bet · GK01NU10 · 1997-03-18 00:00:00 — Motionärerna anser att det inom denna ram även börskapas utrymme för lån till kvinnor som avser att starta kooperativa företag.I motion 1996/97:N246 (mp) begärs ett riksdagsuttalande om kooperativtentreprenörskap. Vidare föreslås att hos regeringen skall begäraförslag om ett särskilt ?starta-vårt-stöd? som ger ej arbetslösa medlemmar inystartade kooperativ motsvarande stöd som lämnas till arbetslösa medlemmar.Vidare efterlyses förslag om en särskilt anpassad stödform för att stimuleratill nystart av kooperativa företag. Huvudmålet i kooperativt entreprenörskapär ofta att skapa arbetstillfällen eller att trygga befintlig sysselsättning,säger motionärerna. De hänvisar till erfarenheter från de lokala kooperativautvecklingscentrumen (LKU); berörda entreprenörer skulle inte ha skapat deaktuella arbetstillfällena om inte det kooperativa alternativet hade funnits.Det kooperativa entreprenörskapets särdrag är, enligt motionärerna, att man ärflera och att man försöker skapa ett demokratiskt förvaltat företag. När engrupp startar ett gemensamt ägt företag kan någon i gruppen ha rätt tillstarta-eget-stöd, medan andra i gruppen har arbete och därmed inte rätt tillsådant stöd, säger motionärerna. De befarar att konsekvensen kan bli attgruppen får en sämre kompetensmässig sammansättning, vilket skulle undvikas omsamtliga medlemmar fick rätt till stöd. Kooperativa och medarbetarägda företaghar svårare att erhålla riskkapital, hävdas det vidare. Det finns ingaspeciella stödformer för kooperativa entreprenörer, men om det anses önskvärtatt en större del av befolkningen skall ta del i nyföretagande måste anpassadestödformer inrättas, anser motionärerna.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen anvisade ett anslag på till stödtill kooperativ utveckling (prop. 1996/97:1, bet. I betänkandetredovisades (s. 12) vad som gäller för det aktuella anslaget (A 3). Dettadisponeras för statsbidrag till kooperativ utveckling. Föreskrifter häromfinns i förordningen (1993:569) om stöd till kooperativ utveckling.Statsbidrag kan ges dels till kostnadsfri information och rådgivning tillallmänheten om kooperativt företagande, dels till kooperativa projekt. Detövergripande målet är att stimulera en utveckling av kooperativa småföretaggenom att ge allmänheten tillgång till information och rådgivning om denkooperativa företagsformen. Rådgivningen skall vara likvärdig med den som gesom andra företagsformer. Kooperativa rådet (I 1983:G) är regeringens organ förkontakt och dialog med kooperationen. Merparten av stödet fördelas till 23LKU.Utskottet anförde i det nyssnämnda betänkandet (s. 50) att det såg positivtpå det som meddelades i budgetpropositionen om att det är regeringens ambitionatt underlätta framväxten av nya kooperativa företag och främja kunskapen omden kooperativa företagsformen. Utskottet utgick vidare från att LKUuppmärksammas särskilt i uppdraget till landshövdingarna inom ramen försmåföretagsprogrammet.Regeringen har , inom ramen för detta program, fattat beslut om attanvisa ytterligare till verksamheten hos LKU utöver de 6,5miljoner kronor som fattade beslut om i december 1996.Vidare har regeringen för avsikt att lämna enproposition om den kooperativa företagsformen. I underlaget för dennaproposition ingår betänkandet Attityder och lagstiftning i samverkan (SOU1996:31) som Företagskooperativa utredningen lade fram . Utredningenhade tillsatts mot bakgrund av ett riksdagsuttalande på näringsutskottetsinitiativ våren 1994.Beträffande behovet av fakta om den kooperativa sektorn som aktualiseras imotion 1996/97:N228 (s) kan noteras att regeringen i budgetpropositionenaviserade en samhällsekonomisk studie för att ytterligare belysa efekterna aven satsning på kooperativt företagande. iÖstersund har vidare publicerat en rapport om kooperativa företag.Utskottets ställningstagandeUtskottet redovisar först sin allmänna syn på näringspolitiken. Därefterkommenteras övriga aktuella yrkanden i den