bet · GK01UbU13 · 1997-05-22 00:00:00 — Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse med utvecklingsplanför förskola, skola och vuxenutbildning jämte motioner med anledning av densamt ett tidigare väckt motionsyrkande som hör hemma i sammanhanget. Utskottet föreslår att regeringens skrivelse läggs tillhandlingarna.Motionerna rör en rad olika områden som regeringen tar upp i skrivelsen,bl.a. kvalitet och likvärdighet, valfrihet och segregation, elev- ochföräldrainflytande, utvecklingen inom förskola, skola och vuxenutbildningen,lärarfrågor samt roll. Bland andra ämnen som tas upp i motionernakan nämnas hemkunskapsämnet, sexuella trakasserier och betygen i skolan.Samtliga oppositionspartier har var för sig avgivit reservationer vad avserutvecklingsplanen i huvudsak. Därutöver finns reservationer i fråga omuppföljning av de nya reglerna för fristående skolor (m, c, fp, kd),hemkunskaps-ämnets ställning (c resp. kd) samt om betygen i skolan ochsexuella trakasserier (v, mp).SkrivelsenRegeringen har i skrivelse 1996/97:112 Utvecklingsplan för förskola, skola ochvuxenutbildning - kvalitet och likvärdighet berett tillfälle att tadel av vad som anförs i skrivelsen. Motioner med anledning av skrivelsen1996/97:Ub18 av de () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om integrationen förskola och skola,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvecklingen inom ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om roll.1996/97:Ub19 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av hemkunskap i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om undervisning i kost och hälsa i gymnasieskolan.1996/97:Ub20 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förskola, skola och vuxenutbildning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om likvärdighet och kvalitet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en nationell skolpeng,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rätten att välja skola,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av uppföljning av de nya reglerna för fristående skolor,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skolan och segregationen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om elevers och föräldrars inflytande inom skolan,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lärarutbildningen och lärarrollen,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sänkt skolpliktsålder,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om villkoren för olika huvudmän och organisationsformer inom förskolanoch skolbarnomsorgen,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om elevers rätt till särskilt stöd,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om antalet kärnämnen i gymnasieskolan,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om alternativa kurser i gymnasieskolans kärnämnen,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fristående gymnasieskolor,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den arbetsplatsförlagda utbildningen (APU),17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lärlingsutbildningen,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om yrkesexamen inom gymnasieskolan,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om praktikprogrammet,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av lektorer inom skolan,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den kvalificerade yrkesutbildningen,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kvalitetsarbetet i skolan,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om och ett nytt fristående kvalitetsinstitut.1996/97:Ub21 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att stärkahemkunskapsämnet i skolan.1996/97:Ub22 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillgänglighet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om segregation,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om barnomsorg för barn till arbetslösa,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skolhälsovårds- och elevvårdspersonal,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sexuella trakasserier mot barn,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betyg.1996/97:Ub23 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ytterligare verksamhetsformer för vuxenutbildningen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den kvalificerade yrkesutbildningen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kommunala lärcentrum och nätverk för