bet · GK01AU8 · 1997-02-13 00:00:00 — MotionA812 i berörda delar bör enligt utskottets mening avslås.Utskottet ställer sig inte heller bakom kravet som framförs i motion A805(s) att det i verksförordningen skall införas en uttrycklig regel som innebäratt jämställdhetsperspektivet skall beaktas då verksamheten förändras.Motionen avstyrks därför.När det gäller utredningars redovisning av de jämställdhetspolitiskakonsekvenserna av utredningsförslagen kan utskottet konstatera att genom deförändringar som har skett i många fall och kommer att ske vad gäller denkönsuppdelade statistiken kommer det att bli betydligt lättare förutredningarna att uppfylla de krav som åligger dem i detta hänseende.Utskottet avstyker motion A806 (mp) i berörd del.En kritik som framförts är att utredningarna inte i tillräckligt hög gradfullföljt det åliggande som följer av direktivet om jämställdhetspolitiskakonsekvenser. Utskottet anser att man bör avvakta den bedömning som regeringenkommer att göra av effekterna av detta direktiv. Med hänsyn till det anfördaavstyrker utskottet motion A812 (v) i berörd del.Ett krav som framställts i motion A804 är att det skall tillsättas enutredning som skall belysa hur samhällets resurser fördelas på kvinnor och mänoch hur maktfördelningen mellan män och kvinnor ser ut. pågåren utredning - - som har till uppgift att kartlägga ochanalysera fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellankvinnor och män. Utredningen beräknas redovisa sitt uppdrag årsskiftet1997/98. kommer utredningen att ge ut ett antalforskningsrapporter. Motion A804 (c) i berörda delar avstyrks i den månmotionen inte kan anses tillgodosedd med vad utskottet anförtI fråga om invandrarkvinnornas situation vill utskottet erinra om att dennafråga togs upp i samband med behandlingen av budgetpropositionen. Utskottetföreslog då ett tillkännagivande som innebar att regeringen skulle få iuppdrag att initiera en studie som skulle se över frågan om dubbeldiskriminering. Utskottet anser med hänsyn till det anförda att motion A6 böravslås.Ett viktigt inslag i arbetet för ökad jämställdhet är att sprida informationoch kunskap kring frågorna. Vissa motionärer har efterlyst en brett upplagdinformationskampanj för ökad jämställdhet. Utskottet ifrågasätter om en sådankampanj är det bästa sättet att sprida information. Enligt utskottets meningär i de flesta fall riktade informationsinsatser mer effektiva.Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet motionerna A6 (s) och A817(c, s, m, v, fp) i berörda delar.Utskottet övergår nu till att behandla de motionsyrkanden som rör insatser påregional nivå.Vad gäller frågan om länsstyrelsernas jämställdhetsexperter skall utövatillsyn i samarbete med JämO vill utskottet anföra följande.JämO har bl.a. till uppgift att utöva tillsyn över hela arbetsmarknaden närdet gäller lagens krav på aktiva jämställdhetsåtgärder och upprättandet avårliga jämställdhetsplaner. Detta innebär att även länsstyrelserna, somarbetsgivare, står under JämO:s tillsyn. För att tillsynsverksamheten skallvara trovärdig är det viktigt att ombudsmannen har en oberoende ställning. Motdenna bakgrund anser utskottet att det är olämpligt att länsstyrelsernasjämställdhetsexperter deltar i JämO:s tillsynsarbete. I detta sammanhang kanupprepas att JämO för erhållit ökade anslag för bl.a.tillsynsverksamheten.Införandet av jämställdhetsexperter på länsstyrelserna har enligt regeringeninneburit att jämställdhetsfrågorna lyfts fram på olika sakområden och attalla länsstyrelser har ett målinriktat jämställdhetsarbete. Regeringen följerkontinuerligt utvecklingen av jämställdhetsarbetet i länen. Med hänsyn tilldetta finner utskottet inte anledning att tillstyrka det framförda kravet påheltidsanställda jämställdhetsexperter vid varje länsstyrelse.Utskottet finner sammanfattningsvis att motionerna A7 (v) och A820 (fp) iberörda delar bör avslås.Internationellt jämställdhetsarbeteUnder rubriken jämställdhetsarbetet