bet · GL01JoU5 · 1997-09-02 00:00:00 — I uppdraget ingick att särskiltpröva kommunens skyldighet att ordna vatten och avlopp, undersökamöjligheterna att bättre samordna kommunens ansvar med den enskildefastighetsägarens i syfte att få till stånd ett bättre resursutnyttjande ochlokala kretsloppsbaserade lösningar samt överväga möjligheterna att anpassaavgifter och taxa till miljö- och naturresursförhållanden. Utredningensslutbetänkande Översyn av PBL och VA-lagen (SOU 1996:168) har remissbehandlatsoch bereds i . Motion Jo760 (mp) yrkande 3innehåller ett preciserat förslag om införande av ett system med miljöskatterpå kväveutsläpp från kommunala reningsverk. Med hänvisning till det arbete sompågår med översyn av de regler som gäller för kommunala reningsverk föreslårutskottet att motionen lämnas utan åtgärd i berörd del.Med hänvisning till vad som ovan anförts föreslås heller ingen ytterligareriksdagens åtgärd med anledning av motion Jo773 (fp) yrkande 1 om att styramiljöinsatser till de åtgärder som ger bäst effekt.Våren 1996 anvisade för ett femårigt programmed investeringsbidrag för omställning till hållbar utveckling (prop.1995/96:222, FiU15). Programmet skall syfta till att skapa sysselsättningfrämst genom kretsloppsanpassning av byggnader och teknisk infrastruktur.Programmet skall omfatta åtgärder med sysselsättningsskapande,teknikutvecklande och miljöförbättrande effekt bl.a. inom avfallsområdet, VA-området samt inom byggsektorn. Ansökningar om investeringsbidrag skall enligtförordning 1996:1378 om statligt investeringsbidrag för en ekologiskt hållbarutveckling i första hand bedömas av respektive länsstyrelse. Riksdagenbeslutade vid samma tillfälle anvisa i syfte att underen femårsperiod stärka samarbete och utveckling i . Medlen,som bl.a. skall användas för att skydda miljön runt , har tillförtsen fond som fördelas efter förslag från statsministerns Östersjöråd. Enligtmotion Jo769 (c) yrkande 3 bör de ovan nämnda programmen vara lämpligafinansieringskällor för att pröva nya metoder för att restaurera . Medhänvisning till vad som här anförts om hur och av vilka instanser medlen skallfördelas föreslår utskottet ingen åtgärd med anledning av motionen.Med hänvisning till vad som ovan anförts om hur de medel som avsatts inomramen för programmet för omställning till hållbar utveckling skall användasoch fördelas avstyrks även motion Jo761 (c) om finansieringen av ettnationellt pilotprojekt rörande kollektivtrafiksystem i Uppsala.Utsläpp från båtmotorerKommunikationskommittén behandlar tämligen utförligt sjöfartens miljöproblem isitt betänkande Ny kurs i trafikpolitiken (SOU 1997:35). Kommittén redovisardet internationella arbete som inom ramen för MARPOL pågår för att begränsasvavel- och koldioxidutsläpp från sjöfarten samt den överenskommelse som underår 1996 träffades mellan , hamn- och stuveriförbundsamt om åtgärder för att sänka utsläppen av svavel ochkväveoxider från sjötrafiken. Enligt kommitténs bedömning är överenskommelsenett steg i rätt riktning mot en mer effektiv avgiftsstruktur inom sjöfartenoch en intressant lösning som tar fasta på de reella åtgärdskostnaderna isjöfarten. Det är viktigt att överenskommelsen fullföljs men attSjöfartsverkets åtaganden i överenskommelsen inriktas så att incitamentenförstärks för att vidta åtgärder. Vidare anser kommittén att Sjöfartsverketbör ges i uppdrag att utvärdera effekterna