutsättning för det arbete som pågår i skolan. Det viktigaste för elevernaär att få inflytande i klassrummet, över undervisningen och det egna lärandet.Eleverna skall också ha ett formellt inflytande. Regeringen har lämnatförslag till om en försöksverksamhet med lokala styrelser medelevmajoritet i gymnasieskolan (prop. 1996/97:109). Regeringen betonar att detfriutrymme som läro- och kursplaner ger skapar möjligheter att utforma mycketvarierade lärosituationer.Föräldrar är en viktig men förhållandevis outnyttjad kraft i skolan.Regeringen har genom propositionen om lokala styrelser med föräldramajoritetöppnat möjligheten i och den obligatoriska särskolan att inomramen för en försöksverksamhet inrätta lokala styrelser med föräldramajoritet(prop. 1995/96:157, bet. UbU9, rskr. Detta innebär ett stort steg framåtnär det gäller frågan om föräldrainflytande i skolan, anför regeringen.MotionernaEnligt motion 1996/97:Ub20 (m) yrkande 7 angriper regeringen problemet på felsätt. Tyngdpunkten läggs vid formella strukturer, som knappast ger flertaletelever vare sig mer inflytande över sin egen studiesituation eller ökadekunskaper om demokratiska beslutsprocesser. Det finns en risk att inflytandeoch medbestämmande hänvisas till sammanträdesrummen. Det är viktigt attskolorna finner former för att öka elevernas inflytande och ansvar i skolansvardag. När det gäller föräldrarnas inflytande är rätten och möjligheten attvälja skola grundläggande.I motion 1996/97:Ub27 (kd) framhålls vikten av att föräldrarna blir ennaturlig del av skolans vardag genom att man räknar med varje föräldersengagemang för det egna barnets framsteg och utveckling (yrk. Lärarna ochföräldrarna behöver samverka för att hitta nya vägar för ett utvecklatsamarbete. Utvecklingssamtalen i är ett konkret exempel på hurskolan tillsammans med eleven själv och föräldrarna följer elevens utvecklingoch planerar den fortsatta skolgången. Motsvarande ordning bör införas även igymnasieskolan. Även om eleverna i gymnasieskolan är äldre bör föräldrarnainbjudas till en dialog med eleven och läraren om studiernas uppläggning (yrk.9). Förslaget (i proposition 1996/97:109) om att tillsätta styrelser medelevmajoritet i gymnasieskolan avvisas av motionärerna. Det leder inte tillmålet att eleverna skall få ett konkret inflytande över sin skolvardag (yrk.10).UtskottetEfter förslag av regeringen godkände inriktningen av enförsöksverksamhet med lokala styrelser med föräldramajoritet i ochden obligatoriska särskolan (prop. 1995/96:157, bet. UbU9, rskr. 259).Försöksverksamheten äger rum och ärreglerad i förordningen (1996:605) om försöksverksamhet med lokala styrelser iskolan. Utskottet delar regeringens uppfattning att detta innebär ett stortsteg framåt när det gäller föräldrainflytande i skolan. Föräldrarnasmöjligheter att påverka skolan har varit små. Föräldrarna är enviktig men förhållandevis outnyttjad kraft i skolan. Det är av stor vikt attinflytandet gäller sådana frågor som föräldrarna själva anser vara viktiga.Utskottet instämmer i vad anför om attutvecklingssamtalet, som är ett regelbundet återkommande samtal mellan elev,lärare och föräldrar i , spelar en viktig roll i kontakten mellanskola och hem. Utvecklingssamtalet skall ge föräldrarna en god bild av vad manarbetar med i skolan, hur man arbetar och hur det går för det egna barnet. Detskall ge skolan kunskap om hur föräldrarna ser på elevens utveckling. Detskall också ge eleven möjlighet att ge sin syn på skolarbetet och den egnainsatsen. Utskottet utgår från att skola och hem - föräldrar och barn -tillsammans utvecklar dessa samtal till en bred kontaktyta som ger ömsesidiginformation och leder till ömsesidiga åtaganden. Regeringen redovisar iskrivelsen att utveckling förordat attutvecklingssamtal också borde förekomma i gymnasieskolan och då föras mellanlärare och elev. Regeringen delar denna bedömning men anser i likhet medkommittén att något obligatorium inte bör införas. Utskottet finner inte skälatt uttala någon annan uppfattning.När det gäller elevinflytande i gymnasieskolan och komvux har riksdagennyligen beslutat om en försöksverksamhet med