bet · GK01UU12 · 1997-03-06 00:00:00 — Motion U209 (kd)yrkande 16 pekar på betydelsen av krigsförbrytartribunalen för fornaJugoslavien i Haag.Utskottet konstaterar att ett viktigt arbete har bedrivits inom FN under ettantal år för att få till stånd en permanent domstol för folkmordsbrott ochkrigsförbrytelser. uttalade redan i betänkande 1992/93:UU3Mänskliga rättigheter sitt stöd för detta arbete, som då inletts iFN:s (International , ILC). Förhoppningarnaär att en konvention om en internationell brottmålsdomstol (PermanentInternational Criminal Court) skall kunna färdigställas till 1998. Domstolenskall kunna döma personer som gjort sig skyldiga till folkmord,krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten (dvs. systematiska MR-brott istor skala) och som inte åtalas i nationella domstolar. Utskottet uppskattarden aktiva roll som spelar i arbetet med att förverkliga domstolen.Utskottet anser även att krigsförbrytartribunalen i har en viktig uppgiftvilket den, trots ogynnsamma förutsättningar, försöker utföra på bästa sätt.Med vad ovan anförts anses motionerna U214 (v) yrkande 6 och U209 (kd) yrkande16 besvarade.I motion U214 (v) yrkande 23 pekas på FN:s viktiga roll för att gedemokratiska processer nödvändigt stöd i länder som saknar demokratisk kultur.Motion U613 (m) yrkande 4 föreslår att bör genomföra enårlig debatt om läget beträffande de mänskliga rättigheterna och demokrati imedlemsländerna.Utskottet konstaterar att FN:s roll för att stödja nya demokratier intestannar vid valövervakning. Viktiga insatser utförs i många länder genom detutvecklingssamarbete som FN:s olika fackorgan bedriver. Denna verksamhetgenomsyras av respekten för de mänskliga rättigheterna.FN spelar även en viktig roll i främjandet av de mänskliga rättigheterna påsåväl implementerings- som övervakningssidan, vilket beskrivits på andraställen i betänkandet. Mänskliga rättigheter debatteras kontinuerligt igeneralförsamlingens tredje utskott. Utskottet finner därför inte anledningatt förespråka någon särskild debattdag i generalförsamlingen om de mänskligarättigheterna då ett omfattande arbete redan bedrivs inom FN-systemet på dettaområde.Med detta anser utskottet motion U214 (v) yrkande 23 och motion U613 (m)yrkande 4 besvarade.I motion U640 (v) behandlas FN:s reformering. I yrkandena föreslås att Sverigeskall erbjuda sig att stå värd för en konferens om (yrkande 1), förslag om nya inkomstkällor för FN (yrkande 2), att ett civiltforum inrättas inför större FN-konferenser (yrkande 3) samt nya regler förutseende av FN:s generalsekreterare (yrkande 6).Att FN behöver reformeras för att bättre motsvara de krav som ställs påorganisationen är ställt utom allt tvivel. har under en längre tidaktivt verkat för genomgripande reformer av FN-systemet. Kommissionen förglobalt samarbete, vilken leddes av och i sin rapport ?Det globala grannskapet? Utskottethar tidigare uttalat stöd i allt väsentligt för de tankegångar som framfördesi rapporten och har även ställt sig bakom de svenska ställningstagandenaangående FN:s reformering såsom de redovisades i regeringens skrivelse1995/96:40 FN . Denna utskottets inställning framfördes ibetänkande 1995/96:UU1. I betänkandet konstaterades även att aktivtdeltar i de fem arbetsgrupper som generalförsamlingen inrättat för att studerareformeringen av FN. Dessa är: utvidgning och sammansättning,FN:s finansiella situation, En dagordning för fred, En dagordning förutveckling och Stärkande av FN.Utskottet välkomnade också i betänkandet en utveckling mot en förstärkningav det folkliga deltagandet i FN:s arbete och noterar att det förslag om ettcivilt forum som framförs i motion U640 överensstämmer med rekommendationernafrån Kommissionen för globalt samarbete. Beträffande behovet av nyafinansieringsformer har utskottet i nämnda betänkande uttalat att denviktigaste omedelbara reformen vad beträffar FN är att få ordning påorganisationens ekonomi. Stabilare finansieringsformer och en jämnarebördefördelning mellan givarländerna är inte