bet · GK01JoU11 · 1997-03-18 00:00:00 — Som framgår av skrivelsenhar statliga myndigheter ett grundläggande miljöansvar för sin verksamhetenligt verksförordningen.Utskottet delar i stor utsträckning slutsatserna i motion Jo737 yrkande 4angående de nationella miljömålen, nämligen att de vidtagnaåtgärderna i många fall inte är tillräckliga och att målen måste få störregenomslagskraft i alla politiska beslut. I denna fråga hänvisar utskottet tilluttalandena ovan i anslutning till uppdrag att se över denationella miljömålen som underlag för den miljöpolitiska propositionen våren1998. Uppdraget skall redovisas . Utskottet fårsåledes anledning att återkomma till denna viktiga och för miljövårdengrundläggande fråga i annat sammanhang och föreslår att motionen nu lämnasutan åtgärd i denna del. I enlighet härmed bör även yrkande 3 i motionenavslås.Som framgår av skrivelsen (s. 39) har i uppdrag attupprätta ett tioårigt program för översyn av industrins utsläppsvillkor. Måletför programmet är att det för varje miljöstörande anläggning skall finnasmoderna och ändamålsenliga villkor. har lämnat enlägesrapport om prövningen (rapport 4587). Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motion Jo19 yrkande 4 om skärpt kontroll av industrinsutsläpp, oanmälda besök m.m. Liknande frågor tas upp i mp-motionen Ju926yrkande 15. Vad beträffar kravet på oanmälda tillsynsbesök vill utskotteterinra om att det ankommer på vederbörande tillsynsmyndighet att bestämma idetalj hur tillsynen skall utformas. medverkan krävs endast i frågaom lagbestämmelser som ger tillsynsmyndigheterna rätt till tillträde tilllokaler för miljöfarlig verksamhet m.m. (se 42 § miljöskyddslagen). Utskottetvill särskilt framhålla att ett oanmält tillsynsbesök på t.ex. en störrefabriksanläggning kan bli svårt eller rentav omöjligt att genomföra på ettmeningsfullt sätt eftersom kontrollen förutsätter att normaladriftsförhållanden råder och berörda driftsledare är närvarande ochtillhandahåller journaler och miljörapporter m.m. Det är således utskottetsbestämda uppfattning att inte bör ställa upp något generellt krav påatt alla tillsynsbesök görs utan föregående anmälan. Dessa beslut måste fattasav vederbörande tillsynsmyndighet på grundval av en bedömning i varje enskiltfall.Av skrivelsen framgår att arbetat med olikaekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. Utskottet utgår från att de fortsattaövervägandena i dessa frågor görs på grundval av bl.a.Skatteväxlingskommitténs förslag (SOU 1997:11). I enlighet härmed avstyrkerutskottet motion Jo737 yrkande 6.Enligt uppgift i skrivelsen (s. 9) pågår ett arbete med miljöjusteradenationalräkenskaper vid och . Enrapport om arbetet skall lämnas . driver också på planerade förslag om gröna räkenskaper. Detta arbete ligger ilinje med förslagen i kd-motionen Jo714 yrkande 1, och motionen avstyrks idenna del. Vidare vill utskottet framhålla att frågan om internalisering avmiljökostnader behandlades både i skr. 1996/97:2 (s. 28) och i den nuaktuella skrivelsen (s. 8). Med hänvisning härtill avstyrks även yrkande 4 imotionen.I två motioner, Jo762 och Jo772, understryks behovet av en enhetlig ochkorrekt miljöinformation och en vetenskapligt korrekt officiellmiljöstatistik. Motionerna tar främst sikte på de delvis motstridiga uppgiftersom förekommit angående utsläppen av kväveoxid m.m. från vägtrafiken.Utskottet erinrar om att är ansvarig myndighet förstatistiken inom områdena miljövård och naturresurshushållning enligtförordningen (1992:1668) om den officiella statistiken. För att uppnå ensamsyn om utsläppen och en beräkningsmodell som kunde accepteras av allaberörda intressenter uppdrog åt att utveckla en ny beräkningsmodell.Beräkningarna enligt denna modell har redovisats av verket, och verketämnar följa beräkningsmodellen i fortsättningen. Motionerna påkallar såledesingen ytterligare åtgärd.Agenda 21Utskottet har beslutat behandla följande motioner om Agenda 21-arbetet på ettförenklat sätt, nämligen Jo17 