bet · GK01FiU20 · 1997-05-29 00:00:00 — I propositionenföreslås också ett förtydligande av reglerna om en karenstid somenligt de s.k. 3:12-reglerna skall tillämpas i vissa situationer i fråga omkvalificerade aktier.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet tillstyrker i sitt yttrande (SkU5y) dessa förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet, som inte har någon annan uppfattning än skatteutskottet idenna fråga, tillstyrker propositionens förslag i denna del (yrkandena 71 idenna del samt 72).Positiv räntefördelningPropositionenPositiv räntefördelning innebär att avdrag medges vid beräkning av inkomst avnäringsverksamhet för en schablonmässigt beräknad avkastning på eget kapital iverksamheten. Reglerna syftar till att enskilda näringsidkare skall beskattasför avkastning på ett sätt som är likvärdigt med vad som gäller för ägare avenmansaktiebolag.Som redovisats ovan föreslår regeringen i vårpropositionen attlöneunderlaget för fåmansföretagen höjs från av lönesumman. Enmotsvarande lättnad i beskattningen bör införas för enskilda näringsidkare ochhandelsbolagsdelägare. Regeringen föreslår i vårpropositionen att frågan om enlikvärdig beskattning löses genom att räntesatsen för positiv räntefördelninghöjs med 2 procentenheter.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet tillstyrker i sitt yttrande (SkU5y) förslaget.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar skatteutskottets uppfattning i denna fråga ochtillstyrker propositionens förslag i denna del (yrkande 73).Nedsättning av arbetsgivaravgifterPropositionenFrån och med får en arbetsgivare vid beräkningen avarbetsgivaravgifter göra ett särskilt avdrag avavgiftsunderlaget, dock högst med (prop. 1996/97:21, bet. 1996/97:FiU1, rskr. 1996/97:53). Detta motsvarar ett årligt underlag på högst 600 000kr. För en arbetsgivare med en månatlig lönesumma på innebärdetta ett högsta årligt avdrag med . Syftet med gällanderegler är att underlätta för små och medelstora företag och därmed förbättraförutsättningarna för nyföretagande och nyanställningar. I syfte att stimuleraegenföretagande finns en kompletterande regel som medger avdrag vidberäkningen av de socialavgifter i form av egenavgifter som betalas avenskilda näringsidkare och sådana delägare i handelsbolag som är fysiskapersoner.För att ytterligare stimulera nyanställningar med inriktning på små ochmedelstora företag föreslår regeringen i vårpropositionen att nuvarande reglerom nedsättning av socialavgifter utvidgas från . Avdragetmed av avgiftsunderlaget höjs till högst , motsvarandeett årligt underlag på . För egenföretagarnas avdrag frånegenavgifter föreslås inga förändringar. I de fall både egenavgifter ocharbetsgivaravgifter erläggs höjs dock gränsen för det sammanlagda avdragettill . Vissa konsekvensändringar görs i reglerna för delägare ihandelsbolag.MotionernaI motion Fi90 av m.fl. (m) yrkas avslag på förslaget (yrkande 3).Motionärerna erinrar om att Moderata samlingspartiet i sitt budgetalternativhar reserverat utrymme för en betydligt större generell sänkning avarbetsgivaravgifterna genom att den allmänna löneavgiften på slopas.Också föreslår i motion Fi44 att förslaget avstyrks (yrkande12). Bland annat invänder att nedsättningen avarbetsgivaravgifter bör begränsas till företag med högst tio anställda.Socialförsäkringsutskottets yttrandeSocialförsäkringsutskottet anför i sitt yttrande (SfU6y) att eftersomytterligare åtgärder för att stimulera nyanställningar är nödvändiga börförslaget genomföras. vill dock påpeka attkonstruktionen med ett högsta avdrag innebär att ett företag medsäsongsverksamhet endast kan utnyttja avdraget företaget harsäsong. förutsätter att regeringen övervägermöjliga åtgärder om denna konstruktion visar sig betydligt minska stimulansen.Till yttrandet har avvikande meningar fogats av företrädarna för Moderatasamlingspartiet respektive ställningstagandeFinansutskottet delar socialförsäkringsutskottets uppfattning attnedsättningen av