bet · GK01UU11 · 1997-05-15 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande dels regeringens skrivelse 1996/97:149Nordiskt samarbete 1996, med huvudsaklig inriktning på verksamheten inom ramenför , dels Redogörelse till 1996/97:NR1Nordiska rådets svenska delegations berättelse angående verksamheten under1996. Utskottet behandlar också ett antal motioner rörande det nordiskasamarbetet, både från den allmänna motionstiden och i anledning av regeringensskrivelse och berättelsen från svenska delegation. Imotionerna behandlas både organisatoriska frågor och de politikområden sominnefattas i det nordiska samarbetet.Utskottet föreslår att skrivelsen och redogörelsen läggs till handlingarna.Samtliga motioner besvaras eller avstyrks. Till betänkandet är fogade tvåreservationer och ett särskilt yttrande. 1996/97:U701 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om svensktstöd till Nordsjösamarbete.1996/97:U702 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förnyade initiativ till stöd för inrättande av ett arktiskt råd,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en internationell konferens om det arktiska samarbetet, t.ex. iKiruna.1996/97:U704 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bättre samordning av det nordiska samarbetet på regerings- ochparlamentarikersidorna,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en bättre samordning av de nordiska ländernas flyktingpolitik,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att stimulera engagemanget inom såväl FöreningenNorden som andra organisationer verksamma på folklig nivå.1996/97:U20 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om resurser för ökadeinformationsinsatser om det nordiska samarbetet i budgetpropositionen för1998.1996/97:U21 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den nordiske samarbetsministern, i samråd med motsvarandeministrar i övriga nordiska länder, bör utreda frågan om direktval ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att samarbetet mellan de officiella och frivilliga organen förnordiskt samarbete bör intensifieras och formaliseras för att förstärka denfolkliga förankringen av nordiska frågor,3. att som sin mening ger regeringen till känna attSchengensamarbetet bör bli föremål för en grundlig debatt och konsekvensanalysi och de utskott som berörs av frågan,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att miljösamarbetet inom bör intensifieras för att ettekologiskt hållbart samhälle skall kunna uppnås.1996/97:U22 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nominering av ledamöter i till ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om riksdagsutskottens roll i det nordiska samarbetet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samarbete med parlamentariker från , och ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av fortsatt reformering av . Regeringens skrivelse 1996/präglades av fullföljande och konsolidering av dereformer som och beslutade om under1995. Det nordiska samarbetet är nu inriktat på tre huvudområden:Samarbete inom : Samarbete som bygger på den värdegemenskap som finnsmellan de nordiska folken och som får sitt främsta uttryck i kulturell ochspråklig gemenskap och en likartad syn på demokrati och grundläggande socialarättigheter. Hit hör också samverkan kring samhällsuppgifter där samnordiskalösningar ger fördelar och ett mervärde framför nationella arrangemang ellerbredare internationella lösningar.Norden och /EU/EES: Samverkan i frågor av betydelse för arbetet inomEU/EES, där de nordiska länderna har en värdegemenskap och sammanfallandeintressen.Norden och dess närområden: Samverkan till förmån för utvecklingen i Nordensnärområden - , och - som bidrag tillstabilitet och demokrati i regionen och till en utveckling i harmoni medmiljöhänsyn och urbefolkningarnas intressen.Under verksamhetsåret har de nordiska medlemsländernas agerande inom