bet · GK01AU8 · 1997-02-13 00:00:00 — Medel har anslagits till utveckling av kurser ikvinnors hälsa och jämställdhetskunskap. Inom särskildaprogram Kvinnors hälsa pågår ett utvecklingsarbete som syftar till att få inett kvinnoperspektiv i folkhälsoarbetet.Under de senaste åren har forskning om funktionshinder visat att det finnsskillnader mellan könen när det gäller upplevelsen av funktionsnedsättningenoch den faktiska tillgången på stöd och service. Fler kvinnor än män anser attde behöver mer praktisk hjälp än vad de nu får. Det finns signaler på attkvinnor har en mer eftersatt situation än män. Regeringen har vidtagit en radåtgärder för att få en klarare bild av funktionshindrade kvinnors situation påolika områden, såsom olika projekt som syftar till att utveckla habiliterings-och rehabiliteringsinsatser och att öka kunskapen om levnadsförhållandena förkvinnor med funktionshinder m.m.Eftersom kvinnor har en högre medellivslängd än män har de ett större behovav äldreomsorg. På anhörigområdet är det vanligt att äldre makar vårdarvarandra. När det gäller de riktigt gamla är det oftast kvinnliga anhöriga somstår för merparten av omsorgen och omvårdnaden medan manliga anhöriga merhjälper till på det praktiska planet.MotionerI motion A820 förklarar liberalerna att arbete är tillväxtskapandeoch att det måste löna sig att arbeta - även för småbarnsföräldrar. Genom atthöga marginaleffekter skapas av skatter tillsammans med inkomstprövade bidragoch avgifter framför allt till barnomsorgen hämmas utvecklingsmöjligheternaför den enskilde. Partiet anser därför att det är önskvärt att det generellastödet till barnfamiljerna ökar på bekostnad av det selektiva stödet (yrk. 8).Vänsterpartiet förklarar i motion A7 (yrk. 5) att det bör införas tvåpappamånader.Rose-Marie Frebran m.fl. (kd) konstaterar i kommittémotion A821 att stateninte har värderat det arbete som kvinnor utfört i hemmet i tillräckligt höggrad. Hemarbetet har inte gett några pensionspoäng ellersjukförsäkringsförmåner. Motionärerna föreslår att arbete i hem och familjskall värderas lika högt som arbete utanför hemmet (yrk. Ett sätt attvärdera hemarbetet är enligt motionärerna att ge hushållen en reell möjlighetatt köpa hushållstjänster (yrk. Motionärerna påpekar att det finns mångapappor som vill vara föräldralediga men som möter en negativ attityd frånarbetskamrater och arbetsgivare. Enligt jämställdhetslagen har en arbetsgivareskyldighet att underlätta för män och kvinnor att förena föräldraskap ochförvärvsarbete. Efterlevnaden av lagen faller under JämO:s tillsynsansvar ochbör vara en högt prioriterad uppgift (yrk. 4).Karin m.fl. (fp) anför i motion A13 att delad makt och delat ansvari hemmet är grunden för delad makt och delat ansvar i förvärvsliv och politik(yrk. Försäkringen är det främsta instrumentet för att påverkautvecklingen. Föräldraförsäkringen måste utformas i ?pappavänlig? riktning föratt stimulera män att ta ut föräldraledighet. Ett sätt är att behålla densärskilda pappamånaden (yrk. Motionärerna anför vidare att eftersom detfortfarande finns köer inom barnomsorgen är det viktigt att en kontinuerligkartläggning av dessa görs regelbundet (yrk. Detta är betydelsefullt förplaneringen för de föräldrar som inte har erhållit barnomsorgsplats för sinabarn.Utskottets bedömningUtskottet ansluter sig till uppfattningen att delad makt och delat ansvar ihemmet är grunden för delad makt och delat ansvar i förvärvslivet. För attmöjliggöra detta krävs bl.a. att männen i större utsträckning tar utföräldraledighet. Detta är en prioriterad fråga och regeringen har vidtagitflera åtgärder för att påskynda utvecklingen. I två av motionerna framförskrav som inriktar sig på föräldraförsäkringens utformning och att den s.k.pappamånaden skall återinföras. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om deförändringar som infördes /97 och som innebär att det inteutgår någon förhöjd ersättning under pappamånaden. Förändringarna varföranledda av saneringen av statens finanser. Denna pågår alltjämt ochutskottet kan därför inte se att det är möjligt att återinföra dessaregler. Motionerna A7 (v) och A13 (fp) i berörda delar bör därför avslås.I fråga om JämO:s tillsynsansvar kan konstateras att i regleringsbreven förJämO budgetåren 1994/95 och 1995/96 angavs som ett prioriterat verksamhetsmålatt myndigheten aktivt skulle verka för att öka kännedomen hos arbetsgivareoch arbetstagare om jämställdhetslagens krav. JämO skulle vidare ökainsatserna i fråga om tillsyn och uppföljning av om arbetsgivare uppfyllerlagens krav på aktiva åtgärder och upprättande av jämställdhetsplaner. JämO:sanslag har för utökats med för bl.a. dettaarbete. Motion A821 (kd) i berörd del bör avslås i den mån den inte kan ansestillgodosedd genom vad utskottet har anfört.Vad sedan gäller frågan om hemarbetets värde jämfört med förvärvsarbete villutskottet anföra följande. Utgångspunkten måste vara att det skall varamöjligt att förena förvärvsarbete med hemarbete. Detta kan i vissa fall varasvårt i praktiken. Som påpekats tidigare är det oftast kvinnorna som haransvaret för hemmet. Ett större ansvarstagande från männens sida innebär attkvinnornas situation underlättas högst betydligt. Utskottet ifrågasätter dockpåståendet att hemarbete skulle värderas högre om hushållen hade möjlighet attköpa hushållstjänster. Någon sådan koppling anser utskottet inte föreligga.Utskottet avstyrker motion A821 (kd) i berörda delar.De selektiva bidragens effekter är beroende av deras andel i förhållandetill de generella bidragens. Om proportionerna är felaktiga kan detta fåoönskade konsekvenser som motverkar syftet med bidragen. Av detta följer attdet är väsentligt att det finns en balans mellan de selektiva och de generellabidragen. Enligt utskottets mening föreligger det en sådan balans . Medhänsyn till det anförda bör motion A820 (fp) i berörd del avslås.Den nuvarande regleringen vad gäller barnomsorgen innebär att barn i åldern1-12 år skall erbjudas en plats inom barnomsorgen utan oskäligt dröjsmål, dvs.normalt efter det att föräldern anmält behovet aven plats. I en uppföljning som gjorts av barnomsorgslagstiftningen konstaterasatt de flesta kommuner uppfyller detta krav och att många kommuner, som saknarfull behovstäckning, uppger att de kommer att uppfylla kravet (meddelandeblad nr 11/96 - Uppföljning avbarnomsorgslagstiftningen). Med hänsyn till vad som anförts anser utskottetatt det inte är nödvändigt med en sådan kartläggning som föreslagits i motionA13 (fp). Utskottet avstyrker därför motionen i berörd del.Ungdomsfrågor m.m.SkrivelsenI skrivelsen redogörs för ett antal projekt som pågår inom detta område.Regeringen tillsatte en särskild utredare som hade till uppgiftatt kartlägga fritidsverksamheten för kvinnor respektive män samt attanalysera fördelningen av de offentliga resurserna ur ettjämställdhetsperspektiv. Utredningen lämnade sitt betänkande Fritid iförändring - om kön och fördelning av fritidsresurser (SOU 1996:3) i början avår 1996. Utredningen visar bl.a. att stat och kommuner satsar mer pengar påidrott än på kultur och mer på anläggningar än på fritidsgårdar. Följden avdetta är att stat och kommun satsar mer på pojkar än på flickor. I betänkandetpresenteras ett antal förslag som kan leda till en mer jämställd fritid.Förslagen bereds inom regeringskansliet.Ungdomsstyrelsen, som har till uppgift att främja goda uppväxtvillkor förungdomar och verka för att unga människor görs delaktiga isamhällsutvecklingen, har beviljats särskilda medel för projektet i föreningslivet. Vidare har styrelsen fått i uppdrag att fördela 8miljoner kronor från Allmänna arvsfonden till stöd för projekt som syftar tillatt stärka ungdomars möjlighet att påverka lokalsamhällets utveckling. Det harockså utgått medel från Allmänna arvsfonden till en rad andra projekt somt.ex. Stiftelsen , Tjejverksamheten ?Flingorna? på m.m.MotionerMiljöpartiet förklarar i motion A806 att pornografi leder till en förvanskadsyn på sexualitet. För