redogörs i skrivelsenför jämställdhetsarbetet inom Europeiska unionen (EU), FN, ochOECD. Vidare lämnas en redogörelse om erfarenheterna av iPeking och om hur arbetet i fortskrider när det gäller genomförandetav de åtaganden som gjordes vid konferensen.Europeiska unionenSkrivelsenUnder fattade ministerrådet (arbetsmarknads- och socialrådet) beslutom ett medelfristigt handlingsprogram för jämställdhet för åren 1996-2000.Programmet, vars budget är 30 miljoner ecu, syftar främst tillerfarenhetsutbyte, spridande av goda exempel i jämställdhetsarbetet och stödtill projekt. Ett huvudsyfte är att ta fram modeller och metoder för attintegrera ett jämställdhetsperspektiv på alla politikområden (s.k.mainstreaming).Rådet antog tre resolutioner på jämställdhetsområdet. I enresolution uppmanas medlemsländerna att prioritera en ökadkvinnorepresentation. Den andra lyfter fram mediernas roll iopinionsbildningen på jämställdhetsområdet. Den tredje handlar om integreringav ett jämställdhetsperspektiv i EU:s biståndspolitik.Arbetsmarknadens parter på Europanivå träffade ett kollektivavtal omföräldraledighet i enlighet med den procedur som föreskrivs i det till detsociala protokollet fogade avtalet om socialpolitik. Avtalet, som bl.a.föreskriver att vardera föräldern skall ha rätt till tre månadersföräldraledighet, har kodifierats genom rådets direktiv /34/EG.Det finns flera förslag från kommissionen om ändringar i direktiv. Ettförslag avser ändringar i rådets direktiv /207/EEG om genomförandet avprincipen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång tillanställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor. Det syftar tillatt klarlägga att positiv särbehandling är tillåten i den mån den inte stridermot EG-rätten. anser det angeläget att slå fast att positivsärbehandling är fullt ut förenlig med likabehandlingsprincipen och att allaformer av sådan särbehandling är tillåten, om medlemslandet så önskar.Ett förslag till direktiv om fördelningen av bevisbördan i mål omkönsdiskriminering kommer att behandlas av rådsarbetsgruppen för socialafrågor. Kommissionen har också föreslagit en ändring i rådets direktiv86/378/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och mäni fråga om företags- eller yrkesbaserade system för social trygghet.Även inom kommissionen pågår ett jämställdhetsarbete. Det finns enjämställdhetsenhet som sorterar under generaldirektorat V och bl.a. berederkommissionens beslut i jämställdhetsfrågor. Kommissionen har också enrådgivande kommitté för jämställdhetsfrågor i vilken ingår representanter förmedlemsländerna, däribland , och arbetsmarknadens parter.Våren 1996 antog kommissionen meddelandet (KOM (96) 67 slutlig) Attinförliva jämställdheten mellan kvinnor och män i gemenskapens hela politikoch i samtliga instanser (mainstreaming). Kommissionen kommer att fortsättaarbetet med att integrera ett jämställdhetsperspektiv på alla områden inom EU.Det är ett arbete som fäster stor vikt vid och försöker driva på.Under sommaren 1996 antog kommissionen det tidigare aviserade meddelandet(KOM (66) 336 slutlig) Vägledning för tillämpningen av lika lön för likaarbete för kvinnor och män i arbetslivet. Dokumentet har ingen rättsligstatus.Samtal mellan kommissionen och arbetsmarknadens parter om frågor som rörsexuella trakasserier på arbetsplatsen pågår.Sverige har drivit att jämställdhetsfrågorna skall finnas med pådagordningen under . Jämställdhetsfrågorna bör lyftasfram genom ett eget kapitel i fördraget och artikel 119 bör utvidgas till attomfatta hela arbetslivet. presenterade vidregeringskonferensen förslag till fördragsändringar på jämställdhetsområdet.Förslaget fick ett förhållandevis positivt mottagande.Sverige har gjort särskilda ansträngningar för att främja en jämnkönsfördelning bland de svenskar som sedan medlemskapets ikraftträdande fåtttjänster inom EU:s institutioner. inflytande övertjänstetillsättningar inskränker sig dock till de allra högsta nivåerna.Sverige har