bet · GL01FiU1 · 1997-11-06 00:00:00 — De frigjordaresurserna skall tillföras hushåll med låga inkomster eller användas förvälfärdssatsningar i kommunerna.Vänsterpartiet vill med sina skatteförslag höja skatten för höginkomsttagareoch sänka den för låginkomsttagare, höja den för stora företag, dvs. företagmed höga vinster och sänka den för små företag. I detta syfte föreslår partietatt grundavdraget slopas över brytpunkten (2,9 mdkr), att uttaget av statligskatt höjs för inkomster (2,5 mdkr) ochatt egenavgifter tas ut också för den del av inkomsten som överstiger 7,5basbelopp (3,6 mdkr). Beskattningen av bilförmåner bör skärpas (1,0 mdkr) ochden föreslagna höjningen av reseavdragen inte genomföras (0,5 mdkr). Vidare bören ny förmögenhetsskatt införas (2,0 mdkr) och ett strikt avdragstak förskuldräntor införas vid (0,9 mdkr). Bolagsskatten bör höjas från 28till (3,2 mdkr) och en särskild värnbolagsskatt motsvarande tas ut påvinster (4,3 mdkr).Å andra sidan föreslås att skatten för inkomsttagare lindras genom attgränsen för avdragsgilla kostnader för resor mellan bostad och arbete sänksfrån 6 000 till (0,7 mdkr) samt genom att en ram sätts av förskattesänkningar eller en sänkning av egenavgifterna motsvarande ungefär enegenavgiftssänkning (8,0 mdkr). För att främja tillkomstenav 25 000 nya arbeten i kommuner och landsting föreslås att kommunernasarbetsgivaravgifter sänks med motsvarande . En rammotsvarande bör också sättas av för tillväxtbefrämjandeskattesänkningar inom den privata tjänstesektorn. Vidare börarbetsgivarinträdet för mindre företag slopas (0,7 mdkr) och egenavgifternasänkas för egenföretagare (3,0 mdkr). För att driva på processen mot engenerell arbetstidsförkortning föreslås att en ram på 3,0 miljarder kronorsätts av för nedsättning av arbetsgivaravgifter.I motionen föreslås slutligen också att olika energi- och miljöskatter höjsmed 2,4 miljarder kronor.Vänsterpartiet vill avdela för att få fart på byggandeti och föreslår dessutom att ett lika stort belopp används för att höjabiståndet som ett steg på vägen mot att återställa enprocentsmålet. Inomtotalförsvaret bör man kunna spara utöverregeringens förslag. Däremot anser motionärerna att utgiftsområde 9 -Hälsovård, sjukvård och social omsorg - bör ökas med drygt 1,3 miljarderkronor, bl.a. med hänsyn till att motsätter sig besparingskravenpå Apoteksbolaget, vill att staten skall behålla ansvaret förassistansersättningen och föreslår att ett frikort införs för pensionärer närdet gäller medicindelen i högkostnadsskyddet. Motionärerna vill också riva uppregeringens riktade besparing mot änkorna (0,8 mdkr). Av a-kassemedel villmotionärerna utnyttja som aktivitetsstöd förotraditionella projekt och för att sysselsättalångtidsarbetslösa i tillfälliga men avtalsenligt betalda kommunala arbeten.Bl.a. som en följd härav minskar utgifterna inom utgiftsområde 13 med netto 3,7miljarder kronor.Arbetsmarknad och arbetsliv tillförs , varvid särskildasatsningar görs på arbetshandikappade (0,8 mdkr), på kvinnor vars arbetenrationaliserats bort (0,5 mdkr) samt på att höja ersättningsnivån för de mestutsatta grupperna, i första hand invandrare och ungdomar.Inom vill motionärerna införa ett särskilt utbildningsbidragpå a-kassenivå till studerande på grundskole- och gymnasienivå. De vill ocksåhöja bostadsbidragen (0,7 mdkr), minska väginvesteringarna (2,0 mdkr) samtminska de på utgiftsområde 25 redovisade kommunbidragen (3,6 mdkr) med hänsyntill att partiet i stället tillför kommunerna resurser via justerade skatteroch arbetsgivaravgifter.Regeringen räknar med att anslagsbehållningarna skall minska med 5,0miljarder kronor , dvs. att ett så stort nettobelopp kommer att tas ianspråk av dels myndigheternas anslagssparande, dels kvarstående, äldrereservationsanslag. motsätter sig detta och föreslår att endast2,skall få förbrukas (yrkande 6).Tabell 18. budgetalternativ i sammandrag---------------------------------------| || || || |---------------------------------------föreslår