bet · GL01AU1 · 1997-11-27 00:00:00 — m.m (mom. 2, 6, 18, 40, 42, 49, 54)Per (), (), () och ()anserdels att utskottets ställningstagande i nedanstående avsnitt bort ha följandelydelse:Den framtida arbetsförmedlingen(avser utskottets ställningstagande under avsnittet Allmän inriktning påpolitiken utöver vad som angivits i reservation 1)Som påpekas av i motion A232 utgör förmedlingsverksamheten det mestbetydelsefulla och effektiva inslaget i arbetsmarknadspolitiken.Arbetsförsmedlingens uppgift är främst att snabbt och effektivt tillsättalediga platser med lämpliga sökande .Arbetsförmedlingens karaktär har förändrats . En sådanförändring är att det blivit möjligt att bedriva privata arbetsförmedlingar.Därigenom har en liten möjlighet till konkurrens uppstått. De positivaeffekterna har emellertid delvis förtagits av den kraftiga ökningen av antaletarbetslösa som sökt sig till förmedlingarna. Belastningen påarbetsförmedlingarna har blivit hög. En stor del av förmedlingsverksamheten harupptagits av att ordna arbetsmarknadspolitiska åtgärder i stället för attförmedla arbeten. Trots en effektiviserad verksamhet, mer personal och hårtarbete av de anställda har problemen inte lösts. Förmedlingsverksamheten måstei framtiden fungera bättre.Förmedlingsverksamheten måste enligt utskottets mening anpassas för en nyarbetsmarknad som markant skiljer sig från dagens. Den framtida arbetsmarknadenkommer att vara flexiblare och det kommer att ske stora förändringar vad gälleranställningsförhållanden, arbetstider, rekryteringsmönster och utbildningsbehovetc. Den traditionella anställningsformen tillsvidareanställning har minskatoch andra anställningsformer såsom projektanställningar, vikariat ochanställningar inom personaluthyrningsföretag har ökat.Uthyrningsföretagens betydelse har ökat . Andra tendenser iarbetslivet är att distansarbete har ökat och att alltfler arbetar kortareperioder i företagen. Arbetsbyte blir allt vanligare. Det är därför nödvändigtatt arbetsförmedlingarna anpassar sig efter dessa tendenser.Enligt utskottets mening bör den offentliga arbetsförmedlingen utsättas förkonkurrens i högre grad än . Möjligheten att starta privataarbetsförmedlingar bör öka. Ett alternativ som utskottet anser bör övervägas äratt införa ett system liknande det som finns i . Detta system byggerpå att ett antal privata arbetsförmedlingar ges möjlighet att på lika villkorkonkurrera med den offentliga arbetsförmedlingen om att förmedla arbeten.Ersättning utgår till förmedlingarna först efter det att de har visat att dehar kunnat skaffa arbete eller adekvat utbildning till den arbetssökande. Föratt ersättning skall utgå krävs att arbetet pågår i minst sex månader.Ersättningen för svåranskaffade arbeten är högre än för de lättanskaffade.Utskottet anser också att antalet specialistförmedlingar bör öka. Dessa äreffektivare än de ordinarie förmedlingarna när det gäller att kunna erbjudaarbetslösa arbete. Vidare bör förmedlingsverksamheten i största möjligautsträckning vara frikopplad från de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna.Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna. Med hänsyn till detanförda tillstyrker utskottet motion A232.Nordisk arbetsmarknad(Avser utskottets ställningstagande under avsnittet Nordisk arbetsmarknadfr.o.m. ?När det sedan? motion A252?. )Många människor i gränstrakterna mellan och bor i ett land menarbetar i ett annat. Utskottet har uppmärksammats på att det finns en delhinder för dem som arbetar och bor i skilda nordiska länder. Som exempel påsådana hinder kan nämnas formella problem för att få rätt tillarbetslöshetsersättning. Ett annat problem är att gränspendlare inte medgesavdrag för resor till och från arbetet samt avdrag för räntor ellerpensionsförsäkringspremier.Utskottet, som delar och uppfattningar i motionA252 att det krävs åtgärder för att den nordiska arbetsmarknaden skall fungerabättre, anser att ovan angivna problem bör lösas. Vad utskottet anförtbör ges regeringen till känna.