bet · GK01UU15 · 1997-04-29 00:00:00 — Demokrati är den enda styresform som garanterar att de flestamedborgares intressen tas till vara.Utskottet vill vidare framhålla att om det svenska biståndet mot fattigdom,ökad rättvisa och mot krigshot skall få bestående effekter krävs det att detsker i en demokratisk atmosfär. Av dessa skäl bör demokratimålet bliöverordnat inom biståndspolitiken. Detta bör ges regeringen till känna.Vid den förnyade prövning av de biståndspolitiska målen som utskottettidigare beslutat bör det övervägas att stryka det s.k. oberoendemålet, dvs.målet om ?ekonomisk och politisk självständighet?. I formell mening är detsjälvklart att liksom andra länder skall vara ekonomiskt ochpolitiskt självständiga, men detta mål kan inte nås med bistånd utan genom attav världssamfundet accepterade folkrättsliga regler upprätthålls.De som har fört en utåtvänd politik har klarat sig klart bättre ände som fört en inåtvänd politik. 1983-1989 hade starkt utåtvända länder enBNP-tillväxt på mot för starkt inåtvända.Utskottet anser att huvudmålet för utvecklingssamarbetet är att de fattigaländerna skall integreras i en världsekonomi där frihandel ochföretagsinvesteringar är centrala drivkrafter för utveckling. Protektionism ialla dess former skall bekämpas. Handelns betydelse som utvecklingsmotor måstebetonas långt starkare än vad som traditionellt skett i svensk debatt.Som medlem i EU skall driva på för en liberal europeisk teko- ochjordbrukspolitik. Nästa steg i arbetet på att liberalisera världshandeln möjligt. Då måste hänsynen till väga ännu tyngre änhittills. I detta perspektiv anser utskottet att det svenska biståndets gamlaoberoendemål är en tillgång utan riskerar att snarare vara etthinder för fortsatt utveckling.Långt efter det att de nya staterna vunnit självständighet i formell meningbetonades relationerna mellan och de gamla kolonialmakterna,särskilt inom den s.k. beroendeskolan. Strävandena efter en brytning medvästerländsk ekonomi och civilisation idealiserades. I de länder där dennainriktning prövades blev resultatet inte oberoende utan snararebiståndsberoende.Oberoendemålet riskerar att skapa oklarhet kring synen på u-ländernaoch världsekonomin. Mot denna bakgrund anser utskottet att oberoendemålet börgranskas i samband med en bredare översyn av det svenska biståndet. Det bör dåövervägas om detta mål helt kan strykas. Detta bör ges regeringen till känna.Därmed tillstyrker utskottet motionerna U213 (fp) yrkandena 2 och 6 och U623(fp) yrkande 7 samt avstyrker motion U201 (m) yrkande 1.dels att utskottets hemställan under moment 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande synpunkter på de biståndspolitiska målenatt med avslag på motion 1996/97:U201 yrkande 1 samt med anledningav motionerna 1996/97:U213 yrkandena 2 och 6 samt 1996/97:U623 yrkande 7som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. styrning av biståndet (mom. 8)(), (), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 22 börjar med ?Ansvaret förbiståndet? och på s. 23 slutar med ?U201 (m) yrkande 13? bort ha följandelydelse:Sveriges utrikespolitik måste alltmer präglas av en helhetssyn.Utrikesdepartementet bör ha den centrala funktionen för utvecklingssamarbetetoch det sammanhållna ansvaret för relationerna till samarbetsländerna och tillinternationella organisationer. Ambassaderna har en viktig roll i utvärderingoch kontroll. Därför bör regeringen ges till känna vad som anförts i motionU201 (m) yrkande 13 om att bör ha det centrala ansvaretför utvecklingssamarbetet och relationerna till samarbetsländerna ochinternationella organisationer och erhålla resurser härför.Därmed tillstyrker utskottet motion U201 (m) yrkande 13.dels att utskottets hemställan under moment 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande styrning av biståndetatt med bifall till motion 1996/97:U201 yrkande 13 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. Sidas interna