att marginalisera pornografin föreslås att inslaget avsex- och samlevnadsundervisning utökas i grund- och gymnasieskolan (yrk. 17).Vidare påpekas att det behövs ett större inslag av män bland sex- ochsamlevnadsrådgivarna (yrk. Slutligen påpekas att det krävs noggrannbevakning av den starka tendens som finns av att öka graden av sexualiseratvåld inom pornografin (yrk. 19).Utskottets bedömningUtskottet delar uppfattning att sex- ochsamlevnadsundervisningen i skolan har en viktig uppgift att fylla.Omfattningen av denna undervisning måste dock vägas mot övrig undervisning.Detta är en fråga som måste prövas i samband med planeringen avundervisningen.Utskottet instämmer i uppfattningen att det är angeläget med en jämnarekönsfördelning bland sex- och samlevnadsrådgivarna. Det är särskilt viktigtatt det finns manliga rådgivare i en verksamhet som bl.a. vänder sig tillpojkar i en känslig ålder. Utskottet är dock inte berett att göra någottillkännagivande i denna del.Vad sedan gäller yrkandet som rör våldspornografi vill utskottet erinra om attproduktion och spridning av sådana produkter i vissa fall är straffbart.Utskottet utgår från att regeringen följer upp dessa frågor och i den mån detbehövs vidtar lämpliga åtgärder.Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet motion A806 (mp) i berördadelar.IdrottsfrågorSkrivelsenI den utvärdering som gjorde av dessjämställdhetsplan konstateras bl.a. att delmålet 1995 inte hade uppnåtts. För att påskynda jämställdhetsarbetet harbeslutats om stadgeändringar som bl.a. innebär att olika idrottsorganisationeråläggs att garantera representation från båda könen i vissa stadgeregleradeorgan.Riksidrottsförbundet har i sin anslagsframställan för åren 1996/97 angettatt man avser att fokusera på bl.a. jämställd idrott.Regeringen är angelägen att statens stöd till idrotten används för attpåskynda utvecklingen mot jämställdhet mellan kvinnor och män. Regeringen haräven tillsatt en parlamentarisk kommitté, (In 1996:03), om stöd till idrotten(dir. 1996:84), som bl.a. skall utvärdera det nuvarande systemet för detsamlade statliga stödet till idrotten.MotionerVänsterpartiet påtalar i motion A7 att , trots omfattandeoch i vissa avseenden framgångsrika insatser inom idrottsrörelsen, inte haruppfyllt sina jämställdhetsmål. Partiet anser därför att arbetet måstepåskyndas (yrk. 19).Utskottets bedömningFrågor rörande jämställdheten inom idrottsrörelsen har behandlats ikulturutskottet (bet. 1996/97:KrU4 s. 9). Vid utskottsbehandlingen hänvisadesbl.a. till den pågående utredningen och att den skall redovisa sitt uppdragsenast . konstaterade att utredningens förslagskall utgå från att kvinnor och män får lika möjlighet att bedriva idrott.Detta gäller såväl bredd- och motionsidrott som prestationsinriktadtävlingsidrott.Arbetsmarknadsutskottet anser att det inom detta område i likhet med andraområden är viktigt att jämställdhetsarbetet intensifieras. har förklarat att jämställdhetsarbetet kommer attprioriteras och då det pågår en utredning om stödet till idrotten anserutskottet att det inte finns någon anledning att göra något särskilttillkännagivande i enlighet med motionsyrkandet. Utskottet avstyrker därförmotion A7 (v) i berörd del.Jämställdhet inom försvaretSkrivelsenJämställdhetsarbetet inom totalförsvaret och räddningstjänsten är framför alltinriktat på att genom olika åtgärder underlätta för kvinnor att delta på sammavillkor som män, samt att öka antalet kvinnor inom respektive område.Inom totalförsvaret har ett antal åtgärder vidtagits för att öka andelenkvinnliga officerare. Vidare har det öppnats en möjlighet för kvinnor att påsamma villkor som män fullgöra värnplikt eller civilplikt med längregrundutbildning.Inom fredsräddningstjänsten pågår olika projekt i syfte att underlättarekryteringen av kvinnor.MotionerEnligt vad anför i motion A7 kommer det att utvecklas en nygeneration av fredsbevarande operationer. nya åtaganden kräver attfler kvinnor rekryteras för sådan tjänstgöring. Det är