ordningsföljd som de har refereratsi det föregående. I den tidigare redovisningen har i anslutning till de olikamotionerna vissa kompletterande uppgifter lämnats under berörda rubriker.Dessa omständigheter - till vilka utskottet här hänvisar - utgör i flertaletfall grunden för utskottets ställningstagande till motionerna.Enligt utskottets uppfattning och i likhet med vad som anfördes ibudgetpropositionen är näringspolitikens främsta syfte att medverka till enhalvering av den öppna arbetslösheten till . För att klara dettakrävs en omfattande förnyelse av näringslivet; näringspolitiken måste varainriktad på att främja nyföretagande och tillväxt i befintliga småföretag. Desmå företagen har en avgörande roll för förnyelsen av näringslivet och därmedför sysselsättningen.Utskottet vill också framhålla att näringspolitiken måste ses mot bakgrundav den ekonomiska politik som förs. Denna måste innebära en stramfinanspolitik, som ger förutsättningar för låga räntor och låg inflation.Balans i de offentliga finanserna måste nås och upprätthållas.För att underlätta förnyelsen av näringslivet är det viktigt att attityderpåverkas samt att villkoren för företagande, entreprenörskap och innovationerförbättras. Olika hinder för småföretagens expansion måste undanröjas. Enangelägen uppgift för näringspolitiken är att främja utvecklingen av de småoch medelstora företagens förmåga att övergå till mer flexiblaarbetsorganisationer, att öka kunskaps- och kompetensnivån inom företagen ochatt stimulera användningen av modern teknik.Det program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt på 1 miljardkronor som fattade beslut om (prop. 1995/96:222, bet.FiU15) innebär just en sådan inriktning av näringspolitiken som utskottetförordar. En viktig utgångspunkt är härvid att skillnader i regionalaförutsättningar skall påverka näringspolitikens inriktning och utformning. Enannan viktig utgångspunkt är det ökade behovet av helhetslösningar ochsamverkan mellan olika aktörer på internationell, regional och lokal nivå,liksom mellan olika politikområden för att skapa sunda villkor förnäringslivet. Som framgått av den redogörelsen har under hösten 1996och olika beslut fattats om till vilka ändamål de anslagna medlenskall användas. Generellt gäller att de insatser som sålunda beslutats om ännuinte har hunnit ge några påtagliga resultat. Beträffande de s.k.landshövdingepengarna har beslut fattats.Näringspolitikens inriktning på att främja förnyelse och tillväxt inäringslivet innebär att med olika generella medel stärka det nationellaproduktionssystemet. Därvid är det centralt att spelreglerna är överskådliga,konsekventa och stabila. konkurrens är vidare en förutsättning för ettdynamiskt näringsliv.Av stor betydelse för näringspolitiken är inriktningen och utformningen avenergipolitiken. Härvid är det av avgörande vikt att energiförsörjningen påkort och lång sikt säkras. Regeringen har , på basis av enöverenskommelse mellan Socialdemokraterna, ,lagt fram en proposition om den framtida energipolitiken (prop. 1996/97:84).Härmed inleds den nödvändiga omställningen av det svenska energisystemet.Överenskommelsen får ses som en del i arbetet att bygga om till ettekologiskt uthålligt samhälle.Ett gott företagsklimat förutsätter vidare en internationelltkonkurrenskraftig företagsbeskattning och tillfredsställande villkor förriskkapitalförsörjningen. I syfte att underlätta försörjningen med riskkapitalför små och medelstora företag beslöt om lättnader idubbelbeskattningen (prop. 1996/97:45, bet. Vidare har beslut fattatsom en sänkning av lönekostnaderna för i första hand de små företagen genom attarbetsgivaravgifterna reduceras på enlönesumma (prop. 1996/97:21, bet. FiU1).Behovet av stabila spelregler lyfts fram i bl.a. motionerna 1996/97:N269(m), 1996/97:N255 (fp) och 1996/97:N256 (kd). Som anförts ser utskottetdet som en central del av näringspolitiken att företagen har stabilaspelregler. I begreppet stabila spelregler inbegriper utskottet att företagenkan