arbetsgivaravgifter bör vidgas.Vidare vill utskottet anföra följande.Socialförsäkringsutskottet har i sitt yttrande 1996/97:SfU6y påpekat attkonstruktionen med ett högsta avdrag innebär att ett företag medsäsongsverksamhet endast kan utnyttja avdraget det harbetalat lön eller motsvarande. Detsamma kan gälla för andra företag som harvarierande lönekostnader . De kan således inte utnyttja den sänktaavgiften på hela sin årslönesumma även om den ligger inom den angivnaårsramen. Att lagregeln fått denna utformning beror på att arbetsgivaravgiftenfastställs och redovisas . Om avdrag i stället skulle beräknas påårsbasis skulle det krävas ett administrativt merarbete i form av en årligavstämning i efterhand. Utskottet finner inte denna ordning tillfredsställandeoch förutsätter att regeringen överväger möjligheten av en årlig avstämning.Utskottet vill också erinra om att det, bl.a. från kooperationens sida, harpåtalats att avdraget påverkar konkurrensförhållanden. Utskottet konstateraratt effekten är en direkt följd av att avdraget utformats för att ge enrelativ förbättring av de minsta företagens situation. Utskottet utgår frånatt regeringen kommer att följa vilka effekter avdraget kan få ikonkurrenshänseende.Propositionens yrkande 74 tillstyrks med hänvisning till det anförda.Motionerna Fi90 (m) yrkande 3 samt Fi44 (v) yrkande 12 avstyrks. En lagtekniskjustering och en samordning av ikraftträdandet bör göras i lagförslagets 2kap. 5 a § med anledning av ett lagförslag i proposition 1996/97:100.Övriga frågorOmräkningstalen taxeringsvärdenPropositionenFrån och med beaktas prisutvecklingen för åren mellan de allmännafastighetstaxeringarna genom ett särskilt omräkningsförfarande.Riksskatteverkets beslut angående omräkning innebar att de redan högataxeringsvärdena i vissa områden skulle höjas ytterligare. Förhållandenaföranledde att , som begärt en översyn avfastighetstaxeringsförfarandet, i avvaktan på resultatet av denna översynbegränsade omräkningstalen för bostäder i hyreshus med värdeår 1988 ellersenare till 0,96 och för småhus till högst 1,07 (bet. 1996/97:SkU14, rskr.1996/97:134).Regeringen har tillsatt en särskild utredare för att se över förfarandet vidfastighetstaxeringen. Uppdraget skall vara avslutat före utgången av 1998.I vårpropositionen föreslår regeringen, i avvaktan på resultatet avöversynen, att omräkningsförfarandet inte bör leda till någon förändring avtaxeringsvärdena för hyreshus till den del de avser värderingsenheter förbostäder samt för småhusenheter för . Detta innebär att omräkningstalenför dessa typer av fastigheter skall vara desamma för som de somgäller för år 1997.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet framhåller i sitt yttrande (SkU5y) att man inte har något emotatt frysa omräkningstalen för bostäder i avvaktan på utredningsresultatet.Innebörden härav är, enligt skatteutskottets yttrande, att Riksskatteverketinte skall fastställa omräkningstal för för småhusenheter eller förbostadsdelarna i hyreshusenheter. konstaterar att förslaget iövrigt innebär att förberedelsearbetet års omräkning till viss delinte behöver genomföras.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet med skatteutskottet, propositionensförslag i denna del (yrkande 76).Höjd tobaksskattPropositionenI vårpropositionen föreslås att skatten på tobaksvaror höjs den 1augusti 1997. Skattehöjningen bidrar till att finansiera regeringens fem-punktsprogram för arbete och utbildning. För en höjning av tobaksskatten talarenligt propositionen även folkhälsoskäl och att ännu inte uppnåttminiminivån för cigarettskatt inom EU. Enligt EU-reglerna skall tobaksskattenexklusive moms uppgå till av detaljhandelspriset, och skalluppnå den nivån senast vid utgången av 1998. Motsvarande ändringar föreslåsäven i fråga om importreglerna.MotionernaI motion Fi90 av m.fl. (m) yrkas avslag på propositionens förslagi avvaktan på att regeringen förelägger tillräckligt beslutsunderlag(yrkandena 5 och 6).I motion Fi86 av Per () yrkas avslag på propositionen i denna del(yrkande 1) och att konsekvenserna av en kraftig tobaksskattehöjning i frågaom smuggelrisk, folkhälsoperspektiv och fördelningspolitiska aspekter utreds(yrkande 2).Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet framhåller i sitt yttrande (SkU5y) att (Fi1994:04) har i uppdrag att kartlägga de brister och problem som finns vidpunktskattekontrollen av EU-interna varor (dir. 1995:96) och att kommitténinom kort kommer att lägga fram sitt förslag i dessa frågor. I avvaktan härpågäller provisoriska regler som syftar till att råda bot på en del avkontrollproblemen. förutsätter att detta arbete leder till attomfattningen av den illegala hanteringen kan nedbringas. Skatteutskottettillstyrker propositionens förslag och avstyrker motionerna. Avvikande meninghar avgivits av representanterna för Moderata samlingspartiet ochVänsterpartiet.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar skatteutskottets uppfattning att regeringens förslag börbifallas. I likhet med skatteutskottet anser finansutskottet att det intefinns skäl att nu frångå regeringens beräkningar av skatteutfallet, eftersomeffekterna inte kan beräknas exakt.Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen (yrkandena 77-79) ochavstyrker motionerna Fi86 (v) samt Fi90 (m) yrkandena 5 och 6.Inskränkt skattskyldighet för Konung förvetenskap, teknik och miljöPropositionenI propositionen föreslås att Konung för vetenskap,teknik och miljö befrias från skattskyldighet för all annan inkomst än inkomstav näringsverksamhet som hänför sig till fastighetsinnehav.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet tillstyrker i sitt yttrande (SkU5y) förslaget.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har utifrån sina utgångspunkter ingen anledning att göra någonannan bedömning än skatteutskottet. Propositionens förslag i denna deltillstyrks (yrkande 71 i denna del).Nya benämningar och nya inkomsttitlarPropositionenI propositionen föreslås att skall godkänna fem nya inkomsttitlar,nya titel- och undertitelbenämningar på vissa inkomsttitlar samt nyabenämningar på fyra inkomsttitlar.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker regeringens förslag (yrkandena 85-87).KommunsektornUtvecklingen av de kommunala utgifternaPropositionenI propositionen betonas att den svenska välfärden i stor utsträckning byggerpå att verksamheten i kommuner och landsting fungerar väl. Under 1990-talethar stora krav ställts på omställningar och neddragningar inom den kommunalasektorn. Detta har bl.a. inneburit en starkt minskad sysselsättning.Trots detta bedömer regeringen att den kommunala verksamheten generellt setthåller en hög kvalitet, även om en del tecken tyder på att kvaliteten i vissadelar har påverkats negativt. Fortsatta rationaliseringar de närmaste årenriskerar att medföra kvalitetsförsämringar och ytterligare minskadsysselsättning. kommer behoven att öka inom främst skolan ochäldreomsorgen till följd av förändringar i befolkningsstrukturen.Med hänsyn till de besparingar som gjorts kan behovsökningen enligt regeringenbli svår att klara inom nuvarande ekonomiska ramar, om kvaliteten samtidigtskall kunna hävdas. Regeringen bedömer mot denna bakgrund, och med hänsyn tilldet förbättrade samhällsekonomiska läget, att det nu finns utrymme för en ökadsatsning på de kommunala kärnverksamheterna vård, omsorg och utbildning.Regeringen föreslår därför på tilläggsbudget för ökadestatsbidrag till kommuner och landsting på samt attriksdagen godkänner att den preliminära ramen för utgiftsområde 25 höjs med . De ökade statsbidragen förutsätts bidratill att vidareutveckla kvaliteten i kärnverksamheterna samt också ha enpositiv sysselsättningseffekt.Regeringen beräknar, med beaktande av förslagen i propositionen, att ramenför utgiftsområde 25 för preliminärt bör uppgå till 93 255 miljonerkronor, för till och för till . I samband med denna preliminära beräkning har regeringentagit hänsyn till vissa ekonomiska regleringar enligt