bet · GK01KU25 · 1997-05-15 00:00:00 — hade också frågat omstatsrådet avsåg att verka för en generell översyn av agerande ifallet , och då speciellt ur demokratisk synvinkel.Ines Uusmann konstaterade i sitt svar bl.a. att är ettomfattande och komplicerat projekt att genomföra. Projektet kräver en mängdtillstånd från flera olika myndigheter. Anläggandet av Norra länkenförutsätter en god planering av . En viktig del i denna planering ärförberedelsearbeten. framhöll att de byggnadsarbeten som pågick ianslutning till just var sådana förberedelsearbeten. Dessaarbeten reglerades inte av de beslut som prövats eller var under prövning avRegeringsrätten. De omfattades inte heller av de arbetsplaner som låg påregeringens bord för prövning.Vidare uppgav att hon hade förtroende för sätt attplanera och genomföra vägprojekten inom . Det gälldeäven planeringen och genomförandet av Norra länken.Ines Uusmann uppgav också att hade sökt, och också fått, detillstånd som man skulle ha för byggnadsarbeten. De aktuella arbetstunnlarnavar inte allmänna väganläggningar. hade fått bygglov frånStadsbyggnadskontoret. Det överklagades till , kammarrätten ochRegeringsrätten, men Regeringsrätten meddelade inte prövningstillstånd.Vägverket väntade sedan med att påbörja arbetena till dess att detaljplanenför hade vunnit laga kraft. Enligt hade Vägverketvarit ?ordentligt på rätt sida om lagens råmärken?.Promemoria från KommunikationsdepartementetI en promemoria upprättad anför Kommunikationsdepartementetatt har berett statsrådet möjlighet attlämna synpunkter på vad som anförs i granskningsanmälan. Departementet villmed anledning härav för fullständighetens skull nämna att utöver den prövningav bygglov för arbetstunnlar som redogjorde för vidinterpellationsdebatten har regeringen fattat ytterligareett beslut, vilket fogats som bilaga till promemorian.Detta beslut utgörs av ett regeringsbeslut och gälleröverklagande i fråga om bygglov på vissa fastigheter inom stadsdelen . Bygglovet hade meddelats av i Stockholmskommun för tillfällig åtgärd avseende tre arbetstunnlarsamt arbetsplatsetablering (se ovan). Beslutet hade överklagats tillLänsstyrelsen i . Klaganden invände mot en arbetstunnel till denhårt trafikerade . Enligt klaganden borde transporterna av deaktuella bergmassorna ske med järnväg i stället för med bil.Länsstyrelsen beslutade att avslå överklagandet.Länsstyrelsens beslut överklagades till Kammarrätten i , som den 31maj 1996 med eget utlåtande lämnade över ärendet till regeringen för prövning.Regeringen konstaterar i sitt beslut att kammarrätteninte funnit skäl att vägra bygglov enligt 3 kap. (1987:10). Vad klaganden framfört i ärendet utgjorde enligt regeringensbedömning inte tillräckliga skäl för regeringen att med anledning avöverklagandet upphäva det aktuella bygglovet. Överklagandet skulle därföravslås.Kommunikationsdepartementet anför avslutningsvis att regeringsbeslutet varett ärende för . deltog inte iregeringssammanträdet den 10 oktober 1996.Utskottets bedömningVad gäller regeringens beslut angående detaljplan för delav konstaterar utskottet att beslutet har blivit föremål förrättsprövning i Regeringsrätten. Regeringsrätten har upphävt regeringensbeslut och visat ärendet åter till regeringen för ny behandling. Granskningeni denna del föranleder inget uttalande från utskottets sida.I granskningsanmälan har vidare gjorts gällande att somregeringen har handlagt ärendet om har i samband medarbete med arbetstunnlar m.m. på vissa fastigheter på ageratpå ett sätt som torde stå i strid med gällande rätt. Utskottet vill härviderinra om att enligt 12 kap. 1 § regeringsformen skallgranska statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Någongranskning av kan således inte komma i fråga och har heller inteföretagits. När det gäller regeringens eller enskilda statsråds befattningmed ärendet angående det bygglov som meddelats har granskningenutvisat att den inskränker sig till det ovan redovisade regeringsbeslutet den10 . Inte