ett utgiftstak på ochanser att taket under de båda efterföljande åren skall ligga 10 respektive 20miljarder kronor högre än vad tidigare bestämt. De i motionenförordade nivåerna för utgiftstaket uppgår därmed till 745respektive . förslag till utgiftstak förtreårsperioden skiljer sig därmed inte från vad partiet tidigare föreslagit ianslutning till vårpropositionen.Tabell 19. förslag till utgiftstak-------------------------------------------------| || || || || || || || |-------------------------------------------------de gröna slår i motion Fi219 fast att finanspolitiken måstekännetecknas av en god utgiftskontroll och långsiktig balans i de offentligafinanserna. Enligt motionärerna skall offentliga underskott inte accepterasunder normala år. Det är enligt deras mening nödvändigt att den del av deoffentliga inkomsterna som går till räntor på statsskulden minskar, bl.a. föratt man skall kunna möta behoven från ett växande antal äldre utanatt andra gruppers behov trängs undan. Det är, anser de vidare, nödvändigt attpå olika sätt förbättra statens och kommunernas utgiftskontroll samt att minskautgiftstrycket i den offentliga sektorn genom besparingar i främst vissaföråldrade statliga verksamheter samt i transfereringssystem med litenfördelningseffekt. Besparingar kan ske på transfereringar till hög- ochmedelinkomsttagare, men inte till dem som saknar ekonomiska marginaler.Besparingar kan också göras på militär och större vägbyggen, medan däremot degenomförda besparingarna riktade mot t.ex. miljöforskning, kalkning avförsurade sjöar samt sanering av allvarligt miljöskadade områden är klartkontraproduktiva enligt motionärerna.Inom ramen för ett något minskat skatteuttag eftersträvar degröna att få till stånd en successivt genomförd skatteväxling där lägre skattpå arbete ersätts av högre skatt på energi, utsläpp och råvaruförbrukning.Skatteväxlingen skall uppgå till och ca 100miljarder kronor . föreslås att koldioxidskatten ochenergiskatten höjs (6,8 mdkr) liksom fastighetsskatten på vattenkraftverk (1,3mdkr) och den särskilda skatten på elektrisk kraft från kärnkraftverk (1,3mdkr). Med tanke på omfattningen av energiskattehöjningarna reserveras för demest energikrävande företagen ett utrymme för en tillfällig skattelindringunder en anpassningsperiod.Sänkningen av skatten på arbete skall för hushållen ha sin tyngdpunkt i låg-och mellanlönegrupperna, bland annat för att underlätta för en av Miljöpartietförespråkad arbetstidsförkortning. När värnskatten avskaffas 1999 bör denenligt motionärerna ersättas permanent av ett skikt skatt i denstatliga skatteskalan. viktigaste förslag till skattesänkningarunder 1998 innebär att partiet motsätter sig regeringens förslag till höjningav arbetsgivaravgifterna liksom den redan beslutade höjningen avegenavgiften med en procentenhet. Vidare föreslår de att uttaget avfastighetsskatt skall sänkas från 1,7 till 1,5 %.Miljöpartiet vill göra stora besparingar på det militära försvaret ochföreslår att totalförsvarsramen skall minskas med nästaår. Å andra sidan vill partiet återställa enprocentsmålet för biståndet ochföreslår att man som ett första steg räknar upp detta utgiftsområde med 1,7miljarder kronor. Stora besparingar räknar partiet med att kunna göra genom ettnytt ersättningssystem för sjuk-, föräldra- och arbetslöshetsförsäkringarna.Motionärerna räknar också med att deras förslag till arbetstidsförkortningskall minska utgifterna för arbetslösheten. Den föreslagnaarbetstidsförkortningen påverkar också regleringen mellan stat och kommun på såsätt att behovet av statsbidrag till kommunerna minskar med 2,2 miljarderkronor.Tabell 20. Finansiella effekter av de grönas budgetalternativ-------------------------------------------------| || || || || || || || |-------------------------------------------------Den ekonomiska utvecklingen har inte föranlettMiljöpartiet de gröna att ompröva sitt tidigare framförda förslag tillutgiftstak för . Alltjämt