Övriga frågor som rör undanträngningseffekterUtskottet instämmer i vad som sägs i motion A216 om undanträngningseffekter. Deär särskilt påtagliga i fråga om starta-eget-bidraget och rekryteringsstöden.Det är inte tillräckligt att som regeringen gör hänvisa till att det skall skesamråd med den fackliga organisationen på arbetsplatsen före anvisning avåtgärd. Som sägs i motionen förekommer det att de fackliga organisationernaresignerar. Konkurrensen blir snedvriden, och den företagare som driververksamhet med hjälp av starta-eget-bidrag får en felaktig föreställning omföretagandets förutsättningar.Utskottet ansluter sig till motionens förslag om att regeringen skallföranstalta om en studie där man redovisar hur starta-eget-bidraget ochrekryteringsstödet påverkat näringslivet och den verkliga sysselsättningsnivån.Detta innebär att motion A216 tillstyrks.Riksdagens revisorers förslag angående starta-eget-bidragetBidragets effekter på konkurrensenFler av de blivande företagarna som får starta-eget-bidraget säljer sinapersonliga tjänster på en lokal marknad. Enligt utskottets uppfattning är detdärför angeläget att reglerna ändras så att utbetalande myndighet har möjlighetgöra en bedömning även av konkurrensläget. Om det på orten redan finns företagsom arbetar efter samma eller liknande affärsidé som den bidragssökande, är detangeläget att dessa inte konkurreras ut av nya företagare som erhåller bidrag.Även om bidragstiden är relativt kort sett i ett längre perspektiv kan bidragetmedföra att ett nytt företag tar marknadsandelar i en omfattning som kan varaskadlig för befintliga företag. bör med anledning av motion A1yrkande 4 göra ett uttalande till förmån för vad utskottet anfört.PersonaluthyrningSom och konstaterar i motion A231 är det fåföretag som i dagens läge nyanställer i samma utsträckning som de s.k.bemanningsföretagen. sysselsätter dessa företag omkring 11 000personer vilket motsvarar av den totala arbetskraften. Branschenberäknas omsätta under innevarande år ochårstillväxten är . Utskottet delar motionärernas åsikt att det är enviktig bransch som bör ges möjlighet att expandera.Utskottet anser därför att det är otillfredsställande att anställda vidbemanningsföretag behandlas annorlunda än anställda vid andra företag när detgäller rätten till arbetslöshetsersättning. Enligt ett beslut från AMS kananställda vid personaluthyrningsföretag inte erhålla arbetslöshetsersättningunder den tid som de inte har något arbete. Detta förhållande innebär attkonkurrensen snedvrids mellan personaluthyrningsföretag och företag medliknande verksamhet som inte kallar sig personaluthyrningsföretag.AMS har trots det ovan refererade beslutet valt att anordna egnapersonalpooler som förmedlar korttidsanställningar till arbetslösa. Poolernafungerar så att den arbetslöse knyts till poolen och erhållerarbetslöshetsersättning som han inte har arbete. mening är det uppseendeväckande att AMS själv bygger upp enverksamhet som man i andra sammanhang motverkar.När det sedan gäller de s.k. lokala arbetscentrumen, som kan inrättas efterinitiativ av arbetsförmedlingsnämnderna, anser utskottet att dessa böravskaffas. Arbetslösa som knyts till dessa centrum erhåller aktivitetsstöd närde inte arbetar. Detta innebär i praktiken en form av ?fyllnadsstämpling?.Följden blir att privata småföretag kommer att slås ut av dessa centrum.Även AmuGruppen AB har för avsikt att starta ett personaluthyrningsföretag.För att undanröja alla tvivel om att detta företag kommer att ha förstegframför de privata personaluthyrningsföretagen, delar utskottet motionärernassyn att AmuGruppen bör privatiseras.Utskottet är i likhet med motionärerna kritiska till vissa av de förslag sompresenteras i betänkandet SOU 1997:58. Som framgår av betänkandet föreslårutredningen bl.a. att företag som skall hyra ut arbetskraft skall vararegistrerade hos en statlig nämnd. Enligt utskottets mening kommer det attuppstå vissa gränsdragningsproblem, såsom vilka som skall