fler kvinnor än män anställda i EU:s institutioner.Sverige har kommit långt i frågor som rör jämställdhet mellan kvinnor ochmän i ett EU-perspektiv. Många EU-länder ser som en förebild. Inom EUbedriver ett aktivt arbete på jämställdhetsområdet, bl.a. rörandemainstreaming inom EU. kommer att fortsätta sina ansträngningar.Vidare kommer regeringen att under göra särskildaansträngningar för att jämställdhetsfrågorna skall lyftas fram i EU:s fördrag.MotionernaI motion A7 förklarar att det är viktigt att verkar föratt ekonomins betydelse för kvinnor inte glöms bort i integreringen avjämställdhetsperspektivet på alla områden inom EU. Vidare förklaras att det ärviktigt att driver att dokumenten på jämställdhetsområdet får en förmedlemsstaterna bindande karaktär (yrk. Partiet anser också att Sverigebör driva att frågan att EMU bör granskas ur ett jämställdhetsperspektiv (yrk.26).Utskottets bedömningSom framgår av den inledande redogörelsen för jämställdhetsarbetet inomEuropeiska unionen är mycket pådrivande vad gäller detta arbete.Särskilt kan noteras att aktivt verkar för s.k. mainstreaming och föratt jämställdhetsfrågor skall lyftas fram i . Utskottet avstyrkerdärför motion A7 (v) i berörda delar.Det nordiska jämställdhetsarbetetEnligt skrivelsen ligger det nordiska jämställdhetsarbetet väl i linje med densvenska jämställdhetspolitiken. antogs ett nytt nordisktsamarbetsprogram på jämställdhetsområdet . Programmet skallkompletteras med en årlig handlingsplan.I skrivelsen redogörs för Nordiska ministerrådets jämställdhetsarbete ochför olika nordiska projekt o.d. inom jämställdhetsområdet. I september 1995invigdes för kvinno- och könsforskning i , varsuppgifter är att inom ramen för det nordiska samarbetet främja, samordna ochstimulera nordisk forskning samt att informera om forskningsresultat påområdet. Vidare anges att olika insatser har gjorts föratt stödja jämställdhetsarbetet i de baltiska länderna.Skrivelsen har i denna del inte föranlett några motionsyrkanden.FN:s kvinnokonferens i och genomförandet av åtagandena vid dennakonferensSkrivelsenI avhölls FN:s fjärde kvinnokonferens. Konferensen antogenhälligt en deklaration och en handlingsplan för jämställdhetsarbetet pånationell, regional och internationell nivå fram . Handlingsplaneninnehåller 361 paragrafer. Vissa är av enbart beskrivande karaktär och andrainnehåller krav på åtaganden av mer eller mindre konkret natur.Handlingsplanen riktar sig inte bara till regeringar utan även till andraaktörer såsom nationella, regionala och internationella organisationer,näringslivet, arbetsmarknadens parter m.fl.Enligt paragraf 297 skall FN:s medlemsstater, företrädesvis vid utgången avår 1996, ha utarbetat strategier och riktlinjer för hur åtagandena ihandlingsplanen skall genomföras på nationell nivå. FN:s generalsekreterarehar inbjudit samtliga medlemsstater att rapportera hur genomförandet avhandlingsplanen fortskrider. kommer att rapportera i början av år1997.Enligt regeringen får förhandlingsresultatet från ansessom tillfredsställande och över förväntan. lever, såvitt det ankommerpå regeringen, i stort upp till kraven i handlingsplanen. Trots detta kommerSverige att fortsätta att arbeta vidare med så gott som samtliga frågor somtas upp i planen. Regeringen kommer således att ha anledning att återkommatill i frågor som rör uppföljningen av . Vissafrågor vill dock regeringen lyfta fram . Dessa gäller- kvinnor och fattigdom,- kvinnors hälsa,- våld mot kvinnor,- kvinnor och ekonomi,- kvinnor i beslutsfattandet,- internationella mekanismer i jämställdhetsarbetet, samt- kvinnors mänskliga rättigheter.Vad avser frågan om kvinnor och fattigdom redogörs för ett antal vidtagnaåtgärder som enligt regeringen innebär en avsevärt höjd ambitionsnivå för attuppmärksamma jämställdhetsfrågorna i utvecklingssamarbetet. kommer attverka för att en sådan ambitionsnivå också präglar det utvecklingssamarbetesom bedrivs i FN:s regi.När det gäller kvinnors hälsa hänvisar