bet · GL01SoU1 · 1997-11-27 00:00:00 — Regeringen redovisar att den under hösten 1997kommer att föreslå åtgärder med anledning av ochProstitutionsutredningens förslag.I budgetpropositionen redovisas under utgiftsområde 4 Rättsväsendet attkvinnojourerna under /96 erhöll frånbrottsofferfonden för brottsofferprojekt.Medel till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet föreslås även underutgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, anslag C 3.I motion So802 av m.fl. (v) yrkas att anvisarytterligare till anslaget C 2 (yrkande 3, delvis).Motionärerna anför att Kilen bör erhålla statsbidrag med tillsin verksamhet. är en organisation som på ideell basis arbetar för attstödja människor med läkemedelsberoende samt att sprida information omalternativ till psykofarmaka. Motionärerna anser också att Rokskvinnojourverksamhet på samma sätt bör få ett årligt bidrag över statsbudgetenpå 3 miljoner kronor.Utskottet har tidigare behandlat motioner angående Kilens verksamhet ibetänkande 1995/96:SoU10 och i betänkande 1997/98:SoU2. För en närmarebeskrivning av verksamheten hänvisas till dessa. Verksamheten har finansieratsfrämst genom bidrag från , dels genom projektmedel urde statliga s.k. Dagmarmedlen för rehabiliterings- och behandlingsinsatser,dels genom organisationsbidrag. Bidrag till verksamheten har också lämnats avbl.a. , , och betänkandet 1997/98:SoU2 underströk utskottet att hälso- och sjukvården harett ansvar för att personer som hamnat i ett beroende eller missbruk fåradekvat vård och behandling och att det ankommer på varje landsting att beslutaom hur vården skall organiseras. Utskottet noterade med tillfredsställelse attSocialstyrelsen stött ett antal projekt som syftat till att få fram nyaalternativ och konkreta resurser för avgiftning och behandling av dem somblivit beroende av bensodiazepiner och att lämnatekonomiskt stöd till olika projekt rörande förebyggande av läkemedelsberoendeoch läkemedelsmissbruk.Socialministern har i ett skriftligt frågesvar anfört attSocialdepartementet följt Kilens verksamhet med stort intresseoch ofta uttryckt uppskattning över verksamheten. Kilen har ansöktom verksamhetsbidrag från regeringen eller och varje gånghar departementet varit tvunget att avslå ansökningen. Senast i november 1996skrev socialministern ett brev till Kilen och förklarade att det inte fannsnågra medel avsatta för sådana ändamål som Kilen sökt bidrag till, varförministern hänvisade till andra finansieringskällor. En sådan finansieringskällaär , som har betalat ut i verksamhetsbidrag underinnevarande halvår och som har beslutat om ytterligare totalt undervåren 1998. Socialministern avslutade sitt svar med att hoppas att Kilen, somså , skall lyckas få till stånd en finansiering så attverksamheten kan fortsätta.Den 13 november 1997 meddelades att Kilen - hargått i konkurs och att avveckling pågår. Kilen - läkemedeloch hälsa har bildats. Det nya konsumentinstitutet uppges komma att arbeta medsamma kombination av direkt stöd och hjälp, kunskapsuppbyggande, informationoch prevention som det tidigare institutet.Barnombudsmannen (C 3)I budgetpropositionen föreslås att anvisas under anslaget C 3Barnombudsmannen.Barnombudsmannen () har till uppgift att bevaka frågor som angår barns ochungdomars rättigheter och intressen. BO skall särskilt uppmärksamma att lagaroch andra författningar samt deras tillämpning stämmer överens med Sverigesåtaganden enligt FN:s konvention om barnets rättigheter. BO har också enopinionsbildande och attitydpåverkande roll.Verksamhetsmålen för BO har koncentrerats till ett antal större och tydligtutformade verksamhetsområden såsom åtgärder mot mobbning, barns och ungassäkerhet, , barns och ungas uppväxtvillkor samt barn ochungdomar som utsätts för misshandel och övergrepp.I motion So802 av m.fl. (v) yrkas att anslaget C 3Barnombudsmannen tillförs ytterligare för (yrkande 3, delvis). Detta yrkas även i motion So647 av m.fl.