distansutbildning.1996/97:Ub24 av m.fl. (c) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vilkautbildningspolitiska riktlinjer som skall ligga till grund för skolväsendetsutveckling och regeringens förslag den kommande perioden.1996/97:Ub25 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av åtgärder för attutveckla och ta vara på ungdomars intresse för teknik och naturvetenskap.1996/97:Ub26 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förskola och barnomsorg (avsn. 2),2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om (avsn. 3),3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om gymnasieskolan (avsn. 4),4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vuxenutbildningen (avsn. 5).1996/97:Ub27 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om måldokument för skolbarnsomsorg och förskola,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om öppen förskola,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om flexibel skolstart,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om roll som bas för ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hemkunskap,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att konkretisera värdegrunden i det vardagliga arbetet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fristående skolor,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om föräldrainflytande,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvecklingssamtal,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lokala styrelser med elevmajoritet,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rätten att få genomgå sina gymnasiestudier till och med ,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lärlingsutbildning,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nationellt program med speciell inriktning på företagande ochentreprenörskap,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utveckling av kärnämnena,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om poängsystem och studietakt inom vuxenutbildningen.1996/97:Ub28 av m.fl. (mp) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den planeradeutvecklingen av förskola, skola och vuxenutbildning.1996/97:Ub29 av m.fl. (m, fp, kd) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffandeinförandet av ett modernt lärlingssystem.Motion från allmänna motionstiden 19961996/97:Ub233 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de skolpolitiska målen. InledningI propositionen om ansvaret för skolan (prop. 1990/91:18, bet. UbU4, rskr. 76)angavs att underlag och riktlinjer för utvecklingen på skolområdet skall tasfram i samband med den fördjupade prövningen av skolans verksamhet.Riktlinjerna borde presenteras i form av en utvecklingsplan för skolområdet,som i viktiga delar underställs . I propositionen angavs vidare attutvecklingsplanen framför allt skall vara statsmakternas policydokument förskolverksamheten. Som sådant kommer planen också indirekt att vara avbetydelse för planeringsarbetet på nivå och för det lokalautvecklingsarbetet. Den första utvecklingsplanen avsåg perioden /95 -1996/97 (skr. 1993/94:183). Regeringen informerar i förevarande skrivelse omatt den i fortsättningen avser att ta fram en utvecklingsplan vartannat år.Regeringen redogör i skrivelsen för sin grundläggande syn påutbildningsväsendet och anger vilka områden som kommer att prioriteras underden kommande tvåårsperioden. Regeringen prioriterar arbetet med att utvecklautbildningens kvalitet och likvärdighet. Åtgärder måste vidtas för att höjaoch säkra utbildningens kvalitet och kvalitetsarbetet skall utvecklas på allanivåer.I detta betänkande behandlar utskottet dels motioner som har väckts medanledning av skrivelsen, dels ett motionsyrkande från den allmännamotionstiden. Utskottet redovisar först skrivelsens huvudsakliga innehåll.Därefter behandlar utskottet under olika avsnitt vissa övergripande frågor,förskola, skolstart m.m., vissa grundskolefrågor, gymnasieskolan,vuxenutbildning, roll m.m., lärarfrågor m.m. och slutligen vissaövriga frågor.Skrivelsens innehåll i huvudsakRegeringen framhåller att utbildning alltid varit en väsentlig del av densvenska välfärdspolitiken. Nya styrdokument och ett nytt betygssystem harinförts, men reformeringen av utbildningen kan inte avstanna utan skolan måsteständigt utvecklas, betonar regeringen. Efter de avstämningar som hittillsgjorts kan brister konstateras och det finns därför anledning att vidtaåtgärder. Ökad uppmärksamhet på alla nivåer måste ägnas