ramenför stått särskilt i fokus. en temakonferens om förutsättningarna för samnordisktuppträdande inför förhandlingarnas början. De nordiska EU-medlems-länderna hari de flesta frågor som behandlas inom regeringskonferensen agerat på engemensam värdegrund, men utan att - annat än i några specifika frågor - läggahelt gemensamma förslag.Inom en rad av ministerrådets sektorer har samarbetet utvecklat ennärområdesdimension, som resulterat i verksamhet till förmån för Sverigessamar-betspartners i närområdet. Detta har också tjänat som exempel på attregionalt samarbete kan vara fruktbart trots att deltagande länder har skildautgångspunkter och tillhör olika mellanstatliga gemenskaper ellergrupperingar. Samhörighet med andra länder, t.ex. för säkerhetspolitiskasyften, utgör således inte nödvändigtvis något hinder för multilateralsamverkan i andra konstellationer inom andra samarbetsfält.Det internationella inslaget i nordiskt samarbete har fått ökad betydelseoch större utrymme. Vid session lämnar numerautrikesministrarna en utrikes- och säkerhetspolitisk redogörelse, som åtföljsav en debatt. konferens om i FN - detförsta större evenemanget under världsorganisationens jubileumsår -illustrerar den utvecklingen. Det norska ordförandeskapet i ministerrådet harför 1997 också aviserat sin ambition att tydliggöra den allt närmare nordiskasamverkan som äger rum kring fredsbevarande operationer och konfliktlösning.Samarbetet inom NordenFrån svensk sida har drivits linjen att rationaliseringar ochbesparingar skall göras på den verksamhet som finansieras över budget. Efter överenskommelser i harbesparingar på sammanlagt gjorts i budgetarnaför 1996 och 1997.Nordiska ministerrådets budget uppgick till 707 miljoner danskakronor. Budgetens viktigaste satsningsområde var kultur-, utbildnings- ochforskningssamarbetet som svarade för nära hälften av utgifterna. Andra storasamarbetsområden inom budgetens ram var ekonomi- och näringsområdet,medborgarpolitik, miljö och närområdessamarbetet. Den svenska andelen avNordiska ministerrådets budget var enligt den nordiska fördelningsnyckeln 38,, en minskning med från föregående år.Fördelningsnyckeln beräknas på basis av respektive lands andel av den samladenordiska bruttonationalinkomsten.Samarbetsministrarna beslutade att 13 institutioner skulleläggas ned, medan tre institutioner skulle få en ny verksamhetsprofil och trehelt nya institutioner inrättas.Efter behandling i organ fastställde ministerrådet i november1996 budgeten för , som efter löne- och prisomräkning uppgår till 703miljoner danska kronor. Det största området är kultur-, utbildnings- ochforskningssamarbetet, som tar knappt hälften av resurserna.Norden och /EU/EESDet nordiska samarbetet skall utgöra en plattform för initiativ i frågor därländerna har en önskan att påverka den europeiska dagordningen. Det nordiskasamarbetet skall också kunna medverka till att göra uppföljningen av direktivoch andra EU/enhetlig. Vidare bör det nordiska samarbetet spelaen roll som bro mellan de nordiska länder och självstyrande områden som ärmedlemmar av Europeiska unionen och de som knyts till det europeiskasamarbetet via eller andra avtal. EU/EES-frågorna har blivit enstående punkt på dagordningen vid nordiska ministermöten.Norden och dess närområdenNordiska ministerrådet beslutade om sitt första arbetsprogramför närområdet. Det var helt inriktat på . utvidgadesnärområdesprogrammet till att omfatta nordvästra . etableradesett informationskontor i . Huvudmålsättningen förarbetsprogrammet är att främja den demokratiska utvecklingen och övergångentill marknadsekonomi.För år 1996 anslog förverksamheten. Medlen fördelades i första hand till stipendie- och utbytes-ordningar och informationskontoren. En översyn av närområdesprogrammet gjordesunder 1996.Vid sidan av de insatser som finansieras över Nordiska ministerrådets budgetbeslutade finansministrarna om ett program för att