räknas sompersonaluthyrningsföretag. För att undvika grändragningsproblem anser utskottetatt ett frivilligt auktorisationssystem utreds.I avvaktan på resultatet av denna utredning anser utskottet att reglerna omersättning för deltidsarbetslösa bör ändras så att alla arbetstagare och allabranscher behandlas lika. Enligt utskottet bör det införas en form avarbetsmarknadspolitisk åtgärd som innebär att det skall vara möjligt för enperson som har en uppdragsanställning hos ett bemanningsföretag att erhållaarbetslöshetsersättning. För att erhålla arbetslöshetsersättning måste personenvara inskriven hos arbetsförmedlingen och stå till arbetsmarknadens förfogande.Med hänsyn till det anförda tillstyrker utskottet motion A231 (yrk. 1-5).Motion A201 får anses tillgodosedd genom vad utskottet har anfört.Företagshälsovård(Avsnittet Företagshälsovård i den del det avser uppsägning av ILO-konventionenom Företagshälsovård)De generella statsbidragen till företagshälsovården avvecklades den 1 januari1993. har svensk företagshälsovård genomgått en strukturförändring,som i allt väsentligt har varit positiv både för de anställda och förföretagen. Statskontoret har i en undersökning presenterad 1997 (1997:2)påvisat att tre av fyra anställda hade tillgång till företagshälsovård, attkundföretagen var nöjda med företagshälsovården, att dialogen mellanföretagshälsovården och företagen hade förstärkts och att tjänsterna anpassatsefter efterfrågan. Enligt utskottet har således företagshälsovården utvecklatspositivt ur såväl företagens som de anställdas synvinkel och dessutomutvecklats till en viktig resurs i företagens arbetsmiljöarbete.Sverige har tillsammans med ett antal andra länder ratificerat nr 161 om företagshälsovård. Konventionen innehåller en mängddetaljerade bestämmelser som för svenska förhållanden är främmande ochotidsenliga. Om konventionens bestämmelser skulle tillämpas strikt vore det attdirekt motverka den positiva utveckling som svensk företagshälsovård genomgåttsedan flera år. Den svenska arbetsmiljölagen, liksom lagen om allmänförsäkring, innehåller regler om företagshälsovård, arbetsgivarens ansvar förarbetsmiljö och rehabilitering och om samverkan mellan arbetsgivare ocharbetstagare i dessa frågor. Dessutom finns det inom större delen av denprivata arbetsmarknaden avtal om företagshälsovård. Eftersom dessa avtalträffas på förbundsnivå ger de i motsats till konventionsreglerna stort utrymmeför lokala lösningar. Utskottet anser därför att bör sägasupp. Detta bör ges regeringen till känna. Utskottet tillstyrker mot bakgrund avdet anförda motion A249.Parlamentarisk utredning om arbetshandikappade(Avsnittet Arbetshandikappade, i den del det avser parlamentarisk utredning omarbetshandikappade)Flera studier och rapporter visar att funktionshindrade har lägresysselsättningsgrad och högre arbetslöshet än övriga medborgare. De har svårareatt anpassa sig till arbetslivets snabba förändringstakt och riskerar i störreutsträckning än andra att hamna i långtidsarbetslöshet ellerförtidspensionering. Bedömningen av läget försvåras dock av att det inte finnsstatistik över hur många funktionshindrade som saknar arbete eller som intearbetar på den öppna arbetsmarknaden, bl.a. beroende på att begreppetfunktionshindrade definieras olika i olika sammanhang. Endastarbetshandikappade som aktivt söker arbete eller är registrerade förarbetsmarknadspolitiska åtgärder är enligt AMS definition att betrakta somarbetslösa. Registrering som arbetshandikappad är frivillig, vilket innebär attdet kan finnas en betydande ?gråzonsarbetslöshet?. Utskottet delar de moderatamotionärernas uppfattning att det är nödvändigt att uppmärksamma och kartläggadenna gråzonsarbetslöshet.En betydande diskrepans råder mellan behov av åtgärder för arbetshandikappadeoch de åtgärder som står till buds, bl.a. lönebidrag ochSamhallanställningar. Utskottet menar att frågan om hur detta skall hanterasendast besvaras genom ytterligare utredning. Vidare måste de