sedan överenskommelsen varit . bör på det internationella planet arbeta för att motsvarandeöverenskommelser för att minska utsläppen även införs i andra länder.Kommitténs förslag bereds i . Regeringen haraviserat att man avser att återkomma till med en trafikpolitiskproposition . Med hänvisning till det anförda avstyrks motionernaJo723 (c) yrkande 9 om minskade kväveoxidutsläpp från färjetrafiken och T622(mp) yrkande 1 om högsta gräns för svavelhalt i fartygsbränsle.Enligt vad utskottet erfarit arbetar , inom ramen för detnordiska sjösäkerhetsarbetet, med en utredning omkatamaranernas miljöpåverkan. Detta torde i stor utsträckning tillgodose vadsom anförs i motion Jo760 (mp) yrkande 22 om katamaraners miljöpåverkan.Motionen avstyrks med det anförda.LuftUtskottets övervägandenDrivmedel, m.m.Av bilavgaslagen (1986:1386) och bilavgasförordningen (1991:1481) framgår atttävlingsfordon som endast används på bana inte behöver vara registrerade ochdärmed inte heller uppfylla gällande krav om avgasrening. Däremot sker enprövning av verksamheten vid tävlingsanläggningar, huvudsakligen med tanke påbulleremissionerna. Rallyfordon skall vara registrerade. Mot en avgift om7 beviljas de dispens från kravet att de skall vara försedda med modernavgasreningsutrustning. Totalt sett är utsläppen från tävlingsverksamhetenganska låga trots att emissionerna är mycket höga räknat per fordon ochkörsträcka. Även om fordonen skulle möta högt ställda avgaskrav tordeutrustningen ha begränsad effekt. Detta beror både på körsättet och på detrimningar som görs av motorn, trimningar som till stor del slår utreningsfunktionerna. Med hänvisning till det anförda avstyrks motion Jo725(mp) yrkandena 1 och 2 om vilka miljökrav som bör åläggas tävlingsverksamhetmed bil och motorcykel.I motionens yrkande 3 föreslås att dylik verksamhet skall åläggasnollutsläpp . Utskottet anser i likhet med motionärernaatt åtgärder bör vidtas för att stimulera utvecklingen mot en mermiljöanpassad bilism, men befarar att vad som föreslås i motionen skulle fåmycket begränsad effekt på de totala utsläppen. Motionen avstyrks i berörddel.Riksdagen beslutade att miljöklassystemet enligt bilavgaslagenskulle kompletteras med klasserna 1 E för elbilar och 1 H för hybridbilar(prop. 1995/96:6, JoU6). Fordon som enbart drivs med batterier som laddas frånen stationär källa och som motsvarar beteckningen bil i fordonskungörelsenförs till klass 1 E.Miljövårdsberedningen har på regeringens uppdrag i betänkandet Integreringav miljöhänsyn inom den statliga förvaltningen (SOU 1996:112) lagt framförslag om att bl.a. införa miljöledningssystem i statliga myndigheter.Miljöledningssystem förekommer i allt större omfattning i det privatanäringslivet och innebär systematiserat miljöarbete, tydliga riktlinjer ochmål i bl.a. centrala styrdokument, klargjorda ansvarsförhållanden, rutiner föruppföljning samt att resultatet redovisas i årsredovisningen. Regeringen harutsett ett tjugotal pilotmyndigheter inom olika områden som skall inledautvecklingen av miljöledningssystem. Pilotmyndigheterna skall göra enmiljöutredning, ta fram förslag till en miljöpolicy samt påbörja och så långtmöjligt utarbeta en plan för fortsatt integration av miljöhänsyn imyndighetens verksamhet.Vad som här anförts torde i stor utsträckning tillgodose motion Jo728 (mp)yrkandena 1(3 om införande av begreppet elbil i lagstiftningen, användande