bet · GL01AU4 · 1997-11-27 00:00:00 — Lag om rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet I detta betänkande tillstyrker utskottet regeringens förslag i proposition1997/98:27 om en lag om rätt till ledighet från anställningen för att bedrivanäringsverksamhet. Syftet med lagen är att stödja nyföretagande genom attunderlätta för arbetstagare att starta och bedriva näringsverksamhet.Lagen, som har utformats med andra ledighetslagar som förebild, innebär att enarbetstagare som varit anställd viss minsta tid hos arbetsgivaren har rätt tillledighet . Arbetstagarensverksamhet får inte konkurrera med arbetsgivarens. Ledigheten får inte hellerinnebära väsentlig olägenhet för arbetsgivarens verksamhet. Rätten tillledighet avser hel ledighet. En arbetstagare som begär eller tar i anspråkledighet tillförsäkras skydd för anställningen och skydd mot försämradeanställningsförmåner. En arbetsgivare som bryter mot lagen kan bliskadeståndsskyldig. Mål om tillämpning av lagen skall handläggas enligt lagenom rättegången i arbetstvister.Lagen skall träda i kraft den 1 januari 1998.Moderaterna och har yrkat avslag på propositionen.Vänsterpartiet och har förordat vissa justeringar i lagförslaget,bl.a. i fråga om ledighetens längd. Partiernas företrädare i utskottet följerupp motionerna i reservationer.I betänkandet behandlas även några andra frågor om ledighet från anställningenför olika ändamål. Det avser föräldraledighet, ledighet för närståendevård ochledighet för frivilligt försvarsarbete. Dessa motioner avstyrks av utskottet. I proposition 1997/98:27 föreslår regeringen () attriksdagen antar förslag till lag om rätt till ledighet för att bedrivanäringsverksamhet. Motioner väckta med anledning av proposition 1997/98:271997/98:A3 av m.fl. (kd) vari yrkas att beslutar avslåregeringens förslag till lag om rätt till ledighet för att bedrivanäringsverksamhet.1997/98:A4 av Per m.fl. (m) vari yrkas att avslår lagen omrätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet av skäl som anförts imotionen.1997/98:A5 av m.fl. (mp) vari yrkas att beslutar attledighet även skall kunna ges på deltid enligt förslag i motionen.1997/98:A6 av och () vari yrkas att riksdagenbeslutar att rätten till ledighet för att starta eget skall uppgå enligt vad i motionen anförts.1997/98:A7 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om anställdas möjligheter att sökastarta-eget-bidrag.Motioner från allmänna motionstiden 19961996/97:A707 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att återinföra rätt till tjänstledighet.2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att införa laglig rätt att gå ned till halvtid och möjliggöra ?job-sharing´.1996/97:A709 av och () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att rätt till tjänstledighet för vård av barn även skall tillkommaföräldrar som har andra anställningsformer än tillsvidareanställning.1996/97:A713 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om lagstadgad rätt till ledighetför deltagande i utbildning och tjänstgöring inom frivilligförsvaret.1996/97:A716 av m.fl. (v) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ledighet för att starta eget.1996/97:So636 av m.fl. (kd) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rätt till tjänstledighet för vård av barn samt rätt attarbeta halvtid under barnens förskoleålder.Motioner från allmänna motionstiden 19971997/98:A273 av och () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjlighet till tjänstledighet med ekonomiskt stöd vid start avföretag.1997/98:A704 av () vari yrkas att hos regeringenbegär förslag om förändringar i lagstiftningen i syfte att ge närstående rätttill tjänstledighet för vård av anhörig, i enlighet med vad som anförts imotionen.1997/98:A707 av m.fl. (m, s, c, fp, v, kd) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt frågan om lagstadgad rätt till ledighet för deltagande