lokala styrelser medelevmajoritet (prop. 1996/97:109, bet. UbU10, rskr. Försöksverksamhetenmed lokala föräldrastyrelser har varit modell för hur de lokala styrelsernamed elevmajoritet skall utformas. Försöksperioden börjar ochomfattar , vilket innebär att den avslutas medförsöksperioden för föräldrastyrelserna i och den obligatoriskasärskolan. Med anledning av de synpunkter som motionärerna nu framförbeträffande elevernas inflytande vill utskottet hänvisa till vad utskottetanförde i betänkandet.Enligt utskottets mening är det självfallet väsentligt att eleverna generelltfår ett sådant ökat inflytande att de kan påverka sin vardagssituation. Dettastår inte i motsättning till att elever får ett formellt inflytande vilket kanses som ett led i deras demokratiska fostran; i skolans uppgifter ingår attfostra ansvarskännande och demokratiska samhällsmedborgare. I likhet medregeringen anser utskottet att ett elevinflytande i lokala styrelser förskolan markerar att eleverna är kompetenta att ta ett större ansvar. Det kan isin tur leda till att också elevinflytandet i klassrummet ökar. Om elever ochpersonal upplever att den demokratiska processen i skolan fungerar och attelevernas åsikter och synpunkter bemöts med allvar och respekt, måste rimligenden attityden också ha betydelse för det mer informella inflytandet. Utskottetvill särskilt lyfta fram att elevinflytandet inte enbart är en rättvise- ochdemokratifråga utan också en fråga om utbildningskvalitet. Med ökat inflytandeöver undervisningssituationen ökar motivationen hos den enskilde eleven.Utskottet anser att motionsyrkandena i motsvarande delar bör avslås avriksdagen.Förskola, skolstart m.m.SkrivelsenRegeringen framhåller att den sociala miljö och den pedagogiska stimulans sombarn möter under barndomsåren på ett avgörande sätt påverkar derasförutsättningar för utveckling och lärande. Förskolan bör därför ges sinrättmätiga betydelse som den första grundstenen i utbildningssystemet.Förskolans pedagogiska roll bör förstärkas och tydliggöras. Genom enintegration av förskola, skola och skolbarnsomsorg kan all pedagogiskverksamhet som rör barn och ungdom bilda en helhet som höjer kvaliteten iverksamheterna. Samordningen av förskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen ochskolan skall också omfatta styrdokument, lagstiftning och tillsyn.Regeringen anser att läroplanen för bör ersättas med ettgemensamt måldokument för förskolans verksamhet för sexåringarna, grundskolanoch skolbarnsomsorgen. Även förskolans verksamhet för de yngre barnen, sombedrivs i daghem och deltidsgrupper, bör ges ett nytt måldokument medmotsvarande karaktär av läroplan. skall bli myndigheten förtillsyn, uppföljning, utvärdering och utveckling av skolan,förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen.MotionernaEnligt motion 1996/97:Ub20 (m) bör alla barn mellan erbjudaspedagogisk verksamhet. Skolpliktsåldern skall sänkas till med möjlighetför de barn som har behov därav att uppskjuta skolstarten . Ett raktbeslut om sänkt skolstartsålder är bättre än frivilliga förskoleklasser, ansermotionärerna (yrk. Det måste vara likvärdiga villkor mellan enskilda ochoffentliga huvudmän inom förskola och skolbarnsomsorg och likvärdiga villkormellan olika typer av verksamheter inom förskolan. Kommunerna måste varaskyldiga att ge bidrag till en enskild huvudman (yrk. 10).I motion 1996/97:Ub24 (c) i denna del förordas att en tioårig grundskola medstart införs . Genom att integrera förskolanssexårsverksamhet i ges möjligheter att utveckla samarbetet mellanförskola och skola. Ett gemensamt måldokument för den obligatoriska skolan,skolbarnsomsorgen och sexårsverksamheten i förskolan bör leda tillgenomförande av en tioårig grundskola. Motionärerna framhåller att det ärviktigt att kommunerna erbjuder någon form av femårsverksamhet liknande denverksamhet som finns i förskolans regi för sexåringarna.Enligt motion 1996/97:Ub26 (fp) yrkande 1 bör alla barn från åldererbjudas plats inom en barnomsorg med tydlig pedagogisk inriktning.Förskoleverksamheten skall omfattas av en läroplan och vara en integrerad delav skolsystemet. All