(v) (yrkande 2). I denna motion yrkas vidare att hos regeringen begärförslag till regler för som öppnar för att driva enskilda målenligt vad i motionen anförts om vikten av att ombudsmannen skall kunna föratalan i för barn och ungdomar principiellt viktiga domstols- ärenden (yrkande1). Motionärerna anser att skall ges möjlighet att drivaprocesser i enskilda mål och anslår utöver regeringensförslag för att öka myndighetens juridiska kompetens.I motion So804 av m.fl. (mp) yrkas att anslaget C 3Barnombudsmannen tillförs ytterligare för (yrkande 1, delvis). Motionärerna anser att budget börförstärkas så att BO förmår fortsätta och utveckla sitt angelägna arbete medatt granska barns situation.Utskottet har senast i betänkande 1994/95:SoU15 behandlat ett motionsyrkande omatt borde ges möjlighet att föra processer i enskilda mål.Utskottet vidhöll då sin tidigare ståndpunkt att uppgifterhuvudsakligen skall ligga på det generella planet. Ombudsmannen skall verka föratt barns och ungdomars intressen får en mer central plats isamhällsplaneringen och vid tillämpningen av lagar och beslut som rör dem.Ombudsmannen bör däremot inte ägna sig åt enskilda fall som hur en konfliktskall lösas mellan enskilda eller mellan en enskild och en myndighet. Utskottetavstyrkte därmed det aktuella motionsyrkandet.Statens institutionsstyrelse (C 5)I budgetpropositionen föreslås anvisas under anslaget C 5Statens institutionsstyrelse. Vidare föreslås bemyndiga regeringenatt, i fråga om ramanslaget , åta sigekonomiska förpliktelser så att dessa, tillsammans med tidigare åtagnaförpliktelser i fråga om detta ramanslag, uppgår till högst 20 miljoner kronorunder , högst och högst 20 miljoner kronorunder och senare.Statens institutionsstyrelse (SiS) har ansvaret för planering, ledning ochdrift av de särskilda ungdomshemmen och av vissa institutioner för vård enligtlagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM). Det övergripandemålet för SiS är att svara för att alla som behöver vård vid ett särskiltungdomshem eller LVM-hem skall kunna beredas vård av god kvalitet. SiS skallvidare i samarbete med kommuner och landsting verka för ett vårdutbud som, medbeaktande av närhetsprincipen, är differentierat utifrån individuellavårdbehov.I propositionen redovisas att efterfrågan på LVM-vård fortsätter att minska.Före det statliga övertagandet fanns det drygt 1 300 platser vid LVM-hem. Vidövertagandet fanns knappt 1 000 mot cirka 480 . Nuvarande prognos pekar på ett platsbehov på ca 300 . Inom ungdomsvården har utvecklingen varit den motsatta. Här har SiSbyggt ut vårdresurserna framför allt vad gäller akut- och utredningsplatser förgrupper av ungdomar som ligger barn- och ungdomspsykiatrin nära, missbrukandeungdomar och starkt utagerande ungdomar.Riksrevisionsverket har på regeringens uppdrag genomfört en utvärdering avSiS verksamhet i syfte att hitta en balans mellan tillgång och efterfrågan. SiShar påbörjat en genomförandeplan med anledning av vad RRV framfört i sinrapport.Regeringen gör i propositionen bedömningen att de åtgärder som genomförts föratt effektivisera och omstrukturera vården vid institutionerna är nödvändiga.Myndigheten skall lägga största vikt vid att uppnå balans mellan den vård somefterfrågas och de resurser som kan erbjudas, utan att vårdens kvaliteteftersätts.Trots de kraftiga åtgärder som myndigheten vidtagit för att få verksamheten iekonomisk balans beräknas ett underskott även för . Regeringen har äskatmedel på tilläggsbudget för detta. I propositionen redovisas vidare attregeringen avser att utse en särskild utredare med uppgift att göraen fortsatt översyn av SiS organisation, verksamhet och framtida platsbehov.Regeringen fastställde direktiven angånde Översyn av Statensinstitutionsstyrelses organisationsstruktur, finansiella styrning avverksamheten och framtida platsbehov (dir. 1997:113). Den särskilda utredarenskall bl.a. bedöma om målen för SiS verksamhet ryms inom de ekonomiska ramarsom gäller eller om det kan