den s.k.finansieringsprincipen (det s.k. återbetalningsskyddet, administration avavgifter för sjukhusvård, kostnader för inkontinensartiklar och förassistansersättning samt omläggning av systemet med sjömansskatt). Regeringenåterkommer i budgetpropositionen med förslag till regleringar . Ivårpropositionen hemställer regeringen att skall godkännaberäkningen av utgifterna inom den kommunala sektorn (yrkande 7).MotionernaModerata samlingspartiet behandlar kommunsektorns ekonomiska utrymme ipartimotionen Fi42 (m) yrkande 8 och i kommittémotionen Fi59 (m) yrkande 8.För att skapa förutsättningar för skattesänkningar som stärker medborgarna ochfår ekonomin att fungera bättre föreslår motionärerna en annanmedelsfördelning mellan stat och kommun är regeringens. Genom att höjagrundavdraget i beskattningen till samt införa ett extra grundavdragper barn på sänks den utdebiterade kommunalskatten med 8,3 miljarderkronor . Kommunerna kompenseras enligt det moderataalternativet genom ett i motsvarande mån höjt statsbidrag. Partiet avvisardäremot regeringens förslag att höja statsbidragsnivån med 8 miljarder kronorför den allmänna kommunala verksamheten och vill skapa ett ekonomiskt utrymmeför en generell sänkning av kommunalskatterna genom att staten tar överfinansieringen av skolan i form av en s.k. nationell skolpeng.Moderaterna avvisar också regeringens s.k. återbetalningsskydd och förslagetatt överföra delar av finansieringsansvaret för assistansersättningen tillkommunerna. Motionärerna tillgodoräknar sig därutöver de effekter förkommunsektorn som följer av förslagen till kortare sjuklöneperiod förarbetsgivare, minskade lönekostnader till följd av ytterligare en karensdagsamt lägre barnomsorgskostnader på grund av ett återinfört vårdnadsbidrag.Sammanlagt minskar kostnaderna för kommunsektorn därmed enligt motionen med för vardera . I motionerna hävdasockså att de moderata förslagen stärker kommunernas ekonomiska utrymme genomavveckling av kostnadsdrivande statlig reglering och genom ökadkonkurrensutsättning av den kommunala verksamheten. Det moderata alternativetinnebär en minskning av regeringens ramförslag med brutto 12 575 miljonerkronor för , med för och med för år 2000.I motion Fi43 (fp) tillstyrks (yrkande 6) den föreslagna höjningen avstatsbidragen till kommuner och landsting. anser motionärerna atthöjningen av bidragen inte kommer att innebära att uppsägningarna upphör.Möjligen kan takten i uppsägningarna komma att dämpas enligt de beräkningarsom presenterat. Regeringens insatser är därförotillräckliga. En bidragande orsak är att det kommunala skatteunderlagetsviktar. Detta är enligt liberalerna en tydlig illustration tillatt behöver flera skattebetalare. avvisar förslaget frånregeringen till besparingar på i assistansersättningen,vilket innebär ett motsvarande större resursutrymme för kommunerna iförhållande till regeringens förslag. Enligt motionen är Folkpartietsalternativa förslag till ramnivåer för kommunbidragen 300 miljoner kronorlägre än propositionens förslag för vart och ett av åren 1998, 1999 och 2000.Enligt motion Fi44 (v) yrkandena 6 och 14 har den ekonomiska ochstatsfinansiella krisen drabbat kommunsektorn genom minskat skatteunderlagparallellt med ökade sociala utgifter. har den statligabudgetsaneringen försämrat kommunernas ekonomiska förutsättningar bl.a. genomhöjda egenavgifter och sänkta nivåer i socialförsäkringssystemen. Med i bildenfinns också ett växande gap mellan de kommunalaresurserna och de ökande behoven av kommunala tjänster. Den negativa trendenhar förstärkts genom att staten satt upp nya hinder genom balanskrav iresultatredovisningen, genom restriktioner i den kommunala beskattningsrättenoch genom att finansieringsprincipen inte tillämpats fullt ut.Vänsterpartiet välkomnar att kommunsektorn får ökade resurser men betonarsamtidigt att regeringens förslag inte medger någon tillväxt av den kommunalakonsumtionen. Omfördelningen till kommunerna motsvarar inte heller 8 miljarderkronor netto för eftersom belastningen på kommunerna ökarinom vissa verksamhetsområden. Enligt motionärerna måste kommunerna få enstörre del av den framtida tillväxten. Partiet vill därför höja statsbidragenmed i form av ett åldersrelaterat anslag. Genom attvidhålla sitt tidigare förslag om en riktad sänkning av arbetsgivaravgifternaför kommuner och landsting motsvarande förbättraskommunsektorns finansiella situation enligt motionärerna med 1 miljard kronori förhållande till regeringens förslag.