räkna med låga räntor och låg inflation. Detta är helt avgörande för attföretagen skall kunna planera sin framtida verksamhet och sina investeringar.Den sanering av statsfinanserna som genomförts i samarbete mellanSocialdemokraterna och har haft till syfte att skapaförutsättningar för låga räntor och låg inflation.Vid saneringen av statsfinanserna har skattehöjningar utgjort en viktig del,både genom att bidra med ökade inkomster till staten och genom att bördornadärigenom har kunnat fördelas efter bärkraft. Några stora förändringar av dettotala skatteuttaget, som förordas i motion 1996/97:N269 (m), finns det medhänvisning till kravet på balans i budgeten inte utrymme för. Däremot kanjusteringar och omfördelningar mellan olika skatter komma att aktualiseras,bl.a. till följd av den fortgående internationaliseringen av den svenskaekonomin samt önskemål om ökad miljörelatering av skattesystemet och omförbättringar för småföretagen.Ett tecken på den förbättring av företagsklimatet som skett är redovisningenav antalet företagskonkurser, vilka stadigt har minskat sedan våren 1996.Mellan minskade sålunda antaletföretagskonkurser , enligt uppgifter från Upplysningscentralen UC AB.Vid en jämförelse mellan kan enminskning av antalet företagskonkurser konstateras.Tjänstesektorns betydelse för möjligheterna att få till stånd en ökadsysselsättning betonas i de tre nyssnämnda motionerna. I motion 1996/97:N256(kd) förordas att en modell för hushållstjänster liknande den som finns iDanmark skall prövas i . Som tidigare redovisats harTjänstebeskattningsutredningen haft i uppdrag att analysera den privatatjänsteproduktionens nuvarande och framtida roll i samhällsekonomin ochförutsättningarna för dess utveckling. Utredningen har avlämnat sittbetänkande, vilket kommer att bli föremål för sedvanligt beredningsarbete. Medhänvisning härtill finns det, enligt utskottets mening, inte anledning förriksdagen att nu göra något uttalande i saken.I motionerna 1996/97:N252 (c) och 1996/97:N270 (mp) föreslås insatser föratt främja utvecklingen av s.k. gröna jobb. I finansplanen ibudgetpropositionen angavs att den ekonomiska politiken skall utformas medhänsynstagande till medborgarnas krav på god livskvalitet, miljö och välfärd ivid mening. En tillväxt som bygger på rovdrift av naturen är ingen långsiktigthållbar tillväxt, sades det. Visionen är i stället att skapa ett ekologisktuthålligt samhälle där tillväxt och god miljö förenas. I budgetpropositionenhänvisades också till det program om förmiljöinvesteringar som beslutade om (prop. 1995/96:222, FiU15).Regeringen har i en skrivelse till (skr. 1996/97:50)redovisat sitt arbete med omställningen till ett ekologiskthållbart samhälle med vissa framåtblickar. En viktig del är, sägs det, atttydliggöra de olika samhällssektorernas ansvar för hushållningen mednaturresurser och för att integrera miljöhänsyn i sina verksamheter. Iskrivelsen konstateras att regeringen - utöver ett antal pågående utredningarsom redovisas - har tillsatt en särskild delegation för ekologiskt hållbarutveckling inom . Delegationen har två huvuduppgifter,nämligen dels att utveckla en för samhällssektorerna gemensam plattform med ensammanhängande målstruktur som innefattar såväl miljömål som mål föranvändning av och försörjning med naturresurser, dels att utveckla de förstastegen i ett brett och långsiktigt investeringsprogram för ekologiskhållbarhet och ökad sysselsättning. Avsikten är att ramarna för detta programskall läggas fast i den ekonomiska vårpropositionen 1997, och att en samladpolitik för ekologisk hållbarhet skall presenteras i sina huvuddrag ianslutning till budgetpropositionen 1997.Vad som anförs i motion 1996/97:A432 (c) om att lantbruket och landsbygdenskall beaktas inom ramen för småföretagsprogrammet innebär ingen motsättningmot uppläggningen av programmet. Avsikten med landshövdingeuppdraget är att deolika regionerna skall kunna utforma de aktuella insatserna med utgångspunkt ide speciella förutsättningar