bet · GL01UU1 · 1997-11-25 00:00:00 — Exempel på förSverige prioriterade insatser som involverar nationell finansiering är stödettill gemenskapens i det f.d. (ECMM), varsmandat breddats till att även omfatta , samt den gemensamma åtgärdenbeträffande valobservation i Bosnien. Regeringen bedömer att medelsbehovetuppgår till för budgetåret 1998.Vad avser anslaget B 2 framhåller regeringen ipropositionen att arbetar inom rådet för ett ändamålsenligt nordisktsamarbete. Arbetet inom ministerrådet är en integrerad del av de nordiskarelationer och kontakter som bidrar till att forma politik förnärområdet, för det vidare Europeiska samarbetet liksom för globalt samarbete.Det är strävan att samarbetet inom ministerrådet koncentreras tillområden där samnordiska lösningar ger komparativa fördelar framför nationellaeller bredare internationella arrangemang, att nordiska samarbetsstrukturer kanutnyttjas för informationsutbyte och/eller samstämt agerande i aktuella EU-/EES-frågor och att verka för att nordiskt närområdessamarbete blir ettstrategiskt komplement till bilaterala insatser och annat regionalt samarbete.På svenskt initiativ har besparingarna på Nordiska ministerrådets budgetfortsatt. Syftet har varit att åstadkomma en prioritering och koncentrationtill områden där det nordiska samarbetet erbjuder komparativa fördelar.Anslaget har beräknats till för budgetåret 1998.Vad gäller anslaget B 3 gör regeringen bedömningen att organisationenbefinner sig i en förändringsprocess till följd av budgetnedskärningarsamtidigt som medlemskretsen utvidgats och nya uppgifter tillkommit.Regeringens målsättning i denna förändringsprocess är att slå vakt om och dess beprövade arbetsmetoder, men verka för atteffektivisera och rationalisera arbetet. budget löper under kalenderåretoch fastställs . Faktorer som styr utgifterna under detta anslag ärdels utvecklingen av organisationens budget, dels valutakursförändringar.Medlemsländerna bidrar till budget på grundval av en skala framräknadpå basis av BNP. Den svenska andelen är . Regeringen har beräknatanslaget till för budgetåret 1998.Från och med delades det tidigare anslaget Fredsbevarandeverksamhet så att kostnader som avser fredsfrämjande insatser med väpnad truppflyttades till utgiftsområde 6 Totalförsvar medan övrig fredsfrämjandeverksamhet belastar detta anslag.Sverige deltog under med väpnad trupp i Bosnien ochMakedonien. Då den multinationella fredsstyrkan , , idecember 1996 omvandlades till fredsstyrkan , ,reducerades den svenska personalen till 510 personer. ställdes ävenen svensk pluton om ca 40 personer till FN:s förfogande i dess fredsfrämjandemission, United Nations Preventive Deployment Force, UNPREDEP, i Makedonien.Sverige har tillsammans med , , och påbörjatetableringen av en snabb-insatsbrigad, SHIRBRIG (Multinational United NationsStand by Forces High Readiness Brigade), med högkvarter i , attställas till FN:s förfogande för fredsfrämjande insatser.Inom ramen för PFF-samarbetet anordnar dessutom ett stort antalkurser och seminarier om fredsfrämjande, humanitär ochräddningstjänstverksamhet. Utländskt deltagande har finansierats över dettaanslag.Regeringen har för beräknat anslaget B 4 Fredsfrämjandeverksamhet till . Regeringen bedömer att hälften avanslaget kommer att avsättas för att täcka kostnader för fortsatt deltagande ipågående missioner. Av dessa medel bedöms i sin tur komma att gå tillinsatser i f.d. och i . Regeringen anför att utöver dettaär det angeläget att fortsatt under medlemskapet i säkerhetsrådet inågon form kan stödja/delta i de insatser som är med att besluta om.Regeringen anför vidare att det är målsättning att särskilt utnyttjamedlemskapet i till att ge frågor om förebyggande avkonflikter ökad uppmärksamhet.Utskottets övervägandenUtskottet finner regeringens förslag vad gäller anslaget Internationellaorganisationer väl avvägt och tillstyrker propositionens förslag underverksamhetsområde B.C Information om i utlandetPropositionen (s. 