är alltså nivån densamma somregeringens , dvs. medan den för de bådaefterföljande åren understiger regeringens med 3 respektive 16 miljarderkronor.Tabell 21. de grönas förslag till utgiftstakKristdemokraterna föreslår i motion Fi215 att skattenivån skall sänkas med 26,7miljarder kronor 1998 som statens utgifter skall begränsas med ettlika stort belopp. Dessutom vill detta år sälja ut statligegendom för ca . Dessa engångsvisa inkomster motsvarasdelvis av partiets förslag att senarelägga företagens momsinbetalningar med 15dagar, vilket väntas leda till ett kassamässigt engångstapp på statsbudgetenmed 12 miljarder kronor.Partiets förslag till skattesänkningar är inriktade på en sänkning av deallmänna egenavgifterna (13,6 mdkr), slopad värnskattredan 1998 i kombination med slopat grundavdrag vid den statliga beskattningen(3,6 mdkr), sänkt uttag av statlig fastighetsskatt inklusive beskattning avendast en mindre del av markvärdet (2,6 mdkr), slopad dubbelbeskattning påutdelningar (2,5 mdkr) samt utökad avdragsrätt för hushållstjänster (1,0 mdkr).Partiet vill också sänka fordonsskatten med , men dettaförslag är direkt kopplat till en av partiet föreslagen obligatorisk trafik-olycksfallsförsäkring.I motionen prioriteras tre områden, nämligen barnfamiljer (3,3 mdkr),pensionärer (4,9 mdkr) samt vård och omsorg (2,1 mdkr).För barnfamiljerna föreslås att ett beskattat vårdnadsbidrag införs samt atten del av de ökade utgifterna för regeringens förslag till barnbidragshöjning istället används för att höja de inkomstprövade bostadsbidragen.För pensionärerna föreslås att samtliga pensioner skall beräknas på helabasbeloppet och inte som , att inkomstprövningen av änkepensionerslopas, att pensionstillskottet höjs med samt att innehav avfritidsfastighet inte skall beaktas vid inkomstprövningen av bostadsbidrag.De nya åtagandena avses bli finansierade genom att ytterligare en karensdaginförs i sjukförsäkringen, genom att medlemmarnas egenfinansiering avarbetslöshetsförsäkringen höjs till samt genom att utgifterna förarbetslöshet begränsas med hänsyn till att motionärerna räknar med att partietssamlade förslag kommer att leda till ökad sysselsättning. Minskat fusk ochförbättrad skatteindrivning förutsätts också bidra till finansieringen, liksomen minskning av statsbidragen till kommunerna på . Densenare besparingen görs bl.a. mot bakgrund av att kommunernas ekonomiskasituation förbättras när skatteunderlaget växer till följd av motionärernasförslag om sänkta egenavgifter och barnomsorgskostnaderna minskar på grund avvårdnadsbidraget. Enligt motionen får den kommunala sektorn ett nettotillskottpå 1998.Tabell 22. Finansiella effekter av budgetalternativ----------------------------------------------------| || || || || || || || |----------------------------------------------------förslag till utgiftstak för ligger på ennågot lägre nivå än vad partiet föreslog i anslutning till vårpropositionen.För de tre åren understiger det nu framförda förslaget tidigare förslag med 11,13 respektive . Partiets förslag har beräknats på följandesätt.Tabell 23. förslag till utgiftstakFinansutskottets sammanfattande bedömning av budgetförslagenSaneringen av statsfinanserna har varit framgångsrik och de offentligafinanserna utvecklas nu mer gynnsamt än man hade anledning att räkna med förbara några månader sedan.För att komma till rätta med de stora underskotten i statsfinanserna harregeringen tvingats föra en mycket stram finanspolitik. Ettkonsolideringsprogram med budgetförstärkningar på drygt 125 miljarder kronorhar lagts fast, och i och med budgetförslag har programmethuvudsakligen fått sin slutliga form. Det är självklart attbudgetförstärkningar av denna omfattning inte kan passera obemärkt. För mångamedborgare har de vidtagna åtgärderna inneburit krav på stora uppoffringar. Fåområden har varit fredade från besparingar, och undantag har egentligen baragjorts för sådana verksamheter som kan karakteriseras som välfärdens