yrkande 5, L708 yrkande 11, Jo727 yrkandena 16och 17 samt Jo758 yrkandena 1 och 2. Liknande frågor behandlades underföregående (1995/96:JoU17). Vidare innehåller skrivelsen en mycketutförlig redovisning av Agenda 21-arbetet på olika nivåer (s. 74 f.). skall bl.a. medverka i utarbetandet av Sverigesrapport till FN:s extra generalförsamling om hållbar utveckling till år 1997.I anslutning till motion L708 bör tilläggas att det inte existerar någottjugofemte generaldirektorat i EU för Agenda 21-frågor. Med hänvisning tilldet anförda avstyrks motionerna i berörda delar.Miljöbalksarbetet och miljölagstiftningen i övrigtMotionernaSamtliga partier har under allmänna motionstiden väckt motioner ommiljöbalksarbetet och om annan lagstiftning som kan förväntas ingå i ett avregeringen aviserat förslag om miljöbalk. Motionerna redovisas översiktligtnedan.I Moderata samlingspartiets motioner yrkas bl.a. att äganderätten ej fårurholkas i , att staten ej skall detaljreglera utan skaparättsregler och institutioner som gör att miljöproblemen löses smidigt, attmiljölagstiftningen skärps och sanktionssystemet effektiviseras, att reglernaför intrångsersättning ej begränsas och att regeringen lägger fram förslag omhandel med utsläppsrätter (Jo722 yrkandena 2-6). I motion Jo236 yrkande 14föreslås ett tillkännagivande att allemansrätten ej får utnyttjas ikommersiellt syfte.I motion Jo727 yrkas att regelverket för kretsloppsanpassningoch producentansvar samlas i en kretsloppslag som ingår i , attregeringen redovisar hur EU:s miljödirektiv införlivats i svensk lagstiftning,att lagförslag framläggs angående förorenarens ansvar förmarksanering, att kärntekniklagen och strålskyddslagen ingår i ochatt en miljöombudsman inrättas (yrkandena 3, 15, 33, 35, 38 och 43).Enligt motion Bo518 yrkande 2 (c) bör strandskyddet i naturvårdslagendifferentieras så att det blir större möjligheter att bygga vid vatten i t.ex.glesbygdsområden där tillgången på sjöar och vattendrag är riklig.Folkpartiet yrkar i motion Jo759 att lagstiftningen angående tillstånd ochomprövning av miljöfarlig verksamhet skärps, att förslag framläggs ommarkägarens ansvar för föroreningar, att konsekvenserna av regeringsformen 2kap. 18 § för markägaransvar och naturvård utreds, att gör ettuttalande om grunderna för en samlad miljölagstiftning enligt motionen, atteffektiva miljökvalitetsnormer införs och att försöksverksamhet medutsläppsrätter inleds (yrkandena 11, 12, 25, 26 och 30).I motion Jo793 yrkande 1 föreslås att regeringen lägger framförslag om att olika näringssektorer tar ekonomiskt ansvar för markskador somrespektive näring orsakat. Arbetet med bör ses över även ur dettaperspektiv.I motioner Jo726 (yrkandena 3 och 4) och Jo738 (yrkande 18)framhålls behovet av att kommer att innehålla verkningsfullaåtgärder mot oljeutsläpp. Enligt den förstnämnda motionen börMiljöbalksutredningen erhålla utvidgade direktiv angående straffrättsligamöjligheter att komma till rätta med föroreningar. Vidare bör utredasom företagsbot kan användas på miljöområdet. Enligt motion Ju926 bör tillståndoch villkor för miljöfarlig verksamhet klart formuleras. Det skall klartframgå av förarbetena till miljölagarna hur dessa skall tillämpas (yrkandena 2och 8). I motion Jo717 (mp) yrkas att skyldigheten att sanera miljöskadad markklarläggs och att rättsläget återställs i . Enligt motion Jo719yrkande 2 (mp) behövs en koppling mellan åtgärdsprogram och miljömål imiljöbalken. I partimotionen Jo304 (mp) yrkas att 41 § naturvårdslagen ändrasså att det går att besluta om interimistiskt skydd för biotoper (yrkande 28).Enligt yrkande 33 bör orden ?berörd del? i 26 § naturvårdslagen strykas medomedelbar verkan. I mp-motionerna Jo720 yrkande 1 och Jo797 yrkande 13föreslås en skärpning av 16 § naturvårdslagen som innebär förbud mot att inomstrandskyddsområde utföra anläggning eller åtgärd som kan skada godalivsvillkor för växt- och djurlivet.Två s-motioner, Jo782 och Jo792, tar upp miljöskadeförsäkringen. Imotionerna