organisation och verksamhet (mom. 10)(), (), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 24 börjar med ?Utskottet harerfarit? och slutar med ?U201 (m) yrkande 14? bort ha följande lydelse:För all framgånsrik verksamhet inom biståndet krävs förtrogenhet med devillkor under vilka verksamheten sker. Att i en i-landsmiljö administrera ochbestämma inriktningen på biståndsprojekt är erfarenhetsmässigt svårt. Afrikasöder om är den del av världen där fattigdomen fortfarande ökar, ochdet är därför där huvuddelen av de svenska biståndsinsatserna sker. Därför bören särskild enhet med fattigdomsavveckling, mänskliga rättigheter ochdemokratiutveckling förläggas till södra , så att verksamheten kanutformas i den afrikanska miljön. Det programinriktade biståndet bör samtidigtsuccessivt koncentreras på , medan bistånd till andra delar av världenfrämst bör ske via det multilaterala systemet och via EU. Detta bör i enlighetmed motion U201 (m) yrkande 14 ges regeringen till känna.Därmed tillstyrker utskottet motion U201 (m) yrkande 14.dels att utskottets hemställan under moment 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande Sidas interna organisation och verksamhetatt med avslag på motion 1996/97:U214 yrkandena 4 och 5 samt medbifall till motion 1996/97:U201 yrkande 14 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,7. Miljöfrågor i FN-samarbetet (mom. 14)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 34 börjar med?Säkerhetsrådet har enligt? och på s. 35 slutar med ?vad utskottet anfört?bort ha följande lydelse:Säkerhetsrådet har enligt inte mandat att behandla dessa frågor,som ansetts som mera generella frågor. Rådet har haft den möjlighetennär det gällt konkreta ländersituationer som rör internationell fred ochsäkerhet som exempelvis miljöhot. Men är situationen i världenannorlunda än när stadgarna skrevs. Brist på vatten betyder brist på mat, ochkampen mot fattigdomen hör ihop med ett lands förmåga att producera livsmedeltill en befolkning, som i de flesta länder ökar. Den globalavattenförsörjningen och vattenresurserna är inte bara en fråga om långsiktigsäkerhetspolitik. De alarmerande uppgifter som World Watch Instituteförmedlar, visar, att brist på vatten inte bara fordrar en långsiktigplanering, utan ett aktivt ingripande i flera områden på jorden.Förutom den brist på vatten som redan är ett problem i mer än 20 av världensländer, finns en rad s.k. dolda vattenbrister, i länder där uppumpning avgrundvatten orsakar en sänkning av grundvattennivån. Denna sänkning har manhitintills motverkat genom att ta upp vatten från allt större djup.Vattenmängden i sjöar och floder, där vatten tas till bevattning av odlingar,är inte större än den var för ett hundratal år sedan, men den befolkning som behöver vattnet är inte utan växer. Behoven växer i proportiontill folkmängdens ökning. Att ta upp de globala vattenproblemen som enpermanent punkt på säkerhetsrådets dagordning är en konfliktförebyggandeangelägenhet. Vattenfrågan ingår i den internationella politiken som ensäkerhetspolitisk faktor, och utskottet finner mot bakgrund av vad som häranförts att bör verka för en särskild dagordningspunkt omvattenproblemen på säkerhetsrådets agenda.Utskottet tillstyrker därmed motionerna U12 (mp) yrkande 6 och Jo19 (mp)yrkande 18 samt anser Jo19 (mp) yrkande 17 besvarad med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under moment 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande miljöfrågor i FN-samarbetetatt dels med bifall till motionerna 1996/97:U12 yrkande 6 och1996/97:Jo19 yrkande 18 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, dels förklarar motion 1996/97:Jo19 yrkande 17 besvaradmed vad utskottet anfört,8. Skyddet av färskvattenresurser och marin miljö (mom.16)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 36 börjar med ?Utskottetdelar regeringens? och slutar med ?yrkande 6 besvarade? bort ha följandelydelse:Utskottet