olikarehabiliteringsorganisationerna ses över så att eventuella mål- ellerintressekonflikter undanröjs. Ett samhällsstöd är visserligen i viss månnödvändigt. Nya arbetsområden och ny teknik kommer dock att öppna nya vägar därhandikappet för många är en begränsning. Genom att förnyaarbetsmiljön minskar funktionshindrets betydelse. Satsning på forskning ochutveckling inom dessa nya områden bör ytterligare förstärkas. En förutsättningför att funktionshindrade skall få tillfälle att skaffa sig högre utbildning äratt universiteten ökar tillgängligheten för handikappade att studera viduniversitet och högskolor. Här kan ny informationsteknik komma till användning.Inrättande av en professur i handikappteknik skulle lyfta fram detta område somen speciell disciplin.Det kommer dock fortfarande att finnas ett stort behov av enklarearbetsuppgifter för lågpresterande. Utskottet anser att det trots detta är heltuppenbart att det finns många efterfrågade arbetsuppgifter som i dagenssituation inte utförs beroende på lönestruktur och skattesystem. Enrikstäckande försöksverksamhet för Samhallanställdas övergång till annanarbetsgivare bör genomföras. Återbäring på arbetsgivaravgifterna tillarbetsgivare är också ett alternativ som bör prövas. Härigenom kan också enökad integrering av arbetshandikappade ske på den ordinarie arbetsmarknaden.Mot bakgrund av vad som anförts delar utskottet den uppfattning som kommit tilluttryck i den moderata kommittémotionen A251 att frågeställningarna kring dearbetshandikappades villkor på arbetsmarknaden är många. Utskottet anser därföratt en parlamentarisk utredning bör tillsättas för att ge klarhet i dessafrågor. Med det anförda tillstyrks motion A251.AmuGruppen ABUtskottet anser att det föreligger en risk för bristande konkurrensneutralitetså länge staten kvarstår som ägare till . Det gäller särskilt somstaten själv är den största kunden på den marknad där AmuGruppen verkar. Attregeringens ambition är att AmuGruppen skall drivas på rent kommersiellavillkor pekar ytterligare på behovet av en privatisering. Utskottet delarvidare Moderata samlingspartiets uppfattning att det är viktigt att staten intedriver affärsmässig verksamhet över huvud taget eftersom en sådan verksamhetaldrig fullt ut kan förenas med sund och rättvis konkurrens. En avveckling avdet statliga ägandet, genom en stegvis försäljning av hela eller delar avbolaget, skulle öka konkurrensen till gagn för utbildningsmarknaden. I sambandmed privatiseringen bör möjligheterna att sälja till de anställda särskiltbeaktas. Utskottet tillstyrker med det anförda motion A253. Utskottet avstyrkermotion A259 yrkande 12 i den mån motionen i berörd del inte kan ansestillgodosedd med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 2, 6, 18, 40, 42, 49, 54 bort ha följandelydelse:2. beträffande framtidens arbetsförmedlingatt med anledning av motion 1997/98:A232 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,6. beträffande Nordisk arbetsmarknadatt med anledning av motion 1997/98:A252 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,18. beträffande övriga frågor som rör undanträngningseffekteratt med anledning av motion 1997/98:A216 och med avslag på motion1997/98:A284 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,40. beträffande personaluthyrningsföretagatt med anledning av motionerna 1997/98:A201 och 1997/98:A231 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,42. beträffande uppsägning av om företagshälsovårdatt med anledning av motion 1997/98:A249 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,49. beträffande parlamentarisk utredning om arbetshandikappadeatt med anledning av motion 1997/98:A251 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,54. beträffande privatisering av AmuGruppen ABatt med anledning av motion 1997/98:A253 och med avslag på motion1997/98:A259 yrkande 12 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,9. Arbetsmarknaden för ungdomar m.m. (mom. 31, 33, 37, 38 och 47)() anserdels