27-29)Verksamhetsområdet om i utlandet omfattar anslaget tillSvenska , kultur- och erfarenhetsutbyte medutlandet samt anslaget till de svenska utlandsmyndigheterna för informations-och kulturutbytesverksamhet och allmänna främjandeinsatser.Regeringen framhåller i propositionen att verksamheten syftar till att skapaen positiv bild av och förtroende för som internationellsamarbetspartner och därmed främja svenska intressen och bidra till tillväxtoch sysselsättning. De svenska utlandsmyndigheterna utgör regeringens främstainstrument för att genomföra detta mål i enskilda länder.När det gäller regeringens avsikter skall, vad avser anslaget C 1Svenska institutet, insatser i prioriteras och vad gäller anslagetC 2 Övrig information om i utlandet skall insatser i ,och prioriteras.Regeringen anför vidare att informationen om i utlandet måstefortsätta att utvecklas för att möta nya behov och krav på grund avomvärldsförändringar. bör därför prioritera uppbyggnad avkapacitet för projektsamordning.Regeringen föreslår i propositionen att en ny myndighet Svenska institutetmed uppgift att bedriva motsvarande verksamhet som bildas under budgetåret som regeringen bestämmer.Regeringens avsikt är att den nya myndigheten skall vara bildad senast den 1april 1998.Regeringen anför att den nya myndigheten bör ta fasta på institutetsnuvarande inriktning och ta till vara institutets specifika internationellakompetens. Härvid bör även de av fastställda kulturpolitiska målenbeaktas, anför regeringen vidare.Regeringen föreslår att anslaget C 1 för budgetåret 1998skall uppgå till 50,7 miljoner kronor.Anslaget C 2 Övrig information om i utlandet finansierar i förstahand särskilda, av regeringen prioriterade, informations- och främjandeinsatsergenom de svenska utlandsmyndigheterna. Det används även till person- ochjournalistinbjudningar samt seminarier och visst kulturutbyte.Regeringen föreslår att anslaget C 2 Övrig information om i utlandetskall uppgå till för budgetåret 1998.MotionernaI motion U301 (m) anförs att i utlandet - sometablerades 1995 - inte har egna resurser till kampanjer utan man får lita tillbidrag från de organisationer och myndigheter man samarbetar med och till medelsom av sponsorer ställs till förfogande för olika projekt. Därmed är, menarmotionären, verksamheten till stor del beroende av de anslag som respektivemyndighet får och de finner det anmärkningsvärt att samtliga myndigheter somarbetar med NSU får sina anslag minskade med eller mer för budgetåret1998. Motionären menar att tillräckliga medel måste ställas till myndigheternasförfogande så att Sverigefrämjande insatser i utlandet i samarbetet mellan NSUoch myndigheter även fortsättningsvis kan genomföras.I partimotion U303 (v) yrkande 1 anför motionärerna att ambassadernasinformation om i respektive land är av mycket skiftande karaktär.Motionärerna menar att snabb, allsidig och tillförlitlig information omSverige och den politiska debatten i landet är önskvärd vidutlandsmyndigheterna. Motionärerna förespråkar att en översyn genomförs avinformationstillgången vid utlandsmyndigheterna inkluderande behovet av modernteknisk utrustning.Utskottets övervägandenSom utskottet framhöll i betänkande 1996/97:UU1 utgör informationen om Sverigei utlandet en viktig del av svensk utrikespolitik. Det förtroende och dengoodwill som byggs upp i omvärlden genom informationsinsatser, kulturutbytesamt utbildnings- och forskningsutbyte leder även till export, ökad turism iSverige och ökade investeringar till och därmed, indirekt, tilltillväxt och sysselsättning.I motion U301 (m) konstaterar motionären att iutlandet inte har egna resurser utan är beroende av bidrag från deorganisationer och myndigheter man kan samarbete med. Motionären menar att idet perspektivet är det olyckligt att berörda myndigheter erhållit sänktaanslag och anför att tillräckliga medel måste ställas till myndigheternasförfogande så att Sverigefrämjande insatser i utlandet i samarbete mellan NSUoch myndigheter