i utbildning ochtjänstgöring inom frivilligförsvaret bör få en lösning.1997/98:A709 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omlagstadgad rätt till ledighet för deltagande i utbildning och tjänstgöring inomfrivilligförsvaret.1997/98:A715 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om rätten till ledighet förfrivillig försvarsverksamhet.1997/98:Fö220 av m.fl. (kd) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avtalsbunden personal skall ges samma lagfästa rätt tillledighet som de pliktuttagna.1997/98:Sf224 av m.fl. (kd) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rätten till tre års tjänstledighet i samband med barns födelse,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om flexibel arbetstid och job-sharing. I detta betänkande behandlar arbetsmarknadsutskottet regeringens proposition1997/98:27 Lag om rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet ochmotioner som väckts med anledning av propositionen eller på annat sätt rördenna fråga. Utskottet behandlar även vissa andra frågor om ledighet frånarbetet som tagits upp i motioner. Det gäller föräldraledighet, ledighet förvård av anhörig och ledighet med anknytning till frivilligförsvaret. Om inteannat anges avses 1997/motioner.BakgrundUnder utökades möjligheterna till ledighet från arbetet genom nylagstiftning. Syftet var att skapa ökad valfrihet och välfärd för de anställda.Till de s.k. ledighetslagarna brukar räknas, förutom semesterlagen,studieledighetslagen, föräldraledighetslagen, sia-lagen (rätt till ledighet förvissa föreningsuppdrag inom skolan m.m.), sfi-ledighetslagen (rätt tillledighet för svenskundervisning för invandrare) och närståendevårdslagen.Därutöver finns ledighetsbestämmelser i ett stort antal lagar, bl.a.förtroendemannalagen, medbestämmandelagen, arbetsmiljölagen, lagen omanställningsskydd och lagen om arbetstid m.m. i husligt arbete. Iregeringsformen och kommunallagen finns regler som gäller ledighet förpolitiska uppdrag. Nämnas bör också lagen om totalförsvarsplikt, som innehållerregler med förbud mot uppsägning eller avskedande av arbetstagare som fullgörsina skyldigheter enligt lagen, och räddningstjänstlagen som har regler omtjänsteplikt.Rätten för en arbetstagare att vara ledig från arbetet vid sjukdom är intereglerad i lag.Vid sidan av lagregleringen finns kompletterande ledighetsregler ikollektivavtal. Viss ledighet följer enbart av kollektivavtal, t.ex. ledighetför vissa familjeangelägenheter. Rätt till ledighet kan också följa avtjänstereglementen, enskilda avtal och sedvänja.Under den förra mandatperioden tillsattes en utredning som hade till uppdragatt göra en översyn av ledighetslagstiftningen. presenteradeutredningen sina förslag i betänkandet Ledighetslagstiftningen - en översyn(SOU 1994:41). Utredaren föreslog bl.a. en ny studieledighetslag. Sfi-ledig-hetslagen skulle inarbetas i studieledighetslagen. Dessa förslag har integenomförts. Förslag lämnades också om en ny föräldraledighetslag.Våren 1995 lade regeringen fram förslag om en ny föräldraledighetslag. Deninnebar huvudsakligen en lagteknisk och språklig bearbetning av lagmen också en anpassning till EG-direktivet om åtgärder för att förbättrasäkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligenhar fött barn eller ammar. Förslaget antogs av och trädde i kraft den1 juli samma år.I betänkandet med anledning av propositionen (1994/95:AU16) föreslogarbetsmarknadsutskottet ett tillkännagivande till regeringen omföräldraledighetens förläggning . Lageninnebär i detta hänseende (12 §) att ledigheten skall spridas överarbetsveckans samtliga dagar, om inte särskilda skäl ger anledning till att denförläggs på annat sätt. Utskottet ansåg att arbetstagaren själv borde fåbestämma om ledighetens närmare förläggning och därmed sammanhängande frågorför det fall att en överenskommelse inte träffas med arbetsgivaren. Ettsärskilt skäl