avelfordon i statliga verk och bolag samt miljöklassning av elbilar. Ingenåtgärd föreslås med anledning av motionen.Med anledning av motion Jo734 (s) yrkande 1 om forskning för att utrönaorsakerna till kådflödet på gran vill utskottet anföra följande: SLUpresenterade utredningen och vedskador hos granar medkådflöde. Inget samband med markförsurning kunde då påvisas. Forskning ombarkskador fortsätter, bl.a. inom ramen för det treåriga forestry in . Med hänvisning till det anfördaavstyrks motionen i berörd del.Som nämnts i inledning till detta betänkande kommer de viktigadirektivförslagen om nya fordons- och bränslekrav (Auto/Oil) att behandlas iministerrådet. Inom ramen för detta arbete prioriteras frågan om gränsvärdenvid kallstarter högt av . Det kan tilläggas att det för personbilar imiljöklass 1 redan finns ett kallstartkrav (bilavgasförordningen,SFS 1991:1481, bil. Med hänvisning till det arbete som pågår avstyrksmotion Jo734 (s) yrkande 2 om gränsvärde vid kallstarter av bilar.Enligt motionens yrkande 3 är det fossila bränslet grundorsaken till detstora försurningsbidraget från trafiken och den slutgiltiga lösningen kanfinnas i en övergång till biologiska bränslen. Staten bör därför öka sittengagemang vad gäller produktion och distribution av motoralkoholer.Utskottet vill med anledning av motionen anföra följande: Oavsett vilketbränsle som används så bildas kväveoxider. Användningen av biobränslen kanskeger något lägre utsläpp av kväveoxider, men skillnaden är inte så stor att delöser försurningsproblemet. Däremot är en satsning på motoralkoholer motiveradav en rad andra skäl. Biobränslen minskar utsläppen av växthusgaser, de ärförnybara och dessutom mindre giftiga än mineraloljor. Kommunikationskommitténhar i sitt slutbetänkande Ny kurs i trafikpolitiken (SOU 1997:35) lämnatförslag till en introduktionsstrategi för biobränslen. Kommittén förordar attlåginblandning av motoralkohol skall genomföras i första hand genom frivilligaåtgärder från drivmedelsbranschen. Parallellt med detta skall en lagstiftningförberedas så att målet med introduktionen kan nås senast till år 2002.Befrielse från koldioxid- och energiskatt bör införas för alla drivmedel frånförnybara energikällor. När tillräcklig tillgång finns på alternativadrivmedel till konkurrenskraftiga priser bör energiskatten ökas stegvis tillatt motsvara de externa effekter från drivmedlet som bör internaliseras.Alternativbränsleutredningen har i sitt betänkande (SOU 1996:184) föreslagithur alternativa bränslen skall hanteras i förhållande till nuvarandemiljöklassystem för bränslen m.m. Utredningarnas förslag bereds för närvarandei . Med hänvisning till det arbete som pågår föreslåsmotionen lämnas utan vidare åtgärd i denna del.BullerUnder senare år har bullerfrågan utretts vid ett flertal tillfällen. Våren1994 behandlade en handlingsplan mot buller (prop. 1993/94:215,JoU31). De åtgärder som redovisades vid det tillfället har genomförtseller håller på att genomföras. Länsstyrelserna utför för närvarandeinventeringar i syfte att undersöka var åtgärder bör vidtas för att minskabullerstörningar i utemiljön. Med hänvisning till det anförda avstyrks motionJo732 (mp) vari efterfrågas en utredning om behovet av bullerfria miljöer isamhället.I skrivelse 1993/94:175 Åtgärder mot buller i fjällområden och skärgårdarpresenterade regeringen sin syn på vad som bör göras