även fortsättningsvis kan genomföras.Regeringen konstaterar i proposition 1997/98:1 att på grund av detstatsfinansiella läget är resurserna för informations- och kulturverksamhetbegränsade. Regeringen menar att där så är möjligt skall samarbetsmöjlighetermed nationella och lokala arrangörer tas till vara.Regeringen framhåller att i utlandet harvunnit ett brett erkännande som samarbetsforum för Sverigefrämjande. Regeringenföreslår under anslaget C 2 Övrig information om i utlandet attsärskilda medel om avsätts till initiera ellermedverka i samarbetsprojekt inom Sverigefrämjandet. Syftet är att ytterligarestärka nämndens roll i detta arbete.Utskottet delar regeringens positiva syn på den verksamhet som bedrivs i utlandet och välkomnar det budgetbidrag somställs till nämndens förfogande i budgeten för ökadefrämjandeinsatser.Utskottet noterar att inom anslagsposten m.m. valt att, inom ramen för extra medel som ställts tillförfogande, satsa offensivt på främjande av svensk export samt investeringaroch turism i . Dessa resurser används för att öppna generalkonsulat iGdansk och , vilket enligt utskottets uppfattning i båda fallenkommer att medföra förbättringar vad gäller Sverigefrämjandet i två, förSverige och svenskt näringsliv, viktiga geografiska områden.Med det anförda betraktar utskottet motion U301 (m) besvarad.Motionärerna bakom motion U303 (v) yrkande 1 förespråkar en översyn avinformationstillgången om och svensk politisk debatt vidutlandsmyndigheterna och att behovet av modern teknisk utrustning prövas i detsammanhanget.Utskottet har inhämtat att ett flertal åtgärder har vidtagits inomUtrikesdepartementet för att de förbättrade möjligheter tillinformationsspridning som IT-utvecklingen har medfört skall kunnatillgodogöras. Utöver sammanställningar av nyheter i svenska och utländskamedier har departementet såväl en extern som en intern hemsida, vilkainnehåller länkar till och Information . Ett ständigt ökandeantal utlandsmyndigheter har som en del av datoriseringen givits möjlighet attkoppla upp sig till hemsidorna. Detta möjliggör en kontinuerlig bevakning avaktuella politiska händelser i från de berörda utlandsmyndigheternassida. I sammanhanget kan dock framhållas att i flera länder där är den tekniska nivån på kommunikationssystemen sådan attden inte tillåter tillgodogörande av den senaste kommunikationstekniken på IT-området. Flera utlandsmyndigheter kommer därför även attbehöva lita till traditionell teknik.Utskottet har vidare inhämtat att en översyn av arbetet med information iaktuella politiska frågor och användningen av informationsteknik pågår iRegeringskansliet och väntas blir avslutad i en första fas under förstahalvåret 1998.Utskottet finner att de initiativ som har tagits på området - och de åtgärdersom har genomförts - alla bidrar till att såväl den allmänna svenska politiskadebatten som specifika utrikespolitiska frågor, med hjälp avinformationstekniken, når ut till alltfler utlandsmyndigheter och till flermänniskor snabbare än tidigare.Utskottet anser därmed att motion U303 (v) yrkande 1 är besvarad.Regeringen föreslår i proposition 1997/98:1 att en ny myndighet med uppgift att bedriva motsvarande verksamhet som bildas under budgetåret som regeringenbestämmer.Utskottet tillstyrker regeringens förslag (yrkande 2).Utskottet finner regeringens förslag vad gäller anslaget Information om Sverigei utlandet väl avvägt och tillstyrker propositionens belopp underverksamhetsområde C.D Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågorPropositionen (s. 31-34)Verksamhetsområdet omfattar stöd till utredningar och forskning omnedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor i vilket ingår stöd tillforskningsinstitutionerna , () ochUtrikespolitiska Institutet (UI).Regeringen framhåller i propositionen att målsättningarna förverksamhetsområdet är att:- främja information och forskning på de nämnda forskningsområdena,- tillförsäkra teknisk och vetenskaplig sakkunskap vidförhandlingar