personal skall vara högskoleutbildade förskollärare.Motionärerna anser att integrationen mellan skola, förskola och barnomsorgenmåste öka. Ett gemensamt måldokument är ett steg i rätt riktning.I motion 1996/97:Ub27 (kd) framhålls att föräldrarnas roll och inflytandemåste betonas i måldokumentet för de yngre förskolebarnen. Ett gott samarbetemellan föräldrarna och förskolan är en förutsättning för en positiv utvecklingför barnen (yrk. Det framgår inte av regeringens skrivelse om den öppnaförskolan kommer att omfattas av måldokumentet. Den öppna förskolan borde varatillgänglig för alla barn mellan ett och som inte deltar i annanförskoleverksamhet (yrk. Motionärerna avvisar skolplikt vid ålder.Skolplikten bör även i fortsättningen vara nioårig och skolstarten flexibel(yrk. 3).Frågan om barnomsorg för barn till arbetslösa tas upp i motion 1996/97:Ub22(v) yrkande 3. Kommunens skyldighet att tillhandahålla barnomsorg börförtydligas. Tillgången till barnomsorg är utomordentligt viktig för allabarns utveckling och hälsa. Barnets rätt till eget rikt liv, utveckling ochutbildning måste sättas främst. En fungerande barnomsorg är nödvändig även förden som är arbetslös. Utan ordnad barnomsorg är möjligheten att få en nyanställning minimal.Enligt motion 1996/97:Ub18 (m) yrkande 1 finns det två väsentliga nackdelarmed regeringens upplägg vad gäller sexåringarna. Några procent av sexåringarnakommer att stå utanför verksamheten eftersom den inte - som en skolstart ålder - är obligatorisk för alla barn. Man riskerar också att motverkaen fortsatt lokal utveckling av en ökad integration mellan förskola och skolaoch att i hög grad styra de lokala organisationsformerna, heter det imotionen.UtskottetUtskottet har tidigare under innevarande behandlatfrågor om förskoleverksamheten, skolstartsålder och integrering avförskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg. Utskottet behandlade i börjanav regeringens proposition 1995/96:206 Vissa skolfrågor m.m. samtmed anledning av denna väckta motionsyrkanden (bet. 1996/97:UbU5). Ipropositionen redovisade regeringen sin syn på en integrering avförskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg. Därefter har motionsyrkanden isamma fråga behandlats i betänkande 1996/97:UbU6 resp. yttrande 1996/97:UbU6y.Dessa tidigare behandlade yrkanden liknar till sitt innehåll och syfte i storutsträckning dem som behandlas.Barnomsorg och skola-kommittén (BOSK) har överlämnat sittbetänkande Växa i lärande - Förslag till läroplan för barn och unga (SOU 1997:21) till skolministern. Förslaget remissbehandlas för närvarande.Även förslag från en arbetsgrupp inom om hurtillämpliga delar av bestämmelserna om förskoleverksamhet och skolbarnsomsorgi socialtjänstlagen (1980:620) kan inarbetas i skollagen (1985:1100) harnyligen remissbehandlats. Arbetsgruppen har bl.a. föreslagit att förskolan försexåringarna skall utgöra en egen skolform - förskoleklass - inom detoffentliga skolväsendet för barn och ungdom och att bestämmelserna om dettaförs in i ett nytt kapitel i skollagen. Det skall enligt förslaget varaobligatoriskt för kommunerna att anordna förskoleklasser, men frivilligt förbarnen att delta. Vidare har regeringen givit BOSK tilläggsdirektiv attutarbeta förslag till måldokument för den pedagogiska verksamheten iförskolan och göra en översyn av skollagen utifrån de krav integreringen avförskola, skola och skolbarnsomsorg ställer och utifrån förslagen till nyamåldokument för verksamheterna. Uppdraget skall var slutfört senast den 1november 1997 (dir. 1997:30).När utskottet behandlade yrkanden med anknytning tillpedagogisk verksamhet för barn i förskoleåldern uttryckte utskottet sigpositivt om det arbete som inleds i syfte att finna metoder och former föratt stimulera barns tidiga lärande. Utskottet ansåg att tilläggsdirektiventill BOSK till stor del svarade mot de synpunkter som framförts i motionernaoch att därför utan något särskilt uttalande borde avslå dem. Närdet gällde frågor om skolstartsålder och skolpliktens omfattning gjordeutskottet den bedömningen att den fortsatta beredningen inom Regerings-kansliet av