därför viktigt attförsvaret satsar på att utbilda kvinnor som kan delta i dessa operationer(yrk. 20).Utskottets bedömningAtt öka andelen kvinnor inom försvarsmakten är en angelägen uppgift som börges hög prioritet. Som utskottet har uppfattat det pågår ett omfattande arbeteför att uppnå detta. Utskottet utgår från att försvaret i detta arbete ävenser till att man har den kompetens som krävs för fredsbevarande operationer.Motion A7 (v) i berörd del bör avslås.Nya former för jämställdhetsarbetetSkrivelsenUnder rubrik Nya former för jämställdhet redogörs bl.a. för det nya arbetssättsom används i jämställdhetsarbetet. Vidare redogörs för de insatser påjämställdhetsområdet som kommer att genomföras på central, regional och lokalnivå.Vad gäller det nya arbetssättet anförs följande.Jämställdhetspolitiken kan inte utformas isolerad från andra politikområdenutan skall ingå som en naturlig del när mål sätts upp på skilda områden isamhället och när uppföljning och utvärdering genomförs. Minst lika viktigt ärdet att jämställdhetsperspektiv finns med när analyser ochkonsekvensbeskrivningar genomförs i beredningen av förslag till reformer ochandra förändringar. Att på detta sätt införliva ett jämställdhetsperspektiv ialla politikområden kallas med en internationell term mainstreaming. Det kanöversättas med att införliva ett jämställdhetsperspektiv i huvudfåran inomvarje politikområde. Mainstreaming skall leda till att könsperspektivettydliggörs och beaktas inom alla delar av regeringens arbete och i statligaverk och myndigheter.En grundläggande förutsättning för att det nya arbetssättet skall omsättas ipraktiken är att den högsta politiska ledningen har en stark och uttalad viljaatt driva på och utveckla arbetet för att nå de jämställdhetspolitiska målen.En annan viktig förutsättning är att det finns tillräcklig kunskap i alladepartement, statliga verk och myndigheter om målen för jämställdhetspolitikenoch om de villkor som råder för kvinnor och män på olika områden. Vidare krävsett systematiskt, organiserat arbete på såväl central som regional och lokalnivå för att ett nytt arbetssätt för jämställdhetsarbetet skall få genomslag.Regeringen har utformat det strategiska arbetet för att införliva ettjämställdhetsperspektiv i alla politikområden utifrån följande utgångspunkter.- Förhållanden för kvinnor och män måste synliggöras på alla områden.- Jämställdhet är ett kunskapsområde.- Nya arbetssätt och metoder måste utvecklas.- Arbetet måste följas upp systematiskt.- För att kunna motverka den ojämna fördelningen av makt och resurser mellankvinnor och män bör det alltjämt avsättas resurser för särskildajämställdhetsåtgärder på prioriterade områden.I fråga om insatser på central nivå anför regeringen följande.Det allmänna direktivet (dir. 1994:124) som innebär att samtliga kommittéeroch särskilda utredare skall redovisa jämställdhetspolitiska konsekvenserskall utvärderas av regeringen under år 1997.För att tillgodose behovet av könsuppdelad statistik har ett tillägg gjortsi instruktionen (1994:1108) för som innebär att allofficiell individbaserad statistik skall vara könsuppdelad när inte särskildaskäl talar däremot.För att öka kunskaperna om mål och metoder i jämställdhetsarbetet ordnassärskilda utbildningstillfällen för chefer inom ochmyndighetschefer.Projektstöd har lämnats för utveckling av kurser i jämställdhet.Genom de förändrade styrformerna kan regeringen styra och följa utfallet avhur resurserna fördelas mellan kvinnor och män. Jämställdhetsmål kanfastställas i olika styrdokument som t.ex. instruktioner till myndigheter ochregleringsbrev.Inom har ledningen på varje departement ansvar för attutveckla metoder och arbetssätt som leder till att ett jämställdhetsperspektivintegreras i all verksamhet. Vissa departement har fått experthjälp för attöka kunskaperna om jämställdhetsfrågor bland chefer och handläggare.Alla departement svarar för uppföljning och utvärdering av insatserna påjämställdhetsområdet på samma sätt som