framhålls behovet av en översyn respektive ett nytt försäkringssy-stem för miljöskador.Enligt motion Jo779 yrkande 3 (kd) bör miljökvalitetsnormer kunna avse ävenbiologisk mångfald. I yrkande 12 föreslås ett skärpt skydd för fridlystaarters habitat i naturvårdslagen.Utskottets övervägandenUtskottet har beslutat behandla ovanstående motioner om miljöbalksarbetet påett förenklat sätt. Huvudskälet till utskottets ställningstagande är attregeringens arbete med en lagrådsremiss med förslag till miljöbalk befinnersig i slutfasen. Enligt uppgift planerar regeringen att lägga fram enproposition i ämnet . Om i detta läge skullefatta beslut som berör grunddragen i utformning och omfattningfinns risk för att arbetet allvarligt försenas. De frågor som behöverövervägas ytterligare får tas upp till förnyad prövning i samband medutskottets beredning av miljöbalksförslaget och de motioner som då kommer attföreligga.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet samtliga motionsyrkandensom redovisas i detta avsnitt.Energi och luftföroreningar, m.m.SkrivelsenTvå huvudavsnitt i skrivelsen berör den svenska och globala klimatstrateginsamt utsläppen av koldioxid och övriga luftföroreningar. Under rubrikenKommunikationer (s. 11 f.) anför regeringen sammanfattningsvis att arbetet medatt begränsa trafikens miljöpåverkan måste drivas vidare på ett kraftfulltsätt. Luftföroreningarna från transportsektorn bidrar till såväl globala somregionala och lokala miljöproblem. Vidare leder infrastrukturens markbehovtill intrång och barriäreffekter i natur- och kulturlandskapen.Åtgärder för att skapa ett miljöanpassat transportsystem kräver effektivastyrmedel. Det gäller krav på fordon, fartyg och flygplan och på bränslen,överenskommelser om reducerad bränsleförbrukning, krav påmiljökonsekvensbeskrivningar på systemnivå vid utveckling av infrastrukturen,en ökad användning av ekonomiska styrmedel och en förbättradkonsumentinformation m.m. Regeringen erinrar om att projektet miljöanpassattransportsystem (MaTs) resulterat i en slutrapport tillKommunikationskommittén (SNV rapport 4638). avser regeringenlägga fram en proposition med förslag till ett nytt trafikpolitiskt beslut.Ett av huvudsyftena med arbete är att lämna underlagtill en proposition som kan främja transportsystemets miljöanpassning.Under huvudrubriken anför regeringen bl.a. följande.All användning och tillförsel av energi innebär miljöpåverkan. påverkan på klimatet, försurning och katastrofrisker.Utsläpp av koldioxid, som är den viktigaste klimatpåverkande gasen, härrörtill övervägande del från förbränning av fossila bränslen. Detta innebär atten verkningsfull strategi för begränsning av koldioxidutsläppen måste inriktaspå energianvändningen. Förbränning ger även upphov till utsläpp av svavel- ochkväveföreningar, vilket är en grundläggande orsak till försurning.Sveriges energisystem har blivit mer effektivt och utsläppenav luftföroreningar har minskat avsevärt. En fortsatt utveckling ochomställning av energisystemet är dock nödvändig för att ytterligare minskadess negativa miljöeffekter. Förutom en vidareutveckling av de nationellastyrmedlen krävs en internationell samordning för att åtgärda miljöproblem avregional och global karaktär.För att åtgärda problemen är det bl.a. viktigt- att driver på i arbetet med att formulera EU:s klimatstrategi.Syftet med arbetet bör vara att ett protokoll till kanantas innehållande bindande åtaganden om begränsningar avutsläpp och gemensamma åtgärder för att minska dessa utsläpp- att agerar pådrivande för att arbetet med EU:s försurningsstrategislutförs, i syfte att utsläppen av försurande ämnen inom EU kan minskas tillden kritiska belastningsnivån- att ytterligare åtgärder vidtas för att minska svenska utsläpp av försurandeämnen.MotionernaSom utskottet anfört inledningsvis innehåller flera av följdmotionernasynpunkter på energiöverenskommelsen mellan Socialdemokraterna, . I motion Jo20 (m) påpekas att en förtida avveckling