bet · GK01NU10 · 1997-03-18 00:00:00 — Delagstiftningsområden som anses ha mest negativa effekter på företagenskonkurrenskraft är i nämnd ordning skattelagar, arbetsrättslagar ochmiljölagar.Det behövs åtgärder för att förenkla regler, öka service och rådgivning samtminska skatter för nyföretagare, anförs det i motion 1996/97:N270 (mp). Enföretagsstart är ofta förenad med så knappa eller ojämnt fördelade inkomsteratt man inte ens klarar att betala den kalkylmässigt beräknadepreliminärskatten, hävdar motionärerna. Korrespondens med myndigheter,upprättande av deklarationer, sökande av tillstånd och andra administrativaåtgärder upplevs av många nyföretagare som en oöverstiglig barriär.Motionärerna anser dels att en översyn av regelsystemen i sig bör göras isyfte att så långt som möjligt förenkla dem för nyföretagare, dels att bör ge alla nyföretagare en utökadgratis service. De föreslagna regelförenklingarna, den ökade servicen ocheventuell skattereduktion under företagarens startfas bör utredas och beslutasunder det kommande budgetåret med verkställighet , anför motionärerna.Den avregleringsdelegation som tillsattes under den förra mandatperioden börslutföra sitt arbete, anförs det i motionerna 1996/97:Fi214 (kd) och1996/97:N256 (kd). Många företagare, framför allt de mindre, upplever sig oftakämpa mot en kompakt byråkrati, hävdar motionärerna. De anser att ensamordning av de olika statliga verksamheterna som handhar företagarfrågor börske som en kontinuerlig omprövning av regleringar,uppgiftsinhämtande och bestämmelser genomförs. Målsättningen bör därvid varaatt det endast skall finnas en instans att vända sig till när en person villstarta ett företag. Varje departement bör vid lagstiftningsärenden undersökavilken effekt den aktuella lagen kommer att få för företagandet, föreslårmotionärerna vidare. Många av de lagar, förordningar, avtal och andra reglersom styr näringslivet och arbetsmarknaden är anpassade till de stora ochmultinationella företagen, sägs det. Den skillnad som finns mellan stora ochsmå företag måste avspeglas även i regelverken, anför motionärerna.Vissa kompletterande uppgifterInom har arbetet med regelreformering pågått under lång tidinom ramen för ett program för god regelkvalitet och med en särskildchecklista för regelskrivare. Regeringen har vidare utfärdat anvisningar förmyndigheterna att inom ramen för budgetprocessen göra konsekvensanalyser avsina egna regler.Vid årsskiftet 1994/95 infördes i en särskild ordning försystematisk genomgång av företagsregler. De regler som berörs är sådana sommer påtagligt påverkar antingen företagens beteenden på marknaden respektivevilja att driva näring eller på annat sätt påverkar själva betingelserna förföretagandet. Granskningen syftar till att förenkla, förändra eller ta bortregler eller ersätta dem med andra styrmedel i de fall reglerna orsakar förhöga kostnader eller andra problem, t.ex. minskad effektivitet på marknaden. Iarbetet ingår även att granska reglers kostnadseffektivitet och attuppmärksamma om de med tiden blivit felaktiga, onödiga, föråldrade,kostnadsdrivande, ineffektiva eller icke ändamålsenliga ( exempelvis därföratt marknadssituationen har förändrats sedan de skrevs. I detta arbete skallbeaktas att det inte får ske försämringar av skyddet för viktiga intressensåsom liv och hälsa, arbetar- och konsumentskydd samt miljön.Varje departement ansvarar för arbetet på sitt område, och Närings- ochhandelsdepartementet har en samordningsfunktion. Förteckningar överföretagsregler på olika nivåer ( lagar, förordningar, myndighetsföreskrifteroch allmänna råd ( har upprättats departementsvis. Urval har gjorts av områdensom granskas särskilt. En referensgrupp har bildats med bl.a. företrädare förnäringslivsorganisationer för att effektivisera flödet av information frånmarknaden om enskilda regelsystems effekter.Som arbetsverktyg i det rullande systemet för regelgranskning har utarbetatsett antal checklistor och analysinstrument. Genom dessa hjälpmedel