för denna ståndpunkt var att det kan bli fråga om två olikaarbetsgivare med olika intressen och därmed risk för samordningsproblem.Förutsättningen borde dock vara att förläggningen inte innebär allvarliga menför produktionens behöriga gång. godkände betänkandet (rskr.1994/95:364).I 1997 års vårproposition meddelade regeringen att den hade för avsikt attföreslå att arbetstagare skulle få en laglig rätt till tjänstledighet för att starta eget företag. Det nu framlagda lagförslaget behandlas inästa avsnitt.Ledighet för att bedriva näringsverksamhetPropositionen i huvuddragI propositionen föreslås en lag om rätt för arbetstagare till ledighet för attbedriva näringsverksamhet. Lagen har utformats med föräldraledighetslagen ochandra liknande ledighetslagar som förebild. Syftet är att stödja nyföretagande,inte minst bland kvinnor, genom att underlätta för arbetstagare att starta ochbedriva näringsverksamhet. Rätten till ledighet är en del avarbetsmarknadspolitiken. Om en arbetstagare är ledig kan en arbetslös få arbetei den lediges ställe. Arbetsgivaren kan få vikariatsstöd för att anställa envikarie, förutsatt att arbetsgivaren betalar lön till den tjänstledige.Rätten till ledighet avser högst . Den gäller enbart hel ledighet.Arbetstagaren skall själv eller genom juridisk person bedrivanäringsverksamheten. Vissa inskränkningar skall gälla: Verksamheten får intekonkurrera med arbetsgivarens verksamhet. Ledigheten får inte heller innebäraväsentlig olägenhet för arbetsgivarens verksamhet. Rätten till ledighet avserbara en period hos en och samma arbetsgivare.För rätt till ledighet krävs att arbetstagaren har varit anställd hosarbetsgivaren antingen eller sammanlagt minst tolvmånader . Den som vill utnyttja sin rätt till ledighetskall anmäla det till arbetsgivaren i förväg. Arbetsgivarenskall meddela sitt beslut inom efter anmälan.Påbörjad ledighet får avbrytas, men arbetsgivaren kan skjuta upp tiden föråtergången i arbete en månad.På motsvarande sätt som i föräldraledighetslagen och studieledighetslagen gesden arbetstagare som begär eller tar i anspråk rätt till ledighet skydd motuppsägning, avskedande och försämrade anställningsförmåner elleranställningsvillkor till följd av ledigheten.Lagens regler skall vara skadeståndssanktionerade.Lagen skall i det väsentliga vara tvingande till arbetstagarens förmån. Vissaav reglerna skall dock vara dispositiva. Det gäller anmälan om ledighet, tidenför underrättelsen till arbetsgivaren att arbetstagaren vill avbryta ledighetenoch inom vilken tid efter sådan underrättelse som arbetstagaren skall kunnaåtergå i arbete. Även den närmare tillämpningen av skyddsreglerna skall kunnabestämmas genom kollektivavtal som på arbetstagarsidan träffats påförbundsnivå.Mål om tillämpning av lagen skall handläggas enligt lagen om rättegången iarbetstvister.Den nya lagen föreslås träda i kraft den 1 januari 1998.MotionernaFem motioner har väckts med anledning av propositionen. I två av dem yrkas heltavslag på propositionen. I tre av motionerna föreslås vissa avvikelser ochkompletteringar i förhållande till regeringsförslaget.Avslagsyrkanden framställs i kommittémotionerna A4 av Per m.fl. (m) ochA3 av m.fl. (kd).Enligt kommittémotion A4 finns det alltför många hinder och reglerför att företagen skall kunna expandera. Den omfattande ledighetslagstiftningenorsakar redan stora problem, framför allt för de mindre företagen. En rätt tillledighet för att starta företag kommer inte att ge några nya arbeten. Den nyamöjligheten till ledighet blir dessutom extra besvärlig för de små företagen.Motionärerna anser också att den s.k. konkurrensklausulen är oklar och kommeratt ge upphov till stora tillämpningsproblem. Att en anställd får behörighetatt starta ett företag är rent generellt illegal konkurrens. Motionärerna serpropositionen som ytterligare ett exempel på regeringens misslyckade företags-och arbetsmarknadspolitik