bet · GL01TU7 · 1997-11-06 00:00:00 — Det är därförviktigt att tillgången till samhällsinformation blir tillräckligt bred för attfå till stånd en aktiv samhällsdialog. Enligt motionen bör medborgarnastillgång till samhällsinformation från regering och riksdag om bl.a. gällandelagar byggas ut. Åtgärder bör vidtas för att främja en ökad spridning avInternet i bostäder. Vidare bör nätanknutna persondatorer och terminalertillhandahållas på offentliga platser som bibliotek och skolor. I motionenförordas även att en utredning görs av vad det kostar att erbjuda e-postadresser och Internetanknytning till alla medborgare.Enligt motion 1996/97:T916 (c) bör alla medborgare oavsett var de bor i landetges tillgång till rätts- och samhällsinformation på ett enhetligt ochlättillgängligt sätt - en digital allemansrätt. Med samhällsinformation avses imotionen allt ifrån myndigheters föreskrifter till en kommuns parkeringsregler,talarlista och information från kommunernas konsumentrådgivare.I begreppet rättsinformation innefattas lagar, förordningar ochmyndighetsföreskrifter som direkt påverkar medborgarna. Även förarbeten somligger till grund för reglerna samt domstolarnas prejudikatbildning bör görastillgängligt. I syfte att alla medborgare skall ha tillgång till ?det förmedborgarna bindande regelverket? i elektronisk form bör åtgärder även vidtasför att EG:s rättsakter och domar blir tillgängliga på svenska ielektronisk form samt att de blir sök- och läsbara tillsammans med det svenskaregelverket, utan kostnader för medborgarna.Enligt motion 1996/97:T917 (kd) öppnar informationstekniken möjligheter föralla att vidareutveckla sin kompetens både i arbetet och . Vidareunderstryks vikten av att alla människor ges möjlighet att delta i detpolitiska samtalet. Alla offentliga publikationer och debatter bör därför görastillgängliga elektroniskt. Av stor vikt är vidare att skapa intresse hos alladem som saknar motivation att tillägna sig IT. Offentliga myndigheterföreslås därför agera som lärare och handledare i stället för att bara lämna utuppgifter. Motionären förordar vidare att den elektroniska informationenfortsättningsvis blir huvudmedlet och papperskopiorna det som utnyttjas i andrahand. Därmed kan medborgarinflytandet stärkas. För att geoffentlighetsprincipen en modern innebörd bör även alla såväl historiska somnya offentliga publikationer kostnadsfritt göras tillgängliga i publikadatabaser. Riksdagsdebatter bör även sändas ut på Internet.Offentlig förvaltningI motion 1997/98:T815 (c) anges att det, med de ramavtal som träffats för denoffentliga sektorns upphandling inom IT-området, finns risk för att nya ochmindre företag utestängs i upphandlingsprocessen. Vidare framhålls attföretagens tidskrävande arbete med att förse alla myndigheter med informationskulle kunna förenklas genom användning av ett enda formulär som görstillgängligt på nätet.I motion 1996/97:T917 (kd) framhålls att samtliga offentliga förvaltningar ochbeslutande församlingar bör vara nåbara via elektronisk post. Vidare betonasvikten av att myndigheter visar gott föredöme och är goda IT-användare. Denoffentliga sektorn utgör en mycket stor del av det svenska samhället. IT:sutnyttjande i stat, landsting och kommuner spelar därför en viktig roll av tvåskäl. Dels kan man som stora användare driva på utvecklingen på ett sätt sommindre organisationer inte kan. Dels kan man göra mycket stora besparingarsamtidigt som verksamhetens måluppfyllelse ökar. Alla myndigheter bör därför haen väl fungerande IT-användning och driva på utvecklingen av bl.a. papperslöshantering inom offentlig förvaltning. Om papperslös hantering blir normenstärks såväl offentlighetsprincipen som effektiviteten. Enligt motionen börvidare all offentlig upphandling ske elektroniskt och på ett sådant sätt attäven småföretag har goda möjligheter att ta del av förfrågningar och lämnaanbud.KulturområdetI motion 1996/97:T917 (kd) anges att den svenska kulturskatten lätt kan