Även de gröna välkomnar i motion Fi45 förslaget att höjastatsbidragen till kommuner och landsting (yrkande 51), något som delvistillgodoser partiets tidigare krav på vidgad ekonomisk ram för kommunsektorn.Motionärerna anser dock att regeringens bedömning om att ytterligarepersonalminskningar kan undvikas är alltför optimistisk. I motionen hävdas attMiljöpartiets förslag till ekonomisk politik leder till en förstärkt ekonomi ikommunsektorn som gör det möjligt att begränsa fortsattapersonalneddragningar. En skatteväxling skulle leda till att kommunsektornskostnader för arbetsgivaravgifter och sjuklön minskar väsentligt mer änkostnadsökningarna till följd av höjda energiskatter. Kommunernas kostnaderför socialbidrag och arbetsmarknadsåtgärder skulle också minska till följd avförslagen till brutet tak i socialförsäkringarna, kortare kvalificeringsperiodtill a-kassan och minskad arbetslöshet till följd av arbetstidsförkortning.Miljöpartiets förslag skulle därmed indirekt förstärka de kommunala finansernamed netto för , och 5miljarder kronor år 2000.Enligt motion Fi46 (kd) ligger grunden till kommunsektorns resursproblem iatt regeringens politik genom indirekta effekter minskat det ekonomiskautrymmet med . Till följd av den allmännaekonomiska utvecklingen med minskade skatteintäkter, minskade statliga bidrag,skattestopp och ökade sociala kostnader har den kommunala sektorn under desenaste åren varit utsatt för mycket omfattande förändringar. Därför ärförslaget att återföra indragna resurser med från år 1998välkommet men inte tillräckligt. Enligt motionärerna innebärKristdemokraternas samlade ekonomiska politik påtagliga förbättringar iförhållande till regeringens politik. Effekterna av denna politik uppges imotionen leda till att kommunerna trots minskade statsbidrag skulle få ettnettotillskott på jämfört med regeringens förslag.Den valda metoden bygger främst på sänkta egenavgifter som ger kommunernaökade skatteintäkter på , återinförande avvårdnadsbidraget som innebär minskade barnomsorgskostnader för kommunerna, enåtergång till fjorton dagars arbetsgivaransvar i sjukförsäkringen, en andrakarensdag samt en effektivare skatteindrivning. För att inte överkompenserakommunsektorn återförs . Av detta skäl blir ramen förutgiftsområde 25 lägre än i propositionen.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet ansluter sig till det som anförs i propositionen om den storabetydelse som kommunernas och landstingens verksamhet har inom svenskvälfärdspolitik. Utskottet anser också i likhet med regeringen att förslagentill ordentliga satsningar genom höjda statsbidrag verksamt kan bidra till atthävda kvaliteten inom vården, omsorgen och skolan liksom till att främjasysselsättningen. Utskottet vill i sammanhanget särskilt peka på att det ökaderesursutrymmet för kommuner och landsting dessutom också har stor betydelse urregionalpolitisk synvinkel och kommer alla delar av landet till godo.Utskottet har tidigare i betänkandet tillstyrkt att statsbidragen tillkommuner och landsting tillförs på tilläggsbudget för år1997 samt att ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner höjsmed fr.o.m. år 1998.Regeringen begär i vårpropositionen också att skall godkänna dengjorda beräkningen av utgifterna inom den kommunala sektorn. Vänsterpartietföreslår att skall avslå regeringens beräkning av de kommunalautgifterna samt göra ett tillkännagivande om vad som sägs i motionen omförbättrade förutsättningar för den kommunala ekonomin. ,föreslår