finnas skäl att omformulera målen,samt analysera för- och nackdelar med den nuvarande blandfinansierade modellenoch föreslå alternativa finansieringsmodeller om den nuvarande bedöms somolämplig. Utredaren skall bedöma i vilken grad kommunernas ansökan och beslutom vård vid SiS institutioner påverkas av avgifternas storlek och, om andraalternativa finansieringsmodeller föreslås, även bedöma eventuella förändringarav kommunernas efterfrågan av vårdplatser. Vidare skall den särskilde utredarenbedöma det framtida platsbehovet inom den missbrukarvård och ungdomsvård somSiS ansvarar för. Uppdraget skall redovisas till regeringen senast den 1 april1998.I motion So802 av m.fl. (v) yrkas att anvisarytterligare till anslaget (yrkande 3, delvis). Motionärernaanför att de vill öka bidraget till med 8 miljonerkronor för att ge unga omhändertagna en adekvat och differentierad vård.I motion So804 av m.fl. (mp) yrkas att Statensinstitutionsstyrelse tillförs ytterligare utöver vadregeringen föreslagit (yrkande 1, delvis). Motionärerna vill förstärka anslagetför att kunna sänka vårdavgifterna. De kommuner som av ekonomiska skäl inteanser sig ha råd att köpa LVM-vård ges därmed ekonomiska incitament att omprövasina ställningstaganden, anför motionärerna. De framhåller att det finnssituationer i en människas liv när hon behöver återhämta sig för att interiskera sitt eget eller andras liv. Kommunerna måste ha råd att erbjudapersoner i denna situation livsnödvändig vård.Insatser för missbrukare diskuterades av utskottet vid behandlingen avregeringens förslag till ändring i socialtjänstlagen, betänkande 1996/97:SoU18.Utskottet anförde då bl.a. följande (s. 66-67):Utskottet anser att det är viktigt med en fortsatt hög ambitionsnivå när detgäller det alkohol- och drogförebyggande arbetet på lokal och regional nivå.Utskottet välkomnar beslutet om att den nationella ledningsgruppen för detalkohol- och drogförebyggande arbetet förs över till medsocialministern som ordförande och med representanter för berörda myndigheteroch organisationer. - - - -Mycket talar enligt utskottet för att kommunernas öppenvårdsinsatser inte kanmöta behoven hos de mest utsatta missbrukargrupperna. Om de kommunalainsatserna är otillräckliga finns det en risk för att fler utvecklar såallvarliga problem att bara tvångsvård återstår. Utskottet delardärför regeringens och vissa motionärers inställning att det är viktigt att detråder balans mellan de kommunala insatserna, såsom öppenvård och andrafrivilliga vårdformer, och tvångsvården. Den institutionella vården har underde minskat. Detta gäller såväl frivillig institutionsvård som vårdenligt LVM. Kommunerna har i högre utsträckning än tidigarebyggt ut alternativa vård- och stödverksamheter, dock inte i sådan utsträckningatt den minskade användningen av institutionsvård helt har kompenserats. Det ärdärför enligt utskottet viktigt att regeringen noga följer utvecklingen pådetta område och vid behov vidtar åtgärder. De mest utsatta missbrukarnassituation bör därvid ägnas särskild uppmärksamhet. Utskottet ser positivt påatt särskilda utvecklingsmedel avsatts i årets budget för att stimulera denöppna missbrukarvården samt för olika alkohol- och drogförebyggande insatser.Medlen disponeras av . har inom ramen för sintillsynsfunktion till uppgift att följa utvecklingen inom missbrukarvården ochge kommunerna erforderligt stöd samt bevaka den enskildes rättssäkerhet.Mot bakgrund av det anförda ansåg utskottet att något tillkännagivande tillregeringen inte behövdes med anledning av de då aktuella motionerna. Motionernaavstyrktes.Alkoholinspektionen (C 6)I budgetpropositionen föreslås att anvisas under anslaget C 6Alkoholinspektionen.Alkoholinspektionen skall övervaka efterlevnaden av alkohollagen, dvs. tillseatt lagar och bestämmelser avseende hanteringen av alkoholdrycker efterlevs ochbidrar till att samhällets alkoholpolitiska mål uppfylls. Verksamheten har,efter uppbyggnadsskedet, nu stabiliserats