främjainvesteringar i små och medelstora företag i , och Litauen.Det baltiska investeringsprogrammet omfattade ca 100 miljoner ecu för perioden1993-1995. Efter en utvärdering och efter konsultation med de baltiskaländerna beslutades att förlänga programmet . I och meddetta kommer beloppet upp till sammanlagt ca 170 miljoner ecu.Nordiskt samarbete på sektorsnivåI det nedanstående ges en kortfattad sektorsvis redogörelse för delar av detnordiska samarbetet.KulturNordiska ministerrådet stimulerar kultursamarbetet i genom insatser påsärskilda områden, genom nätverksbildning och satsningar på projekt med starknordisk profil. Inom ramen för kultursamarbetet finns det dessutom två storafonder, och Nordiska film- och TV-fonden, samt åttainstitutioner. Det nordiska kultursamarbetet på regeringsnivå grundas på ettkulturavtal . Satsningen på kultursamarbete över ministerrådetsbudget uppgick till ca 145 miljoner danska kronor.Ministerrådets nysatsningar på kulturområdet 1994-1996 koncentreras på depolitiskt prioriterade samarbetsområdena: film- och mediesamarbete,språksamarbete, barn- och ungdomsaktiviteter, konstnärligt samarbete, folkligtkultursamarbete, nordisk profilering i utlandet och Nordiska kulturfondensverksamhet.Ett allmänt nordiskt TV-utbyte har diskuterats inom ramen fördet nordiska samarbetet. Det är av stort kulturellt värde att göra det möjligtför invånare i de nordiska länderna att få kontakt med varandras kulturer ochvardag. Ett bra sätt att åstadkomma detta är att kunna ta del av de nordiskagrannländernas TV-utbud. har ett TV-utbyte med Finland.Den har även tillsatt en utredning om efterfrågan av norskaTV-sändningar bland svenska kabelbolag och TV-tittare samt tekniska ochrättsliga förutsättningar för sådana sändningar.EU:s mediesamarbete utgår från vissa gemensamma direktiv och stödprogram.Ministerrådet anser det nordiska samarbetet vara av yttersta vikt påmedieområdet, både i förhållande till EU/EES samt andra internationellaorganisationer i syfte att uppnå gemensamma lösningar på nationell och nordisknivå.Utbildning och forskningUtbildning och forskning hör till de prioriterade områdena inom det nordiskasamarbetet. Utbildnings- och forskningssektorn är resursmässigt sett detstörsta samarbetsområdet. disponerade utbildning och forskning i rundatal nära . Sektorn har setts överett flertal gånger, senast i samband med institutionsöversynen . Detövergripande målet är att utveckla och stärka den nordiska utbildnings- ochforskningsgemenskapen.Ministerrådet har , på förslag av det finska ordförandeskapet,tillsatt en rådgivande policygrupp för nordiskt samarbete rörandeinformationsteknik inom undervisning och forskning. Gruppen skallinledningsvis utarbeta rekommendationer med sikte på vad som bedöms bliviktigt inom IT-området i tidsintervallet tre till - i de nordiskaländerna och inom har också fattat beslut om en ny handlingsplan för nordisktskolsamarbete. Planen gäller för och är i allt väsentligten fortsättning på närmast föregående plan.Ministerrådet har också fastställt en ny handlingsplan för folkbildnings-och vuxenundervisningssamarbetet för . Handlingsplanen vilarpå en nordisk uppfattning om vad som skall ligga i begreppet livslångtlärande. För att underlätta för folkhögskoleelever att bedriva studier vidfolkhögskola i ett annat nordiskt land finns särskilda elevstipender.Utbildningsministrarna kunde underteckna överenskommelsen omtillträde till den högre utbildningen i . Överenskommelsen innebär ocksåatt länderna kalenderårsvis betalar viss ersättning för studenter som studerari ett annat nordiskt land.Under året har det på svenskt initiativ hållits ett extra ministerrådsmöteför att ge forskningsministrarna möjlighet att diskutera innehållet i EU:skommande femte ramprogram för forskning och teknisk utveckling. Ministerrådethar för avsikt att börja diskutera de nordiska erfarenheternainför utformningen av EU:s utbildningsprogram