avkärnkraften kommer att öka behovet av fossila bränslen. Koldioxidutsläppen kanbefaras öka med . Enligt motionen bordeskrivelsen ha innehållit en redovisning av de miljömässiga effekterna avöverenskommelsen. Regeringen bör återkomma med en redovisning till riksdagenav hur avvecklingen av två reaktorer kommer att påverka de svenskakoldioxidutsläppen och den svenska klimatpolitiken. Regeringen bör ocksåredovisa hur utvecklingen påverkar nedfallet av försurande ämnen i Sverigesamt om en ökning av nedfallet i ökar behovet av kalkningsinsatser.I motion Jo722 (m) yrkande 10 förordas en skärpning av det svenskakoldioxidmålet.Också i motion Jo18 (fp) yrkande 1 framförs kritik mot skrivelsen i de delarsom gäller energiöverenskommelsen och dess effekter på koldioxidutsläppen.Enligt motionen har regeringen inom tre områden svikit sitt ansvar somindustriland att bidra till den globala minskningen av koldioxidutsläppen. Detgäller energin, miljöskatterna i EU och beskattningen av förmånsbilar.Motionärerna yrkar att även i fortsättningen skall prioriterakoldioxidmålet i sitt fortsatta arbete i såväl nationella som internationellasammanhang.Enligt motion Jo759 (fp) yrkande 2 bör verka för en nationell per-capita-princip för godtagbara koldioxidutsläpp. Det innebär att skäligautsläppsnivåer beräknas efter antalet invånare i varje land och inte efternågot annat mått, som t.ex. BNP.I motion T225 (v) yrkande 4 understryks, med syftning särskilt påtrafiksektorns utsläpp, att koldioxidmålet måste uppfyllas. I yrkande 14föreslås att statliga institutioner skall miljöanpassa sina kommunikationergenom en utsläppsbubbla för koldioxid för varje institution. Enligt motionJo17 (v) yrkande 1 behövs det tydliga politiska och ekonomiska styrmedel föratt energiomställningen skall komma i gång.I motion Jo16 (kd) yrkandena 1 och 2 anförs att inte får sänkaambitionerna vad gäller uppsatta miljömål. Motionärerna hänvisar bl.a. till deglobala konsekvenserna av ökade koldioxidutsläpp och den s.k. växthuseffekten.Ett nationellt klimatpolitiskt handlingsprogram bör upprättas för att hejdakoldioxidutsläppen och snabbt minska omfattningen av dessa utsläpp. Ettliknande yrkande framförs i kd-motionen Jo708.Enligt motion Jo19 (mp) är det en brist att regeringen redovisar ut-släppsnivåer och naturresursuttag på ett nationellt plan. Vårt miljöutrymme iett globalt perspektiv måste dock bedömas på individuell nivå. En redovisningper capita skulle ge en riktigare bild av de svenska utsläppen. Om man t.ex.gör en redovisning per capita av koldioxidutsläppen ligger pånågonstans mellan 33:e och 36:e plats i världen. bör som nation iframtiden även redovisa miljöbelastningen per capita och jämföra detta medjordens övriga befolkning. Regeringen bör även nationellt verka för dennaprincip (yrkandena 1 och 2).Utskottets övervägandenUtskottet vill inledningsvis framhålla att regeringen lämnat en utförligredogörelse angående energisystemets miljöpåverkan, riktlinjerna förenergipolitiken och klimatstrategin för energiområdet (skr. s. 33 f.).Utskottet vill vidare understryka att beslutade omriktlinjer för den svenska klimatpolitiken och därvid lade fast den nationellastrategin att koldioxidutsläppen från fossila bränslen skall stabiliseras på1990 års nivå för att därefter minska (1992/93:JoU19 mom. 2). Enändring av denna klimatstrategi förutsätter från statsrättslig synpunkt attriksdagen fattar ett nytt beslut med en annan inriktning än den som gäller.Miljöministern har muntligt informerat utskottet om deöverläggningar som pågår inom EU i klimatfrågan. Därvid har det framgått attde åtaganden som kommer att göra inom ramen för EU-arbetet inteinnebär att den av beslutade målsättningen skall frångås ellermodifieras. Samma besked har lämnats vid en interpellationsdebatt den 6 mars1997. I svaret finns också en redovisning av och hurreduktionen av växthusgaser är avsedd att fördelas mellan medlemsstaterna(prot. 1996/97:74).Av skrivelsen framgår i övrigt att arbetet med