kärna,dvs. vård, omsorg och utbildning.Med hänsyn till åtgärdernas omfattning har det varit av stor betydelse attnödvändiga budgetförstärkningar har kunnat fördelas på ett så rättvist sätt sommöjligt. Alla medborgare har efter förmåga fått vara med att dela på bördorna,vilket kunnat uppnås tack vare att saneringsarbetet inte ensidigt inriktats påatt begränsa utgifterna. Erforderliga budgetförstärkningar har i ställetåstadkommits genom en kombination av besparingar och inkomstförstärkningar. Avkonsolideringsprogrammets hänför sig drygt 59miljarder kronor till inkomstförstärkningar och tillutgiftsminskningar.Därigenom har åtgärderna sammantaget fått en efter omständigheterna rimligfördelningsprofil. Det återspeglar sig i att den femtedel av hushållen som högsta ekonomiska standarden fått bidra med avbudgetförstärkningen, medan den femtedel som har den lägsta standarden bidragitmed knappt 11 %.När tidigare underskott nu förbyts i ett överskott är det viktigt attbudgetpolitiken utformas på ett sådant sätt att långsiktigt stabilastatsfinanser kan upprätthållas. Statsskuldsräntorna utgör den största enskildautgiften på budgeten. I rådande situation med en stabiliserad statsskuld och engynnsam räntenivå kan dessa utgifter hållas under kontroll. Med nuvarandestorlek på statsskulden kan dock redan små förändringar i räntenivån fålångtgående återverkningar på ränteutgifterna. Samhället måste stå rustat föratt på ett bättre sätt än tidigare kunna möta sådana påfrestningar. Redan nustår det klart att vårt pensionssystem kommer att utsättas för en extrabelastning när de stora fyrtiotalskullarna når pensionsålder. Andra, heltokända problem kan också förorsaka störningar, och det är därför viktigt attekonomin har sådan stadga att den utan allvarliga störningar kan mötapåfrestningar av detta slag. Medborgarna har fått betala ett mycket högt prisför att skulle kunna tas ur den kris som med full kraft slog ut storadelar av vårt näringsliv . De misstag som då begicks börinte få upprepas. Enligt utskottets mening bör synpunkter som dessa bildautgångspunkt för utskottets prövning av de olika budgetalternativen.Bakom regeringens budgetförslag står i allt väsentligt även Centerpartiet.Socialdemokraterna och har samarbetat ibudgetfrågor och gemensamt tagit ett ansvar för saneringen av statsfinanserna.Socialdemokraterna och fullföljer med sitt budgetalternativ dessaansträngningar. Förslaget innebär att de takbegränsade utgifterna påstatsbudgeten inklusive socialförsäkringssektorn inte får överstiga 720, 735respektive under de tre närmast efterföljande åren.Nivåerna motsvarar det utgiftstak som har fastställt föråren 1998, 1999 och 2000.Övriga partiers förslag avviker från dessa nivåer. vill medsitt budgetalternativ föra en mer expansiv politik under kommande år.Miljöpartiet de gröna utgår från samma nivå som regeringen men förordardärefter en lägre utgiftsnivå. och ligger underhela treårsperioden under de fastställda nivåerna medanModerata samlingspartiet med sina långtgående krav på utgiftsminskningar intaren särställning som mot periodens slut kommer till uttryck i att partiet dåvill lägga utgiftstaket på en lägre nivå än regeringen. Deolika alternativen framgår av följande diagram.Diagram 9. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftstak förstaten 1998-2000Källa: FinansutskottetModerata samlingspartiet vill begränsa den offentliga sektorns storlek ochlägger i detta syfte fram förslag till mycket omfattande skattesänkningar,vilka förutsätts bli finansierade med kraftiga utgiftsnedskärningar. I motionenberäknas skattesänkningarna ge ett inkomstbortfall på 35,7 miljarderkronor för den konsoliderade offentliga sektorn, medan utgiftsminskningarnaanges till . Mot periodens slut får skattesänkningarnafullt genomslag och uppgår då till 83 miljarder kronor.Moderata samlingspartiets budgetalternativ skiljer sig markant från övrigapartiers förslag. Partiet säger sig vilja växla lägre skatter påarbetsinkomster mot