minst viktig för FN:sutvecklingsarbete, anfördes det vidare i betänkandet. De förslag om bl.a.valutaskatt som framförts av Kommissionen för globalt samarbete ansågs avutskottet vara värda att studera närmare.Utskottet har även i ovan nämnda betänkande uttalat sig positivt för enkonferens om . Utskottet anser det dock inte på sakernasnuvarande ståndpunkt lämpligt att tar ställning till huruvidaSverige bör erbjuda sig att vara värd för en sådan konferens.Utskottet har erfarit att genom den s.k. 16-gruppen medverkar tillatt politiskt momentum upprätthålls för reformer av FN och för uppföljning avvissa förslag i rapporten från Kommissionen för globalt samarbete. Ett annatviktigt arbete där är aktivt är Nordiska (ett arbete sominleddes ) angående FN:s reformering på det ekonomiska och socialaområdet. överlämnades en slutrapport till FN:sgeneralsekreterare. Reformförslaget utgår från FN:s arbete på landnivå därsamordning föreslås ske genom tillskapandet av ett sammanhållet medett gemensamt landprogram. Vidare föreslås en mer flexibel personalpolitik.Nya finansieringskällor bör enligt reformpaketet också tas fram.Utskottet vidhåller de synpunkter på arbetet med FN:s reformering vilkaframfördes i tidigare nämnda betänkande samt välkomnar de nya reformförslagsom presenterats av Nordiska . Utskottet stödjer vidare en ökadöppenhet kring formerna för valet av generalsekreterare och ser positivt påfrågan om en förlängd mandatperiod för denne.Med hänvisning till vad som ovan anförts anses därmed motion U640 yrkandena1-3 och 6 samt motion U210 (v) yrkande 2 besvarade.3 Jämställdhet mellan män och kvinnorMotionernaI motion U640 (v) yrkande 5 anförs att regeringen bör återkomma till riksdagenmed en redogörelse för hur jämställdhetsmålet har uppnåtts inom FN-biståndet.För att stärka andelen kvinnor på höga poster inom FN bör även ageraför att få till stånd en utredning om möjligheten till kvotering till högretjänster inom FN, yrkande 4. I partimotion U214 (v) yrkande 17 krävs likaledesatt skall verka för ökad kvinnlig representation inom FN samt äveninom EU:s olika organ.Utskottets övervägandenUtskottet har tidigare i olika sammanhang haft anledning att ta ställning tilljämställdhetens roll i utvecklingssamarbetet. Senast skedde detta genom attutskottet i betänkande 1995/96:UU18 tillstyrkte regeringens förslag attjämställdhet mellan kvinnor och män skall vara ett mål för Sverigesinternationella utvecklingssamarbete. I betänkandet tog utskottet, medanledning av motionsyrkanden härom, också ställning för en förbättradjämställdhet i de internationella organisationernas sekretariat.Sverige tog en rad initiativ vid FN:s fjärde kvinnokonferens i föratt stärka kvinnors och flickors ställning generellt i beslutsfattande, iekonomiska sammanhang, genom ökad respekt för kvinnors mänskliga rättigheter,åtgärder mot våld mot kvinnor etc. Utskottet har erfarit att det ävenfortsättningsvis bedrivs ett omfattande arbete - med som en av depådrivande länderna, för att uppmärksamma jämställdhetsfrågor bl.a. inom FN:sutvecklingssamarbete. Ett aktuellt exempel är Ecosoc som under sommaren 1997skall behandla frågan om integrerande av ett genderperspektiv (mainstreaming)i hela FN:s arbete inför . Ett annat positivt förslag somSverige drev vid , och som realiserats, är att en högtjänst med ansvar för jämställdhetsfrågor inrättats i sekretariatet. Tjänstenhar tillskapats för att från FN:s högsta ledning tillse attjämställdhetsperspektiv tillämpas, såväl i FN:s externa verksamhet som i denegna personalpolitiken.Regeringen har senast i skrivelse 1996/97:41 Jämställdhetspolitikenredogjort för de särskilda ansträngningar som gjorts inom EU för att främja enjämn könsfördelning bland de svenskar som fått tjänster inom EU:sinstitutioner. uppges även aktivt arbeta generellt med att lyfta framvikten av en bättre könsfördelning bland de anställda i EU:s institutioner.Utskottet noterar med tillfredsställelse att fortsätter att aktivtverka pådrivande i det internationella