fr.o.m. år 2000.MiljöMiljösektorns arbete är organiserat i fem fasta arbetsgrupper: hav och luft,kemikalier, miljöövervakning och data, natur och friluftsliv samt renareteknologi. Ett institutionaliserat samarbete finns vidare med finans-, fiske-,jord- och skogsbruks- samt kultursektorerna.Utanför den formella ministerrådsramen finns ett betydande nordisktsamarbete i olika miljöfrågor. Ett exempel är en informell grupp för samråd omstödet till miljöpolitiken i . För finansiering avmiljöinvesteringar i närområden finns möjligheter att via Nordiskamiljöfinansieringsbolaget (NEFCO) få lån på särskilt förmånliga villkor.Under år 1997 inrättas dessutom den särskilda miljölåneordningen på 100miljoner ecu under Nordiska investeringsbanken med lånegarantier från denordiska länderna.Ekonomi och näringUtvecklingen inom energiområdet i de nordiska länderna och internationellt harmedfört ett ökat behov av nordiskt samarbete om energifrågor. Målsättningen äratt främja en effektivt, konkurrenskraftigt och miljövänligt energiförsörjningi har lagt särskild vikt vid frågor med anknytning tillklimatkonventionen. avser att arrangera eninternationell konferens inom området.Inom det nordiska energisamarbetet bereds ett nordisktprogram för att stärka kunskap och kompetens hos energiexperter i Baltikum.Syftet med programmet är att föra in ekonomiskt tänkande i planering,etablering och drift av energianläggningar.Finländska, danska och svenska energi- och naturgasföretag beslutade våren1996 att utreda möjligheterna att koppla ihop de nordiska gasnäten och attansöka om stöd inom ramen för (). I denenergipolitiska redogörelsen konstaterade ministerrådet bl.a. att enutveckling/utbyggnad är beroende av kommersiella beslut.Energiministrarna har kontinuerligt följt utvecklingen på elmarknaden ochkom vid sitt möte överens om vissa principer för det nordiskaelsamarbetet.Näringspolitiskt samarbeteDet övergripande målet för det nordiska näringspolitiska samarbetet är attbidra till att främja näringslivets konkurrenskraft och därigenom skapa godavillkor för sysselsättning och välfärd.En stor del av det nordiska näringspolitiska samarbetet är inriktat på attutreda gemensamma problem och utbyta erfarenheter och synpunkter om aktuellanäringspolitiska frågor av gemensamt intresse.Allmänt nordiskt näringspolitiskt samarbete äger rum eller skall justinledas inom områden såsom IT samt regional-, miljö- ocharbetsmarknadspolitik. Vidare har en genomgång av varje lands inriktning pådet näringspolitiska området påbörjats.Allmänt informationsutbyte om aktuella EU-frågor står regelmässigt pådagordningen vid möten på det näringspolitiska området.RegionalpolitikDet nordiska regionalpolitiska samarbetet baseras på ett samarbetsprogram . De centrala verksamhetsområdena är:- forsknings- och utredningsarbete samt kunskaps- och erfarenhetsutbyte,- samarbete mellan regioner, främst gränsregioner,- sektorssamarbete.Under 1996 har verksamheten på samtliga områden till stor del fokuserats påEU-relaterade frågor. Vidare har initiativ tagits till att utveckla samarbeteti närområdet.När det gäller det gränsregionala samarbetet har arbetet inriktats på att sålångt som möjligt samordna verksamhet och resurser i de sedan lång tidexisterande nordiska samarbetsområdena med de Interregprogram somdelfinansieras med EG:s strukturfonder.Jord- och skogsbruk; fiskeVerksamheten inom området jord- och skogsbruk har bedrivits inomramen för det program, ?Handlingsprogram för jord- och skogsbrukssamarbete1996-2000?, vilket antogs av jord- och skogsbruksministrarna år 1995.Ett nära samarbete sker såväl med miljösektorn som med regionalpolitiskasektorn.Den överordnade målsättningen för det nordiska fiskerisamarbetet är attbidra till utvecklingen av de nordiska ländernas fiskerinäring som en viktigsamhällsekonomisk aktivitet. Motivet för samarbetet är att bidra till etthållbart och rationellt nyttjande av de levande