regeringen till en rad åtgärder somhar vidtagits i på detta område på senare år.Vad gäller området våld mot kvinnor kommer regeringen som påpekats tidigareunder lägga fram en samlad proposition i frågor som rör våld motkvinnor samt prostitution.Såvitt avser området kvinnor och ekonomi skall göra enöversyn av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna ur ett jämställdhets-perspektiv, i enlighet med Pekingdokumentets paragraf 164. En utredning skallföre utgången av redovisa sitt arbete med att belysa fördelningen avekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män. Regeringenavser att sprida resultaten av utredningens arbete även utanför Sverige.Beträffande området kvinnor i beslutsfattandet anför regeringen att Sverigehar en hög andel kvinnor i riksdag och regering men att mycket återstår attgöra för att åstadkomma en jämn könsfördelning mellan kvinnor och män påchefsposter, inte minst inom näringslivet. I sistnämnda hänseende spelar dennyligen inrättade stiftelsen en mycket viktigroll. Enligt handlingsplanen skall alla regeringar övervaka och utvärderaframsteg på detta område, bl.a. med hjälp av statistik. Enligt regeringen harSverige redan vidtagit en rad åtgärder för att synliggöra fördelningen mellankvinnor och män på beslutsfattande poster i samhället.När det gäller området institutionella mekanismer i jämställdhetsarbetethänvisas till att handlingsplanen uppmanar medlemsländerna att se till attansvaret för jämställdhetsfrågorna vilar på högsta möjliga nivå. Regeringenframhåller att har kommit långt i detta avseende.Jämställdhetsfrågorna har organiserats på central nivå ochjämställdhetsministern och jämställdhetsenheten på Arbetsmarknadsdepartementethar verktyg för jämställdhetsarbetet, vilket saknas i många andra länder.Vad avser området kvinnors mänskliga rättigheter anför regeringen bl.a. attSverige vid lovat att ge ekonomiskt stöd till FN:s särskildarapportör i frågor om våld mot kvinnor och till FN:s centrum för mänskligarättigheter i syfte att få till stånd konkreta insatser av rådgivande ochkunskapsbefrämjande karaktär. Formerna för ett sådant stöd bereds förnärvarande inom regeringskansliet.MotionernaVänsterpartiet yrkar i motion A7 att regeringen skall återkomma tillriksdagen med en tidsplan och ett förslag till hur regeringen avser attgenomföra handlingsplanen från (yrk. 28).Ingrid m.fl. (v) framställer i motion A818 ett yrkande som motsvarardet ovan angivna.I motion A13 (yrk. 8) anför m.fl. (fp) att det inte går attfå tag i handlingsplanen från därför att det saknas medelför tryckning. Detta bör åtgärdas enligt motionärerna.Utskottets bedömningNär det gäller motionsyrkandena som bl.a. innehåller krav på att regeringenskall återkomma till men en tidsplan vill utskottet anföra följande.Till skillnad från motionärerna anser utskottet att det inte fanns någraabsoluta krav på att skulle upprätta tids- och handlingsplaner för huråtagandena i handlingsplanen från genomförs på nationellnivå. Däremot kommer att hörsamma FN:s generalsekreterares inbjudantill samtliga medlemsstater att frivilligt rapportera om hur genomförandetfortskrider. Utskottet har upplysts om att en rapport kommer att överlämnastill FN . I rapporten redogörs för hur genomför sinaåtaganden i enlighet med den vid antagna handlingsplanen.Med hänsyn till vad som anförts avstyrker utskottet motionerna A7 (v) och818 (v) i berörda delar.Konferensens handlingsplan som efterlyses av vissa motionärer finns utgivenpå svenska i Aktstycken utgivna av , Ny serie II:51.Motion A13 (fp) bör därför avslås.