jämställdhetsarbetet. Några krav påkvotering vid tillsättandet av tjänster bör däremot enligt utskottets meningför närvarande ej aktualiseras.Med vad som ovan anförts anser utskottet motionerna U640 (v) yrkandena 4 och 5samt U214 (v) yrkande 17 besvarade.4 DödsstraffetSammanfattning av motionenI motion U633 (s) kräver motionärerna att skall spela en mer aktiv ochpådrivande roll i internationella fora såsom FN, EU och fördödsstraffets avskaffande. Även i de bilaterala kontakterna med länder som hardödsstraff måste dettas avskaffande och andra MR-frågor ständigt framhållas.Regeringen bör även tillmötesgå parlamentarikerförsamlingsönskemål och se till att resurser anvisas till olika informationsinsatser motdödsstraffet.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att systematiskt under en lång rad av år verkati internationella fora för ett undantagslöst avskaffande av dödsstraffet.Dessa ansträngningar har utskottet uttalat sitt stöd för, senast i betänkande1993/94:UU26.Utskottet konstaterar att det i internationell rätt inte finns något förbudmot dödsstraff, däremot finns det specifika internationella instrument somförbjuder användande av dödsstraff i fredstid. Dessa är främst det andrafakultativa tilläggsprotokollet till FN:s konvention om politiska ochmedborgerliga rättigheter (ICCPR) och sjättetilläggsprotokoll. Därtill finns rekommendationer utfärdade av Ecosoc omminimigarantier för behandlingen av dödsdömda.Sverige arbetar aktivt för dödsstraffets avskaffande i olika internationellafora såsom FN, och . Under FN:s generalförsamlings 49:e möte(1994) var medförslagsställare till en resolution om dödstraffetsavskaffande, vilken dock ej fick majoritet. En resolution mot godtyckliga ochsummariska avrättningar, vilken tas upp på svenskt initiativ, brukar årligenantas i FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna.EU-länderna har ännu inte lyckats ena sig om en gemensam handlingslinjegentemot länder som tillämpar dödsstraff. Det finns dock ett, ännu ej antaget,förslag till gemensamt synsätt, vilket i praktiken styr EU:s agerande ifrågan. Detta innebär att EU-länderna ibland gör gemensamma démarcher närländer utdömer eller verkställer dödsstraff i strid mot bestämmelserna omminimiregler för dödsdömda, vilka återfinns i det andra tilläggsprotokollettill den internationella konventionen om medborgerliga och politiskarättigheter (ICCPR) eller i strid med Ecosoc:s rekommendationer. När länderupphäver moratorier rörande dödsstraff brukar också gemensamma démarchér görasav kräver i praktiken att nya medlemsstater åtminstone förbindersig att införa ett moratorium avseende dödsstraff. Det är tyvärr känt attsådana löften brutits av bl.a. och . Även inom harSverige agerat, vilket senast skedde genom att tillsammans med Spanienoch vid översynskonferensen i enades om ettanförande för att uppmärksamma frågan om dödsstraff. Bland annat framhöllsvikten av principen att ingen skall utlämnas eller återsändas till ett landdär han eller hon riskerar dödsstraff eller summarisk eller godtyckligavrättning.Utskottet har även noterat att regeringen bilateralt arbetar för att förmåstater att ansluta sig till konventioner enligt vilka de förbinder sig attavskaffa dödsstraffet i fredstid. agerar också bilateralt gentemotstater som inte anses uppfylla rekommendationerna om behandling av dödsdömda.Utskottet anser det vara av stor vikt att regeringen fortsätter det enträgnaarbetet för att avskaffa dödsstraffet och utgår därvid från att lämpligaåtgärder vidtas för att genom information och undervisning härom söka påverkaopinionen.Med vad som ovan anförts anses motion U633 (s) besvarad.5 Urbefolkningars rättigheterSammanfattning av motionenMotion U630 (mp) behandlar minoriteternas rättigheter. I yrkande 2 krävs atturbefolkningarnas rätt till självbestämmande respekteras. I motionen citerasett återkommande krav som ställts vid olika världskonferenser förurbefolkningar:De bör ha full självbestämmande över sina landområden, sina institutioner ochsig