för att minskabullerstörningar i dessa områden, dvs. i stor utsträckning skapa bullerfriamiljöer. Skrivelsen behandlades av utskottet i betänkande 1993/94:JoU21. Isamband med behandlingen av prop. 1995/96:226 Hållbar utveckling i landetsfjäll-områden uttalade utskottet att man delade regeringens bedömning att detkan finnas starka skäl att motverka bullerstörningar i skärgårdsområdena,likaväl som i fjällområdena. Utskottet ansåg det därför angeläget att berördalänsstyrelser överväger de begränsningar som är motiverade från bl.a. allmännanaturvårds- och kulturmiljövårdssynpunkter. I likhet med regeringen framhöllutskottet även vikten av att kommunerna får möjlighet att inrätta sådanaregleringsområden. bereds inom ävenbetänkandet Hållbar utveckling i landets skärgårdsområden (SOU 1996:153) frånMiljövårdsberedningen där bullerstörningar utgör en utgångspunkt förförslagen. Med hänvisning till det arbete som pågår föreslås ingen åtgärd medanledning av motion Jo737 (mp) yrkande 5 i vilken föreslås att tysta områdenskall tillskapas i skärgården.I prop. 1996/97:5 Forskning och samhälle föreslår regeringen bl.a.prioriteringar för nästkommande forskningsperiod inom bl.a.miljöforskningsområdet. I dessa förslag prioriterades inte bullerområdet. Motbakgrund av ökad kunskap om bullrets skadliga inverkan på människan,bullerfrågornas komplexitet m.m. kan det finnas anledning att beakta behovetav satsningar inom bullerforskningen. Frågan om gränsvärden för buller frånvägtrafik tillämpliga vid ny- eller väsentlig ombyggnad behandlades avriksdagen (prop. 1993/94:215, JoU31). målnivåeröverensstämmer med de i beslutet angivna bullernivåerna. Med hänvisning tilldet anförda avstyrks motion Jo796 (v) yrkandena 1 och 2 om att stärkaNaturvårdsverkets roll när det gäller bullerforskning samt vilka gränsvärdenför buller från vägtrafik som skall gälla.I motion Jo747 (mp) yrkande 1 föreslås att kommunerna bör ges möjlighet attförbjuda användning av båtmotorer i mindre sjöar. Med hänvisning till attlänsstyrelserna med stöd av naturvårdslagen och sjötrafikförordningen kanbegränsa eller förbjuda båttrafik i ett område avstyrks motionen i berörd del.I motionens yrkande 2 föreslås ett generellt förbud mot användande avbåtmotorer i sjöar i områden med höga naturvärden. Utskottet instämmer i attutsläpp av oförbrända kolväten utgör ett allvarligt problem för vattenmiljön.Inom EU pågår ett arbete med att ta fram ett direktivförslagrörande avgas- och bullerkrav på motorer till småbåtar. Till grund för arbetetligger bl.a. en departementspromemoria från (Ds 1995:59) ominförande av avgas- och bullerkrav på bensin- och dieselmotorer till fartygmed en skrovlängd om högst 24 m. Med hänvisning till det anförda föreslåsingen ytterligare åtgärd med anledning av motionen.ÖvrigtRiksdagen har satt som mål att amalgamanvändningen inom vuxentandvården skallvara avvecklad och inom barntandvården under år 1995.Kemikalieinspektionen överlämnade till regeringen en rapport omhur avvecklingen fortskrider. Användningen av amalgam fram till den 1 juli1995 ligger till grund för de siffror KemI redovisar i rapporten. Man beräknarmot denna bakgrund att användningen av amalgam i barntandvården uppgick tillnågon enstaka procent och inom vuxentandvården till . En fortsatt minskadanvändning av amalgam inom tandvården pågår och användningen beräknas i stortvara avvecklad . Mot denna bakgrund