klimatfrågorna drivs bådeinom EU och som förberedelse för FN:s klimatkonventions nästa partsmöte. Enutgångspunkt för den svenska klimatstrategin är att klimatpolitiken börutformas i ett internationellt perspektiv och innefatta ett aktivtinternationellt arbete. Kraven på länderna bör ställas så att åtgärder kanvidtas på ett kostnadseffektivt och rättvist sätt med hänsyn tillkostnadsansvar, nuvarande utsläpp per invånare och tidigare åtgärder. I detarbete som pågår inom EU har enligt uppgift hänsyn tagits till bl.a. Sverigeslåga utsläpp av koldioxid räknat i både absoluta tal och per capita. Inomramen för FN:s konvention för klimatförändringar pågår ett arbete för attförstärka konventionen. Protokollet, som förväntas antas i Kyoto i december1997, skall innehålla såväl åtgärder som kvantitativa åtaganden omutsläppsbegränsningar för . Utskottet delarregeringens slutsats att en bedömning av de framtida utsläppen av koldioxidblir beroende av vilka antaganden som görs om den ekonomiska utvecklingen ochframtidens energisystem. Av särskild betydelse är hur en avveckling avkärnkraften genomförs. Utskottet vill också här hänvisa tillRegeringskansliets publicerade skrift , med titeln mot ett ekologiskt uthålligt energisystem. Enligtdenna syftar överenskommelsen till att bereda vägen för ett energisystem sombygger på förnybara, helst inhemska energikällor och med det också få nedutsläppen.Utskottet anser inte att det i detta läge finns anledning för attupprepa eller precisera tidigare ställningstaganden angåendekoldioxidutsläppen och inriktningen av klimatpolitiken. Det får vidareförutsättas att fortsatta överväganden kommer att göras i samband med denenergipolitiska propositionen. Med det anförda avstyrks motionerna Jo16yrkandena 1 och 2, Jo18 yrkande 1, Jo20 yrkande 1, Jo708, Jo722 yrkande 10 ochT225 yrkande 4.I anslutning till yrkande 14 i motion T225 hänvisar utskottet tillredovisningen i det föregående angående miljöledningssystem istatsförvaltningen m.m. Dessa system innebär att myndigheterna i sinupphandlingsverksamhet kan prioritera miljöanpassade varor och tjänster, ochsåledes även resor och transporter. Motionen avstyrks i denna del.Utskottet har erfarit att regeringen i internationella sammanhang verkar föratt beräkningar angående vissa utsläpp skall ske efter en per capita-princip.Som framgår av skrivelsen anser regeringen att kraven på länderna bör ställasså att åtgärderna kan vidtas på ett kostnadseffektivt och rättvist sätt medhänsyn till kostnadsansvar, nuvarande utsläpp per invånare och tidigareåtgärder. Detta överensstämmer i huvudsak eller delvis med synpunkterna imotionerna Jo19 yrkandena 1 och 2 och Jo759 yrkande 2. Någon särskild åtgärdmed anledning av dessa yrkanden är ej nödvändig.Utskottet kan instämma i det tämligen allmänt hållna yrkandet i motion Jo17att det behövs tydliga politiska och ekonomiska styrmedel för attenergiomställningen skall komma i gång. Som framgår av skrivelsen ärregeringen medveten om behovet av en vidareutveckling av de nationellastyrmedlen. I energiöverenskommelsen, där även deltagit, harockså framhållits vikten av hushållning med energi och ekonomiskt stöd tillvissa omställningsåtgärder m.m. Yrkande 1 i motionen bör anses tillgodosettmed det anförda.Utskottet är inte berett att nu föreslå någon särskild redovisning medavseende på effekterna av försurningen och kalkningsinsatserna. I betänkande1996/97:JoU2 finns uppgifter om uppdrag att utarbeta en planför kalkningsverksamheten, som skall redovisas . Iavvaktan på denna redovisning och resultatet av det fortsatta arbetet medbl.a. bör motion Jo20 yrkande 2 inte föranleda någonåtgärd.Biologisk mångfald m.m.MotionernaI motion Jo18 (fp) ges en utförlig redovisning av vissa frågor rörandebiologisk mångfald. Enligt motionen ger belägg för att Sverigeinte lyckats särskilt väl med det traditionella naturskyddet. harendast skyddat av landets yta, medan genomsnittet för är9,. Detta leder till en allvarlig utarmning av den biologiska