om nedrustning samt vid internationellt samarbete för attmotverka spridning av massförstörelsevapen.Regeringen anför att målsättningarna för verksamhetsområdet har uppfyllts väl.Syftet med anslaget D 1 Utredningar och andra insatser på det utrikespolitiskaområdet är att ge stöd till verksamhet som främjar svensk utrikespolitik,framför allt vad gäller nedrustnings- och säkerhetspolitik. Exempel på bidragfrån detta anslag under innevarande budgetår är stöd för ett internationelltseminarium om totalförbud mot antipersonella minor.Anslaget D 2 Information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjandeutveckling föreslås för uppgå till . Frånanslaget lämnas bidrag som organisationsstöd eller projektstöd till enskildaorganisationer. Stödet omfattar ämnesområdena nedrustning ochrustningskontroll, konflikthantering samt andra säkerhetspolitiska ämnen inomramen för ett vidgat säkerhetspolitiskt synsätt. Under har stödutgått till tretton organisationer i form av organisationsstöd samt till drygthundra enskilda projekt. Regeringen anför i propositionen att uppställda målhar uppfyllts väl samt att stödet har haft god spridningseffekt.Anslaget D 3 utgör bidrag till , . Institutet har till syfte att bedriva forskningi konflikt- och samarbetsfrågor. Vad avser menar regeringen attSIPRI i ökande utsträckning bör finansiera sin verksamhet med externa bidrag.Regeringen framhåller att trots ett minskat anslag har väl uppfylltuppställda mål.Syftet med anslaget D 4 Forskning till stöd för nedrustning ochinternationell säkerhet är att tillföra teknisk ochvetenskaplig sakkunskap från (). Regeringenframhåller att tillgång på teknisk och vetenskaplig expertis är en nödvändighetför att aktivt skall kunna delta i det internationella arbetet förnedrustning, rustningskontroll och främjande av internationell säkerhet. Vidaremenar regeringen att FOA bör anpassa sin verksamhet till den utveckling somskett inom nedrustningsområdet genom kemvapenkonventionens ikraftträdande ochslutförandet av förhandlingarna om fördraget om fullständigt förbud motkärnsprängningar. Man bör vid anpassningen ta hänsyn till möjligheten avkommande internationella förhandlingar om ett avtal om förbud mot produktion avklyvbart material för vapenändamål.Anslaget D 5 syftar till att främja intresse förinternationella frågor samt att öka kunskapen om detta ämne genom forskning ochinformation till allmänheten. Regeringen framhåller att institutet trots ettminskat anslag väl uppfyllt målsättningarna för verksamheten. Vidare menarregeringen att det är av fortsatt stor vikt att institutet även i högre gradfinner extern finansiering för att minska beroendet av statliga medel.MotionenI motion U307 (m) yrkande 6 begärs ett beslut om att avvecklaanslaget D 2 Information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjandeutveckling. Motionärerna menar att det inte är rimligt att enskildaorganisationer skall särbehandlas när det gäller verksamhet med dennainriktning. I stället menar motionärerna att fria och frivilliga organisationerbör få stöd enligt generella principer och inte styras med specialdestineradeanslag, vilket kan skapa ett beroende av statsmakten och dess intentioner,vilket inte är önskvärt.Utskottets övervägandenUtskottet har i betänkande 1996/97:UU1 behandlat denna fråga och anförde därvidföljande:Till grund för regeringens beslut om stöd till enskilda organisationer som ärverksamma med frågor rörande säkerhetspolitik och fredsfrämjande, liggerförordningen (1993:983) om statligt stöd för information och studier omsäkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling. Utskottet finner att bidragtill verksamhet av detta slag ligger väl i linje med allmännautrikespolitiska överväganden, där säkerhetspolitiska frågor har kommit att fåen allt större betydelse, i och med de omvälvande förändringarna i detsäkerhetspolitiska mönstret alltsedan och Sovjetunionensupplösning. Utskottet ser det som positivt att regeringen på detta sätt har