åt resultatet avarbetet. har goda förutsättningar att bli en av världens bästautbildningsnationer. Regeringens ambition är att svensk utbildninginternationellt sett skall ligga i toppen.Samhällets förändringstakt innebär nya villkor för människors livssituation.Nya och större krav ställs på kunskaper och utbildning. En bred kunskapsbas ärdet viktigaste verktyget för att individen skall kunna hantera en föränderligverklighet. Ett arbetsliv i förändring ställer nya krav på utvecklingsförmågaoch flexibilitet. En utvecklad demokrati förutsätter en skola av hög kvalitet,som ger alla elever en bra start i livet. ställer ett föränderligtsamhälle större krav på vuxenutbildningen. De som tidigare fått en kortareutbildning måste ges rätt att nå upp till dagens krav.Den svenska skolan skall vara en sammanhållen skola, som ger likvärdigutbildning för alla barn och ungdomar, betonar regeringen. Barn börjar skolanmed skilda sociala och kulturella förutsättningar. Det är skolans uppgift attanpassa sin organisation och sin undervisning, så att alla barnsförutsättningar tas till vara. Resursfördelningen i kommunerna måste ske påsådant sätt att ojämlikheter kompenseras. Regeringen tar bl.a. upp frågor omrätt att välja skola, skolan och segregationen, jämställdhet i skolan, elevermed behov av särskilt stöd, elev- och föräldrainflytande och skolans kontaktermed omvärlden.Hög kvalitet i förskola, skola och vuxenutbildning i hela vårt land är enfråga om likvärdighet och rättvisa, anser regeringen. Kvaliteten måste intebara säkras utan också förbättras i alla avseenden, såväl i skola som ivuxenutbildning. Enligt regeringens uppfattning är den mest angelägnasatsningen en kvalitetshöjning i , så att alla elever kan nå målenför utbildning.Regeringen framhåller att resultaten i skolan i stor utsträckning beror påpersonalens arbete. En väl utbildad och engagerad personal är avgörande förundervisningens kvalitet och verksamheten i skolan i övrigt. Regeringenredovisar sin syn på bl.a. skolledarrollen, den förändrade lärarrollen ochfrågan om forskarutbildade lärare i skolan.Förskolans pedagogiska roll bör förstärkas och tydliggöras. Genom enintegration av förskola, skola och skolbarnsomsorg kan all pedagogiskverksamhet som rör barn och ungdom bilda en helhet som höjer kvaliteten iverksamheterna, anser regeringen.När det gäller pekar regeringen på att resultat iväsentliga delar är goda och internationellt sett ofta mycket goda. Samtidigtfinns allt fler signaler om svårigheter för att nå läroplanensmål. Regeringen anser att detta är djupt oroande. inre arbete ochutbildningens kvalitet måste nu komma i fokus. Regeringen informerar om attden avser att återkomma till när det gäller åtgärder mot mobbning,timplanefrågor och avgiftsfria skolmåltider.Gymnasieskolan befinner sig i ett intensivt utvecklingsskede. Regeringenskisserar en utveckling av gymnasieskolan som på flera punkter kommer attutredas vidare och där regeringen avser att återkomma till medförslag. Enligt regeringen behöver bl.a. utbudet av nationella program ochderas grenar ses över och ett nytt teknikprogram och en ny modernlärlingsutbildning införas. Kursplanerna i kärnämnena bör fortfarande varagemensamma för alla nationella program, men en tydligare öppning behöverskapas mot varje programs speciella karaktär. Vidare bör en förändring avutbudet av kärnämnen prövas. Ett praktikprogram bör erbjudas inom ramen fördet individuella programmet.Vuxenutbildningen kommer att genomgå en successiv reformering de kommandeåren. En satsning på vuxenutbildning är nödvändig för att förhindra utslagningfrån arbetsmarknaden och vidgade klyftor i samhället. Det nationellakunskapslyftet för vuxna som regeringen har inlett är ett viktigt inslag i ensådan satsning.En likvärdig utbildning kräver att arbetet med att bedöma, värdera ochutveckla kvaliteten i skolan stärks på alla nivåer. Kvalitetsutvecklingen ärett gemensamt ansvar för staten och kommunerna, påpekar regeringen. Regeringenavser att ta fram riktlinjer för kontinuerliga kvalitetsgranskningar pånationell nivå. kontrollerande uppgifter skall kompletteras medkvalitetsbedömningar gjorda av statliga utbildningsinspektörer knutna tillmyndigheten. får en förändrad roll och ett utvidgat ansvars-områdei och med att de nya ansvarsområdena förskoleverksamhet och skolbarnsomsorgtillförs verket. Myndighetens roll som stabsorgan till regeringen börutvecklas. bör aktivt påverka skolans utveckling, anser regeringen.I ett avslutande avsnitt