skulle en miljöavgift påamalgamanvändningen, vilket föreslås i motion Jo749 (s) yrkande 1, inte fåavsedd verkan. Motionen avstyrks.Frågor som behandlats vid tidigare tillfälle under valperiodenUtskottets övervägandenUtskottet behandlade under riksmötena /96 och 1996/97 ett antal motionerrörande bl.a. skydd och sanering av olika vattendrag, läckage av närsalter,strandstädning, ersättning vid miljöskador och utsläpp av växthusgaser(1995/96:JoU1, 1995/96:JoU2, 1995/96:JoU9 och 1996/97:JoU18).Frågan om oljeletning i har behandlats av utskottet vid ettflertal tillfällen, senast i betänkande 1995/96:JoU9 där följande anfördes.Mot bakgrund av den oro som finns inför planer på provborrning efterolja i begärde den samråd medden norska regeringen i enlighet med den nordiska miljökonventionen. I juni1994 tog ställning till den norska regeringens proposition ompetroleumverksamhet på kontinentalsockeln. I den har området förundersökningsverksamhet begränsats. Dessutom skall den norska regeringengenomföra en utredning om miljöeffekter av kemikalieutsläpp innan slutgiltigtbeslut tas. Ett sådant beslut kommer tidigast att fattas . I ettfrågesvar hänvisade miljöministern till den tidigareregeringens begäran om samråd och framhöll bl.a. att tidsfristen skulleutnyttjas för att göra en grundlig bedömning av de begärda kompletteringarnaoch miljökonsekvenser för den svenska kusten av eventuella provborrningar.Miljöministern underströk att den begäran om samrådkvarstod. Enligt vad utskottet har erfarit har fått ta delav de kompletteringar som gjorts från norsk sida och ärendet bereds förnärvarande inom departementet. Vidare anförde utskottet bl.a. att oljeletningi är en viktig fråga för såväl fisket som för miljövården. Utskottetförutsatte att regeringen på lämpligt sätt håller informerad om hurärendet utvecklas.I betänkande 1995/96:JoU9 behandlade utskottet även frågor rörande drivmedeloch användning av biobaserade bränslen. Inga åtgärder föreslogs med anledningav motionerna med hänvisning till det arbete som pågick inom regeringskansli,myndigheter och utredningsväsende. I Trafik- och klimatkommitténsslutbetänkande Klimatförändringar i trafikpolitiken (SOU 1995:64) lämnasförslag till åtgärder för att reducera utsläppen av koldioxid och andraklimatpåverkande gaser från transportsektorn. har beslutat attkoldioxidutsläppen från fossila bränslen i i enlighet medklimatkonventionen bör stabiliseras nivå för att därefterminska. Flera olika prognoser visar att koldioxidutsläppen fråntransportsektorn kommer att öka framöver om inga ytterligare åtgärder vidtas.Kommittén anser att det trots snabbt stigande marginalkostnader finns fleraenergibesparande åtgärder som kan vidtas inom transportsektorn till relativtlåga kostnader. Tills vidare bör gälla att koldioxidutsläppen fråntransportsektorn åtminstone inte skall öka . Ett generelltstyrmedel i form av en höjd koldioxidskatt bör enligt utgöra grunden i en strategi för att minska trafikenskoldioxidutsläpp. Kommittén lämnar även förslag på kompletterande styrmedel,såsom ändring av reglerna för reseavdrag och beskattning av bilförmån.I kommunikationskommitténs slutbetänkande Ny kurs i trafikpolitiken (SOU1997:35) lämnas bl.a. förslag på nya trafikpolitiska mål. styrmedel för att internalisera kostnaden för trafikens externaeffekter, t.ex. höjd koldioxidskatt och en ändrad fordonsskatt. Kommittén haräven lämnat