enmöjlighet att stödja en verksamhet som ger viktiga bidrag till en ökadförståelse av förändringar i vår omvärld.Utskottet finner inte anledning att ändra dessa bedömningar.Utskottet finner det vidare av särskild vikt att kunskap, intresse ochengagemang för frågor som rör global och europeisk säkerhet stimuleras. Medtanke på den totala omfattningen av projekt som helt eller delvis finansieras(organisationsstöd till drygt ett hundra enskilda projekt och till trettonorganisationer) är det klart att verksamheten inom området har en godspridningseffekt.Motion U307 (m) yrkande 6 avstyrks.Utskottet finner regeringens förslag vad gäller anslaget Nedrustnings- ochsäkerhetspolitiska frågor väl avvägda och tillstyrker propositionens förslagunder verksamhetsområde D.E Övriga utrikespolitiska frågorPropositionen (s. 35-37)I verksamhetsområdet ingår anslagen till () samt Europainformation m.m.ISP har erhållit uppgiften att vara nationell myndighet för den nyakemvapenkonventionen, CWC, vilken trädde i kraft . Regeringenframhåller att detta ställer nya krav på myndigheten, vilket medför atttillräckliga resurser bör tillföras ISP för att de uppgifter som medlemskapet iCWC medför skall kunna fullgöras.Regeringens anslagsförslag avseende E 1 Inspektionen för strategiskaprodukter för uppgår till . Kostnaderna förverksamheten täcks av avgifter, som redovisas mot särskild inkomsttitel påstatsbudgeten. Avgiften tas ut av de företag vars produkter omfattas avkontrollen över krigsmateriel och varor med dubbla användningsområden.Regeringens förslag avseende anslaget E 2 Europainformation m.m. uppgår till7,för budgetåret 1998.Regeringen framhåller vad gäller detta anslag att kommerinformation om unionens utvidgning att prioriteras. Informationen om resultatetav EU:s medlemsländers regeringskonferens kommer även fortsättningsvis att varaviktig.MotionernaI motion U303 (v) yrkande 8 efterlyser motionärerna en bred debatt om EU-frågorna och menar att en sådan kan komma till stånd om bistånd i form avprojektbidrag för information och studier om och unionens utvecklingutgår till frivilliga organisationer och stiftelser. vill därförhöja anslaget E 2 Europainformation m.m. med jämfört medregeringens förslag.Motionärerna bakom motion U304 (c, v, mp, kd) framhåller att införfolkomröstningen om svenskt medlemskap i unionen fanns en livligdebatt om det europeiska samarbetet men konstaterar att debatten är svag.Med tanke på avsaknad av en bred debatt om EU-frågorna och den okunskap sområder, föreslår motionärerna att ett särskilt stöd skall inrättas tillinformationsverksamhet som bedrivs av frivilliga organisationer och stiftelser.Stödet bör utgå i form av projektbidrag för information och studier om Europasoch EU:s utveckling och bör administreras av UD, enligt motionärerna.Motionärerna efterlyser ett förslag från regeringen i anslutning till denekonomiska vårpropositionen och menar att anslaget bör vara 10 miljoner kronor.Motionärerna begär ett tillkännagivande om vad som anförts om ettanslag för information och studier om och EU:s utveckling.Även i motion U305 (s) anförs att intresset för att diskutera EU-relateradefrågor bland allmänheten är på en anmärkningsvärt låg nivå. Motionären menaratt ett traditionellt svenskt och effektivt sätt att öka kunskap och engagemangär att kanalisera resurser till folkrörelser och andra ideella organisationermed intresse för EU-frågor och begär ett tillkännagivande om behovet avresurser till folkrörelser och ideella organisationer för att bedriva EU-information.I motion U502 (s) framhålls att en stor del av den information om EU somframkommer i medier har en negativ slagsida medan den utveckling som sker ochde diskussioner som är med och leder inom unionen sällan nämns. Därförbehövs mer information, menar motionären, och föreslår att nyainformationsvägar prövas. Omfattande utbildningsinsatser behövs både vad gällerutvecklingen inom EU och konsekvenserna av att den ekonomiska och monetäraunionens