de ansvarar för uppföljning inom andrapolitikområden. För att jämställdhetsministern skall få en bild av regeringenssamlade jämställdhetsarbete och kännedom om behov av ytterligare insatser inomjämställdhetspolitiken har ministerns statssekreterare regelbundna möten medalla statssekreterare.Om insatser på regional nivå anförs följande.Länsstyrelserna har vidtagit en rad åtgärder inomutbildnings-, arbetsmarknads- och regionalpolitikens områden för att främjajämställdheten. De har fått ett utvidgat ansvar att samordna och utvecklajämställdhetsarbetet i regionen. Särskilda medel har avsatts för en länsexpertför jämställdhetsfrågor. Jämställdhetsexperten skall bl.a. vara ett stöd förlänsstyrelsens ledning och en kunskapsresurs för andra länsexperter. Vidarehar det byggts upp särskilda resurscentrum för kvinnor i så gott som alla län.När det gäller insatser på lokal nivå anges följande.Många kommuner och landsting har i projekt och genom utvecklingsarbeteprövat olika vägar att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Förutomprojekt som syftat till att stärka kvinnors makt och inflytande i samhälletoch stärka deras ställning på arbetsmarknaden har projekt genomförts för attunderlätta för män att vara föräldralediga.Mellan åren 1989 och 1993 genomfördes ett pilotprojekt i tre kommuner.Syftet med projektet var att öka kunskaperna om hur jämställda villkor förkvinnor och män kan uppnås genom en samordning av insatserna inom allapolitikområden.Svenska Kommunförbundet har beviljats ett anslag för etttvåårigt projekt. Avsikten med projektet är att ta fram ny kunskap ochpraktiska exempel på vad jämställdhet inom olika verksamhetsområden innebär.MotionerFrågor som berör redogörelsen för insatserna på central nivå finns i ettflertal motionsyrkanden.Vänsterpartiet påpekar i motion A812 att det nuvarande jämställdhetsdirektivetbestår av två delar, dels en om konsekvensanalys, dels en om redovisning avhur hindren för jämställdheten skall åtgärdas. Detta försummas av utredningarvarför det är viktigt att det framgår av kommittédirektiven att båda delarnaav jämställdhetsdirektivet skall följas (yrk. Vidare anser VänsterpartietSCB skall få i uppgift att utforma direktiv om hur könsindelad statistik skallutformas för olika myndigheter (yrk. Slutligen yrkas att det skall finnasen jämställdhetsexpert vid samtliga myndigheter (yrk. 4).I motion A7 påpekar nödvändigheten av att följa riksdagensbeslut om att varje regeringsförslag skall åtföljas av en jämställdhetsanalys(yrk. Vidare förklarar att det är viktigt att de lagar somreglerar livet i granskas ur ett jämställdhetsperspektiv (yrk. 22).Slutligen anser partiet att den arbetsmetod som regeringen anvisar ommainstreaming bör kompletteras med vad som anförts om utbildning,personalpolitik, och könsuppdelad statistik pådepartement och myndigheter (yrk. 23).Miljöpartiet förklarar i motion A806 att partiet anser att könsuppdeladstatistik skall finnas tillgänglig i och inarbetad i samtliga statligautredningar (yrk. Vidare anser att konsekvensanalyser avskillnaden i utfall för kvinnor och män skall genomföras i alla fall därregeringen presenterar förslag till sociala nedskärningar (yrk. 2).Rose-Marie Frebran m.fl. (kd) anför i kommittémotion A821 att regeringen intei tillräckligt hög grad har gjort jämställdhetspolitiska konsekvensanalyseroch yrkar att med kraft skall framhålla vikten av att dessa analyserfinns med i beslutsunderlag inom olika politikområden (yrk. 1).Anders m.fl. (c, s, m, v, fp) anser i motion A817 att bör geregeringen i uppdrag att genomföra en brett upplagd informations- ochopinionsbildningskampanj för ökad jämställdhet.Inger m.fl. (s) förklarar i motion A6 att det i det fortsattajämställdhetsarbetet är nödvändigt med uppföljning, att fakta och statistikfinns samlat samt att redovisningar görs regelbundet. Frågor som särskilt börbeaktas ur jämställdhetssynpunkt är invandrarkvinnornas situation ocheffekterna av neddragningar inom den offentliga sektorn m.m.I