och brist på förståelse för företagens villkor.Enligt kommittémotion A3 är syftet med propositionen - attunderlätta för människor att starta nya företag - i och för sig vällovligt. Viden närmare granskning av förslaget konstaterar emellertid motionärerna att detkommer att leda till svårigheter för redan befintliga företag. I motionen pekarman på situationen när en ledig vill återvända till sitt gamla arbete och denövertalighet som uppstår om arbetsgivaren har anställt en vikarie.Konkurrensregeln är dessutom oklar. Gränsdragningsproblem kommer att uppståliksom risk för snedvridande konkurrens. anser att det ärangeläget med färre och enklare regler för småföretag.Ingrid och () vill enligt motion A6 att rätten tillledighet skall omfatta tolv i stället . Detta är nödvändigt föratt arbetstagaren skall kunna pröva om verksamheten bär och få en realistiskgrund för sitt beslut om återgång i arbete alternativt fortsatt verksamhet.Motsvarande yrkande framställs även i motion 1996/97:A716 omarbetsrätten från förra årets allmänna motionstid (yrk. Partiet framhålleri den motionen att en sådan rätt till ledighet skapar flerarbetstillfällen och stimulerar en sund rörlighet på arbetsmarknaden.Barbro m.fl. (mp) förklarar i motion A5 att stöderförslaget men att det också bör öppnas en möjlighet till ledighet på deltid,bl.a. för att kvinnor skall få bättre chans att starta eget. Enligt motionenhar det visat sig att kvinnor oftare är försiktiga och vill börja i litenskala. En sådan deltidsledighet får dock inte medföra alltför stor olägenhetför arbetsgivaren.Magnus () vill enligt motion A7 att förslaget kombineras med enmöjlighet till starta-eget-bidrag tjänstledighet pågår. Enförutsättning bör dock vara att en arbetslös anställs i stället för den som fårbidraget.Frågan om ersättning till den som utnyttjar sin rätt till ledighet tas ocksåupp i en motion från den allmänna motionstiden. Det är motion A273 av IngbrittIrhammar och (). Motionärerna anser att ekonomiskt stöd,t.ex. a-kassa, bör utges under ledigheten. Det skulle enligt dem ge utrymme förnyanställningar på lediga platser. Det bör kunna ske på både hel- och deltid.Därmed skulle förutsättningarna för nyföretagande förbättras ytterligare (yrk.3).Utskottets ställningstagandeFråga om avslag på propositionenMöjligheterna för en anställd att vara ledig från arbetet för olika ändamål ärganska omfattande. Förutom av de s.k. ledighetslagarna kan rätt till ledighetfölja av andra lagregler och av kollektivavtal m.m. Reglerna har iblandkritiserats för att vara alltför generösa. Det har sagts att både ledigheten isig och den administration som reglerna förutsätter skapar problem förarbetsgivarna, särskilt på mindre arbetsplatser. En del av kritiken har gått utpå att ledighetsreglerna också kan medföra problem för andra anställda. Denlediga måste ersättas med vikarie och kedjor av vikariat kan uppstå. Den somkommer i den ledigas ställe kan uppleva otrygghet i anställningen.Kritiken kan enligt utskottets mening inte helt negligeras. Å andra sidan fården inte heller överdrivas. De som bara ser ledighetsreglerna som hinder ochproblem bortser från att den lagreglerade ledigheten avser angelägna ändamål.Vid reglernas utformning har rimliga hänsyn tagits också till arbetsgivarensintresse, t.ex. genom krav på att arbetstagaren underrättar arbetsgivaren i godtid innan ledigheten skall ta sin början.Enligt utskottets mening bör det finnas vägande skäl för att införaytterligare lagregler om ledighet. De motiv som bär upp det nu framlagdalagförslaget är av den arten. Avsikten är att främja tillväxt ochsysselsättning genom att nya företag kan startas. Företagande är ettrisktagande. En rätt till ledighet kan både stimulera försök till egetföretagande och undanröja den tveksamhet som kan finnas hos den enskilde införrisken att företagandet misslyckas. Med en rätt till ledighet kan personenåtervända