som gäller i respektive region.I motion 1996/97:N271 (v) efterfrågas en mer aktiv näringspolitik medinriktning på bl.a. de kunskapsintensiva branscherna, småföretagen ochnätverksstrategier. Detta är frågor som utskottet, enligt vad som tidigareanförts, anser är viktiga beståndsdelar i den näringspolitik som utskottetförordar och som kommer till uttryck i t.ex. småföretagsprogrammet. Somexempel kan nämnas det beslutade stödet till de industriellautvecklingscentrumen. Däremot anser utskottet inte att olika definitioner avbegreppet småföretag har någon praktisk betydelse för de insatser som görs påområdet. När det gäller gränsen för antal anställda är detta, enligtutskottets mening, en fråga för de organ som har ansvar för den officiellastatistiken. Beträffande företagsform anser utskottet att det är ensjälvklarhet att statliga insatser skall vara neutrala till olikaföretagsformer.Med det här anförda avstyrker utskottet de aktuella yrkandena i motionerna1996/97:N269 (m), 1996/97:N252 (c), 1996/97:A432 (c), 1996/97:N255 (fp),1996/97:N5 (fp), 1996/97:T224 (fp), 1996/97:A433 (fp), 1996/97:N271 (v),1996/97:N270 (mp) och 1996/97:N256 (kd).Utskottets inställning beträffande statliga företag är att staten har enbetydelsefull roll som ägare av företag inom såväl basindustrierna som andrabranscher. Ett statligt ägande är motiverat av bl.a. sysselsättnings- ochregionalpolitiska skäl och behövs därutöver för att bevaka viktigarenaturtillgångar såsom skogen och malmen. Dessutom har statliga företag enfunktion att fylla som en motvikt till det privata näringslivet. Utskottet harmed tillfredsställelse noterat regeringens klargörande av att den inte ämnarfortsätta med de ideologiskt motiverade utförsäljningarna av statligt ägdaföretag som genomfördes av den borgerliga regeringen. Utskottet vill ocksåframhålla att det är av största vikt att staten kan agera effektivt i sin rollsom ägare av företag. Med detta avstyrker utskottet de här aktuella motionerna1996/97:N206 (m), 1996/97:N270 (mp) och 1996/97:N256 (kd) i berörda delar.Beträffande yrkandena om avreglering vill utskottet hänvisa till dentidigare redovisningen över vad som görs inom i den frågan.Därav framgår den vikt som regeringen lägger vid detta arbete. Enligt vadutskottet erfarit avser Närings- och att göra enkartläggning av vilka resultat som de olika departementen uppnått vad avserregelförenkling. Detta kan komma att kopplas till en aviserad förfrågan frånOECD till medlemsländerna avseende regelreformering. Enligt utskottets meningvore det värdefullt med en sådan kartläggning för att ytterligare kunnaeffektivisera arbetet på området.Vidare kan erinras om den småföretagsdelegation som tillsatts ochsom har till uppgift att identifiera problem och föreslå åtgärder för attundanröja onödiga hinder för etablering och tillväxt i småföretag. Med detsagda avstyrker utskottet de här aktuella yrkandena i motionerna 1996/97:N269(m), 1996/97:N212 (m, fp, kd), 1996/97:N258 (m), 1996/97:N252 (c),1996/97:L212 (fp), 1996/97:N270 (mp) och 1996/97:Fi214 (kd).Företagsstödsutredningen uppskattade omfattningen av statligt företagsstödinom närings-, regional- och arbetsmarknadspolitikområdena till totalt ca 6,1miljarder kronor /95, varav stödet inom näringspolitikenberäknades till . När man i den allmänna debatten, liksomi motionerna 1996/97:N244 (kd, m) och 1996/97:N256 (kd), talar ommöjligheterna att kvitta sänkta företagsstöd mot sänkta arbetsgivaravgifterinkluderas ofta i begreppet företagsstöd sådana stödformer som jordbruksstöd,räntebidrag till bostadsbyggande, bankstöd m.m. Dessa kan dock inte anses somföretagsstöd i mer avgränsad mening och tillhör inte heller näringsutskottetsberedningsområde. Utskottet avstyrker de båda nämnda motionerna i aktuelladelar.Beträffande motionerna om stöd till uppfinnare och innovatörer villutskottet understryka vikten av att uppfinningar och idéer kommer ut påmarknaden. har, jämfört med andra länder, haft svårigheter med attåstadkomma kommersialisering