görastillgänglig för alla via IT. Den statligt ägda och förvaltade kulturskatten bördärför betraktas som offentliga handlingar och göras tillgänglig för alla utankostnad, i de fall detta inte strider mot upphovsrättsliga regler och avtal.Det innebär bl.a. att stora delar av radio-, film- och bör görastillgängliga.Enligt motion 1997/98:T2 (s) bör samhället verka för att alla medborgare gesmöjlighet att utnyttja IT utan kostnad. Kombinationen av bibliotek och stu-die-förbund bedöms kunna vara en central länk i en strategi för att med hjälp av ITminska klyftorna i samhället. Folkbiblioteken bör kunna fungera somelektroniska medborgarkontor. En viktig uppgift för studieförbunden är attengagera och utbilda den del av befolkningen som inte lärt sig IT i skolan.5.2 Utskottets ställningstagandeSamhällsinformationUtskottet konstaterar att i den nationella strategin för IT ingår målet attskapa en bred tillgång till information för att öka medborgarnas delaktighet iolika samhällsfrågor och kunskapsutveckling. Allas lika möjligheter skallvidare värnas så att IT kan bli ett medel för ökad kunskap, demokrati ochrättvisa. Av regeringens skrivelse framgår att det pågår en rad insatser föratt genom modern informationsteknik ge medborgarna ökade möjligheter tillfördjupad insyn och till ett aktivt deltagande i den demokratiska processen.Vidare kan nämnas det beredningsarbete som pågår för attutveckla ett rättsdatasystem med grundläggande rättsinformation.Utskottet vill härutöver tillägga att har ett intresse av attsamhällsinformation görs tillgänglig för alla. har mot den bakgrundenlagt fast en informationspolicy som bl.a. bygger på utnyttjande av modern . Riktlinjerna för information via Internet är att allamedborgare oavsett var de befinner sig skall ha möjligheter att ta del avmaterial från och om . Medborgarna skall vidare via länkar kunna kommai kontakt med ledamöter och partier som har egna hemsidor. Genom riksdagenshemsida på Internet ges kostnadsfritt grundläggande basinformation omriksdagen, information om de demokratiska beslutsvägarna, partipolitisktneutral information om ärenden och beslut samt basinformation om EU, nationelllagstiftning m.m. Från hemsida finns också möjlighet att komma tillSverige Direkt som är den offentliga sektorns gemensamma hemsida. Förnärvarande finns här länkar till 180 statliga myndigheter, 240 kommuner och 23landsting.Utskottet bedömer att de insatser som gjorts och som planeras att vidtas ienlighet med det nationella handlingsprogrammet är väl ägnade att tillgodosesyftet med de aktuella motionerna. Utskottet anser mot denna bakgrund att någotsärskilt tillkännagivande från sida inte är påkallat. Utskottetavstyrker därför motionerna 1996/97:T916 (c), 1996/97:T917 (kd) och 1997/98:T3(fp) i nu behandlade delar.Offentlig förvaltningEn väl fungerande offentlig förvaltning bygger i hög grad på samverkan ochinformationsutbyte mellan stat, kommun, landsting och den privata sektorn. Detbetyder att användningen av informationsteknik blir alltmer betydelsefull. Avregeringens skrivelse framgår att en rad insatser görs för att åstadkomma eneffektivare offentlig verksamhet byggd på en gemensam öppen och säkerelektronisk infrastruktur för informations- och kunskapsförsörjning.Regeringens bedömning är dock att infrastrukturen inte helt tillgodoseralla behov för en öppen och säker kommunikation, t.ex. när det gäller attsäkert föra över elektroniska dokument till myndigheter och mellan myndigheter.Beträffande de frågor som behandlas i motionerna vill utskottet erinra om attden offentliga förvaltningen skall vara ett föredöme som IT-användare enligtdet nationella handlingsprogammet för IT. Utgångspunkten skall vara attförvaltningen skall ge god service till företag och medborgare. Enligthandlingsprogrammet gäller vidare att alla offentliga organ bör utnyttja IT:smöjligheter. Det betyder bl.a. att de skall kunna ta emot och besvara elektro-nisk post och ha möjligheter att söka i