mindre bidrag och subventioner för att som det uttrycksgöra det möjligt att leva på sin lön. Men med detta synsätt blundar Moderatasamlingspartiet helt för den omfördelande effekt som skatter och bidrag har.Det går inte att sätta likhetstecken mellan den skatt den enskilde betalar ochde bidrag någon annan uppbär. Vad som statsfinansiellt kan te sig som ettnollsummespel i det moderata budgetalternativet får mycket långtgåendeåterverkningar för de enskilda individerna. Särskilt påtagligt blir detta dåskattesänkningarna i stor utsträckning förutsätts bli finansierade genomminskade transfereringar och besparingar i sådana trygghetssystem som a-kassasamt tandvårds-, sjukvårds- och läkemedelsförmåner. Av de moderatabesparingsförslagen på 1998 hänför sig tvåtredjedelar till dessa områden. Så t.ex. vill Moderata samlingspartiet intebara riva upp beslutet om ersättningsnivå i sjukpenning- ochföräldraförsäkringen samt arbetslöshetsförsäkringen. Partiet vill dessutominföra ytterligare en karensdag i sjukförsäkringen samt skärpa arbetsvillkoretoch sänka lägsta dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen. Besparingar skallockså göras i sådana transfereringssystem som förtidspensioner, underhållsstöd,räntebidrag och bostadsbidrag.Skattesänkningar finansierade på detta sätt ger enligt finansutskottetsmening upphov till starkt negativa fördelningspolitiska effekter. De medborgaresom är i störst behov av samhällets stöd är de som i första hand tvingas bidratill finansieringen genom uteblivna eller försämrade förmåner. får desjälva mycket litet utbyte av de sänkta skatterna på grund av låga inkomster.En politik med en sådan inriktning kan enligt utskottets mening inte vinnaden breda uppslutning som krävs för att saneringen av statsfinanserna skallkunna fullföljas med bestående kraft.Moderata samlingspartiet vill avveckla egenavgifterna och ser den förestående höjningen av egenavgifterna som enren inkomstskattehöjning. Genom sänkta skatter och minskade utgifter skall denoffentliga sektorns storlek minskas. Men några av de besparingar partiettillgodoräknar sig uppnås till priset av att medborgarna tvingas betalaobligatoriska försäkringspremier, som för den enskilde har stora likheter meden skatt. Så t.ex. räknar Moderata samlingspartiet med att kunna spara 4miljarder kronor genom att från statsbudgeten lyfta ut kostnader försjukskrivningar förorsakade av trafikolycksfall för att i stället bekosta demvia en obligatorisk trafikskadeförsäkring vid sidan av statsbudgeten. Dettaleder självklart till en minskad belastning på statsbudgeten, men deskattesänkningar det ger utrymme för torde inte uppväga de ökadeförsäkringspremier den enskilde bilisten får betala. På snarlikt sätt villModerata samlingspartiet göra stora besparingar i läkemedelsförsäkringen ocharbetslöshetsförsäkringen genom att i stället låta dessa kostnader finansierasvia försäkringspremier som den enskilde får betala.Den offentliga sektorns omslutning skall också minskas genom att bidragersätts med skatteavdrag. Så t.ex. motsätter sig Moderata samlingspartietregeringens förslag till barnbidragshöjning och föreslår i stället att maninför ett kommunalt grundavdrag på per barn och år vidinkomstbeskattningen. Skenbart leder en sådan åtgärd till att såväl skatte- somutgiftskvot minskar, men kostnaden ligger fortfarande kvar på samhället ochoperationen leder inte till någon samhällsekonomisk vinst. Det som varett med skatter finansierat bidrag omvandlas till att bli en förmån finansieradsom en skatteutgift. En konsekvens av detta blir att kontroll överförmånens omfattning minskar. Utgifterna för bidraget redovisas nämligen öppetpå budgeten, och har i samband med budgetbehandlingen möjlighet attvarje år pröva nivån på utgående bidrag. En som skatteutgift lämnad förmånkommer däremot inte på samma sätt upp till årlig prövning, och detskattebortfall som förmånen ger upphov till framgår inte heller av någonbudgetredovisning. Som det föreslagna