förslag till en introduktionsstrategi för biobränslen. Regeringenavser enligt skrivelse 1996/97:50 förelägga en proposition medförslag till nytt trafikpolitiskt beslut . Kommunikationskommitténsrapport kommer därvid att utgöra ett underlag. Som nämns i inledningen tilldetta betänkande planerar EU att anta en strategi motförsurningen. Detta arbete har initierats av . kommer ävendirektivförslagen om nya fordons- och bränslekrav (Auto/Oil) att behandlas iministerrådet.Med hänvisning till det anförda och till utskottets principbeslut omplaneringen av motionsärenden inom valperioden avstår utskottet från att numer utförligt i sak behandla motionerna Jo703 (fp), Jo711 (m), Jo721 (fp),Jo723 (c) yrkandena 1, 3, 5, 6, 7, 8 och 10, Jo724 (c), Jo727 (c) yrkandena22, 24 och 25, Jo733 (s), Jo736 (fp) yrkandena 1-3, Jo738 (mp) yrkande 10,Jo742 (kd), Jo748 (s) yrkande 3, Jo751 (s), Jo755 (c), Jo759 (fp) yrkandena 18och 19, Jo760 (mp) yrkandena 2, 5, 11, 12 och 13, Jo763 (fp), Jo769 (c)yrkandena 1 och 2, Jo774 (kd) yrkandena 1 och 2, Jo775 (m) yrkande 4 och Jo781(s). beträffande skydd av havenatt avslår motionerna 1996/97:Jo723 yrkande 4 och 1996/97:T224yrkande 11,2. beträffande och Kattegattatt avslår motion 1996/97:Jo701 yrkande 2,3. beträffande vattenparlamentatt avslår motion 1996/97:Jo738 yrkande 8,4. beträffande strategisk vattenplaneringatt avslår motion 1996/97:Jo773 yrkande 2,5. beträffande miljökvalitetsmål för Östersjönatt avslår motionerna 1996/97:Jo738 yrkande 15 och1996/97:Jo760 yrkande 10,res. 1 (mp)6. beträffande tillskapande av en marin databasatt avslår motion 1996/97:Jo738 yrkande 25,7. beträffande regionvisa miljöatlaseratt avslår motion 1996/97:Jo738 yrkande 22,res. 2 (mp)8. beträffande utsläpp av miljögifteratt avslår motion 1996/97:Jo760 yrkande 1,res. 3 (mp)9. beträffande verksamheter i skärgårdenatt avslår motion 1996/97:Jo778 yrkande 1,10. beträffande marinbiologiskt centrum i Kalmaratt avslår motion 1996/97:U815 yrkandena 3 och 4,11. beträffande jordbrukets miljöeffekteratt avslår motionerna 1996/97:Jo734 yrkande 4, 1996/97:Jo738yrkande 11, 1996/97:Jo748 yrkandena 1 och 2 och 1996/97:Jo760 yrkande 6,12. beträffande miljöavgifter på kväveutsläpp från kommunalareningsverkatt avslår motion 1996/97:Jo760 yrkande 3,res. 4 (mp)13. beträffande styrning av miljöinsatseratt avslår motion 1996/97:Jo773 yrkande 1,14. beträffande medel för att restaurera Emånatt avslår motion 1996/97:Jo769 yrkande 3,15. beträffande ett nationellt pilotprojekt rörandekollektivtrafiksytematt avslår motion 1996/97:Jo761,16. beträffande sjöfartens miljöproblematt avslår motionerna 1996/97:Jo723 yrkande 9 och1996/97:T622 yrkande 1,17. beträffande katamaraners miljöpåverkanatt avslår motion 1996/97:Jo760 yrkande 22,18. beträffande utsläpp från bil- och motorcykeltävlingaratt avslår motion 1996/97:Jo725 yrkandena 1 och 2,res. 5 (mp)19. beträffande avgaskrav för bil- och motorcykeltävlingar fr.o.m.