att utskottets ställningstagande i nedanstående avsnitt bort ha följandelydelse:Arbetsmarknaden för kvinnor(Avsnittet Arbetsmarknaden för kvinnor i de delar det avser riktadearbetsmarknadspolitiska satsningar på kvinnor och fördelningen av sådanaåtgärder mellan kvinnor och män)Könsuppdelningen på arbetsmarknaden är fortfarande mycket stor.Sysselsättningen bland kvinnor är mer koncentrerad till vissa yrken ochbranscher än vad den är bland männen. I dagens kärva ekonomiska situation finnsdet stora krav på förändringar i den offentliga sektorn. Kvinnor i medelåldernmed svag utbildning som arbetar inom denna sektor kommer att sägas upp. Mångaav de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna är inriktade på män, såsom t.ex.satsningar inom byggbranschen med ROT-bidrag. För att förstärka kvinnorssituation behövs enligt utskottet, liksom också påtalats i motionerna A803yrkande 5 och A273 yrkande 2, riktade arbetsmarknadsinsatser för kvinnor isamma utsträckning som för män. En sådan satsning kan vara t.ex. tillfälligtstöd till äldreomsorgen. Det är också viktigt att kvinnor får hjälp med attbredda sin kompetens för att de skall kunna komma in på andra delar avarbetsmarknaden. har män i högre grad än kvinnor tillgång till dyrareutbildningar. Även arbetsmarknadsutbildningar för kvinnor är kortare än de förmännen. Utskottet delar därför den uppfattning som kommer till uttryck imotionerna A803 yrkande 6 och A273 yrkande 1 att fördelningen avarbetsmarknadsinsatser mellan kvinnor och män är ojämn och måste ses över.Motionerna A804 yrkande 5, A278 delvis, A314 yrkande 8 och A805 yrkande 8avstyrks i den mån de inte tillgodosetts med vad utskottet anfört.Arbetsmarknaden för ungdomarDen omtanke som de unga har rätt till måste avspegla sig i trygghetssystemen.Oavsett ålder måste det finnas en grundtrygghet för den som på grund avarbetslöshet, sjukdom eller annan orsak inte kan försörja sig. Statistikenvisar skrämmande siffror över att många ungdomar lämnas utanför degenerella trygghetssystemen.Liksom i motion A203 anser utskottet att den politiskainriktningen måste vara att i första hand ge grundtrygghet åt de grupper somsaknar sådan och i andra hand att upprätthålla den standardgaranti som dagenssystem bygger på.De senaste årens höga arbetslöshet har lett till att den yngsta arbetskraftenfått ännu svårare att hävda sig på arbetsmarknaden. Som sägs i motionen finnsdet anledning att utgå från att det i de befintliga regelverken finns reglersom försvårar för ungdomar att få fotfäste på arbetsmarknaden. Utskottetinstämmer med att regeringen bör göra en översyn av de samladeregelverk som hänger samman med ungdomarnas svårigheter i detta hänseende.Det anförda innebär att motion A203 tillstyrks i motsvarande del.Arbetsmarknaden för invandrareLiksom på många andra områden marginaliseras invandrare inom den akademiskavärlden. Inte heller där har man tillräcklig insikt om mångfaldens ochvariationens betydelse. Många invandrare har kvalificerad eftergymnasialutbildning eller högskoleutbildning. Trots möjligheten att få utbildningenvärderad och översatt kvarstår problemen för många. Det handlar både omavsaknaden av praktik och kontakter och om behovet av kompletteringar avtidigare utbildningar.Utskottet vill ta fasta på förslaget i motion Ub810. Det börinrättas ett separat program som ger den enskilde möjlighet att kompletteraeller justera utbildningen. Det skall också ges kvalificerad undervisning isvenska och fackspråk. En tredje del skall utgöras av riktad yrkespraktik somger möjlighet att komma in på arbetsmarknaden och där etablera kontakter ochsamla erfarenhet.Liksom anser utskottet att det inom ramen förarbetsmarknadspolitiken bör införas en arbetsmarknadspolitisk åtgärd av dettainnehåll. AMV bör kunna upphandla utbildningen i fråga.Detta innebär att utskottet tillstyrker motion Ub810 (yrk. 1).DistansarbeteDistansarbete har tyvärr inte fått det genombrott som utskottet hoppats på. Detkan delvis förklaras med