själva. Även om de inte väljer att upprätta sina egna stater bör de hafull rätt att delta i sitt lands politiska och kulturella liv, använda sinalandområdens naturresurser som de tidigare gjort, återfå eller ersättas för delandområden som de förlorat.De bör också få fortsätta att utöva sina seder och bruk inklusive sinreligion på det sätt de vill.I motionen ställs frågan om lösningen för urbefolkningarna skulle ligga i etterkännande av varje folkgrupps rätt till självbestämmande. Motionärernarefererar Kommissionen om globalt samarbete, vilken i sin rapport bl.a. pekadepå riskerna för den globala säkerheten och stabiliteten med en alltför långtdriven ?fragmentisering?. Motionärerna hävdar därför att åtgärder många gångerborde sättas in för att angripa bakomliggande orsaker till en minoritetsgruppsönskan att t.ex. bryta sig ur en stat såsom hjälp att upprätta en fungeranderättsstat där respekten för alla gruppers mänskliga rättigheter upprätthålls.I yrkande 3 påfordras att intar en mer aktiv hållning iurbefolkningsfrågorna, i synnerhet som FN utlyst ett urbefolkningsårtionde föråren 1994-2003.Utskottets övervägandenUtskottet har under en följd av år (senast i betänkande 1994/95:UU24)framhållit att urbefolkningars mänskliga rättigheter bör ses i perspektivet avalla individers mänskliga rättigheter. Det är angeläget att verka för att allapersoner inom etniska minoriteter åtnjuter grundläggande fri- och rättigheter,rätten till egen kulturell identitet och ett eget kulturliv, rätten till egenreligion och rätten till ett eget språk.Utskottet har med tillfredsställelse noterat att varmedförslagsställare till samtliga resolutioner om urbefolkningar under förraårets möte med FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna, liksom vidhöstens generalförsamling, där det även hölls ett nordiskt anförande omurbefolkningar. Utskottet har vidare redan i ovan nämnda betänkande,1994/95:UU24, konstaterat att stöder planerna på att inrätta ettpermanent forum inom FN för urbefolkningsfrågor och deltar, tillsammans medövriga nordiska länder, i arbetet med en FN-deklaration om ursprungsfolkensrättigheter. Målet är att deklarationen skall kunna antas och ett permanentforum inrättas före urbefolkningsårtiondets slut. I anledning av FN:s årtiondeför urbefolkningsfrågor har regeringen tillsatt en urbefolkningsdelegationvilken är sammansatt av representanter för samerna och experter från Utrikes-,Jordbruks-, Kultur- och . Delegationen initierar,planerar och genomför seminarier, utställningar m.m. som ligger i linje medsyftena bakom urbefolkningsårtiondet. Delegationen arbetar också med attanalysera frågor som utgjort hinder för ratificering av nr 169.Med vad som ovan anförts anser utskottet motion U630 (mp) yrkandena 2 och 3besvarade.6 Internationella miljöfrågor m.m.Sammanfattning av motionernaI motion U618 (mp) anförs att den första gången en god miljö nämndes ianslutning till de mänskliga rättigheterna var i Stockholmsdeklarationens(1972) första princip vilken lyder: ?Man has the fundamental right of freedom,equality and adequate conditions of life, in an environment of quality thatpermits a life of dignity and well-being.? I motionen hävdas att börverka för att rätten till god miljö erkänns som en självständig mänskligrättighet då en god miljö utgör en nödvändig förutsättning för att demänskliga rättigheterna skall kunna garanteras . En otjänlig miljökan helt förta värdet av grundläggande mänskliga rättigheter såsom rätten tillliv och hälsa eftersom majoriteten av världens befolkning saknarmöjlighet att fly undan miljöproblemen genom att flytta till ännu oskadadeområden.I partimotion Jo727 (c) hävdas att FN:s miljöarbete måste bli bättre.Miljöpolitiken måste prioriteras i FN och i all internationell politik. Detgäller hot mot miljö- och naturresurser, ökade ekonomiska klyftor,befolkningsutvecklingen och akuta katastrofer. För att hantera dessa krävs attett miljösäkerhetsråd inrättas inom FN-systemet. I motionens yrkande 10hemställs att detta tillkännages