till sin anställning. Som påpekas i propositionen kan en rätt tillledighet också fylla en arbetsmarknadspolitisk funktion. Den vakans som uppstårkan innebära ett arbete för en arbetslös. Arbetsgivaren har möjlighet att i såfall under vissa förutsättningar få s.k. vikariatsstöd.Utskottet kan inte instämma med att en rätt till ledighet inteskulle ge några nya arbeten. Utskottet är övertygat om att många, särskiltkvinnor, som funderar på att starta eget kan hämmas av att behöva säga uppanställningen. En rätt till ledighet kan vara just det som gör att man kommeröver sina betänkligheter.En inskränkning av rätten till ledighet ligger i att den anställdesverksamhet inte får konkurrera med arbetsgivarens. Man behöver enligtutskottets mening inte som och befara att dennaregel kommer att skapa stora problem. Det ligger i båda parters intresse attden närmare arten av verksamheten ut i förväg. Utskottet utgår från attparterna i de flesta fall kommer överens om saken. Man bör hålla i minnet atten konkurrerande verksamhet som inte godkänts av arbetsgivaren kan medföra attdet finns grund för uppsägning eller t.o.m. avskedande.Ledigheten får inte heller medföra väsentlig olägenhet för arbetsgivarensverksamhet. Som exempel anger propositionen att verksamheten inte kan fortgåpå normalt sätt eller att avsevärda arbetsbalanser eller störrekostnadsökningar uppstår. Utskottet vill tillägga att det förhållandet attarbetstagaren har en nyckelfunktion på arbetsplatsen eller på annat sättbetyder mycket för verksamheten, t.ex. på grund av sin arbetskapacitet, intefår leda till att ansökan vägras. Det skulle ju i praktiken innebära att vissaanställda inte kunde påräkna ledighet. Om en ledighet i ett visst läge skullemedföra väsentlig olägenhet kan givetvis arbetsgivaren och arbetstagaren kommaöverens om att ledigheten skall tas ut vid ett lämpligare tillfälle. Skullearbetsgivaren avslå ledighetsansökan står det dessutom arbetstagaren fritt attnär förhållandena förbättrats på nytt ansöka om ledighet.Att den nya rätten till ledighet liksom andra ledigheter kan skapa problemframför allt i de mindre företagen skall inte förnekas. Utskottet anser dockliksom regeringen att den effekt på sysselsättningen som förslaget kan innebäraväger tyngre än de negativa effekterna för arbetsgivaren. Utskottet värdesätteratt regeringen avser att följa frågan om effekterna av den nu föreslagnalagstiftningen.Av det anförda framgår att utskottet inte kan biträda motionsförslagen omavslag på propositionen. Motionerna A4 och A3 avstyrks således.Utskottet övergår nu till de motionssynpunkter som avser olika detaljer iregeringsförslaget.Ledighetens längdVad först avser längden av ledigheten anser som nämnts atträtten till ledighet bör avse och inte som enligtregeringsförslaget . Utskottet håller med om att kan varaen för att pröva bärkraften hos en affärsidé. I själva verket kanskedet inte ens är fråga om arbetstagaren också måste tänka på attiaktta sin uppsägningstid enligt anställningsavtalet. En längre ledighet skulledock allmänt sett skapa större problem för arbetsgivaren. Utskottet kan därförinte biträda motionsförslaget. Utskottet vill dock påpeka att ledigheten kanutsträckas om arbetsgivaren går med på det. Utskottet avstyrker motionerna1996/97:A716 yrkande 5 och A6.DelledighetRätten till ledighet enligt lagförslaget avser hel ledighet, vilket BarbroJohansson m.fl. (mp) ser som en brist. Även i detta hänseende kan utskottet iviss mån hålla med motionärerna. Många kvinnor är försiktiga och vill börja iliten skala. En anställning på deltid skulle innebära en ekonomisk trygghet.Att ha kvar kontakten med arbetsplatsen kan även det betyda mycket för att manskall våga ta steget. skulle en rätt till delledighet kunna bli mersvårhanterlig för arbetsgivaren, t.ex. när det gäller möjligheten att anställavikarie. Utskottet är därför inte berett att ansluta sig