av de idéer och uppfinningar som finns. Somframgått av tidigare redovisning, lämnas inom näringspolitiken olika former avstöd till uppfinnare och innovatörer av olika aktörer - , ALMI-bolagen,produktråden, Industrifonden och Innovationscentrum.Inom ramen för småföretagsprogrammet har, som redovisats, fattats olikabeslut av relevans för frågan om stöd till uppfinnare och innovatörer. Detgäller sådant som samverkan mellan högskolor och näringsliv, tekniköverföringoch projektet . Särskilt intressant i detta sammanhang är detnyligen fattade beslutet om utveckling av industriella utvecklingscentrum pånio orter i landet. I några av de här aktuella motionerna tas upp frågan om deproblem en uppfinnare eller innovatör kan ställas inför i samband medpatentprocessen. har, som nämnts, lämnat ett förslag om införande av enrättsskyddsförsäkring för patent, vilket nu är föremål för beredning inomNärings- och . Vidare vill utskottet hänvisa till deinsatser som kommer att göras inom ramen för det s.k. landshövdingeuppdragetoch som har bäring också på situationen för uppfinnare och innovatörer. Meddet här anförda avstyrker utskottet i aktuella delar motionerna 1996/97:N202(s), 1996/97:N227 (s), 1996/97:N240 (s), 1996/97:N242 (s, m, c, fp, kd),1996/97:N205 (m), 1996/97:N252 (c) och 1996/97:N209 (c).För att det skall vara möjligt att minska arbetslösheten måste många olikavariabler samverka. En ökning av kvinnors företagande är en faktor som kanbidra till en minskning av arbetslösheten. Enligt beräkningar som gjorts utgörkvinnor av samtliga företagare. Att identifiera vilka omständighetersom utgör hinder för kvinnor att starta företag och vidta åtgärder för atteliminera dessa är, enligt utskottets mening, en angelägen uppgift inomnäringspolitiken. Liksom att det statliga stödet inom näringspolitiken börvara neutralt mellan olika företagsformer bör det också vara neutralt mellankvinnor och män. De företagarlån till kvinnor som ansvarar för kan sessom en del i strävandena att åstadkomma en sådan neutralitet. Flertalet ALMI-bolag har också, som redovisats, särskilda handläggare som arbetar medkvinnliga företagare.Utskottet vill även erinra om att i landshövdingeuppdraget skallmöjligheterna att stödja kvinnors företagande särskilt beaktas. När det gälleryrkandet om forskning om kvinnors företagande hänvisar utskottet till detforskningsprogram som för Småföretagsforskning fattatbeslut om visst stöd till. Utskottet utgår från att ytterligare medel skallkunna erhållas för detta forskningsprogram.Med vad som här anförts avstyrker utskottet motionerna 1996/97:N212 (m, fp,kd), 1996/97:N252 (c), 1996/97:A432 (c), 1996/97:A807 (c), 1996/97: N208 (mp)och 1996/97:N256 (kd) i berörda delar.De problem som finns rörande invandrares företagande sammanhänger, enligtutskottets mening, främst med att relevant information från myndigheter ochandra aktörer inte alltid når fram. Mot denna bakgrund ser utskottet dettidigare nämnda försöksprojektet som bedrivs av i som mycketpositivt. Efter utvärdering kan liknande verksamheter komma att etableras iandra delar av landet. Något behov av uttalande från sida kanutskottet inte se; motionerna 1996/97:Sf613 (s) och 1996/97:Ub247 (fp)avstyrks sålunda i berörda delar.När det gäller förslaget i motion 1996/97:N221 (m) om en utredning om lokalariskföretagsbörser hänvisar utskottet till det tidigare nämnda uppdraget somNUTEK har på området, och där slutredovisning skall ske . Motionenavstyrks därmed.Kompetensutveckling och mentorskap, som berörs i motionerna 1996/97: N269(m), 1996/97:N252 (c), 1996/97:A432 (c) och 1996/97:N256 (kd), är viktigaområden när det gäller näringspolitiska insatser för småföretagen. redogjort för har inom ramen för småföretagsprogrammet 20miljoner kronor anvisats dels till ett , dels till mentorskap och styrelseförstärkning. Vidare harutskottet redovisat vilka typer av utbildningar med inriktning påentreprenörskap som finns inom skolväsendet och vid universiteten ochhögskolorna. Något behov