utredningsförslagen om en gemensam lagstiftning och ett gemensamtmåldokument för skolformerna förskoleklass och grundskola borde avvaktas.Utskottet finner inte skäl att ändra sitt ställningstagande från februari.Eftersom beredning av frågorna pågår inom , bör medhänvisning härtill avslå yrkandena i denna del.Det närmare innehållet i måldokumentet för förskolan berörs i motion1996/97:Ub27 (yrk. 1 och 2). Utskottet anser att det är självklart med en närasamverkan med föräldrarna när det gäller de yngre barnen inom förskolan.Utskottet utgår från att föräldrasamarbetet kommer att betonas i det kommandemåldokumentet för förskolan. I fråga om den öppna förskolan har regeringen idirektiven om måldokument för förskolan angett följande: ?Måldokumentet börkunna vara vägledande även för andra verksamheter än förskolan, t.ex.familjedaghemmen, den öppna förskolan och barn på sjukhus.? Utskottet anseratt yrkandena bör avslås med hänvisning till pågående utredning.När det gäller frågan om likvärdiga villkor mellan enskilda och offentligahuvudmän inom förskolan och barnomsorgen (motion 1996/97:Ub20 yrk. 10) erinrarutskottet om att efter regeringsskiftet beslutade attupphäva tidigare av den borgerliga regeringen införda lagbestämmelser rörandebarnomsorg. Bl.a. upphävdes bestämmelserna omkommunernas skyldighet att ge bidrag till enskilda förskolor, enskildafritidshem och enskild integrerad skolbarnsomsorg, vilka skulle ha trätt ikraft . I stället gäller nu att kommunerna efter egenbedömning kan lämna bidrag till enskild förskoleverksamhet och enskildskolbarnsomsorg (18 § socialtjänstlagen). har i februari 1997behandlat motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om bidrag tillenskild barnomsorg (bet. 1996/97:SoU8 s. 41). avstyrkteyrkandena och anförde därvid följande:Enskild barnomsorg kan enligt utskottet berika barnomsorgen och bidra till enpositiv utveckling. Någon anledning att ändra reglerna för kommunernasersättning till enskilda alternativ föreligger emellertid inte. Utskottetanser vidare att en kommun skall kunna avslå en ansökan om tillstånd attbedriva förskole- eller fritidshemsverksamhet med hänvisning till att behov avytterligare platser saknas.Utskottet har ingen annan uppfattning än socialutskottet och anser attyrkandet bör avslås av riksdagen.När det gäller frågan om barnomsorg för barn till arbetslösa (motion1996/97:Ub22 yrk. 3) vill utskottet peka på att enligt gällande bestämmelser(14 a § socialtjänstlagen) skall förskoleverksamhet och barnomsorgtillhandahållas i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnasförvärvsarbete eller studier eller barnets eget behov. Denna bestämmelseinfördes i socialtjänstlagen efter förslag av regeringen i propositionen omutvidgad lagreglering på barnomsorgsområdet (prop. 1993/94:11). I dennaproposition anges att det bör vara en strävan att ett barn, om föräldrarna såönskar, får behålla en plats i förskolan även vid förändrade socialaförhållanden, t.ex. om en förälder blir arbetslös eller tar ledigt för vård avett yngre syskon. Det bör enligt propositionen undvikas att barnet rycks uppur barngruppen när sådana förändringar inträffar. Bedömningen bör således idessa fall göras med beaktande av barnets behov av trygga förhållanden och avatt delta i pedagogisk verksamhet, anges det (prop. s. 33). I det ovan nämndabetänkandet har socialutskottet även behandlat denna fråga (SoU8 s. 42).Socialutskottet framhöll att det är angeläget att barn vars föräldrar blirarbetslösa eller föräldralediga och som har behov av det får behålla sin platsi barnomsorgen. En noggrann bedömning bör i varje enskilt fall göras avbarnets behov av trygga förhållanden och av att delta i pedagogisk verksamhet.Någon ändring av bestämmelserna i socialtjänstlagen behövs inte, anfördesocialutskottet.Frågan om förskola för utsatta barn har också tagits upp iutvecklingsplanen. Regeringen anför att det är viktigt för utsatta barn att fådet stöd som förskolan innebär. Utskottet förutsätter i likhet med regeringenatt kommunerna tar sitt ansvar i enlighet med lagstiftningen. Utskottet anserdet inte påkallat med något uttalande av i frågan.