till motionensförslag. Utskottet vill påpeka att lagen inte skall utgöra hinder motöverenskommelser om ledighet på deltid. Med det anförda avstyrks motion A5.Ersättning vid ledighetRätten till ledighet är inte förknippad med någon ersättning, vare sig frånstaten eller från arbetsgivaren. Två av motionerna efterlyser regler omekonomiskt stöd i samband med ledigheten. () föreslår attstarta-eget-bidrag utges om en arbetslös anställs i stället, medan IngbrittIrhammar och () kan tänka sig a-kassa eller något annatstöd.Det råder enligt utskottet ingen tvekan om att en möjlighet till ersättningunder ledigheten skulle stimulera nyföretagandet ytterligare, vilket voreönskvärt. Fler skulle kunna erbjudas anställning i de ledigas ställe. De bådaarbetsmarknadspolitiska stödformer som först kommer i åtanke, och sommotionärerna också hänvisar till, förutsätter emellertid i princip att den somskall starta eget företag är arbetslös eller riskerar att bli det. Utskottet ärinte främmande för att man på litet sikt överväger möjligheterna att kopplaledigheten till någon form av ekonomiskt stöd. Utskottet är dock inte förnärvarande berett att tillstyrka ett sådant förslag. Med det anförda avstyrksde nu berörda motionerna A7 och A273.FöräldraledighetBakgrundFöräldraledighetslagen (1995:584) innebär att en arbetstagare i egenskap avförälder har rätt till ledighet från sin anställning för vård av barn till dessatt barnet uppnått ett och eller, under förutsättning attföräldern då har hel föräldrapenning, för tid därefter (hel ledighet med ellerutan föräldrapenning). Arbetstagaren har också rätt till förkortning avarbetstiden med hälften eller en fjärdedel medan föräldern uppbärföräldrapenning i motsvarande mån (delledighet med föräldrapenning).Arbetstagaren har vidare rätt att förkorta arbetstiden till tre fjärdedelar avnormal arbetstid till dess barnet har fyllt (delledighet utanföräldrapenning). Den nuvarande föräldraledighetslagen utgör, som redan nämnts,en i huvudsak lagteknisk och språklig omarbetning av 1978 årsföräldraledighetslag.Våren 1994 beslutade att införa ett vårdnadsbidrag från den 1 julidet året. Detta innebar i fråga om den då gällande föräldraledighetslagen atträtten till ledighet utsträcktes till efter barnets födelse. Efterregeringsskiftet beslutade att upphäva lagen omvårdnadsbidrag från . Rätten till ledighet skulle återomfatta . För att underlätta planeringen för de berördafamiljerna beslutade dock att denna lagändring skulle flyttas framtill den 1 juli 1995.MotionernaFyra motioner gäller rätten till ledighet för föräldrar.Kristdemokraterna har föreslagit tjänstledighet i samband med barnsfödelse i tre olika familjepolitiska motioner från detta och föregåenderiksmöte. I partimotion 1996/97:So636 (yrk. 6) från förra årets allmännamotionstid efterlyser mer flexibla lösningar som utgår frånbarnens behov och föräldrarnas egna önskemål. Det är enligt partiet ettminimikrav med rätt till tjänstledighet. Dessutom bör det införas enlaglig rätt att gå ned till halvtid under barnets förskoleålder. Detta skulleunderlätta s.k. job-sharing, dvs. att båda föräldrarna växlar mellanförvärvsarbete och barnomsorg och därmed avlöser varandra. Kristdemokraternahänvisar också till att man inte kan anföra några ekonomiska argument mottjänstledigheten. Partiet ser motståndet som ideologiskt betingat. I motionSf224 (yrk. 4 och 5) från årets allmänna motionstid framförs att det äreftersträvansvärt att föräldrarna delar på ledigheten av hänsyn både tillbarnen och till föräldrarnas relation. kan man ocksååstadkomma att flera familjer delar arbete. Motsvarande förslag som ipartimotionerna framställs även i kommittémotionen 1996/97:A707 (yrk. 1 och 2)av m.fl. (kd).Elver och (båda fp) framför i motion 1996/97:A709 atträtten till ledighet för vård av barn även bör tillkomma föräldrar som harandra anställningsformer än tillsvidareanställning (yrk.