regeringen. I yrkande 11 krävs att regeringenaktualiserar en förstärkning av FN:s Commission on Sustainable Development(CSD) med en räddningsstyrka för miljön. Enskilda länder har ofta svårt attsjälva hantera naturkatastrofer.I motion U603 (mp) uppmärksammas FN:s miljöprogram (). Det är enligtmotionärerna dags att stärka roll inom FN-systemet. bör verkaför att ombildas till fackorgan. Med självständig rättslig status, ettstort antal medlemmar och budget som ej är avhängig av frivilliga bidragskulle få mycket bättre förutsättningar att lansera långsiktigamiljöprogram.I motion U809 (mp) yrkande 3 krävs att regeringen skall agera för ettfrigivande av den f.d. officeren . Denne arresterades för atthan försett miljörörelsen i med information om miljöproblemen iRyssland. Nikitin har vågat avslöja det globala hot som finns på Kolahalvön.Koncentrationen där av kärnvapen, radioaktivt avfall till havs m.m. utgörenligt motionärerna den största säkerhetsrisken mot Sverige.I motion U901 (mp) yrkande 1 påkallas att skall verka inom FN föratt en internationell miljödomstol inrättas. De problem som finns relateradetill miljön och internationella konflikter är inte längre nationella problemutan de berör hela världen. Därför är det angeläget att tillskapa ettoberoende organ som endast har till uppgift att döma i miljörättsliga ärenden.I motionens yrkande 2 anförs att det är viktigt att domstolen utformas på såsätt att berörda parter, t.ex. miljöorganisationer såväl som stater, hartalerätt vid domstolen.Utskottets övervägandenAtt förbättra miljön såväl i som globalt är en central prioritet isvensk politik. Främjande av god miljö är ett av målen för det svenskautvecklingssamarbetet och för vårt samarbete med Öst- och . Vadgäller frågan om att god miljö skall erkännas som en mänsklig rättighet villutskottet anföra följande.Sedan FN:s tillkomst har ett omfattande arbete lagts ned på att definierabegreppet mänskliga rättigheter, att kodifiera dessa rättigheter ifolkrättsligt bindande instrument och att verka för att staterna uppfyllersina åtaganden på området. Utskottet anser att det är av vikt att begreppetmänskliga rättigheter inte görs otydligt. Det går inte att förutse hurett internationellt kodifieringsarbete rörande mänskliga ?miljö?-rättigheterskulle utvecklas och hur ett sådant arbete skulle påverka det arbete som redanbedrivs för att få stater att efterleva nu allmänt erkända mänskligarättigheter. Utskottet finner därför i dagens läge inte skäl att iinternationella sammanhang aktualisera denna fråga.Därmed avstyrks motion U618 (mp).Utskottet har tidigare , bl.a. i betänkande1994/95:UU24, behandlat frågan om huruvida en internationell miljödomstol börinrättas. Utskottet konstaterade i nämnda betänkande att en särskildmiljökammare har inrättats med tidsbegränsat mandat vid Internationelladomstolen i . Det konstaterade vidare att behandlar ett stortantal mål av miljörättslig karaktär samt att en för havsrättsligaspörsmål förväntas inrättas i . Utskottet konstaterade slutligen att ?nuvarande ordning för hantering av internationella miljömål är till fyllest?.Utskottet har erfarit att mandatet för den särskilda miljökammaren iInternationella domstolen i , vilket löper ut , med störstasannolikhet kommer att förlängas med ytterligare en treårsperiod. Utskottetkonstaterar också att den aviserade havsrättsdomstolen i nu harinrättats.Utskottet finner därför inte skäl att ändra den tidigare intagna ståndpunktenatt nuvarande ordning är till fyllest, varför motion U901 (mp) yrkandena 1 och2 avstyrks.I motion Jo727 (c) krävs att ett miljösäkerhetsråd inrättas inom FN-systemet(yrkande 10) samt hemställs i yrkande 11 att regeringen skall verka för att enräddningsstyrka för miljön upprättas inom FN:s kommission för hållbarutveckling (CSD). I motion U603 (mp) krävs att skall ombildas till ettfackorgan.Utskottet konstaterar att arbetar aktivt för att främja frågor ommiljö och hållbar utveckling inom FN-systemet och i övriga internationellafora. Ett viktigt