Övrigt internationellt jämställdhetsarbeteSkrivelsenUnder möte med FN:s kvinnokommission behandlades frågor rörandePekingkonferensen. Vid mötet beslutades att olika kapitel i handlingsplanenskulle diskuteras vid följande års möten. Någon ny världskonferens är förnärvarande inte aktuell.Vad gäller FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering avkvinnor, som ratificerades av , arbetar aktivt för attfå stater att dra tillbaka reservationer som strider mot konventionen. Vidarehar ställt sig positivt till ett tilläggsprotokoll för att möjliggöraklagorätt för enskilda.I skrivelsen redogörs för arbetet inom , där deltar istyrkommittén för jämställdhet mellan kvinnor och män. En viktig fråga förkommittén är förslaget om ett eventuellt tilläggsprotokoll om jämställdhetmellan kvinnor och män till om mänskliga rättigheter.Inom deltar i arbetsgruppen om kvinnors roll i ekonomin. Denovan nämnda svenska utredningen om fördelning av ekonomisk makt och ekonomiskaresurser mellan kvinnor och män är föremål för stort intresse inom gruppen.MotionernaVänsterpartiet förklarar i motion A7 att de mål och medel som regeringenanvisat för det inhemska jämställdhetsarbetet också måste genomsyra detinternationella arbetet, vilket bl.a. innebär att mainstreaming måste bli enarbetsmetod som tillämpas inom hela FN-systemet (yrk. Vidare anförpartiet att inte efterlever FN:s konvention om avskaffande av allslags diskriminering av kvinnor bl.a. när det gäller kvinnors rätt att frittvälja make. Detta gäller framför allt kvinnor som väljer make från t.ex.Afrika eller . I dessa fall utövar myndigheterna ettkvinnoförtryck genom att anse att de har ett ansvar gentemot svenska kvinnorså att de inte väljer fel make. Partiet yrkar därför att i enlighetmed konventionen skall verka för att både kvinnor och män har rätt att frittvälja make respektive maka (yrk. 29).Utskottets bedömningVad gäller den inledande frågan om arbete i FN kan utskottetkonstatera att var starkt bidragande till att det i Pekingdokumentettogs upp frågor om mainstreaming på ett i FN-sammanhang nytt och genomgripandesätt. Vidare har drivit frågan att FN:s generalsekreterare skullerekommenderas att tillsätta en hög tjänst inom sitt kansli med ansvar förjämställdhetsfrågor. Generalsekreteraren har hörsammat detta och tillsatt ensådan tjänst. agerar även för att andelen kvinnor i FN:s sekretariatskall öka. Detta visar enligt utskottets mening att är pådrivande i FNvad gäller jämställdhetsarbetet.När det gäller frågan om efterlever FN:s konvention om avskaffandeav allt slags diskriminering av kvinnor vill utskottet anföra följande.Utskottet anser att det är en självklarhet att varje kvinna och man skall harätt att fritt välja partner. Såvitt utskottet erfarit har det inte från någotannat håll riktats kritik mot efterlevnad av konventionen. mening är kritik obefogad.Sammanfattningsvis finner utskottet att motion A7 (v) i berörda delar böravslås.Övriga frågorMotionerI motion A7 uppger att kvinnornas insats inom den areellanäringen inte är synliggjord vilket delvis beror på att de kvinnor som arbetardeltid inom denna sektor redovisas under andra näringsgrenar. Vänsterpartietanser därför att kvinnornas ställning inom denna näring måste synliggöras(yrk. 21).I motion A9 påpekar m.fl. (s) att allvarligtavviker från den utveckling som skett i övriga samhället och som innebär attkvinnor och män ges möjlighet att på lika villkor delta i ansvaret församhällsutvecklingen. Motionärerna anser att det är viktigt att Svenska kyrkanfrämjar jämställdheten och aktivt verkar för rekryteringen av kvinnligateologer till ledande uppdrag inom kyrkan.Utskottets bedömningNär det gäller motionsyrkanden rörande kvinnorna inom den areella näringenvill utskottet erinra om vad som tidigare anförts om att varje myndighet haransvar för jämställdhetsarbetet inom sitt område. Utskottet utgår från attregeringskansliet i sitt jämställdhetsarbete beaktar denna grupp och vidtar deåtgärder som man finner är nödvändiga. Med hänsyn till det anförda avstyrkerutskottet motion A7 (v) i berörd del.Vad sedan gäller främjande av jämställdheten vill utskottetanföra följande.Utskottet delar uppfattningen att aktivt bör verka för attkvinnliga teologer rekryteras till ledande befattningar. Utskottet förutsätteratt kyrkan, mot bakgrund av dess särskilda ställning i samhället, med kraftverkar för