resurserna. Ett programför nordiskt fiskerisamarbete för har antagits.För de tre nordiska länderna som är EU-medlemmar utgör fiskeripolitiken EU:skompetensområde. Detta förhållande begränsar möjligheterna för det konkretasamarbetet och leder till ett ökat informationsbehov mellan och EU/EES.Ekonomi och finanspolitikDe nordiska ministrarna har ett starkt intresse av en kontinuerlig dialog omviktiga ekonomisk-politiska frågor. Detta har rört den ekonomiska politiken irespektive nordiskt land men också den internationella utvecklingen i stort.Med utgångspunkt i ett initiativ från statsminister inleddes underhösten 1996 projektet ?Budgetkonsolidering och välfärd i de nordiskaländerna?, som tar sikte på att dra gemensamma slutsatser av den sanering avoffentliga utgifter som skett i de flesta nordiska länder under den senastetioårsperioden.Baltiska investeringsprogrammet BIP är ett samnordiskt projekt somadministreras av NIB och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling(). Syftet är att kanalisera dels tekniskt bistånd, dels kapital till debaltiska länderna och därigenom skapa gynnsamma förutsättningar för lokalainvesteringar. Baltiska investeringsprogrammet var i den första fasen,1992-1995, på totalt ca 100 miljoner ecu. De nordiska länderna beslutade attavsätta ytterligare 70 miljoner ecu för den andra fasen av programmet, somlöper fram till år 2000.Socialpolitik och hälsovårdTill grund för det nordiska regeringssamarbetet på social- ochhälsovårdsområdet finns ett samarbetsprogram . Samarbetethar till övervägande del skett inom sektorns nio institutioner och permanentaverksamhet i övrigt. Även kommer tyngdpunkten i samarbetet attligga på institutionerna. Nya projekt och samarbetsområden skall enligtsamarbetsprogrammet i största möjliga utsträckning förankras i dessa.Det gångna året har präglats av reformarbetet, dels till följd av denallmänna institutionsöversynen, dels genom en särskild genomlysning avverksamheten inom social- och hälsovårdssektorn. Det inomnordiska samarbetetinom social- och hälsovårdssektorn är av särskilt stor betydelse bland annatdärför att området endast i ringa grad regleras av EG-lagstiftning.Regeringen framhåller i skrivelsen att det nordiska samarbetet omnarkotikafrågor har påtaglig nordisk nytta. Samarbetet är viktigt för attkoordinera nordiska synpunkter inför internationella möten.JämställdhetTill grund för samarbetet inom jämställdhetsområdet ligger ett program för detnordiska jämställdhetssamarbetet för . Programmetkompletteras med en årlig handlingsplan.Samarbetet ligger väl i linje med den svenska jämställdhetspolitiken.Arbetet koncentreras till verksamhet som främjar kvinnors och mäns likatillgång till de politiska och ekonomiska beslutsprocesserna, kvinnors ochmäns lika ekonomiska ställning och inflytande - inte minst i fråga om lön -samt ett jämställt arbetsliv. Vidare prioriteras verksamhet som delsförbättrar möjligheterna för såväl kvinnor som män att förena föräldraskap ochförvärvsarbete, dels påverkar den europeiska och den internationellautvecklingen på jämställdhetsområdet.Arbetet med att integrera ett jämställdhetsperspektiv inom det nordiskasamarbetet fortsätter. Årliga uppföljningar skall göras av könsfördelningenbland ledamöter i nordiska kommittéer, styrelser och andra organ. En konferensmed temat ?Kvinnor, arbete och ekonomi? Ettförslag till handlingsplan om män och jämställdhet kommer att behandlas avministerrådet under våren 1997.Migrations- och flyktingpolitiska frågor; SchengensamarbetetDe nordiska regeringarnas samrådsgrupp för flyktingfrågor har haftfyra möten. hölls ett nordiskt möte på ministernivå. En särskildarbetsgrupp har bearbetat frågor av gemensamt intresse med avseende på f.d.Jugoslavien, inte minst i fråga om återvandring dit efter Dayton-avtalet.Arbetet i samrådsgruppen syftar till en samordning av det nordiska agerandetvisavi staterna i närområde. Den främsta