att lagstiftningen inte hängt med utvecklingen.Lagarna inom arbetsmarknadsområdet utformades då distansarbete varrelativt ovanligt. När det gäller försäkringar är det t.ex. oklart hur arbete ihemmet eller i så kallade telestugor skall betraktas. Vidare är det oklart omarbetsskadebegreppet omfattar en person som arbetar hemma och som skadar sigunder arbetstid. Det är relativt svårt att få avdrag i självdeklarationenför arbete eller kontor i hemmet. Däremot är det betydligt enklare att fåavdrag för resor till och från arbetsplatsen. Det är också oklart om datorersom förvaras hemma skall betraktas som företagets eller om de skall ses som enbeskattningsbar förmån. Vid uppsägning på grund av arbetsbrist är rättslägetosäkert. De som distansarbetar kan komma att utgöra en egen turordningskrets. Itakt med den tekniska utvecklingen har den geografiska placeringen avarbetskraften fått allt mindre betydelse. Utskottet anser i likhet med vad somanförts i motion N247 yrkande 6. att regeringen inte behandlat frågor omdistansarbete med önskvärd skyndsamhet. Regeringen måste prioritera dettaområde och återkomma med förslag . Detta bör ges regeringen till känna.Utskottet tillstyrker motion N247 yrkande 6.dels att utskottets hemställan under 31, 33, 37, 38, 47 bort ha följandelydelse:31. beträffande riktade satsningar på kvinnor iarbetsmarknadspolitikenatt med anledning av motionerna 1997/98:A273 yrkande 2 och1997/98:A803 yrkande 5 och med avslag på motion 1997/98:A804 yrkande 5 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,33. beträffande fördelning av arbetsmarknadspolitiska åtgärder mellankvinnor och mänatt med anledning av motionerna 1997/98:A273 yrkande 1 och1997/98:A803 yrkande 6 och med avslag på motionerna 1997/98:A278 imotsvarande del, 1997/98:A314 yrkande 8 och 1997/98:A805 yrkande 8 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,37. beträffande arbetsmarknaden för ungdomaratt med anledning av motion 1997/98:A203 yrkandena 3 och 5 samt medavslag på motionerna 1997/98:A227, 1997/98:A240, 1997/98:A259 yrkande 17,1997/98:A261, 1997/98:A294 yrkandena 1 och 2, 1997/98:A310 yrkande 17 imotsvarande del och 1997/98:T230 yrkande 1 som sin mening ger regeringtill känna vad utskottet anfört,38. beträffande arbetsmarknaden för invandrareatt med anledning av motion 1997/98:Ub810 yrkande 1 samt med avslagpå motionerna 1997/98:A217, 1997/98:A259 yrkande 20, 1997/98:A305,1997/98:A310 yrkande 17 i motsvarande del, 1997/98:A803 yrkande 10 och1997/98:A805 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,47. beträffande distansarbeteatt med anledning av motion 1997/98:N247 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,10. Utvärdering av arbetslivsutveckling m.m. (mom. 22, 38, 40, 48 och 54)() anserdels att utskottets ställningstagande i nedanstående avsnitt bort ha följandelydelse:Utvärdering av arbetslivsutvecklingUtskottets instämmer i uppfattning i motion A259 (yrk. 13 och 14)att arbetslivsutveckling bör vara en sista utväg när andra åtgärder harprovats. Tiden för hur länge arbetslivsutveckling skall få pågå bör därförkortas . Eftersom åtgärden har funnits delarutskottet partiets syn att det är nödvändigt med en utvärdering av hur den harfungerat.Vad utskottet har anfört bör ges regeringen till känna.Arbetsmarknaden för invandrareInvandrarna är en mycket utsatt grupp på arbetsmarknaden. Det borde inte vara så eftersom invandrare ofta har hög utbildning. Istället för att få arbete inom det yrke som de har utbildning för hänvisas detill andra områden med betydligt lägre utbildningskrav. Arbetsförmedlingarna,arbetsgivarna och de fackliga organisationerna borde gemensamt ta tag i dessaproblem och t.ex. genom informationskampanjer förmå fler att anställainvandrare. Invandrarna är även en stor tillgång som företagare.Företagsamheten bland dem ökar dock inte genom selektiva åtgärder. Det är, somFolkpartiet framhåller, genom en politik för fler arbeten genom företagande somäven invandrarföretagsamheten ökas.