noterasbl.a. kostnadsställen och kostnadsslag som har samband med vissa offentligaregleringar och som anger var och hur marknadsmekanismerna ochkonkurrensförhållandena kan skadas genom en viss reglering eller utformningenav denna. Ett väsentligt inslag i systemet är effektivare konsekvensanalyseroch utvärdering av regler. Programmet är särskilt inriktat på de små ochmedelstora företagens situation. Systemet med metodisk granskning avföretagsregler kom till på förslag av den tidigare avregleringsdelegationen,som därmed ansågs ha slutfört sitt arbete.Regeringen har inom EU verkat för en liknande ordning avseenderegelreformering. har också aktivt deltagit i det senastekommissionsinitiativet på regelförenklingens område, det s.k. SLIM-projektet.De första resultaten från detta arbete kom . Regeringenanser att systemet med en mindre arbetsgrupp för varje utvalt regelområde ärframgångsrik och har förordat att arbetet inom EU fortsätter i dennaprojektform.Regeringen tillsatte en delegation ( Småföretagsdelegationen (N1996:4) - med uppgift att identifiera problem och föreslå åtgärder för attundanröja onödiga hinder för etablering och tillväxt i småföretag. Enligtdirektiven (dir. 1996:70) ingår i delegationens uppgifter bl.a. attkomplettera det arbete som pågår inom med avreglering ochregelreformering samt att uppmärksamma skillnader i konkurrensförutsättningarmellan små och stora företag och söka lösningar för att reducera dessaskillnader. Delegationens arbete skall baseras på en bred och åtgärdsinriktaddialog med näringslivets organisationer, fackliga organisationer, statligamyndigheter och kommuner samt inledas med en kartläggning av förekommandetyper av mer betydande problem för småföretagen. Erfarenheter skall samlas indirekt från de lokala och regionala nivåerna för att komplettera deninformation som kommer från central nivå. Det är viktigt att delegationenockså följer EG:s projekt med liknande syften samt övrigt internationelltarbete av denna karaktär, sägs det. På basis av det insamladeunderlagsmaterialet skall delegationen utforma och aktualisera förslag tillkonkreta åtgärder för att reducera hinder m.m. för företagsetableringar ochtillväxt. Det ingår även i delegationens uppgifter att lämna konkreta förslagtill hur information om bl.a. regelverk och stödsystem kan spridas till de småföretagen.FöretagsstödMotionernaRiksdagen bör hos regeringen begära en utredning om möjligheterna att kvittaföretagsstöd mot sänkta arbetsgivaravgifter, anförs det i motion 1996/97:N244(kd, m). långsiktiga konkurrenskraft försvagas av snedvridandeföretagsstöd, framhåller motionärerna. De menar att en växling av företagsstödmot sänkta arbetsgivaravgifter skulle öka sysselsättningen och bidra till attkonkurrens sker på lika villkor. Den kommitté som tillsattes meduppgift att se över de statliga företagsstöden gjorde en bristfällig analys avmöjligheterna att kvitta företagsstöd mot sänkta arbetsgivaravgifter, ansermotionärerna och hävdar att en grundlig genomgång av företagsstöden visar attbesparingar är möjliga. Dessa besparingar skulle ge utrymme för sänktaarbetsgivaravgifter som i motsats till företagsstöd gynnar alla företag. En nyparlamentarisk utredning borde tillsättas med uppdrag att analyseraföretagsstödens konkurrenseffekter samt belysa i vilken mån sänktaarbetsgivaravgifter är ett bättre alternativ.Riksdagen bör göra ett uttalande om företagsstöden, föreslås det i motion1996/97:N256 (kd). Företagsstöden är dåligt beskrivna och redovisade iSverige, anför motionärerna, som kritiserar resultatet avFöretagsstödsutredningens arbete. Målet för en förnyad översyn, menarmotionärerna, bör vara sänkta företagsstöd i utbyte mot sänkta skatter, t.ex.arbetsgivaravgifter, varvid en rättvisare konkurrens bör eftersträvas.Vissa kompletterande uppgifterFöretagsstödsutredningen lade fram sitt betänkande Kompetens ochkapital (SOU 1996:69). Utredningen behandlade det statliga företagsstödet inomnäringspolitiken, regionalpolitiken och