att skall godkänna deberäkningar som partierna gör i sina respektive motioner.Folkpartiets förslag avviker endast marginellt från propositionen. Förslagenfrån övriga partier innebär ett fullföljande av respektive partiers tidigarebudgetpolitiska alternativ. Partierna tillgodoräknar sig bl.a. positivakommunalekonomiska effekter av sina förslag till sänkta arbetsgivaravgifter(v), återinförande av vårdnadsbidrag (m) och avdragsgilla egenavgifter (mp),även för förslaget till ytterligare en karensdag. Utskottet kankonstatera att samtliga här aktuella förslag till regeländringar har avvisatsav riksdagen.En betydande del av skillnaden mellan Moderata samlingspartiets beräkningarav utgifterna inom den kommunala sektorn och övriga partiers alternativförklaras av att Moderata samlingspartiet ensamt avvisar propositionensförslag till ökade statsbidrag. Utskottet har redan i det föregåendetillstyrkt förslagen i propositionen och avstyrkt det moderata alternativetmed hänsyn främst till behovet att värna kvaliteten i de kommunalakärnverksamheterna. I konsekvens härmed avvisar utskottet även det häraktuella yrkandet.Propositionens beräkning av utvecklingen inom kommunsektorn bygger påantaganden som görs i finansplanen. Utskottet anser att de bedömningar somgörs i propositionen om utvecklingen av de kommunala utgifterna är väl avvägdasett ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Utskottet tillstyrker således attriksdagen godkänner regeringens förslag till beräkning av utgifterna inom denkommunala sektorn (yrkande 7). Det innebär att utskottet även ansluter sigtill vad regeringen anför om ekonomiska regleringar enligtfinansieringsprincipen inför år 1998.Motionerna Fi42 (m) yrkande 8, Fi43 (fp) yrkande 6, Fi44 (v) yrkandena 6 och14, Fi45 (mp) yrkande 51 och Fi59 (m) yrkande 8 avstyrks.Vissa kommunalekonomiska frågorInledningI detta avsnitt behandlas ett antal kommunalekonomiska frågor som tagits upp imotioner väckta med anledning av vårpropositionen. I anslutning därtillbehandlas också några yrkanden i motioner, väckta med anledning av regeringensskrivelse /97:118 om utvecklingen inom den kommunala sektorn, medanknytning till här behandlade frågor. Övriga yrkanden i motioner väckta medanledning av regeringens skrivelse 118 behandlas i avsnittet om den kommunalaverksamhetens utveckling.Utjämningssystemet för kommuner och landstingMotionernaI motion Fi59 (m) återkommer Moderata samlingspartiet (yrkande 5) till sittkrav på att det inomkommunala utjämningssystemet skall ersättas med ett enligtmotionärerna grundlagsriktigt system. Den grundläggande principen för denkommunala självstyrelsen bör vara att det en kommun upptar i kommunalskattskall disponeras fullt ut av kommunen för dess lokala uppgifter. När statendisponerar den skatt som en kommun eller ett landsting upptar för sina lokalauppgifter är detta, heter det i motionen, ett grundskott mot den kommunalasjälvstyrelsen.Det inomkommunala utjämningssystemet innebär också enligt motionen enfelaktig fördelningspolitik med sneda effekter av olika slag. För de kommunersom förlorar mycket på systemet blir effekten särskilt stor för låg- ochmedelinkomsttagare, och den kommunala servicen påverkas negativt.En annan allvarlig effekt är att systemet inte ger den minsta stimulans tillekonomisk tillväxt i kommunerna. Tvärtom blir effekten i kommuner som ökar sinskattekraft att de inte får behålla denna. Den parlamentariska utredning somskall utvärdera det nya utjämningssystemet bör få som en särskild uppgift attiaktta och analysera det beslutade systemets effekt på incitamenten förenskilda kommuner att bidra till ekonomisk tillväxt i Sverige.Även i motion Fi91 (m), väckt med anledning av regeringens skrivelse1996/97:118, ställs krav på att den parlamentariska utredning som följerutjämningssystemet skall få vidgade arbetsuppgifter. Det är enligt motionen avstor betydelse att klarlägga de negativa effekter för landet ochsamhällsekonomin som ett sådant tillväxtfientligt system får.