motion A805 yrkar m.fl. (s) att det i samtligaverksförordningar skall ställas krav på att myndigheten särskilt skall beaktajämställdhetsperspektivet då verksamheten förändras.Ingbritt Irhammar m.fl. (c) yrkar i motion A804 att det tillsätts en utredningdels om fördelningen av samhällets resurser på män och kvinnor (yrk. 1), delsom maktfördelningen i samhället (yrk. 2).Karin m.fl. (fp) anför i motion A13 (yrk. 9) att de anser attpropositioner bör innehålla konsekvensanalyser av hur förslagen påverkarmännen respektive kvinnorna.Det finns även motionsyrkanden som tar sikte på frågor rörande insatserna påregional nivå.Folkpartiet föreslår i motion A820 att länsstyrelsernas jämställdhetsexperterskall få utöva regional tillsyn i samarbete med JämO, särskilt med inriktningpå jämställdhetsplaner (yrk. 13).I motion A7 påtalar att det finns länsstyrelser som inte harheltidsanställda jämställdhetsexperter. Partiet kräver därför att det skallvara obligatoriskt med heltidsanställda experter inom varje länsstyrelse (yrk.24).Utskottets bedömningUtskottet kommer inledningsvis att behandla motionsyrkanden som rör insatsernapå central nivå.Av redovisningen av motionsyrkandena framgår bl.a. att flera av dessa berörfrågor om statistik och konsekvensanalyser och hur man skall redovisaresultaten av dessa. Utskottet vill i dessa delar anföra följande.Som framgår ovan innebär det nya arbetssättet att jämställdhetsperspektivetskall införlivas i alla politikområden, s.k. mainstreaming. Av detta följeratt jämställdhetsarbetet inte kan behandlas enskilt eller vid sidan av denordinarie verksamheten utan det skall ingå som en självklar del i allt arbete.För att kunna genomföra detta krävs att det finns tillräcklig kunskap i alladepartement, statliga verk och myndigheter om målen förjämställdhetspolitiken. Vidare krävs att det utvecklas rutiner och arbetssättsom säkerställer att jämställdhetsfrågorna beaktas i löpande planerings- ochuppföljningsarbete inom olika områden. Utskottet bedömer med hänvisning tilldet anförda att yrkandet i motion A7 i berörd del inte bör föranleda någottillkännagivande.Inom är det ledningen för varje departement som haransvaret för att utveckla metoder och arbetssätt som leder till att ettjämställdhetsperspektiv integreras i all verksamhet. Jämställdhetsenheten haren samordnande, rådgivande och pådrivande roll gentemot departementen.Jämställdhetsenheten har även till uppgift att granska förslag tillpropositioner, utredningsdirektiv m.m. från jämställdhetssynpunkt innanregeringen fattar beslut. Genom detta förfarande säkerställs attjämställdhetsaspekten beaktas i regeringens beslutsunderlag på alla områdendär den är relevant. Man bör därför kunna förutsätta att jämställdhetsaspektenhar beaktats i de propositioner som presenteras för . Utskottet anseri likhet med vissa motionärer att det skulle vara av stort värde att enkonsekvensanalys av hur förslagen påverkar kvinnor och män även presenteras ipropositionerna. Utskottet förutsätter att ett sådant arbete pågår och ärdärför inte berett att föreslå att skall göra något tillkännagivandei denna fråga. Utskottet avstyrker därför motionerna A7 (v), A13 (fp), A806(mp) och A821 (kd) i berörda delar.Genom förändringen av SCB:s instruktion, som innebär att all officiellindividbaserad statistik skall vara könsuppdelad, kommer möjligheten att görariktiga jämställdhetsanalyser att öka. Denna statistik kommer givetvis attvara till hjälp för alla berörda instanser. När det sedan gäller de statligamyndigheterna förutsätter utskottet att dessa kommer att ta fram den statistiksom de behöver för att fullgöra sina skyldigheter i jämställdhetshänseende.Utskottet vill i detta sammanhang påpeka att uppgiften att införliva ettjämställdhetsperspektiv kräver att man på handläggarnivå skaffar signödvändiga kunskaper. Ett sätt är att anlita eller utbildajämställdhetsexperter. Utskottet anser dock inte att det skall vara ettabsolut krav på att alla myndigheter skall ha en jämställdhetsexpert.