målsättningen för samarbetetmed de baltiska länderna är att bidra till att föra dessa ländersmigrationspolitik närmare västeuropeisk standard och därmed också uppfyllainternationella grundprinciper.Under 1997 svarar för ordförandeskapet i samrådsgruppen. Ett förstamöte kommer att äga rum , där nordiska och baltiska ministrar medansvar för asyl och invandring kommer att ha överläggningar om frågor avgemensamt intresse.Vid ett gemensamt ministermöte nåddes en överenskommelse omobservatörskap för samtliga fem nordiska länder i Schengen fr.o.m. den 1 maj1996. Avtal om anslutning för , och samt ett särskiltsamarbetsavtal med och , med samma materiella innehåll,undertecknades i . Målet är att avtalen skall kunna trädai kraft omkring . Regeringen har för avsikt att föreläggariksdagen en proposition om anslutning till under våren1997.Redogörelsen till 1996/97:NR1Vid extra session antogs ett presidieförslagom ny organisation och nytt arbetssätt för och ettministerrådsförslag om ändringar av . Därmed lades grundenför en stärkt ledningsfunktion och en ny utskottsstruktur.Flertalet av de nordiska institutionerna har genomgåtts. En del har lagtsned, en del strukturerats om och en del nya har skapats. Nordiska rådetssekretariat har flyttats från till och samlokaliserats medNordiska ministerrådets sekretariat. Sekretariatet inledde sitt arbete iKöpenhamn den 1 augusti.Den nya arbetsordningen för trädde i kraft den 1 januari1997.Nordiska rådets 48:e session ägde rum i Köpenhamn.Bland prioriteringar inför övertagandet av ordförandeskapet nämndes desäkerhetspolitiska frågorna, samarbetet med frivilligorganisationerna ochlagstiftningssamarbetet. Även miljö- och kulturfrågornas betydelse framhölls.Under den 48:e sessionen antog enhälligt en rekommendationangående planer och budget för det nordiska samarbetet 1997. Åretsbudgetarbete har präglats av resultatet av institutionsgenomgången (utred-ningen Nordisk nytte). Utredningen resulterade i att ministerrådet beslutadeatt 13 institutioner läggs ned, tre institutioner får en helt nyverksamhetsprofil och tre nya institutioner inrättas.Områden som särskilt prioriteras är kultur, undervisning ochforskning, miljö, närområdena och det arktiska har , efter att arbetsformerna reformerats, tre utskott:Nordenutskottet, och . Utskotten förberederärenden innan beslut fattas av plenarförsamlingen eller presidiet.Nordenutskottets arbetsområde täcker i princip delar av alla de traditionellasamarbetsområdena, som har arbetat med. Dåarbetsområdet är mycket omfattande beslutade utskottet för 1996-1997 attprioritera följande uppgifter: presentation av nordisk kultur i utlandet, dennordiska välfärdsmodellen, narkotikapolitik, nordisk barn- och ungdomsplansamt nysatsning på kulturområdet.Inom utskottet har fyra arbetsgrupper arbetat med de av utskottetprioriterade områdena: Arbetsgruppen för nysatsning på konst och kultur,arbetsgruppen för nordisk barn- och ungdomskultur, arbetsgruppen förnysatsning på utbildning och forskning samt arbetsgruppen för den nordiskavälfärdsmodellen.Närområdesutskottet beslutade att låta arbetsprogram ligga kvar somprincipprogram. Bland målsättningarna talas särskilt om att främja demokrati,mänskliga rättigheter, social trygghet och fungerande marknadsekonomi samt attverka för lösningar på miljöproblemen i och Arktis.Utskottet har behandlat Nordiska ministerrådets närområdesstrategi för både1996 och 1997, och fick vid sitt möte med samarbetsministrarna ettlöfte att den stora neddragningen av resurser till miljön på budgeten somföreslagits i en ämbetsmannarapport, inte skulle fullföljas.Europautskottet har utarbetat ett arbetsprogram . har EUoch regeringskonferensen (IGC) utgjort det huvudsakliga arbetsområdet.Utskottet har behandlat två medlemsförslag: om koordinerad nordisksysselsättningsstrategi väckt av den socialdemokratiska gruppen i och om åtgärder mot arbetslösheten väckt av den konservativa gruppen .