noterar den verksamhet som redan bedrivs för att åstadkommagemensamma normer och samförståndslösningar för att råda bot på bristen påvatten i många . Vid om miljö och utveckling i deJaneiro 1992 förband sig i-länderna att stå för de särskilda kostnader som ärförknippade med utvecklandet av resurssnåla tekniker och uthållig fysiskplanering.De akuta problemen med friskt vatten är mycket stora, inte minst i Mellan-östern och i flera . har världensvattenförbrukning tredubblats. Vattentillgången per capita är entredjedel av vad den var 1970. Det finns all anledning att förmoda att dessaproblem kommer att förvärras. Vattenfrågan behöver enligt utskottets meningkomma ytterligare i fokus på global nivå. Ett sätt att lyfta frågan vore englobal vattenkonvention.Utskottet anser att internationellt bör driva på frågan om en globalvattenkonvention. Inom denna konvention bör bl.a. följande frågor hanteras:vattentillgångar som delas av stater, nyttjande av ändliga vattentillgångaroch hur man kan skapa instrument för ett globalt samarbete för att få tillstånd spridning av teknik för effektivt vattenutnyttjande. Stor vikt börläggas vid hur man kan hjälpa till hållbara lösningar fördricksvattenförsörjning och sanitet.Därmed tillstyrker utskottet motionerna U209 (kd) yrkande 14 och Bo504 (kd)yrkande 6.dels att utskottets hemställan under moment 16 bort ha följande lydelse:16. beträffande skyddet av färskvattenresurser och marin miljöatt dels med bifall till motionerna 1996/97:U209 yrkande 14 och1996/97:Bo504 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, dels förklarar motionerna 1996/97:U207 yrkandena 10 och12, 1996/97:U801 yrkande 3 samt 1996/97:Jo777 yrkande 1 besvarade med vadutskottet anfört,9. utvecklingssamarbete via FN och utvecklingsbanker m.m. (mom. 23)(), (), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 42 börjar med ?Utskottetdelar regeringens? och på s. 43 slutar med ?yrkande 4 besvarad? bort haföljande lydelse:Det multilaterala samarbetet bör främst kanaliseras genom FN och BrettonWoods-institutionerna. En särskilt viktig roll har dessa senare när det gälleratt utforma utvecklingsstrategier och föreslå stöd och hjälp föratt skapa en hållbar utveckling. Inte minst uppföljningsinstituten har härvidhaft stor betydelse. Att byta bistånd mot utveckling och att noga utvärderaeffekter har visat sig framgångsrikt. De krav som ochInternationella valutafonden - på asiatiskt initiativ - ställer, har starktstimulerat utvecklingen. Detta bör i enlighet med motion U201 (m) yrkande 4ges regeringen till känna.Därmed tillstyrker utskottet motion U201 (m) yrkande 4.dels att utskottets hemställan under moment 23 bort ha följande lydelse:23. beträffande utvecklingssamarbete via FN och utvecklingsbanker m.m.att dels med bifall till motion 1996/97:U201 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, dels förklararmotionerna /97:U209 yrkandena 7, 11 och 12 samt 1996/97:U210 yrkande1 besvarade med vad utskottet anfört,10. Nedläggning av (mom. 24)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 42 börjar med ?Utskottetdelar regeringens positiva? och slutar med ?U210 (v) yrkande 4? bort haföljande lydelse:Utskottet delar regeringens uppskattning av roll som analysforum. Påbiståndsområdet ger DAC betydande besluts- och diskussionsunderlag. Men OECDtillkom och är fortfarande ett organ för västländerna med exklusiva regler förmedlemskap. kan andra aktörer inom FN och EU ta över huvuddelen avOECD:s uppgifter. Exempelvis på utvecklingsområdet har UNDP en samordnandeuppgift och borde kunna förstärkas med de resurser som satsas på DAC.OECD som sådant har spelat ut sin roll.Därmed tillstyrker utskottet motion U210 (v) yrkande 4.dels att utskottets hemställan under moment 24 bort ha följande lydelse:24. beträffande nedläggning av OECDatt med bifall till motion 1996/97:U210 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,11. Landramar, fleråriga samarbetsavtal