redovisas bl.a. kostnadsutvecklingen för barnomsorgoch skola. Regeringen pekar bl.a. på att den svåra uppgiften att prioriteraoch fördela resurser mellan olika verksamheter förutsätter en aktuell och välfungerande uppföljning och utvärdering som beslutsunderlag.Vissa övergripande frågorKvalitet och likvärdighet m.m.SkrivelsenRegeringen betonar att det är statens uppgift är att hålla fast ettövergripande och nationellt perspektiv på skolan och att stödja, stimulera ochlyfta fram de lokala erfarenheterna, så att skolan som helhet kan inspirerasoch dra nytta av dem. Den förändrade relationen mellan stat, kommun och skolainnebär inte att staten har avsagt sig sitt ansvar för skolan i och med att denationella målen är fastlagda. Målen måste följas upp och resultaten granskas.Målen är inte heller en gång för alla givna utan måste ses över och utvecklasi takt med arbetslivets och samhällets utveckling. Reformeringen avutbildningen kan inte avstanna utan skolan måste ständigt utvecklas.Mål- och resultatstyrningen ligger fast och skall tillämpas fullt ut. Detdecentraliserade och målstyrda systemet har många fördelar. Det förutsätterdock en god kontroll av resultaten, särskilt de kvalitativa. Utan en sådankontroll kan kvalitet och likvärdighet inte garanteras i längden. Det nyabetygssystemet tydliggör skolans resultat på ett helt annat sätt än tidigare.Det är ett instrument bland flera för bättre kontroll av utbildningenskvalitet och likvärdighet. Utvärdering, framför allt kommunernas utvärderingav arbetet i de skolor man är huvudman för, måste ges hög prioritet, enligtskrivelsen.MotionernaI motion 1996/97:Ub20 (m) framhålls nödvändigheten av att arbeta meduppföljning och utvärdering vad gäller elevernas kunskapsutveckling på allanivåer inom utbildningsväsendet. Trots att svenskt utbildningsväsende i mångaavseenden fungerar väl finns en rad problem som måste åtgärdas (yrk. 1).Kostnaden per elev i skolan visar stora variationer. Skolorna arbetar underolika förutsättningar beroende på var i landet, dvs. i vilken kommun,undervisningen bedrivs. Det är viktigt att skolorna garanteras vissa resurserså att de höga kvalitetsmålen garanteras. Utbildningen i ochgymnasieskolan är en nationell angelägenhet, där målet är en likvärdigundervisning av hög kvalitet i alla skolor (yrk. Genom att införa ettstatligt stöd riktat direkt till skolorna - en nationell skolpeng - skullealla skolor få resurser med minst en nationellt jämförbar nivå. Ett fastbelopp per elev skall utbetalas direkt till respektive skola utifrån antaletinskrivna elever. Förslaget skall genomföras genom s.k. skatteväxling mellankommunerna och staten. En nationell skolpeng skapar tillsammans med rätten attvälja skola ökad valfrihet, mångfald och flexibilitet och förbättrarmöjligheterna att genomföra de nya läroplanerna och nå de nationella målen,anser motionärerna (yrk. 3).Enligt motion 1996/97:Ub24 (c) i denna del bör ett decentraliseratkunskapssamhälle med en decentraliserad infrastruktur för hela landet skapas.Utvärdering och kvalitet är viktiga begrepp i ett decentraliserat skolsystem.Motionärerna framhåller att man borde utgå mer från undervisningens inrefrågor, från vad som faktiskt sker i klassrummet. Det är viktigt med den formav verksamhet som motsvarar barnens behov och önskemål och som formar enhelhet. I motion 1996/97:Ub233 (c) yrkande 1 (delvis) framhålls attutbildningspolitiken bör utgå från fyra begrepp - helhetssyn, likvärdigutbildning, decentralisering och valfrihet.I motion 1996/97:Ub22 (v) yrkande 1 pekas på att regeringen lyfter framkvalitet och likvärdighet som nyckelord för utvecklingsplanen. Motionärernavill lägga till ordet tillgänglighet, vilket innebär att det skall finnasekonomiska möjligheter för kortutbildade vuxna att komplettera sin utbildning.Vikten av ett generöst och förutsägbart system för studiefinansiering betonas.Tillgänglighet innebär också att skolan skall ha fler kontaktytor med världenutanför - föräldrar, folkrörelser, näringsliv och högskolan.Enligt motion 1996/97:Ub28 (mp) i denna del framhålls att skolan skallförbereda för ett liv med hög livskvalitet i alla avseenden. Skolansvärderingar bör mer sammanfalla med de värderingar som gäller utanför skolan.Människor skall få vara olika även i skolan, och den enskildes anlag ochintressen skall vara utgångspunkten för all undervisning. Skolan skallutvecklas från en skola för alla till en skola för envar. Motionärerna saknarockså i utvecklingsplanen en analys av den nuvarande