heller i denna del föranleder granskningen någotuttalande från utskottets sida.15. Statsrådet handläggning av visst utlänningsärendeÄrendetAyhan Sabuncu, som är född , kom till från ochbeviljades permanent uppehållstillstånd 1987. Han lider av en svårmuskelsjukdom, som medför att han är i behov av stöd och hjälp. I togshan om hand av sin kusin och dennes , som uppgav sigvara hans föräldrar.I december 1994 reste makarna samt deras tvåminderåriga barn in i och ansökte om uppehållstillstånd på grund avanknytning till en här bosatt son, . avslogansökningarna och meddelade beslut omavvisning. Efter att makarna överklagat avvisningsbesluten fastställdeUtlänningsnämnden beslut . Makarna lämnadeden in en s.k. ny ansökan till och yrkadesamtidigt att verkställigheten av avvisningsbeslutet skulle avbrytas.Utlänningsnämnden avslog sistnämnda yrkande . Ärendetöverlämnades till regeringen den 5 augusti 1996.Den 13 augusti 1996 medverkade statsrådet i TV-programmet?Britt-Marie ? På en fråga frånprogramledaren om föräldrar skulle få stanna i svaradePierre : ?Jag menar att den här pojken som fick uppehållstillstånd förmånga år sedan, han måste ha sina föräldrar här?. På en följande fråga frånprogramledaren om föräldrarna skulle få uppehållstillstånd svarade :?Föräldrarna kommer att få uppehållstillstånd, menar jag. Jag skall nu gå igenom det här och jag har inte riktigt börjat med det. Men, det menar jag, ären självklar rättighet?.Dagen efter TV-programmet sände ut ett pressmeddelandedär det angavs att regeringen ännu inte fattat det formella beslutet i ärendetom familj. Vidare sades att eftersom det i den svenskafolkbokföringen fanns uppgifter om andra föräldrar än det par som ansökangäller, måste departementet klargöra de korrekta släktskapsförhållandena innanett beslut kunde fattas.Regeringen beslutade att bifalla makarna ochCicek Sabuncus ansökan om uppehållstillstånd.I en granskningsanmälan, bilaga A 13.1, har till konstitutionsutskottetsgranskning anmälts statsrådet handläggning av utlännings-ärendet rörande föräldrar.Från Statsrådsberedningen har inhämtats en promemoria, upprättad inomUtrikesdepartementet, bilaga A 13.2. Utskottet har vidare från SverigesTelevision inhämtat en videoinspelning av det i TV2 sändaTV-programmet ?Britt-Marie ?.Promemoria från UtrikesdepartementetNär det gäller handläggningen av ärendet i anförUtrikesdepartementet att ärendet överlämnades av tillregeringen . beslutade statsrådet att inhibera verkställigheten av avvisningsbeslutet. Därefterbeviljade familjen rättshjälp genomoffentligt biträde. Ärendet föredrogs för statsrådet den 20augusti 1996. beslutade regeringen att bifalla den nyaansökningen. Av regeringens beslut framgår att regeringen ansåg att det skullestrida mot humanitetens krav att verkställa beslutet om avvisning rörandeAyhan Sabuncus föräldrar. Familjemedlemmarna beviljades i och med beslutetpermanenta uppehållstillstånd i Sverige.Utrikesdepartementet anför vidare att i programmet ?Britt-Marie ?den 13 augusti 1996 fick en direkt fråga om pojken AyhanSabuncu. Han svarade då med hänvisning till det aktuella fallet: Jag menar attdet är klart att pojken som fick uppehållstillstånd för så många år sedanmåste få ha sina föräldrar här. Det är en självklar rättighet.Motstridiga uppgifter förekom dock enligt departementet beträffande vilkasom var föräldrar. För att kunna fatta beslut i ärendet var detnödvändigt att fastställa vilka föräldrarna var. Detta informerades familjenom vid ett möte på . I ärendet fanns enDNA-test som talade för att makarna var Ayhansbiologiska föräldrar. I ärendet fanns emellertid också ett brev ställt tillförsäkringskassan, daterat och som kom in till departementetden . I brevet intygar Ayhans kusin att han är fartill . och hans fru var folkbokförda somAyhans föräldrar. I personbevis utställt uppges dock attZübeyit och är föräldrar till . Enligt departementet ansågsfrågan därmed tillräckligt klarlagd för att regeringen skulle kunna fattabeslut i