m.m. (mom. 33)(), (), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 54 börjar med "Utskottet kaninte" och slutar med "är mycket osäkra" bort ha följande lydelse:Det bistånd som riktas direkt till statsmakter bör behandlas med särskildvarsamhet. Erfarenhetsmässigt ryms inom ramen för av BNP gott och välsatsningar på en grundutbildning och en grundläggande hälsovård för alla. Densamlade offentliga konsumtionen i ett fattigt u-land i stark tillväxt liggererfarenhetsmässigt just kring . De egna genererade skattemedlen kandärutöver med fördel satsas i kapitaluppbyggnad för vägar, vatten och avlopp.Energiproduktion och teleproduktion bör däremot finansieras kommersiellt.Denna begränsning av biståndet till statsmakten innebär naturligtvis attytterligare svenska insatser kan komma landets befolkning till del i form avexempelvis katastrofhjälp eller via insatser genom enskilda organisationer.Bistånd till själva statsmakten måste inriktas på kunskapsöverföring påstrategiskt viktiga områden, mänskliga rättigheter, demokrati, rättsstat,arbetet mot diskriminering, uppbyggnad av marknadsekonomins institutioner samtmiljökunskap.dels att den del av betänkandet som på s. 54 börjar med "Undersamarbetsavtalen finns" och slutar på s. 55 med "U214 (v) yrkande 31" bort haföljande lydelse:Vidare bör systemet med landramar avvecklas till förmån för avtalsbundetsamarbete. I avtalen bör strikta villkor vad gäller korruption, redovisningoch effektivitet tas in. Rapporter om släpphänt hanterande inte minst vadgäller det s.k. importstödet har allvarligt urholkat biståndsviljan.Regeringen bör i enlighet med motion U201 (m) yrkandena 8 och 10 ges tillkänna att biståndet till ett u-lands statsmakt inte bör överstiga tio procentav landets BNP och att systemet med landramar bör avskaffas till förmån föravtalsbundet bistånd.Därmed tillstyrkes motion U201 (m) yrkande 8 och 10 samt avstyrks motionernaU204 (c) yrkande 1, U209 (kd) yrkande 5 samt U214 (v) yrkande 31.dels att utskottets hemställan under moment 33 bort ha följande lydelse:33. beträffande landram, fleråriga samarbetsavtal m.m.att med avslag på motionerna 1996/97:U204 yrkande 1, 1996/97:U209yrkande 5 och 1995/96:U214 yrkande 31 samt med bifall till motion1996/97:U201 yrkandena 8 och 10 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,12. Landramar, fleråriga samarbetsavtal m.m. (mom. 33)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 55 börjar med "Systemet ärenligt" och slutar med "U214 (v) yrkande 31" bort ha följande lydelse:Utskottet har förståelse för den kritik som i motion U204 (c) yrkande 1riktas mot landprogrammens dominerande roll för biståndsanslagens uppbyggnad.Det är viktigt att biståndspolitiska mål sätts i förgrunden. Detfinns anledning att överväga om av prioriterade ämnesområden inte ihögre grad skulle kunna styra utformningen av anslagsstrukturen.Utskottet förordar med denna utgångspunkt en mera ämnesinriktad uppdelningav anslagen och noterar att denna process redan inletts. Utskottet vill betonaatt detta inte innebär att landprogrammet avskaffas. Utifrån en ämnesinriktadhuvudstruktur för biståndet bör sedan medel tas i anspråk för at skapalandprogram för olika länder. Genom ett sådant dubbelt system med anslag ochprogram får politiker och allmänhet en betydligt bättre insyn i hur resursernafördelas både ämnesmässigt och geografiskt.Detta bör ges regeringen till känna.Med vad som ovan anförts tillstyrks motion U204 (c) yrkande 1 samt avstyrksmotionerna U201 (m) yrkandena 8 och 10, U209 (kd) yrkande 5 samt U214 (v)yrkande 31.dels att utskottets hemställan under moment 32 bort ha följande lydelse:33. beträffande landram, fleråriga samarbetsavtal m.m.att med avslag på motionerna 1996/97:U201 yrkandena 8 och 10,1996/97:U209 yrkande 5 och 1996/97:U214 yrkande 31 samt med bifall tillmotion 1996/97:U204 yrkande 9 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,13. Landramar, fleråriga samarbetsavtal