informationsdatabaser. Elektroniskoffentlig upphandling skall vidare införas i hela den offentliga förvaltningen.Målet är att av upphandlingsvolymen för frekventa varor och tjänster och50 % av upphandlingsvolymen för övriga generella varor och tjänster skallupphandlas och beställas elektroniskt . Utskottet förutsätter attupphandlingen kommer att ske på ett sådant sätt att även småföretag har godamöjligheter att ta del av förfrågningar och lämna anbud.Utskottet bedömer att de angivna utgångspunkterna för det fortsatta arbetetmed att bredda och utveckla användningen av IT kommer att leda till att syftetmed motionerna 1996/97:T917 (kd) och 1997/98:T815 (c) blir tillgodosett.Utskottet anser mot denna bakgrund att något särskilt tillkännagivande frånriksdagens sida inte är påkallat. Utskottet avstyrker därför motionerna i nubehandlade delar.KulturfrågorI regeringens skrivelse beskrivs arbetet med att ta fram en samlad strategi föranvändningen av IT vid myndigheter och institutioner inom kulturområdet. Avredogörelsen framgår bl.a. att en utredning redovisat hur ettgemensamt kulturnät bör byggas upp (SOU 1997:14, Kulturnät ). Detfrämsta syftet med Kulturnät är att med hjälp av informationsteknik ökatillgängligheten till svensk kultur. Kulturnätets sidor på Internet liknas vidett virtuellt bibliotek som skall erbjuda kulturinformation, kulturmaterial ochkulturyttringar. Kulturnätet föreslås också vara en digital mötesplats för allasom vill diskutera olika kulturfrågor. I enlighet med utredarens förslag harregeringen uppdragit åt att iprojektform bygga upp och inledningsvis administrera Kulturnät Sverige.Utskottet anser att IT kan medverka till att bevara, sprida och utveckla vårkultur. Med IT kan också allmänhetens tillgång till vårt kulturarv och till densamtida konsten öka.Beträffande bl.a. bibliotekens roll kan utskottet konstatera att det svenskabiblioteksväsendet har varit en föregångare internationellt när det gäller attutnyttja teknik för att förnya och utveckla biblioteksverksamheten. Därmed harmånga getts möjlighet att använda IT. Utskottet bedömer att biblioteken ävenfortsättningsvis kommer att ha en viktig uppgift i det framtidainformationssamhället. Beträffande studieförbundens uppgifter framgår det avregeringens skrivelse att av de statliga anslagsmedlen till Folkbild-ningsrådetrespektive till verksamhet särskilda medel under entreårsperiod skall avsättas för utbildningsinsatser på IT-området. mening kan därför såväl biblioteken som studieförbunden bidra tillatt IT blir ett medel för ökad kunskap, demokrati och rättvisa.Med hänvisning till de insatser som görs i enlighet medhandlingsprogrammet för att bredda och utveckla IT-användningen anser utskottetatt motionerna i nu behandlad del inte bör föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida. Utskottet avstyrker följaktligen motionerna 1996/97: T917 (kd)och 1997/98:T2 (s) i nu behandlade delar.6 Kommunikationsfrågor6.1 MotionsförslagMarknads- och regleringsfrågorI motion 1997/98:T202 (m) anges att det är viktigt att vårda och utvecklakonkurrensen på tele- och IT-områdena. Mot denna bakgrund framhålls attkonkurrensneutralitet till Telias accessnät måste garanteras. Beslutar man attlägga Telias accessnät i ett separat statligt bolag finns det enligt motionenrisk för att de nödvändiga investeringarna i accessnätet blir otillräckligaeller helt uteblir. Det är dock nödvändigt att Telias nät är helt öppet förkonkurrerande operatörer på rättvisa villkor.I motionerna 1997/98:T912 och 1997/98:Fi209 (båda v) föreslås att en utredningtillsätts i syfte att skapa en motsvarighet till för infrastrukturenpå teleområdet, ett . Därmed kan politiskt ansvar ochsamhällsägande för maximal tillgänglighet förenas med stor frihet att användadenna teknologi. Staten bör därför enligt motionerna aktivera sitt ägande i och inte sälja ut strategiska tillgångar till privataintressen.I motion 1997/98:T213 (kd) framhålls att avregleringen av telemarknaden hargett en rad