och man har inlett arbetet med attbygga upp och utveckla tillsynsarbetet tillsammans med länsstyrelserna.I motion So803 av m.fl. (m) yrkas att beslutar avslåregeringens förslag att anslå medel till C 6 Alkoholinspektionen för ienlighet med vad som anförts i motionen (yrkande 10). Motionärerna anför attEU-kommissionen har påtalat att den svenska alkoholinspektionen strider motgällande EG-rätt. Mot den bakgrunden bör myndigheten avskaffas från den 1januari 1998. Ett likartat yrkande framställs i motion So610 av . (m) yrkande 14.Alkohollagen, som trädde i kraft , ersatte de tidigarelagarna om handel med och tillverkning av drycker. Import-, export-,tillverknings- och partihandelsmonopolet inom alkoholhanteringen avskaffadesoch ersattes av ett nytt system för tillstånd, kontroll och tillsyn inomalkoholområdet. Alkoholinspektionen, som startade sin verksamhet somalkohollagen trädde i kraft, ansvarar för utfärdandet av tillstånd förtillverkning av sprit samt tillverkning av och partihandel med spritdrycker,vin och starköl.EG-domstolen avkunnade dom i mål angående en begäran frånLandskrona tingsrätt att skulle meddela ett förhandsavgörande idet vid tingsrätten anhängiga brottmålet mot . Domen rör i förstahand detaljhandelsmonopolet, men berör även bestämmelser i den nationellalagstiftningen som påverkar monopolets funktionssätt.Med anledning av domen beslutade regeringen om ändringar ialkoholförordningen (1994:2046). Avgift för prövning av ansökan omtillverkningstillstånd och partihandelstillstånd tas ut med 2 000 kr.Avgifterna för tillsynen har sänkts med ca 30 %.Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder (C 8)I budgetpropositionen föreslås att anvisas under anslaget C 8Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder.Internationaliseringen och det svenska EU-inträdet har ändratförutsättningarna för att bedriva en traditionell svensk alkoholpolitik, anförsdet i budgetpropositionen. Ungdomar är mer intresserade av, och positivatill, olika typer av narkotika. är narkotikan alltmer lättillgänglig.De förebyggande insatserna blir av avgörande betydelse när det gäller attmotverka alkohol- och narkotikamissbrukets utbredning. har itilläggsbudget för beslutat att förstärka det alkohol- ochnarkotikaförebyggande arbetet med . Regeringen föreslår nusamma belopp för år 1998.I budgetpropositionen redovisas under anslaget till (A 9)att tobaksarbete har utvärderats av en internationellgrupp som har funnit att arbetet är handlingsinriktat och kännetecknas av högproduktivitet, kvalitet och kostnadseffektivitet.I motion So804 av m.fl. (mp) yrkas att anslårytterligare under anslaget och byter namnet påanslaget till C 8 Alkohol-, narkotika- och tobakspolitiska åtgärder (yrkande 1,delvis). Motionärerna oroas av att bruket av tobak ökar kraftigt, främst blandunga kvinnor. De vill därför förstärka anslaget med för attbl.a. ?A non-smoking generation? skall kunna få möjlighet att utveckla ochfullfölja sitt nödvändiga upplysningsarbete riktat mot skolor.I betänkandet 1996/97:SoU4 uttalade utskottet följande om behovet avinformation och upplysning om tobakens skadeverkningar (s. 18):Information och upplysning om tobakens skadeverkningar ingår som en mycketviktig del i samhällets åtgärder för att minska tobaksbruket. Även om andraåtgärder vidtas för att minska tobaksbruket är enligt utskottet olika former avinformation och utbildning fortfarande en grundläggande del av den nationellatobakspolitiken. tobaksprogram har inneburit att dehälsoupplysande och informativa insatserna stärkts på nationell nivå men ocksåpå regional nivå. Utskottet vill i detta sammanhang understryka vikten av attinformation och opinionsbildning sker kontinuerligt. Information och utbildningom tobakens skadeverkningar måste utvecklas och fortlöpande bedrivas även pålokal nivå inom skolor, primärvården, arbetsplatser, frivilliga organisationeretc. Utskottet ser positivt på att avser att getobaksprogrammet ökad prioritet