ärendet.Utskottets bedömningGranskningen föranleder inget uttalande från utskottets sida.16. Extra utbetalning till utrikesförvaltningens anställdaBakgrundUtrikesminister beslutade att en bonusskulle utgå med decemberlönen till samtliga UD-anställda som var i tjänst den1 och som fortfarande var det . Bonusen uppgicktill för heltidsanställda och skulle, enligt ett brev frånutrikesministern till personalen , uppfattas som ?etterkännande och ett tack för gedigna insatser idepartementets inre historia?. Utrikesministern syftade med denna formuleringpå att det skett en övergång till en nyorganisation för UD och hon ansåg i brevet att denna organisationsförändringinneburit ett tungt arbete och många förändringar för utrikesförvaltningensanställda.AnmälanI en granskningsanmälan bilaga A 14.1 har begärts att konstitutionsutskottetgranskar om utdelningen av lönebonusen till UD:s personal skett på etttillbörligt sätt.Utredningen i ärendetAv utskottets kansli har inhämtats viss bakgrundsinformation. Därefter hargenom Statsrådsberedningen begärts svar på ett antal frågor frånUtrikesdepartementet bilaga A 14.2. Av det inhämtade underlaget framgår bl.a.följande.Ärendet gäller förhållandena under det förlängda /96, dvs.det budgetår som löpte till den 31 december 1996.Anslaget A 1. uppgick under det aktuella budgetåret till2 . För tiden t.o.m. beräknades . Anslaget används för och utlandsmyndigheternaslöner och andra förvaltningskostnader, till vilka främst hör kostnader förchefs- och personalbostäder samt kanslier, utlandstillägg, löner för delokalanställda samt resor och deltagande i internationella möten ochförhandlingar.Löner och ersättningar för de utlandsstationerade svarar för den störstadelen av kostnaderna. Av utrikesförvaltningens totala antal anställda(hemmastationerade och utsända), som uppgår till 1 450 personer, är 530utsända. Förutom sedvanlig beskattningsbar lön uppbär de utsända olika typerav ersättningar enligt UB (Utlandsbestämmelserna). /96 (18månader) uppgick denna internbudgetpost till 279 miljoner kronor.Anslaget A 1 är ett ramanslag, vilket innebär att outnyttjade medel fårsparas till följande budgetår. Ett ramanslag får också överskridas genom atten anslagskredit tas i anspråk. Användningen av medel inom ett ramanslag styrsav de anslagsvillkor som beslutats, bestämmelser i författningar ochlöneavtal, m.m. I övrigt är medlen inte öronmärkta.Av budgetproposition 1994/95:100, bilaga 4, framgår bl.a. följande.Utrikesförvaltningen har ålagts stora /94 resulterade dessa i att tio utlandsmyndigheter lades ned,ytterligare ett tjugotal befattningar vid utlandsmyndigheter drogs in samt attdepartementets organisation förändrades och minskades. /95inriktades besparingarna på att minska kostnaderna dels förlokalförsörjningen, dels för lokalt anställda vid utlandsmyndigheterna.För /96 föreslogs i propositionen att anslaget skulle räknasned med . Vid budgetårets utgång skulle besparingen motsvaraen nivåsänkning på . beräknades anslagsnivån ha sänkts med 167miljoner eller 11 %.För att uppnå detta sparbeting skulle, enligt propositionen, bl.a. följandeåtgärder behöva vidtas : Nedläggning av femtonutlandsmyndigheter, hemstationering av utlandsbefattningar, uppsägningar avlokalanställda och en generell reducering av driftskostnaderna. Dessutomaviserades i propositionen att förhandlingar skulle komma att föras med defackliga organisationerna om revidering av förmånerna enligt avtalet omutlandsbestämmelser. Om dessa förhandlingar inte ledde till resultat, måstebesparingar ske på andra områden, anfördes det i propositionen.Utrikesutskottet tillstyrkte regeringens förslag till anslag under A 1 ochtillstyrkte också inriktningen av de besparingsåtgärder som regeringenföreslagit (betänkande 1994/95:UU14). Utrikesutskottetpåpekade att inriktningen av de besparingsåtgärder som regeringen förordatinom flera verksamhetsområden under tredje huvudtiteln, däribland revideringav tjänstemännens ersättning för kostnader i samband med