positiva samhällseffekter.Telias medieverksamhetEnligt motion 1996/97:T802 (fp) verkar det som om , utan beslut frånriksdag eller regering, gjort eller håller på att göra viktiga vägval. Inom af-färsområdet infomedia bygger man genom en rad dotterbolag upp enomfattande medieverksamhet. Grundtanken i Telias mediesatsning tycks vara vill åstadkomma en vertikal integration, dvs. att ägandet av kablar skallkompletteras med en omfattande verksamhet som fyller kablarna med innehåll.Telias expansion på medieområdet innebär att ett nytt och dominerande statligtmediebolag håller på att växa fram. Motionärerna anser att denna utveckling ärmycket oroande från principiella utgångspunkter. har genom sin omfattandemediesatsning fått en olycklig dubbelroll. Ur yttrandefrihetssynpunkt är detytterst vanskligt med statlig styrning av vilken information som skallförmedlas. Genom sin storlek riskerar att få en sådan dominans attmångfalden hotas. Satsningen innebär också ett stort risktagande med statligamedel eftersom konkurrensen är mycket hård och branschen mycket dynamisk. Medhänvisning till det anförda föreslås att Telias medieverksamhet försäljs elleravvecklas.NätutbyggnadI motion 1997/98:T217 (s) framhålls att hela landet måste få tillgångtill teleförbindelser som klarar att överföra stora datamängder med höghastighet, s.k. bredbandsnät.I motion 1997/98:T1 (s) anges att man, förutom företagsekonomiska överväganden,bör göra samhällsekonomiska överväganden vid nätuppbyggnaden för IT.I motion 1997/98:Ju218 (m) behandlas täckningskraven för mobiltelefoni. Enligtmotionen försvåras den polisiära verksamheten i av attmobiltelefonnätet inte är utbyggt i länets nordvästra hörn.I motionerna 1996/97:T202, 1996/97:T916, 1997/98:T221, 1997/98:T8071997/98:T809 och 1997/98:A460 (alla c) framhålls att tillgången till god ochlikvärdig service i hela landet är en förutsättning för att hela skallkunna utvecklas. Begreppet bastelefoni föreslås därför breddas och innefattakommunikation med ISDN-kapacitet eller motsvarande. Vidare framhålls att kom-mande tjänster som ADSL måste bli tillgängliga i hela landet. Infor-mationsteknikens utbyggnad bör vara ett av huvudmålen på kommunika-tionsområdet. Regeringen bör mot denna bakgrund noga följa Telias engagemangför att sprida den modernaste tekniken över hela landet.I motionerna 1996/97:A430 och 1997/98:A457 (båda mp) framhålls att enmodernisering av telenätet bör påskyndas i glesbygden. Som bakgrund anges atttelenätet blir en alltmer betydelsefull kommunikationsväg. Många tjänsterlevereras via telenätet. Bra kvalitet och billiga tjänster på telenätet blirdärmed en allt viktigare konkurrensfaktor. Stora delar av har enbetydande nackdel på kommunikationsområdet jämfört med vad som gäller iStockholm. AXE-systemet är exempelvis i det närmaste helt utbyggt i ,medan bara hälften av hushållen på flera ställen i övriga landet har tillgångtill systemet.PrissättningI motion 1997/98:T217 (s) framhålls att staten bör verka för att teletaxorna sålångt möjligt görs avståndsoberoende.I motionerna 1997/98:T807, 1996/97:T916, 1997/98:A460 och 1997/98: N247 (allac) framhålls att en snabb utbyggnad av den elektroniska infra-strukturen måsteprioriteras. Därmed ges nya och spännande förutsättningar för en offensivutveckling. Denna utveckling måste understödjas med åtgärder som ytterligareförbättrar tillgängligheten för alla på lika villkor. Anslutningsavgiften förISDN eller motsvarande bör vara densamma över hela landet. Det är därvidviktigt att alla på telemarknaden verksamma aktörer solidariskt svarar förfinansieringen av ISDN-nätet. Vidare framhålls Telias ansvar för att en likvär-dig prissättning kan upprätthållas på tele- och kommunikationstjänster i helalandet.DistanscentralerI motion 1997/98:T815 (c) föreslås att en utbyggnad av distansarbetscentralerstimuleras. Distanscentraler skall vara centrum där människor med distansarbetefår möjlighet att koppla upp sig till olika databaser, arbeta och