och framtidaarbetsmarknaden.UtskottetNya styrdokument har utarbetats i form av bl.a. läroplaner och nyttbetygssystem. Den centrala styrningen har kompletterats med en lokal styrning.Varje kommun skall upprätta en skolplan, som klart skall visa hur kommunensskolväsende skall gestaltas och utvecklas. Den skall ange de åtgärder somkommunen avser att vidta för att uppnå de nationella målen för skolan. uppfattning är det synnerligen angeläget att kommunernakontinuerligt följer upp och utvärderar skolplanen. För att skolan skallutvecklas krävs att decentraliseringen inte stannar i kommunalhuset utan försvidare till varje skola. Utskottet vill därför betona vikten av att det vidvarje skola utarbetas en arbetsplan, som visar hur man konkret avser attgenomföra utbildningen för att nå de fastställda målen. Även arbetsplanenskall kontinuerligt följas upp och utvärderas.När det gäller uppföljning och utvärdering på nationell nivå vill utskottetunderstryka att centrala uppdrag är att verka för att de mål ochriktlinjer för skolan som och regeringen har fastställtförverkligas. huvuduppgifter är tillsyn, uppföljning ochutvärdering av skolan samt att lägga fram förslag till utveckling av skolanoch att medverka till sådan utveckling. har gett enbred bild av tillståndet i svensk skola, bl.a. redovisad i Bilden av skolan1993 respektive 1996 och i ett stort antal rapporter.Utskottet delar regeringens uppfattning att det decentraliserade ochmålstyrda styrsystemet har många fördelar. Det förutsätter dock en godkontroll av resultaten. Utan en sådan kontroll kan kvalitet och likvärdighetinte garanteras. Det är därför av största vikt att en uppföljning ochutvärdering av resultaten, särskilt de kvalitativa, sker på alla nivåer iskolan. Utskottet utgår från att instrument för en sådan uppföljning ochutvärdering utvecklas ytterligare och att såväl som kommuner ochskolor förbättrar sin uppföljning och utvärdering av kvalitetsmålen.Utskottet har tidigare vid ett flertal tillfällen, senast i sitt betänkande1996/97:UbU1 (s. 77) avstyrkt motionsyrkanden om en nationell skolpeng.Utskottet har ingen annan uppfattning nu än vad utskottet redovisade då. Enschablonberäknad nationell skolpeng ger inte de grundläggandeförutsättningarna för att kraven på en likvärdig skola av hög kvalitet föralla elever skall kunna uppfyllas. Utskottet vill betona att resurser tillskolans verksamhet skall fördelas med utgångspunkt i de behov som enskildaelever, olika grupper av elever och skolor faktiskt har. Kommunerna har ettansvar för att skolans verksamhet bedrivs i enlighet med de bestämmelser somriksdag och regering beslutat och att skolans undervisning når de mål somstatsmakterna fastställt. Det finns dock oroande signaler om att elever medbehov av särskilt stöd inte får den utbildning som de har rätt till. Dessavarningssignaler måste tas på allvar. Utskottet ser därför positivt på attregeringen ekonomiska vårproposition har föreslagit ett betydanderesurstillskott till kommunerna avsett bl.a. för skolan (prop. 1996/97:150).Utskottet vill också i detta sammanhang beröra frågan om skolan ochomvärlden. Samhällets förändringstakt innebär nya villkor för människorslivssituation. Nya och större krav ställs på kunskaper och utbildning.Förutsättningarna för ett aktivt deltagande i samhället blir alltmer beroendeav förmågan att ta till sig och använda information. Det är viktigt med bredaoch grundläggande kunskaper. Utskottet delar regeringens uppfattning attskolan måste öppnas mot det omgivande samhället. Samhällsutvecklingen, bådeden tekniska och den sociala, är så snabb att skolan ständigt måstefölja med i utvecklingen för att kunna fullgöra sitt uppdrag. Utskottet villbetona vikten av att skolan samverkar med arbetslivet och med det omgivandesamhället i övrigt.Arbetsmarknaden förändras snabbt, bl.a. genom den fortgåendeinternationaliseringen och den tekniska utvecklingen, framför allt inom IT-området. Gamla tjänstestrukturer luckras upp och kompetenskraven på varjemedarbetare stiger. Utskottet delar regeringens uppfattning att utbildning ochkompetens är avgörande för möjligheter att hävda sig i deninternationella konkurrensen. En bred kunskapsbas är det viktigaste verktygetför att individen skall förmå att hantera en föränderlig verklighet. Ettarbetsliv i förändring ställer krav på utvecklingsförmåga och flexibilitet.Utskottet vill i likhet med regeringen peka på att barns och ungdomarsvillkor har förändrats. Bland annat har ungdomstiden förlängts.