mångfalden iden svenska naturen. En väsentlig del av problemen sammanhänger med attnaturskogarna avverkas i snabb takt. Det är därför en central uppgift förregeringen att se över skyddet av biologiskt rika skogsmarker, men under tidenmåste det avsättas resurser för att myndigheterna skall kunna lösa in deskyddsvärda markområdena. Motionärerna påpekar den motsägelse som ligger i attregeringen kan diskutera gigantiska byggprojekt i miljöns namn men inte värnaunika, hotade naturskogar (yrkande 2).Också i motion Jo19 (mp) diskuteras problemen med utrotningshotade arter ochhoten mot variation och genetisk mångfald. I den årliga miljöredovisningenborde biologisk mångfald utgöra ett eget kapitel, inte som kommentarerinom olika områden. I det kapitlet bör hotade biotoper och arter liksomplanerade åtgärder redovisas. Där borde också finnas en redogörelse för dagenssituation i andra biotoper än de akut hotade. Jakten i borde ibetydligt större utsträckning baseras på en inventering av de arter man villjaga. På fiskets område bör aktivt verka för att fisket av lax påblandade bestånd upphör i och gå före genom att utnyttja den kvotlandet får till fiske utefter . Motionen innehåller också enredogörelse för tidigare lagda mp-yrkanden angående bevarande av urskogar,myrar, älvar och inrättande av reservat. Vidare kritiseras gällandebestämmelser i och EU angående traditionella köksväxtsorter m.m. Bl.a.framhålls att kravet på sortdokumentation och certifiering är mycketkostnadskrävande och tenderar att slå ut de små företagen. Regeringen bör setill att det lämnas dispens i från för gamla traditionellasorter. bör verka för att motsvarande gäller inom EU (yrkandena12-16).Utskottets övervägandenI de två tidigare miljöredovisningarna har biologisk mångfald och naturskyddredovisats i särskilda avsnitt. I årets skrivelse finns information ombiologisk mångfald i huvudsak intagen under huvudrubrikerna jordbruk, fiskeoch skogsbruk. Regeringen anför bl.a. att en aktionsplan för bevarande avbiologisk mångfald inom jordbruket har presenterats av . Enutredning om växtgenetiska resurser inom jordbruket har remissbehandlats ochbereds inom . På fiskets område anförs för vid ett extra möte skall taställning till en aktionsplan för bevarandet av Östersjölaxen. En avFiskeriverket utarbetad aktionsplan för biologisk mångfald kommer att utgöraett av underlagen för en redovisning av arbetet med biologisk mångfald inomjordbruks- och fiskesektorerna som planeras bli förelagd under nästaår.Utskottet vill i sammanhanget tillägga att frågor om laxfisket ochbevarandet av den naturreproducerande laxen i även behandlades ibetänkande 1995/96:JoU4. Enligt uppgift från har förförsta gången en långsiktig aktionsplan för laxen i utarbetats avsamtliga Östersjöstater. Det långsiktiga målet för beslutär att öka bestånden av vild lax och att skapa en bättre balans mellan vildaoch odlade laxbestånd. Under möte diskuterades ävenarbetet med en för . En plan för ett långsiktigt hållbartfiske i kommer att utarbetas av Fiskerikommissionen.Under rubriken anför regeringen att det skogspolitiska beslutetför närvarande utvärderas av och . Regeringenkommer att för redovisa resultatet av utvärderingen , ivissa delar möjligen tidigare. Utskottet har i detta sammanhang erfarit attregeringen planerar att framlägga en proposition om biologisk mångfald islutet av . I förra årets miljöredovisning (s. 57) angavs attMiljövårdsberedningen fått i uppdrag att, mot bakgrund av utvärderingar gjordaav och , yttra sig över i vilken omfattningarealen skyddad produktiv skogsmark behöver utökas och föreslå olikamöjligheter och former för att åstadkomma detta (dir. 1995:167). Vidare kan nämnas att Riksdagensrevisorer framlagt en rapport angående hanteringen av skyddsvärd domänmarkefter bolagiseringen av (rapport /97:4). Rapporten haröverlämnats till Miljövårdsberedningen.Frågor om de traditionella köksväxtsorterna har av utskottet behandlats tvågånger tidigare (1994/95:JoU15 och 1995/96:JoU19).