träffas.Enligt motionären kan detta få särskild betydelse för landsbygdens utveckling.Mot denna bakgrund bör försök göras för att främja uppbyggnaden avdistanscentraler.DomännamnI motion 1997/98:T912 (v) anges att reglerna för utdelning av domänadresser påInternet är odemokratiska och missgynnar bl.a. organisationer. Mot dennabakgrund föreslås en ändring så att det blir demokratiska och inte ekonomiskafaktorer som avgör vem som skall få adressmässiga fördelar.I motion 1997/98:T911 (kd) efterlyses en demokratisk kontroll övertilldelningen av domännamn. En utredning bör därför tillsättas för att se vil-ken myndighet som lämpligen bör ansvara för namnfrågan.6.2 Utskottets ställningstagandeMarknads- och regleringsfrågorMed anledning av de motionsyrkanden som väckts om bl.a. regleringen avinfrastrukturen på teleområdet och inrättandet av ett statligt databanverk villutskottet erinra om att infrastrukturen på kommunikationsområdet enligt dennationella IT-strategin skall utvecklas till väl fungerande allmännaplattformar för att stödja produktion, konsumtion, rekreation m.m. ochutveckling av nya tjänster. Målet är att erbjuda telekommunikationer som geranvändarna mångfald och valfrihet. Telekommunikationerna skall också bidra tillregional balans och ett effektivt resursutnyttjande i samhället.I enlighet med handlingsprogrammet har telelagen förändrats(prop. 1996/97:61, bet. 1996/97:TU5, rskr. 1996/97:201). att förtydliga de telepolitiska målen, att göra lagstiftningen mera kon-kurrensneutral samt att anpassa den till inför liberaliseringenav telemarknaderna inom EU . I sammanhanget kan vidare nämnas attutskottet i sitt av godkända betänkande förutsatte att regeringenbedriver ett omsorgsfullt arbete med uppföljning och utvärdering och förriksdagen redovisar sina slutsatser härav.Av den resultatbedömming som regeringen redovisar i budgetpro-positionen förår 1998 framgår att har en tätposition på telemark-naden. Det gällersåväl telefontäthet som tillgång till mobiltelefoni. Samtals-priserna ärsamtidigt bland världens lägsta. Även andra serviceindikatorer visar attSverige har en ledande position i världen. Till detta kommer en mycket snabbteknikutbyggnad som innebär att alla hushåll kan erbjudasbredbandskommunikation. Utskottet vill vidare fästa uppmärk-samhet på attmarknaden på telekommunikationsområdet har stabiliserats geomatt flera avtal träffats om samtrafik mellan tele-operatörerna.Samtrafikpriserna har sjunkit väsentligt i pris. Vidare kan nämnasatt investeringar har påbörjats i med konkurrerande upp-kopplingsnät.Enligt utskottets mening finns det mot denna bakgrund inte skäl att omprövaden grundläggande marknadsregleringen på kommunikations-området. Det betyderatt konkurrensen även fortsättningsvis bör betraktas som ett viktigt medel föratt uppfylla de telepolitiska målen. Samma villkor och samma förutsättningarbör gälla för alla operatörer. Inriktningen bör vara att uppnå en välfungerande marknadssituation som gör det möjligt att utnyttjatelekommunikationer på ett aktivt sätt för att skapa tillväxt ochsysselsättning, utveckla välfärdssamhället och öka medborgarnas livskvalitet.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motionerna 1997/98:T202(m), 1997/98:T213 (kd), 1997/98:T912 (v) och 1997/98:Fi209 (v) i nu behandladedelar inte bör föranleda någon åtgärd från sida. Dessa yrkandenavstyrks följaktligen.Telias medieverksamhetTeknikutvecklingen på IT-området innebär att skillnaderna mellan olika formerav tele-, data- och massmediekommunikation minskar. Denna utveckling, som harfått benämningen konvergens, påverkar naturligtvis även de olika branschernainom medie- och telekommunikationsområdet. Den internationella utvecklingen påteleområdet gör att många teleoperatörer väljer att utvidga sina verksamhetertill närliggande affärsområden. Denna verksamhetsförändring betraktas somaffärsmässigt nödvändig och som en förutsättning för att olika moderna IT-tjänster skall kunna införas.Av regeringens skrivelse framgår att, mot bl.a. denna bakgrund, en särskildutredare har tillkallats för att se över behovet av samordnad lagstiftning förradio, TV och televerksamhet. Av utredarens direktiv framgår bl.a. att enprövning skall göras av om det behövs ytterligare lagstiftning för attsäkerställa yttrandefrihet, tillgänglighet och mångfald inom området förelektroniska informationstjänster samt för att motverka skadliga konkurrens-begränsningar (dir. 1997:95).Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 1996/97:T802 (fp)i nu behandlad del.NätutbyggnadGrunden för en ökad IT-användning i samhället är en god infrastruktur. Detbetyder att den fysiska infrastrukturen är av strategisk betydelse för vilketgenomslag olika tillämpningar av informationstekniken kan få i samhället.Utskottet delar därmed den grundsyn som kommer till uttryck i motionerna,nämligen att tillgången till effektiva och moderna telekommunikationer utgör enviktig förutsättning för möjligheterna att uppnå en positiv regionalutveckling. Genom en väl utnyttjad informationsteknik kan hela vårt landutvecklas.När det gäller planerna för den fortsatta utbyggnaden av tele- och datasystemetkan nämnas att AXE-systemet nu tillhandahålls inom alla telestationsområden medmer än 2 000 abonnenter. De som /1997 inte hade tillgångtill motsvarar i absoluta tal ca 350 000 personer. planerar att AXEskall vara fullständigt utbyggt . är det iprincip möjligt att ansluta sig till ISDN inom alla riktnummerområden. 1998 beräknas samtliga kunder kunna erbjudas ISDN.Vidare har inlett ett arbete med att etablera en nationellbredbandsstruktur. Detta sker dels genom att kabel-TV-näten digitaliseras, delsgenom att kapaciteten i kopparnätet ökas med hjälp av ADSL-teknik och annan nyteknik. För kunderna innebär bredbandssatsningen inte bara ökad kapacitet utanäven tillgång till interaktiva tjänster, såsom utvecklat hemarbete ochhöghastighetsanslutning till Internet. Denna satsning kommer enligt attinnebära att av landets hushåll har tillgång tillbredbandstjänster. Dessa hushåll kan då få kommunikationsmöjligheter som vidaöverträffar dem som är möjliga via låghastighetsmodem eller vanlig ISDN-anslutning.Även utvecklingen på mobiltelefonområdet går snabbt. Enligt täckningskravenför GSM-operatörerna skall tillståndshavaren vid utgången av i huvudsakha täckt minst de vägar i som klassats som Europavägar samt tätortermed mer än 10 000 invånare. För systemet NMT gäller att täckningen, med någrafå undantag, skall vara landsomfattande. Mot bakgrund av den expansiva ochkonkurrensutsatta marknaden för mobiltelefoni sker en fortsatt utbyggnad somgör att den geografiska täckningen blir allt bättre.Enligt utskottets mening utgör telekommunikationerna en väsentlig del avlandets infrastruktur. Det är därför nödvändigt att se till att landets alladelar har tillgång till en god teleservice. Av de telepolitiska målen följerockså att utvecklingen mot ett ?rundare ? skall fortsätta.Beträffande de synpunkter som framförs i motionerna om en utvidgning avbegrepppet bastelefoni, dvs. vad som enligt telelagen skall inräknas som engrundläggande samhällstjänst, vill utskottet framhålla att telemarknaden ärföränderlig. Den tekniska utvecklingen driver ständigt fram nya och bättreprodukter. Fler aktörer på marknaden sätter press på priserna och tvingar framnytänkande. En ökad internationalisering innebär också att telekom-munikationerna är nationella utan globala. Av dessa skäl är detsvårt att låsa definitionen av vilka tjänster som skallingå i telelagens begrepp samhällsomfattande.Utskottet har inget att erinra mot den nuvarande definitionen avsamhällsomfattande tjänster. Den överensstämmer också med den definition somgjorts inom EU. Utskottet menar således att konsumenternas grund-läggande behovav teletjänster därmed kan tillgodoses. Den snabba tekniska utvecklingen gördet dock nödvändigt att fortlöpande se över vilka tjänster som skall ingå ibegreppet samhällsomfattande tjänster.