arbetsmarknadspolitiken. beräkning uppgick detta stöd under /95 till ca 6,1miljarder kronor, varav avsåg stöd inomarbetsmarknadspolitikens område, stöd inomregionalpolitiken och stöd inom näringspolitiken. Enligtden avgränsning av begreppet företagsstöd som utredningen gjort ingår inteföljande delar i företagsstödet: bankstödet, jordbruksstödet, räntebidrag tillbostadsbyggande, utdelning av aktierna i riskkapitalbolagen ochInvestment AB , praktik för arbetslösa, presstöd, kulturstöd till företagoch stöd från vissa forskningsstiftelser.Utredningens uppfattning var att det näringspolitiska stödet är av begränsadomfattning och har en adekvat inriktning. Utredningen lade fram förslag påföljande områden: åtgärder för att åstadkomma ett bättre företagsklimat samtfler och aktivare entreprenörer, åtgärder för att förstärka information,rådgivning och kompetensutveckling, åtgärder för att förbättrafinansieringsmöjligheterna, åtgärder för att effektivisera regionalpolitikenoch åtgärder för att främja kvinnors företagande. Utredningens betänkandebeaktades delvis i beredningen av sysselsättningspropositionen (prop.1995/96:222) sommaren 1996.Stöd till uppfinnare och innovatörerMotionernaRiksdagen bör göra ett uttalande om att det behövs åtgärder för attnyindustrialisera , anförs det i motion 1996/97:N202 (s). Att processenfrån uppfinning till att konsumenterna köper en produkt fungerar optimalt ärväsentligt för att det skall kunna skapas nya jobb i , menarmotionärerna. I denna process anses den svagaste delen vara möjligheten atterhålla riskkapital i samband med serieproduktion och marknadsintroduktion.Det bör övervägas om innovationskunskap kan ingå som ett ämne igymnasieskolan, anser motionärerna. Med hänsyn till frågans komplexitet ochnationella intresse föreslår de att processen från idé till konsument skallbelysas i sin helhet utifrån målsättningen att nyindustrialisera ,genom att varje möjlighet till exploatering av svenska och utländskauppfinningar tillvaratas optimalt.Det finns administrativa problem för uppfinnare och innovatörer som börundanröjas, anförs det i motion 1996/97:N227 (s). Motionärerna anser att detför det första bör vara möjligt att få till stånd fasta och låga priser förnyhetsgranskningar, patentansökningar och mönsterskyddsansökningar. För detandra bör genom engagemang från statens sida ekonomiskt och juridiskt stöd gesför att hjälpa uppfinnaren i patentintrångsmål. För det tredje bör ett sy-stemoch stöd för ?mäkleriarbetet? mellan uppfinnare och exploatörer skapas, anförsdet.Riksdagen bör göra ett uttalande om stöd till innovatörer, anförs det imotion 1996/97:N240 (s). Många små innovatörer behöver ett ökat stöd tillskydd för sina idéer, anser motionärerna. Det skulle kunna åstadkommas genomett system där en opartisk instans kan bisitta idégivaren i de förhandlingardär innovatören anser sig behöva skydd. Förhandlingarna skulle protokollförasav den opartiska instansen; dessa protokoll kan senare vid eventuella tvisteråberopas och möjligen hjälpa till att bilägga tvisterna. Väsentligt för de småinnovatörerna är att kostnaderna som är förknippade med en opartisk bisittarei förhandlingar inte blir oöverstigliga, anför motionärerna.I motion 1996/97:N242 (s, m, c, fp, kd) begärs ett riksdagsuttalande omvikten av ett gott innovationsklimat. De låsningar som existerar för att deninnovativa förmågan i skall kunna utvecklas utgörs inte främst avhinder i de fria företagen, utan består i att det offentliga såväl i sin egenproduktion av tjänster som i sin skatte-, utgifts- och regleringsverksamhetbyggts för andra förutsättningar än de som tillhör framtiden, anförmotionärerna. I stället bör man sträva efter att i alla delar av politikenskapa villkor för ett innovativt klimat för företagandet och befolkningen. Ensådan klimatförändring måste bli målet för den reformpolitik som bör bedrivasinom olika politikområden, anser motionärerna och föreslår att detta mål skallföras in i alla utredningsdirektiv och i övrigt prägla arbetet