utlandsstationering,självfallet innebar att prioriteringar i verksamheten måste göras under såvälinnevarande budgetår som . Inte minst var dettaviktigt med tanke på de påfrestningar som hela förvaltningens personal ochderas familjer utsattes för (bet. s. 11).De fackliga förhandlingarna: För de anställda inom utrikesförvaltningen gälldetvå kollektivavtal, dels R-ALF med allmänna löne- och anställningsvillkor,dels avtalet om utlandsbestämmelser, UB, för de utlandsstationerade.Förhandlingarna om revidering av förmåner gällde UB. Den administrativaenheten i UD lade fram ett sparförslag som innebar besparingar påutlandsförmånerna med 19 miljoner kronor.Centrala förhandlingar om UB förs i , som är enpartssammansatt myndighet. Parterna i utlandslönenämnden kom i detta fallöverens om att lägga ut förhandlingarna lokalt, dvs. till UD:s egna fackligaorganisationer.De lokala parterna på UD (arbetsgivaren, och (), kom överensom ett förslag till sparåtgärder . Åtgärderna var värda17,totalt och skulle träda i kraft - deflesta , andra eller bilagaA 14.3.Enligt ett förhandlingsprotokoll mellan åena sidan och Saco-S, och /S,P,O å den andra förklarade sigparterna vara ense om vissa ändringar i avtalet om utlandsbestämmelser (UB)och i avtalet om anställningsvillkor för vissa tjänstemän med arvodestjänstinom SIDA:s biståndsverksamhet, m.m. (Bi-ARV). Ändringarna var en följd av delokala parternas överenskommelse. Förutom ändringar i avtalen förutsatteöverenskommelsen även förändringar i tillämpningen av avtalen genom beslut iUtlandslönenämnden och av berörd anställningsmyndighet.I budgetproposition 1996/97:1 redogörs för hur sparandet beträffande UD:sförvaltningsanslag hade avlöpt. Förvaltningskostnaderna för /96hade minskats med . Detta hade skett genomnedläggning av sju utlandsmyndigheter, indragning av drygt 30 utsändatjänster, uppsägning av lokalanställda, rationaliseringar påfastighetsområdet, förändringar som skett efter förhandlingar med de fackligaorganisationerna, när det gäller vissa ersättningar i samband medutlandsstationering samt genom en generell reducering av driftskostnaderna med5 % (s.k. osthyvling).För har enligt UD internbudgetposten för ersättningar enligtUB beräknats till , vilket motsvarar en minskning med jämfört med /96 omräknat . För båda budgetåren motsvararersättningarna enligt UB av förvaltningsanslaget. Den aktuellalönebonusen utgjorde som andel av de totala löne- och andrapersonalrelaterade kostnader 1995/96.Enligt budgetpropositionen krävs fortsatta kostnadsminskningar, menutgångspunkten inför departementets beslut om de konkreta åtgärderna under1997 är att inga ytterligare utlandsmyndigheter skall läggas ned elleruppsägningar av UD-anställda skall behöva ske. Merparten av sparandet börenligt propositionen kunna uppnås genom det ökade kostnadsmedvetande somhittills bedrivna spararbete medfört, samt genom fortsatt rationalisering ocheffektivisering av verksamheten.Löneavtalen: I de tre senaste centrala avtalen (RALS 89/90, RALS 91/93 ochRALS 95/98 det senaste se bilaga A 14.4 ges de anställda möjlighet att få delav effektivitets- och produktivitetsförbättringar. (Se även protokoll rörande förhandlingar om 1995-1998 års löner till anställda iRegeringskansliet, bilaga A 14.5. påpekar att någotutrymme för permanenta löneökningar dock inte fanns, eftersom större delen avden rationaliseringsvinst som åstadkommits inom UD som avsett levererades iform av ett sparbeting. Att ett överskott faktiskt uppstod påinternbudgetposten avseende löner och andra personalrelaterade kostnaderberodde enligt UD på att antalet anställda under vissa perioder hållits lägreän det genomsnittliga antal för vilka dessa kostnader ursprungligenbudgeterats.Som svar på frågan varför inte överskottet på löneanslaget överfördes tillföljande budgetår uppger UD att avsikten med lönebonusen var att den skulleuppfattas som ett tack från departementsledningen till personalen för gedignainsatser i departementets inre historia. Med dettaavsågs