m.m. (mom. 33)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 54 börjar med"Samarbetsavtalen ingås, som" och slutar med "vid uppkomna reservationer" bortha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör flexibiliteten i biståndet öka. De storareservationerna på som uppkommit är inteett tecken på minskade behov utan snarare ett bevis på att vårt bistånd inteär tillräckligt flexibelt. Under den borgerliga regeringsperioden vidtogsåtgärder för att komma bort från tidigare låsningar i form av automatiskalandramshöjningar och alltför långa avtalsperioder.Utskottet anser det olyckligt att fleråriga avtal återinförts medmottagarländerna. Utskottet förordar i stället större flexibilitet ochmöjlighet att överföra delar av landramarna från länder, därmottagningskapaciteten visar sig vara begränsad till andra behövande länderoch regioner. På så sätt kan de medel som anslagits på ett effektivt sättkomma till nytta inom andra biståndsområden.Därmed tillstyrker utskottet motion U209 (kd) yrkande 5.dels att den del av utskottets yttrande som på s. 55 börjar med ?Med vad som?och som slutar med ?U214 (v) yrkande 31? bort ha följande lydelse:Med vad som ovan anförts avstyrks motionerna U201 (m) yrkandena 8 och 10,U204 (c) yrkande 1 samt U214 (v) yrkande 31.dels att utskottets hemställan under moment 32 bort ha följande lydelse:32. beträffande landram, fleråriga samarbetsavtal m.m.att med avslag på motionerna 1996/97:U201 yrkandena 8 och 10,1996/97:U204 yrkande 1 och 1996/97:U214 yrkande 31 samt med bifall tillmotion 1996/97:U209 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,14. Triangelsamarbete (mom. 34)(), (), (), () ochHenrik () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 55 börjar med ?Försök medtrepartssamarbete? och slutar med ?av sådant samarbete? bort ha följandelydelse:Kunskapsutbyte bör också kunna ske med andra länder än . För många finns det större erfarenheter att hämta från andra mer framgångsrika . Triangelsamarbetet mellan , ett afrikanskt land och ettframgångsrikt u-land som t.ex. eller bör prövas. Detta bör ienlighet med motion U201 (m) yrkande 9 ges regeringen till känna.Därmed tillstyrker utskottet motion U201 (m) yrkande 9.dels att den del av utskottets yttrande som på s. 55 börjar med ?Med vad som?och slutar med ?U214 (v) yrkande 9 besvarad? bort ha följande lydelse:Därmed anses motion U214 (v) yrkande 9 besvarad.dels att utskottets hemställan under moment 33 bort ha följande lydelse:33. beträffande triangelsamarbeteatt med bifall till motion 1996/97:U201 yrkande 9 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,15. (mom. 36)(), (), (), () ochHenrik () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 56 börjar med ?Utskottetstöder den? och slutar med ?U209 (kd) yrkande 15? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är en extern oberoende analys och utvärdering avdet svenska biståndet angelägen för att det skall vara ställt utom allt tvivelatt biståndsresurserna hanteras på ett effektivt och oklanderligt sätt och föratt försäkra sig om att det svenska biståndet svarar mot högt ställdakvalitetskrav.I då statsministern vänt sig till justitiekanslern för att om möjligtskärpa revisionen i den offentliga sektorn är utskottet kritiskt mot att denoberoende granskningen, utvärderingen och uppföljningen av biståndet lagtsned. Utskottet anser därför att ett självständigt och oberoendeutvärderingsinstitut liknande SAU, fristående från Sida och UD, bör skapas isyfte att granska, utvärdera och följa upp det svenska biståndet. En sådangranskning bör gälla såväl små enskilda projekt som större insatser.Därmed tillstyrker utskottet motion U209 (kd) yrkande 15.dels att utskottets hemställan under moment 35 bort ha följande lydelse:35. beträffande fristående utvärderingsinstitutatt med bifall till motion 1996/97:U209 yrkande 15 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,16. Bistånd till (mom. 