och att insatserna för att minska tobaksbruketinom de grupper som man vet utgör högriskgrupper för tobaksrelateradohälsa kommer att vidareutvecklas.Bidrag till hemlösa (C 9 - förslag till nytt anslag)I motion So804 av m.fl. (mp) yrkas att anvisar ettbelopp på till ett nytt anslag Bidrag till projekt förhemlösa (yrkande 1, delvis). Motionärerna anser att de hemlösa kommit iskymundan när kommuner och landsting bedriver förebyggande arbete. För attstimulera kommuner och landsting att samverka i utvecklandet av boendeformer,behandling m.m. för hemlösa bör statliga projektmedel ställas till förfogande.I motion So611 av m.fl. (mp) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att 50 miljonerkronor anslås som delfinansiering av ombyggnad av lämpliga lokaler tillhärbärgen eller dagcentrum (yrkande 1).Utskottet behandlade de bostadslösas situation senast i betänkande1996/97:SoU1. Utskottet anförde då följande (s. 94-95):Utskottet har uttryckt sin oro över situationen med demånga bostadslösa i samhället. På initiativ från utskottet har Socialstyrelseni samråd med gjort en riksomfattande kartläggning av hemlösa iSverige. I sin rapport till regeringen har också lämnat en radförslag till hur samhällets insatser kan förbättras i syfte att förebygga ellerminska hemlösheten. har det yttersta ansvaret för att stödja ochhjälpa de människor som vistas i kommunen. Utskottet vill ånyo understrykavikten av att kommunerna ägnar de hemlösas problem stor uppmärksamhet och attstödinsatserna blir så effektiva som möjligt. ochlänsstyrelserna bör inom ramen för tillsynsansvaret aktivt följa verksamheten.Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att ställa sig bakom krav på ettsärskilt anslag till projekt för hemlösa vare sig eller under 1998och 1999.I kommuner, men även i landsting, har vidtagits åtgärder på detta område.I t.ex. finns förutom de åtgärder som kanerbjuda människor utan bostad också en särskild socialvårdsbyrå förbostadslösa. Budgeten för verksamheten uppgår till för år1997. ger och bidrag förhärbärgesverksamhet. Staden har också egen härbärgesverksamhet och andraboendeformer. har beslutat om ett mobilt teamför uppsökande verksamhet bland psykiskt sjuka, hemlösa, missbrukare och andrauteliggare. För att erbjuda tillgång till akut psykiatrisk bedömning skallteamet samarbeta med det mobila akut- och kristeam som finns på medelsanvisningar under CRegeringens förslag till medelsanvisningar till förinternationella adoptionsfrågor (C 4) och (C 7) harinte mött någon erinran i form av motioner.Socialstyrelsen (D 1)I budgetpropositionen föreslås att anvisas under anslaget D 1Socialstyrelsen.Socialstyrelsen är central expert- och tillsynsmyndighet inom socialtjänst,hälso- och sjukvård, tandvård, hälsoskydd, smittskydd, stöd och service tillvissa funktionshindrade samt frågor som rör alkohol, tobak och andramissbruksmedel såvitt det inte är en uppgift för någon annan statlig myndighetatt handlägga sådana ärenden. De övergripande målen för myndigheten är attverka för en god hälsa och social välfärd samt omsorg och vård av hög kvalitetpå lika villkor för hela befolkningen.I propositionen sägs att för skall hög prioritet ges åt attvidareutveckla verksamhetstillsynen inom hälso- och sjukvården, åt att följaupp förändringarna inom läkemedelsområdet och åt olika insatser med anledningav förändringarna inom socialtjänstlagen. skall noga följa,analysera och vid behov föreslå åtgärder med anledning av strukturförändringaroch neddragningar i hälso- och sjukvården.Vid beräkning av anslaget för har hänsyn tagits till att ansvaret förtillsyn, uppföljning, utvärdering och utveckling av förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg övergår från till . Samtidigttillförs för förstärkt verksamhetstillsyninom hälso- och sjukvården och vissa insatser inom läkemedelsområdet.I motion So804 av m.fl. (mp) yrkas att anslaget D 1Socialstyrelsen erhåller mer än vad regeringen föreslagit ibudgetpropositionen (yrkande 1, delvis). Motionärerna anser attbudgetförstärkningen bör användas till det projekt om utveckling avfamiljerådslag som och driver sedan några årtillbaka. Resursförstärkningen bör användas för att utvecklahandledningsmetoder så att familjerådslag kan spridas överlandet.I motion So677 av m.fl. (v) yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ,utgörande projektmedel till avföräldrautbildning (yrkande 6). Enligt en enkätundersökning frånSocialstyrelsen framgår att nästan alla förstföderskor deltar iföräldrautbildning vid mödra- och barnavårdscentralerna. Motionärernaunderstryker att föräldrautbildning och stöd är något som kan behövas underbarns hela uppväxttid och att det är viktigt att utveckla formerna förföräldraträffar så att alla föräldrar känner sig delaktiga. Föräldrar bör gesökade möjligheter till fortsatt föräldrautbildning när mödra- ochbarnavårdscentralernas ansvar upphör. Studieförbunden kan, enligt motionärerna,vara lämpliga anordnare av sådan utbildning. bör fåprojektmedel för att tillsammans med studieförbunden utveckla kursprogram fördetta.Familjerådslag behandlades av utskottet i betänkande 1996/97:SoU18. Utskottetkonstaterade att hade beviljats medel frånSocialdepartementet till att genomföra ett tvåårigt projekt för att prövamodellen med familjerådslag. Modellen har utvecklats i och ärbaserad på den maoriska kulturens sätt att lösa konflikter. Försöksveksamhetenberäknades pågå till . En av utsedd forskargrupphade påbörjat arbetet med att utvärdera projektet och kommer att avlämna enrapport . Utskottet delade regeringens bedömning att arbetsmetodenmed familjerådslag borde utvärderas innan ytterligare satsningar på modellengjordes. Utskottet avstyrkte därmed de då aktuella motionerna.I betänkande 1990/91:SoU2 föreslog utskottet ett tillkännagivande tillregeringen om vikten av att föräldrautbildning kommer till stånd. Utskottetansåg att det borde skapas förutsättningar för en föräldrautbildning förföräldrar till barn som passerat spädbarnstiden. En sådan föräldrautbildningborde vara frivillig för föräldrarna men borde genomföras så att alla föräldrarfår praktiska möjligheter att delta. följde utskottet (rskr.1990/91:5).En särskild arbetsgrupp (1996:A) inom har under år 1996haft till uppgift att kartlägga, beskriva och analysera verksamheter medföräldrautbildning och föräldrastöd. Arbetsgruppen har avlämnat en rapport föräldraskapet (Ds 1997:6).Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare meduppdrag att föreslå hur stödet till föräldrar i form av föräldrautbildning ochandra verksamheter för föräldrar med barn avlämnade betänkandet Stöd iföräldraskapet (SOU 1997:161). Utredningen kommer att remissbehandlas.Stöd till forskning (E): Forskning (E 1)I budgetpropositionen föreslås anvisas under anslaget E 1Socialvetenskapliga forskningsrådet: Forskning. Vidare föreslås riksdagenbemyndiga regeringen att, i fråga om ramanslaget : Forskningsmedel, åta sig ekonomiskaförpliktelser så att dessa, tillsammans med tidigare åtagna förpliktelser ifråga om detta ramanslag, uppgår till högst ,högst och högst ochsenare.Regeringens förslag till medelsanvisning till : Forskning (E 1) och begäran om bemyndigande har inte möttnågon erinran i form av motioner.Socialvetenskapliga forskningsrådet: Förvaltning (E 2)Regeringens förslag till medelsanvisning till : Förvaltning (E 2) har inte mött någon erinran i form avmotioner.Utskottets bedömningRiksdagen har fastställt utgiftsramen för utgiftsområde 9Hälsovård, sjukvård och social omsorg för till 22 499 516 000kr (1997/98:FiU1, rskr. Summan av de till utgiftsområdet hörandeutgifterna får alltså högst uppgå till detta belopp. I ett flertal motioner harframställts yrkanden om ändringar, huvudsakligen ökningar, jämfört medregeringens förslag till enskilda anslag. Utskottet har i sitt yttrande tillfinansutskottet i ärendet avstyrkt motionsyrkanden om motsvarande ökningar avutgiftsramen för området (1997/98:SoU1y).