tredje steg förverkligas. Motionären anför att medel för dessautbildningsinsatser bör kunna sökas av ideella organisationer och materialetbör tillhandahållas av inom Regeringskansliet.Utskottets övervägandenI motionerna framhålls att den svenska debatten kring EU var livlig införfolkomröstningen om medlemskapet och i anslutning till valet av ledamöter tillEuropaparlamentet men att den sedermera har tunnats ut. Motionärerna menar atten aktiv Europadebatt behöver stimuleras och anser att stöd till folkrörelsersinformations- och opinionsbildande verksamhet skulle kunna bidra till en meraktiv debatt kring EU-frågorna.Sverige är medlem i Europeiska unionen. Med medlemskapetföljer både rättigheter och förpliktelser. Unionssamarbetet är inte statisktutan utvecklas ständigt. står ett antal stora frågor påunionens och dess medlemsländers agenda: att förstärka den inre marknaden,ratifikation och genomförande av Amsterdamfördraget, medlemskapsförhandlingarmed kandidatländerna i , förhandlingar inför unionensnästa flerårsbudget samt de reformfrågor som aktualiseras i detta sammanhang.Det är frågor som kommer att få konse-kvenser både för som medlemslandoch för medborgarna.Utskottet delar motionärernas bedömning att det är väsentligt att endiskussion kring Europafrågorna äger rum i . I ett medlemsland sätterEuropapolitiken sin prägel på många områden i samhällslivet. Därför är det avvikt att det finns en aktiv debatt i Europafrågorna. I denna har bådeallmänhet, medier, intressegrupper och politiska partier en roll.Redan i dag avsätter många organisationer medel för att bedrivaupplysningsverksamhet och opinionsbildning kring EU-frågorna. När ärmedlem i EU är det naturligt att politiska partier och intressegrupper seropinionsbildning i EU-frågor som en normal och kontinuerlig del av verksamhetenoch den politiska debatten. Utskottet menar att debatt förutsätter kunskap ochatt det fortfarande finns ett behov av folkbildning inom detta område.Utskottet ser lättillgänglig information och fördjupade kunskaper inom ramenför folkbildningsinsatser som viktiga element i en strävan att EU-debatten blirmer aktiv i . Det är likaså av vikt att Europadebatten förs i vidakretsar. Det bör, enligt utskottets mening, därför vara möjligt att erhållaprojektbidrag från regeringen för informations- och kunskapshöjande insatseroch därvid bör särskild hänsyn tas till att insatserna har godaspridningseffekter.Utskottet anser att därmed är motionerna U305 (s) och U502 (s) besvarade.Utskottet finner regeringens förslag vad gäller anslaget Övrigautrikespolitiska frågor väl avvägt och tillstyrker propositionens belopp underverksamhetsområde E.I konsekvens härmed avstyrker utskottet motionerna U303 (v) yrkande 8 och U304(c, v, mp, kd). beträffande dialogen mellan och enskildaorganisationer samt folkrörelseratt förklarar motion 1997/98:U220 yrkande 10 besvarad med vadutskottet anfört,2. beträffande resurser för projektexportsekretariatet inom UDatt förklarar motion 1997/98:U220 yrkande 17 besvarad med vadutskottet anfört,3. beträffande svensk diplomatisk närvaro i fransktalande västraAfrika samt representation i Kinshasaatt förklarar motion 1997/98:U302 yrkandena 1 och 2 besvarad med vadutskottet anfört,4. beträffande lokalanställdas möjligheter att göra studieresor tillSverigeatt avslår motion 1997/98:U303 yrkande 2,5. beträffande fördelningen av resurser inom utrikesförvaltningenmellan handläggning av enskilda organisationer och marknadsföring av JASatt avslår motion 1997/98:U303 yrkande 6,res. 1 (v, mp)6. beträffande inrättande av ett generalkonsulat i Milanoatt avslår motion 1997/98:U306,7. beträffande inrättande av ett generalkonsulat i Murmanskatt avslår motion 1997/98:U801 yrkande 1,8. beträffande utökade officiella kontakter med Taiwanatt avslår motionerna 1997/98:U627 yrkande 1 och 1997/98:U631 yrkande2,9. beträffande skattefrihet för representation i Stockholmatt avslår motionerna 1997/98:U627 yrkande 2 och 1997/98:U632yrkandena 7,res.