på alla nivåeri syfte att skapa bättre förutsättningar för företagandet.Riksdagen bör göra ett uttalande om att "uppfinnande" skall prövas som ettinstrument för att skapa nya arbetstillfällen, anförs det i motion 1996/97:N205 (m). Innovatörer och uppfinnare är en stor tillgång för ,konstaterar motionärerna och pekar på att ()har angett olika åtgärder för att stimulera innovativ verksamhet. Bland dessafinns en överföring av medel från arbetsmarknadssektorn tillutvecklingssektorn. SUF har genom sin rådgivarverksamhet medverkat till att skapa ca 500 nya arbetstillfällen, bl.a. påorter i glesbygder, anför motionärerna vidare.Om den industriella förnyelsen skall fortskrida är det av avgörandebetydelse att få fram nya idéer och uppfinningar samt att få i gånginnovationsprocessen, anförs det i motion 1996/97:N252 (c). Motionärernaföreslår att skall uttala att de innovationsbefrämjande åtgärdernaskall ha följande inriktning: bidra till förnyelse och tillväxt genom attvårda och utveckla kreativiteten hos uppfinnarna genom rådgivning ochutbildning samt personlig service i olika nätverk, stimulera en mångfald avidéer och uppfinningar som är en förutsättning för att så många bärkraftiganya projekt som möjligt skall formuleras, vilket kan ske bl.a. genomprofessionell rådgivning, bidra till att fler idéer kommer fram till marknadengenom aktiv rådgivning och utveckling av entreprenörskap samt samverka medandra nationella och internationella organisationer för att öka kunskapen omuppfinnandets betingelser och därigenom effektivisera innovationsarbetet.Det krävs ett bättre klimat för uppfinnare och innovatörer, anförs det imotion 1996/97:N209 (c). Innovationer som leder till nya produkter ochprocesser i befintliga eller nystartade företag är en viktig drivkraft förtillväxt och förnyelse av svenskt näringsliv, säger motionärerna. De föreslåratt regeringen skall utreda och återkomma till med förslag omåtgärder på följande områden:- Införande av en ny patentintrångsförsäkring; det anges som viktigt att dennafråga får sin lösning.- Ökat stöd till uppfinnare med idéer. Ytterligare resurser erfordras för attett antal uppfinnarcentrum, som kan tillhandahålla rådgivning och vissfinansiering, skall kunna etableras. Stödet till SUF:s rådgivarverksamhetborde förbättras.- Åtgärder för uppfinnare med inkomster från uppfinningar. Skatten på royaltyfrån uppfinningar borde minskas och möjligheter för uppfinnare att fåperiodisera inkomster över tiden, typ skogskontomodell, borde skapas.Vissa kompletterande uppgifterStöd till uppfinnare och innovatörer lämnas inom näringspolitiken av följandeaktörer: (), ALMI-bolagen,produktråden, Industrifonden och Innovationscentrum. Av tablån på nästa sidaframgår vissa uppgifter om dessa organisationer (källa:Företagsstödsutredningens betänkande SOU 1996:69).-----------------------------------------------------------------------|Organisation|||Produktråd |Industri- |Innovations-|| | | | |fonden |centrum |-----------------------------------------------------------------------|Utvecklings-|Mycket |Tidig |Mycket |Tidig |Mycket ||fas |tidig | |tidig | |tidig |-----------------------------------------------------------------------|Målgrupp |Nya och |Tillväxtföre-|Enskild |Större |Kommersiali-|| |befintliga |tag och |person, |indu- |serbara || |teknik- |nya |enkel |striella |innovationsprojekt|| |baserade |företag |produkt- |projekt | || |företag | |utveckling | | |-----------------------------------------------------------------------|Typ av |Villkorslån,|Lån, |Bidrag |Villkorslån,|Villkorslån,||stöd |royalty, |garantier,| |royalty/utv.