forum är härvid FN:s kommission för hållbar utveckling(CSD). Dess mandat kommer att behandlas vid den kommande översynen av om miljö och utveckling vid det extra möte som FN:sgeneralförsamling håller . Det är enligt utskottets mening viktigtatt förtydliga och förstärka CSD:s mandat. FN:s avdelning för humanitärafrågor (DHA) har redan ett ansvar för att samordna räddningsresurser i sambandmed katastrofer. Utskottet kan därför inte stödja förslaget om inrättande aven räddningsstyrka.Utskottet har inhämtat att hållit styrelsemöte den 27/1 till den 7/21997 i varvid frågor om hur kan stärkas diskuterades. Även dessafrågor kommer att behandlas vidare vid det kommande extra mötet med FN:sgeneralförsamling.Utskottet instämmer i de uppfattningar som framförs i motionerna U603 (mp)och Jo727 (c) yrkandena 10 och 11 om vikten att stärka FN-systemets organ förmiljöfrågor. Utskottet finner dock inför det förestående extramötet igeneralförsamlingen att det inte finns anledning att föregripa de pågåendediskussionerna.Därmed anses motionerna U603 (mp) och Jo727 (c) yrkandena 10 och 11 besvarade.I motion U809 (mp) yrkande 3 krävs att regeringen skall agera för ettfrigivande av den ryske f.d. officeren . Denne arresteradesden av FSB (federala säkerhetstjänsten). Den 26 september 1996avslutades förundersökningen och Nikitin anklagades för att genom sin uppsats?Norra flottan - potentiell risk för radioaktiv nedsmutsning i regionen? haspritt hemligstämplad information. Nikitin skulle ha försett den norskamiljörörelsen med information om läget på . Han anklagadesför landsförräderi i form av spionage, för spridande av statshemlighet och förförfalskning av dokument. Målet överlämnades tillstatsåklagaren och därefter till riksåklagare. Åtal har ännu inteväckts.Den 15 december 1996 meddelades att Nikitin släppts ur häktet mot att hanundertecknat en skriftlig förbindelse att inte lämna landet.Utrikesministern har, i som svar på fråga 1995/96:647 om AlexandrNikitin, anfört att den ryske presidenten vid sitt besök i mars1996 i utlovade att fallet Nikitin skulle behandlas enligt europeiskarättsprinciper. Utrikesministern uppgav att regeringen kommer att följaärendet för att förvissa sig om att lever upp till sina utfästelseroch att ärendet handläggs i enlighet med principerna i den europeiska och andra MR-instrument som har tillträtt.Utskottet utgår från att kommer att leva upp till sinainternationella åtaganden och förutsätter att den svenska regeringenfortsätter att bevaka att så sker.Därmed anses motion U809 (mp) yrkande 3 besvarad.II Förhållanden som avser stater, områden eller enskilda folk1 jämte och HongkongSammanfattning av motionernaKinaTre motioner, U620 (fp), U629 (mp) och U636 (kd), behandlar olika aspekter avbristande respekt för de mänskliga rättigheterna i Kina.I U620 (fp) tar motionärerna upp frågan om EU:s och EU-ländernas politik inomramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken gentemot Kina.Inledningsvis anförs att svensk utrikespolitik, som ett huvudmål, skall främjademokrati och mänskliga rättigheter samt fred och säkerhet i världen. Dettabör även gälla för den inom EU förda gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken. Enligt motionärerna framstår som det störstaproblemet i den värld som framtonar efter slut. Omvärlden saknarstrategi för att främja mänskliga rättigheter i . låter sighärvidlag gärna spelas ut mot i utbyte mot förmånliga affärskontrakt. Iyrkande 1 krävs att inom ramen för EU:s gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitik skall verka för en samlad och effektiv politik för att främjademokrati och mänskliga rättigheter i . I yrkande 3 krävsatt inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken inomEU skall verka för att garanteras fortsatt demokrati inom ramen förde demokratiska institutioner som folket självt valt.I motion U629 (mp) hävdar motionärerna likaledes att det måste föras en merkraftfull politik mot vad avser landets ständiga brott mot de mänskligarättigheterna.