år 2005att avslår motion 1996/97:Jo725 yrkande 3,20. beträffande användning av elbilar m.m.att avslår motion 1996/97:Jo728 yrkandena 1-3,21. beträffande utredning om orsakerna till kådflöde på granatt avslår motion 1996/97:Jo734 yrkande 1,22. beträffande gränsvärde vid kallstarter av bilaratt avslår motion 1996/97:Jo734 yrkande 2,23. beträffande produktion och distribution av motoralkoholeratt avslår motion 1996/97:Jo734 yrkande 3,24. beträffande utredning om behovet av bullerfria miljöeratt avslår motion 1996/97:Jo732,25. beträffande tysta områden i skärgårdenatt avslår motion 1996/97:Jo737 yrkande 5,26. beträffande bullerforskning, m.m.att avslår motion 1996/97:Jo796 yrkandena 1 och 2,27. beträffande möjlighet för kommuner att införa förbud motanvändning av båtmotoreratt avslår motion 1996/97:Jo747 yrkande 1,res. 6 (v, mp)28. beträffande generellt förbud mot användning av båtmotorer ivissa områdenatt avslår motion 1996/97:Jo747 yrkande 2,29. beträffande miljöavgift på amalgamatt avslår motion 1996/97:Jo749 yrkande 1,30. beträffande vatten- och luftvårdsfrågor som behandlats tidigareunder mandatperiodenatt avslår motionerna 1996/97:Jo703, 1996/97:Jo711,1996/97:Jo721, 1996/97:Jo723 yrkandena 1, 3, 5, 6, 7, 8 och 10,1996/97:Jo724, 1996/97:Jo727 yrkandena 22, 24 och 25, 1996/97:Jo733,1996/97:Jo736, 1996/97:Jo738 yrkande 10, 1996/97:Jo742, 1996/97:Jo748yrkande 3, 1996/97:Jo751, 1996/97:Jo755, , 1996/97:Jo759 yrkandena 18 och19, 1996/97:Jo760 yrkandena 2, 5, 11, 12 och 13, 1996/97:Jo763,1996/97:Jo769 yrkandena 1 och 2, 1996/97:Jo774, 1996/97:Jo775 yrkande 4och 1996/97:Jo781.Stockholm den 2 september 1997På jordbruksutskottets vägnarLennart DaléusI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), (), (),(), () och (). Miljökvalitetsmål för (mom. 5)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med ?Inom ramen?och på s. 9 slutar med ?i ? bort ha följande lydelse:Koncentrationerna av metaller i levande organismer och ytsediment iÖstersjön får inte tillåtas öka ytterligare. Kunskaperna om metallernasbiologiska effekter är mycket bristfälliga och utskottet föreslår därför attföljande miljökvalitetsmål införs. För skydd av människors hälsa ochhushållning med naturresurser får halten kvicksilver i fisk inte överstiga 0,/kg färskvikt. För skydd av biologisk mångfald får halten av metaller ilevande organismer och ytsediment i havet inte öka års nivåer. Påmånga håll i landet släpps tungmetaller ut, utsläpp som kan leda till förhöjdahalter i mark- och vattenområden. Källan kan vara punktutsläpp, läckage frånprodukter eller läckage från avfallsdeponier och förorenade områden. Därförfinns det anledning att minska utsläppen av alla metaller, även andra än demest miljöbelastande metallerna - bly, kadmium och kvicksilver. Därför bör mansätta upp regionala eller lokala mål för utsläpp av metaller. Vad utskottethär anfört med anledning av motionerna Jo738 yrkande 15 och Jo760 yrkande 10bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande miljökvalitetsmål för Östersjönatt med anledning av motionerna 1996/97:Jo738 yrkande 15 och1996/97:Jo760 yrkande 10 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. Regionvisa miljöatlaser (mom. 7)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med ?I samma? ochslutar med ?av motionsyrkandet? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning är det mycket viktigt att ha god beredskap vidolyckssituationer. saknas regionvisa s.k. miljöatlaser för delarav . Dessa miljöatlaser är ett operativt hjälpmedel när detgäller beslut om insatser och hur dessa skall inriktas för att begränsaskadorna vid olje- och kemikalieolyckor vid . Miljöatlasenredovisar också områden som är speciellt skyddsvärda. Arbetet med att ta framregionvisa miljöatlaser måste intensifieras så att det senast den 1 januari1998 finns sådana atlaser som täcker hela .