-|bidrag || |projektgaranti|utvecklingskapital| |kap., | || | | | |garan- | || | | | |tier, | || | | | |ägarkap. | |-----------------------------------------------------------------------|Avkastnings-|Årligt |Kapitalet |Inget |Kapitalet |Kapitalet,||krav |anslag |nominellt |avkast- |nominellt |, || | |intakt |ningskrav |intakt |får || | | | | |förbrukas || | | | | ||-----------------------------------------------------------------------|Stödbelopp|||70 000 ||400 000|| |- | |kr | |kr |-----------------------------------------------------------------------|Geografisk|Nationell |Regional |Regional |Nationell |Nationell ||inriktning| | | | | |-----------------------------------------------------------------------|Juridisk |Myndighet |Bolag, |Adm. av |Statlig |Privat ||form | |del-vis ||stiftelse |stiftelse || | |statsägt | | | |-----------------------------------------------------------------------skall enligt regleringsbrevet rikta särskild uppmärksamhet motteknikbaserade små och medelstora företag i tidiga utvecklingsfaser, vilka harmöjlighet till snabb tillväxt och internationalisering samt mot innovationersom kan bilda grund för företagsetableringar. Dessa företagsgrupper bör ha godtillgång till rådgivning och finansiering, sägs det. Inom ramen för anslagettill småföretagsutveckling har en särskild anslagspost (2) förinnovationsfrämjande åtgärder tagits upp med . Dennaanslagspost får täcka bidrag till s.k. teknopoler för rådgivning m.m. åtteknikbaserade företag, bidrag till (), bidragtill verksamhet vid regionala s.k. produktråd för bl.a. bedömning av tekniskaidéer och rådgivning till enskilda innovatörer och företag samt s.k.såddfinansiering i enlighet med förordningen (1995:1254) om statligt stöd tillteknisk forskning, industriellt utvecklingsarbete och uppfinnarverksamhet. SUFfår, förutom från , även bidrag från Innovationscentrum till sinrådgivningsverksamhet. fick SUF totalt isådant bidrag.Inom ramen för småföretagsprogrammet har regeringen anvisat 5 miljonerkronor till , vilket är ett samverkansprojekt mellan regeringenoch ett fyrtiotal organisationer. Syftet är att stimulera och understödjaprocesser som är av betydelse för ekonomins långsiktiga förnyelsekraft ochutvecklingstakt genom att påverka attityder, belysa sambandet mellaninnovationer, tillväxt och välfärd samt utmana individer, företag ochorganisationer att själva ta initiativ till förbättringar. Kostnaderna förLjusåret har beräknats till ca , varav ca 40 miljoner kronorär fasta kostnader som Närings- och avses svara för.Regeringen fattade vidare beslut - inom ramen försmåföretagsprogrammet - om ett uppdrag till att utforma ett program församverkan mellan mindre högskolor och näringsliv. Aktiviteterna skall avsesamverkan med små och medelstora företag i syfte attstärka företagens konkurrenskraft genom höjd kunskapsnivå och harkostnadsberäknats till . Regeringen gav också iuppdrag att genomföra ett vidgat program förtekniköverföring till små och medelstora företag viaindustriforskningsinstituten. För genomförandet av detta pilotprojekt har 20miljoner kronor beräknats. och Kompetensutveckling() fattade beslut om att utvidga ettbefintligt program för kunskapsöverföring mellan näringsliv och högskola medtotalt , vilket möjliggör finansiering av de båda nyssnämnaprojekten. Det kan i detta sammanhang också noteras att våren 1995beslöt om ett engångsvis anslag på för uppbyggnad av ettnätverk för tekniköverföring till små och medelstora företag (prop.1994/95:100 bil. 13, bet. NU18; prop. 1994/95:150, bet. FiU20).I januari 1997 fattade regeringen också beslut om att, inom ramen försmåföretagsprogrammet, avsätta föratt utveckla industriella utvecklingscentrum (IUC) på nio orter i Sverige.Dessa orter är , , , , , ,, och . Kommuner, landsting, länsstyrelser ochEU:s strukturfonder väntas bidra med ytterligare . Syftetmed IUC är att stimulera utveckling och nya jobb i små och medelstora företag.Verksamheten skall bedrivas inom framför allt följande tre områden: uppsökandeverksamhet, produktutveckling och förstudier för avknoppning.Regeringen meddelade vidare i sysselsättningspropositionen sin avsikt attfatta nödvändiga beslut för att genomföra en patentintrångsförsäkring, byggdpå kommersiella grunder. Bakgrunden angavs vara att svenska patentinnehavareför närvarande inte kan försäkra sig mot patentintrång. Avsikten är att enförsäkring