att uppnå en jämn könsfördelning inom kyrkan.Utskottet har erfarit att JämO har inlett en granskning av hur uppfyller lagens krav. Granskningen innebär att JämO stickprovsvisbegär in jämställdhetsplaner från olika arbetsplatser. Inledningsvis kommersex stora arbetsplatser inom och att granskas. Någottillkännagivande med anledning av motion A9 anser utskottet inte varapåkallat. Därmed avstyrks nämnda motion. beträffande inriktningen av jämställdhetsarbetetatt avslår motionerna 1996/97:A11 yrkande 1, 1996/97:A12,1996/97:A819 yrkande 1 samt 1996/97:A820 yrkandena 1 och 2,res. 1 (m)res. 2 (mp)2. beträffande systemet med dubbla nomineringaratt avslår motionerna 1996/97:A7 yrkande 3, 1996/97:A820 yrkande 12,res. 3 (fp, v)3. beträffande regeringens utnämningspolitik m.m.att avslår motionerna 1996/97:A7 yrkande 2, 1996/97:A13 yrkande 1och 1996/97:A821 yrkande 12,res. 4 (v)res. 5 (kd)4. beträffande kvinnors inflytande i det politiska livetatt avslår motion 1996/97:A821 yrkande 13,5. beträffande arbetsförmedlingsnämndernas könssammansättningatt avslår motion 1996/97:A7 yrkande 4,res. 6 (v)6. beträffande rekryteringen inom vård och omsorgatt avslår motion 1996/97:A8 yrkandena 3 och 4,7. beträffande sexuella trakasserieratt avslår motionerna 1996/97:A809 yrkande 2, 1996/97:A813 yrkandena1 och 3 samt 1996/97:A815 delvis,res. 7 (v, mp)8. beträffande ny lönediskrimineringslagstiftningatt avslår motionerna 1996/97:A7 yrkande 12 samt 1996/97:A808yrkandena 1, 3 och 4,res. 8 (v)9. beträffande jämställdhetsplan, arbetsvärdering m.m.att avslår motionerna 1996/97:A806 yrkande 7, 1996/97:A807 yrkande6, 1996/97:A808 yrkande 2, 1996/97:A810, 1996/97:A814 yrkande 8,1996/97:A816, 1996/97:A819 yrkande 9, 1996/97:A820 yrkande 3 och1996/97:A821 yrkande 10,res. 9 (c, fp)res. 10 (v)res. 11 (mp)10. beträffande jämställdhetsrevisionatt avslår motion 1996/97:A819 yrkande 10,11. beträffande jämförelsepersonernas skyldigheteratt avslår motion 1996/97:A10,res. 12 (c)12. beträffande diskriminering vid rekryteringatt avslår motionerna 1996/97:A809 yrkande 3 och 1996/97:A815delvis,res. 13 (v)13. beträffande grupptalanatt avslår motionerna 1996/97:A808 yrkande 5 och 1996/97:A820yrkande 4 ,res. 14 (fp, v)14. beträffande skadestånd enligt jämställdhetslagen m.m.att avslår motion 1996/97:A809 yrkande 4,res. 15 (v)15. beträffande arbetsdomstolens sammansättningatt avslår motionerna 1996/97:A807 yrkande 7, 1996/97:A809 yrkande 1och 1996/97:A815 delvis,res. 16 (v)16. beträffande kvinnornas ställning på arbetsmarknaden m.m.att avslår motionerna 1996/97:A7 yrkandena 1, 9 och 11, 1996/97:A803samt 1996/97:A806 yrkandena 3 och 4,res. 17 (v)res. 18 (mp)17. beträffande utredning om integration m.m.att avslår motion 1996/97:A821 yrkande 9,res. 19 (kd)18. beträffande utredning om orsakerna till minskande födelsetalatt avslår motion 1996/97:A821 yrkande 8,19. beträffande kvinnors andel av kompetensutvecklingatt avslår motion 1996/97:A814 yrkande 7,20. beträffande arbetstidsförkortningatt avslår motionerna 1996/97:A7 yrkande 13 och 1996/97:A806 yrkande5,res. 20 (v)res. 21 (mp)21. beträffande arbetsrätten, utbildningsbidrag m.m.att avslår motion 1996/97:A7 yrkandena 8, 10 och 14,res. 22 (v)22. beträffande orsakerna till löneskillnaderatt avslår motion 1996/97:A820 yrkandena 5 och 17,res. 23 (fp)res. 24 (m) - motiv.23. beträffande utredning om löneskillnaderatt avslår motionerna 1996/97:A806 yrkande 6 och 1996/97:A820yrkande 6,res. 25 (fp)res. 26 (mp)24. beträffande förändring av tjänstesektorn m.m.att avslår motionerna 1996/97:A11 yrkande 2, 1996/97:A13 yrkandena 4och 5 samt 1996/97:A820 yrkande 7,res. 27 (m)res. 28 (fp)25. beträffande kombinationssysselsättningaratt avslår motion 1996/97:A819 yrkande 12,26. beträffande kvinnligt småföretagandeatt avslår motion 1996/97:A821 yrkande 11,res. 29 (kd)27. beträffande det nationella resurscentrumets status m.m.att avslår motionerna 1996/97:A7 yrkandena 15 och 16 samt1996/97:A807 yrkandena 8 och 9,res.