42)(), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 61 börjar med ?Utskottetvidhåller sin? och slutar på s. 62 med ?yrkandena 35 och 36? bort ha följandelydelse:De ekonomiska reformerna i har inte fått några motsvarigheter på detpolitiska planet. Situationen för de mänskliga rättigheterna förbättras inte.Det kommunistiska förtrycket är massivt. Regimens brott mot de mänskligarättigheterna är lika vanligt förekommande som de är flagranta.Utskottet ställer sig mycket tveksamt till om biståndet till uppfyllernågot av de biståndspolitiska målen. Med tanke på att det gäller ett land därmer än en miljard människor lever under fortsatt kommunistiskt förtryck ärregeringens hantering minst sagt anmärkningsvärd. Regeringen bör återkommatill med en tydlig redovisning av sin syn på biståndssamarbetet medKina. Utskottets utgångspunkt är att mer omfattande biståndsinsatser t.ex.genom u-krediter och bilateralt utvecklingsbistånd inte bör förekomma förränsituationen vad gäller mänskliga rättigheter tydligt förbättras. Detta bör gesregeringen till känna.Därmed tillstyrker utskottet motionerna U213 (fp) yrkande 22 samt U214 (v)yrkandena 35 och 36.dels att utskottets hemställan under moment 41 bort ha följande lydelse:41. beträffande bistånd till Kinaatt med anledning av motionerna 1996/97:U213 yrkande 22 samt1996/97:U214 yrkandena 35 och 36 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,17. Bistånd till (mom. 46)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 64 börjar med ?Utskottetanser att? och slutar med ?U213 (fp) yrkande 23? bort ha följande lydelse:Regeringen säger sig vilja öppna för bistånd till för att på så vispåskynda ekonomiska och politiska reformeringar samt främja respekten förmänskliga rättigheter. Även om små steg kan skönjas vad gäller vissa mycketbegränsade ekonomiska reformer så finns inga motsvarande tecken på framsteg pådet politiska planet eller inom det mänskliga rättighetsområdet. Bistånd tillde demokratiska krafterna i - opposition mot den nuvarandeförtryckarregimen - bör kunna förmedlas. Utskottet förutsätter dock atteventuellt arbete för att stärka de demokratiska krafterna i sker genomenskilda organisationer. Detta bör ges regeringen till känna.Därmed tillstyrker utskottet motion U213 (fp) yrkande 23.dels att utskottets hemställan under moment 46 bort ha följande lydelse:46. beträffande bistånd till Kubaatt med bifall till motion 1996/97:U213 yrkande 23 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,18. Omklassificering av bistånd till det (mom. 49)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 66 börjar med ?OECD:sbiståndskommitté DAC? och slutar med ?motion U214 (v) yrkande 41? ha följandelydelse:I DAC:s rapporter klassas länder i f.d. som utvecklingsländer.Helt klart är att kriget har förorsakat en omätbar skada och en direktekonomisk tillbakagång. Men det går ändå inte att jämställa den ekonomiska ochmateriella nivån med den i de fattigaste utvecklingsländerna. När målet om 1 %i bistånd lades fast fanns inga länder i med som mottagarländer.Självklart skall bistånd även framöver utgå till f.d. ochsamarbetet med Öst- och fortsätta, men inte inom ramen för u-landsbiståndet.Därmed tillstyrker utskottet motion U214 (v) yrkande 41.dels att utskottets hemställan under moment 49 bort ha följande lydelse:49. beträffande omklassificering av bistånd till det forna Jugoslavienatt med bifall till motion 1996/97:U214 yrkande 41 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,19. Bistånd till länder som kränker mänskliga rättigheter och till diktaturer(mom. 51)Under förutsättning av bifall till reservationerna 16 och 17Karl-Göran Biörsmark (fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 71 börjar med ?I praktikengår? och slutar med ?U213 (fp) yrkande 4? bort ha följande lydelse:Som tidigare framhållits vad gäller bistånd till och så ärutskottet av uppfattningen att sådant bistånd ej bör kanaliseras viadiktaturstatens egna kanaler.