skall vara en övergångslösning fram till det att en planeradeuropeisk försäkring i regi kan komma till stånd. fickhösten 1996 regeringens uppdrag att ta fram ett underlag som skall innehållaförutsättningar för samt förslag till utformning av enpatentintrångsförsäkring. Verket avlämnade rapportenRättsskyddsförsäkring för patent (R 1997:4) till regeringen. I rapportenföreslås sammanfattningsvis att regeringen skall ta de initiativ som krävs föratt få till stånd en svensk försäkringslösning med expansionsmöjligheter tillnordisk och europeisk nivå. Vidare föreslås att regeringen skall vidtaåtgärder i syfte att komma till rätta med patentprocessens problem samt tainitiativ till en särskild utredning om en försäkringslösning för varumärken.Beträffande en svensk försäkringslösning föreslås dels att regeringen skallutse en förhandlingsman med uppgift att förhandla med potentiella intressenteri ett nytt patentförsäkringsbolag, dels att staten genom bidrag ellervillkorslån skall finansiera vissa etablerings- och initialkostnader om 4miljoner kronor. Härutöver föreslår att regeringen skall verka för atterforderligt grundkapital om ca kan säkerställas samtengagera sig i och stimulera andra aktörer till informationsaktiviteterrörande en försäkringslösning. Rapporten bereds nu inom Närings- ochhandelsdepartementet.Inom ramen för småföretagsprogrammet gav regeringen i uppdrag åtlandshövdingarna i samtliga län att samla alla berörda parter för att utifrånlokala och regionala förutsättningar utarbeta och genomföra åtgärder somfrämjar småföretagsutveckling, däribland kooperativt företagande, tillväxt ochsysselsättning. Åtgärderna skall utarbetas ur ett jämställdhetsperspektiv.Företrädare för småföretag, fackliga organisationer, kommuner, landsting,lokala utvecklingsgrupper, , lokala kooperativa utvecklingscentrum (LKU),statliga myndigheter, folkrörelser och andra aktörer som kan bidra till godautvecklingsbetingelser för småföretagen skall, enligt uppdraget, erbjudas attdelta i samarbetet. Rapporter om planerade åtgärder och förslag om eventuellaregelförändringar har inlämnats till Närings- och . Besluthar fattats om fördelning av medel på de olika länen. Det arbete somlandshövdingarna ansvarar för kan förväntas vara av relevans beträffande fleraområden som behandlas i det här aktuella betänkandet.Kvinnors företagandeMotionernaRiksdagen bör göra uttalanden om att riskkapitalbolag i ökad utsträckning börrikta sin verksamhet till tjänsteproducerande företag, om att personer mederfarenheter från småföretagande, gärna kvinnor, bör ingå i riskkapitalbolagensamt om det offentliga stödet till olika företagsformer, anförs det i motion1996/97:N212 (m, fp, kd). Det finns gott om riskkapital hos investmentbolagoch fonder, men det finns en benägenhet att satsa på traditionellaverksamheter, framför allt i tillverkningsindustrin, anser motionärerna. Demenar att kvinnor ofta har svårt att få respons för nya och annorlundaaffärsidéer. Motionärerna anför att riskkapitalbolagen i ökad utsträckning börinriktas på de nya företagstyper som startas och föreslår att en del av detbefintliga riskkapitalet speciellt bör riktas till tjänsteproducerande företaginom nya verksamheter. I riskkapitalbolagen bör personer som har erfarenhet avensam- eller småföretagande ingå, gärna kvinnor, säger motionärerna vidare.Kvinnor väljer ofta att starta företag som enskild näringsverksamhet eller ikooperativ form, och om dessa företagsformer negligeras i näringspolitikensnedvrids bilden av företagandet, anför motionärerna. De anser att stödet frånsamhället skall vara neutralt till olika företagsformer och ha lånesystem sominte missgynnar någon företagsform.Det behövs en ökad satsning på kvinnors företagande, anförs det i motion1996/97:N252 (c). Av de företag som startades ägdes avkvinnor, sägs det. Den traditionella näringspolitiken har varit ensidigtinriktad på mäns företagande och de branscher inom vilka män traditionelltstartar och driver företag, anser motionärerna.