skatteavdraget är konstruerat torde denmest påtagliga effekten av motionärernas förslag vara att samhällets generellastöd till barnfamiljerna kommunaliseras. Värdet härav utvecklar motionärernadock inte närmare.Av de skäl som anförts ovan kan utskottet inte ställa sig bakom Moderatasamlingspartiets förslag till inriktning av budgetpolitiken.Folkpartiet liberalerna har i sitt budgetalternativ mer långtgåendekrav på skattesänkningar än Moderata samlingspartiet. föreslår fördetta år skattesänkningar på , vilka avses bli finansieradegenom lika stora budgetförstärkningar. De uppgivna budgetförstärkningarna berörföretagsstöd, olika typer av investeringar, vissa transfereringar samtränteeffekter som framkommer vid försäljning av statliga företag.De förslag som bär upp budgetalternativ är i många fall intekonkret utformade, och angivna budgeteffekter är ofta svåra att härleda ellerter sig så optimistiska att de inte kan läggas till grund för ett seriöstutformat budgetalternativ för efterföljande år.Så t.ex. anser att det statliga företagsägandet bör kunna minskasmed och 1999. Man redovisar intenågra konkreta försäljningsplaner men anger några företag som bör kunna komma ifråga för en försäljning. Det gäller bl.a. , ,, , och Nordbanken. I sitt budgetalternativ har partietredan för 1998 tillgodoräknat sig en ränteeffekt av försäljningen på 3,0miljarder kronor. För att uppnå detta krävs emellertid en försäljning som redanförsta året är av större omfattning än vad partiet ansett som lämplig för helatvåårsperioden. Den uppgivna ränteeffekten förutsätter nämligen att man redanunder , och med början , kan sälja ut företag till ettvärde av jämnt fördelat över året. Med tanke på attpartiet inte redovisar några konkreta försäljningsplaner framstår den angivnabudgeteffekten inte som trovärdig.Utan att redovisa några konkreta förslag till regeländringar förutsätterFolkpartiet också att med verkan skall kunna minskaöverföringarna till a-kassorna med för att i stället tvingade till kassorna anslutna medlemmarna att betala ett motsvarande belopp i ökadeavgifter direkt till kassorna. Vilka konsekvenser ett så långtgående förslagfår för de olika kassornas ekonomi kommenteras inte närmare av motionärerna, änmindre vilka avgiftsuttag detta kan ge upphov till för kassor i olikabranscher. har därför svårt att se motionärernas förslag somett seriöst budgetförslag möjligt att förverkliga redan 1998.I motionen uppges också att skall genomföra regeländringar föratt få till stånd en effektivare rehabilitering i förtidspensionssystemet.Vilka regeländringar som avses framgår inte, men åtgärderna förväntas resulterai att utgifterna för förtidspension skall kunna minska med 2,5 miljarder kronorredan nästa år. Enligt utskottets mening ter sig besparingar av dennaomfattning som föga trovärdiga sett mot bakgrund av att rehabiliteringsinsatserlänge haft hög prioritet bland försäkringskassornas insatser.Genom att tilldela skattemyndigheterna ochförsäkringskassorna räknar dessutom med atteffektivt kunna begränsa fusket med moms, bostadsbidrag, underhållsbidrag,sjukförsäkring och förtidspension. De föreslagna satsningarna förutsätts ledatill att man kan spara inte påminskat fusk, dvs. att varje satsad krona leder till en besparing på 17 kronor.Bostadsutskottet, som kommenterat den föreslagna satsningen på kontroll avbostadsbidrag, ifrågasätter starkt att det är möjligt att uppnå en besparing pådet sätt som motionärerna förutsatt. instämmer helt i dennabedömning.Bostadsutskottet ifrågasätter också rimligheten i en av uppgivenbesparing på i räntebidragen. Enligt bostadsutskottet fårdet förutsättas att kraftiga besparingar på räntebidrag kommer att leda tillett ökat behov av bostadsbidrag samt till ett ökat antal konkurser inombostadssektorn, vilket i sin tur kommer att leda till en större belastning påanslaget för garantiverksamhet.Folkpartiet vill också minska jordbruksstödet med , menen besparing på det åsyftade stödet är inte möjlig.