av ett uttalande av i frågan kan utskottetinte se och avstyrker därför i berörda delar de nyssnämnda motionerna.Olika förslag för att främja teknikspridning m.m. läggs fram i motionerna1996/97:N263 (s), 1996/97:N243 (s, m, c, fp, kd), 1996/97:N269 (m),1996/97:N270 (mp), 1996/97:N256 (kd) och 1996/97:Fi214 (kd). Som tidigareredovisats har olika åtgärder vidtagits för att genom digitaliseringunderlätta åtkomsten av olika typer av information av relevans försmåföretagen. Utskottet anser att detta är viktiga åtgärder, men att någotuttalande av i saken inte är erforderligt. Frågan omteknikupphandling, som berörs i vissa av de nämnda motionerna, är som nämntsföremål för utredning ( slutrapportering planeras till sommaren 1997.Tekniköverföring till småföretag och samverkan mellan näringsliv och högskolaär insatser som vidtagits inom ramen för småföretagsprogrammet. Sammantagetanser utskottet att det inte finns behov av något uttalande avriksdagen avseende teknikspridning; sålunda avstyrks i berörda delar de häraktuella motionerna.Kooperativa företag intar, enligt utskottets mening, en viktig roll inomsmåföretagsamheten. Som utskottet tidigare framhållit måste de kooperativaföretagen behandlas på ett med andra företagsformer konkurrensneutralt sätt.Regeringen har aviserat en proposition om den kooperativa företagsformensenare . Något behov av ett uttalande av om att lyftafram de kooperativa företagen i den officiella statistiken, som begärs imotion 1996/97:N228 (s), kan utskottet inte se. Inte heller anser utskottetatt bör göra något uttalande om att skall avsätta särskildalånemedel för kooperativa företag inom ramen för de medel som är avsatta förlån till kvinnors företagande, vilket föreslås i motion 1996/97:A432 (c).ALMI:s låneverksamhet skall självfallet vara neutral mellan olikaföretagstyper. Frågan om ansvarsfördelningen mellan olika departement, som tasupp i motion 1996/97:N252 (c), är en fråga för regeringen.Att utöka det starta-eget-stöd som arbetslösa personer kan erhålla till attockså omfatta icke arbetslösa, vilket föreslås i motion 1996/97:N246 (mp),menar utskottet vara principiellt helt felaktigt. Inte heller anser utskottetatt det bör införas några särskilda stödformer för kooperativa företag. Istället bör strävan vara att kooperativa företag på olika sätt skall behandlaslikvärdigt med andra typer av företag. I detta sammanhang vill utskotteterinra om att regeringen beslutat anvisa - inom ramen försmåföretagsprogrammet - ytterligare till verksamhet hosLKU, utöver de medel på som tidigare anslagits. Med detanförda avstyrker utskottet i aktuella delar de fyra här nämnda motionerna.TurismMotionernaRiksdagen bör göra ett uttalande om förutsättningarna för utveckling av svenskrese- och turistindustri, anförs det i motion 1996/97:N229 (s). Turistnäringenhar, enligt motionärerna, många olika konkurrensfördelar men det finns ocksåbegränsningar. Det rör sig om att tillgångar på turistområdet i form av natur,kultur och sevärdheter inte är omsatta i produktion på ett kommersiellt sätt.Produktionssystemen är också ofta inriktade på att leverera deltjänster,varför samordning ur kundens synvinkel saknas. Vidare är resmål i många fallinte utformade utifrån besökarens behov, och arrangörs- och återförsäljarledenhar för liten kapacitet. Det finns brister i samspelet mellan privat ochoffentlig sektor, i kompetensen och i stödet inom näringspolitiken - på lokal,regional och central nivå, anser motionärerna. Åtgärder måste vidtas för attexisterande företagsutvecklingsinsatser också skall omfatta turistnäringen,vilket innebär en uppfordran till myndigheter och företag med uppgifter påområdet att innefatta turismen i sin verksamhet, anför motionärerna.Regeringen och måste besluta om en nationellturistpolitik, förordas det i motion 1996/97:N261 (s). Härvid skallutgångspunkten vara att turistnäringen skall utvecklas och nyaarbetstillfällen skapas. förutsättningar att öka antalet turister är,enligt motionärens mening, mycket goda.