i första hand det tunga sparbeting som lagts på UD-tjänstemännen attgenomföra med en kraftig expansion av verksamheten, inte minst pågrund av EU-medlemskapet. Därtill kom även de extra insatser som krävdes isamband med övergången till en helt ny organisation. Allt detta inträffadeunder /96, och det var därför lämpligt att utbetalningen avlönebonusen skedde under det budgetåret och att överskottet inte fördes vidaretill kommande budgetår. Innan beslutet om lönebonusen fattades informeradeexpeditionschefen representanter för de båda fackliga organisationerna vid UDom departementsledningens avsikt att besluta om en lönebonus.Beslutet att betala ut lönebonusen var ett ensidigt arbetsgivarbeslut enligtuppgift från chefen för . Beslutet väcktestarka reaktioner på många håll. Enligt uppgifter i massmedierna (TV 2Rapport) ångrade utrikesministern senare tidpunkten och formen för belöningen.Beslutsordningen inom utrikesförvaltningenI instruktionen för , som är upphävd, gavsbestämmelser om arbetsfördelning, allmänna och särskilda bestämmelser ombeslutsregler, m.m. I departementets arbetsordning ges närmare bestämmelser omorganisation och arbetsfördelning. Av bestämmelserna framgår bl.a. följande.Förordning (1996:728) med instruktion för , upphävd1997-01-01.7 §: beslutar i frågor som rör personalen i utrikesför-valtningen och i andra frågor som rör utrikesförvaltningens administration,om inte något annat är särskilt föreskrivet.23 §: I frågor som skall avgöras av beslutardepartementschefen. Departementschefen får överlåta rätten att besluta pådepartementets vägnar till ett annat statsråd, till en tjänsteman idepartementet eller, om det finns särskilda skäl, till ett annat departement.- - -Arbetsordning för , UF 1996:2, ändrad genom UF 1996:7Enligt 23 § har departementet sex administrativa enheter och ett kansli försäkerhet och beredskap. Dessa är direkt underställda expeditionschefen.Enheternas och kansliets närmare indelning och sakområden är följande.- - -II. Ekonomienheten (enhet EK) är indelad i två sektioner. Enhetens sakområdeär sektionsvis indelat i följande ärendegrupper, nämligenbudgetsektionenövergripande samordningsansvar av departementets budgetarbete gentemotFinansdepartementet;samordning av budget- och anslagsfrågor inom utgiftsområde 5.Utrikesförvaltning och internationell samverkan;ansvar för departementets förvaltningsanslag;ansvar för kommittéfrågor som faller inom utgiftsområde 5;redovisningssektionendepartementets och utlandsmyndigheternas redovisning, departementetskassafunktioner, utlandsmyndigheternas medelsförsörjning, departementetskurslista för avräkningar, bevakning av andra fordringar än för konsulärtbistånd.Enligt 31 § får expeditionschefen besluta på departementets vägnar i frågor omutrikesförvaltningens personal och administration i övrigt, frånsett vissaundantag som inte är aktuella här.Enligt 63 § meddelar expeditionschefen närmare föreskrifter förmedelsdispositionen.Utskottets bedömningUtskottet finner mot bakgrund av utredningen i ärendet att utrikesministerLena varit formellt oförhindrad att besluta om en extrautbetalning från utrikesförvaltningens internbudgetpost avseende löner ochandra personalrelaterade kostnader till utrikesförvaltningens anställda.Granskningen föranleder därför inte något vidare uttalande från utskottetssida.17. Regeringens eller enskilda statsråds hantering av kronförsvaret 1992I en granskningsanmälan bilaga A 15.1 har begärts att konstitutionsutskottetundersöker om regeringen eller enskilda statsråd varit försumliga i sinhantering av kronförsvaret . Undersökningen bör enligtanmälan helst ske genom en oberoende kommission. Anmälaren har med hänvisningtill boken ?Stålbadet? angett att det kan finnas anledning att befara attotillbörliga hänsyn tagits, och att dessa strider mot principen ommedborgarnas , Penserkraschen och Nordbankensrekonstruktion av är utgiven på Ekerlids förlag.När det gäller den fråga om kronfallet och likabehandling av medborgarna somtas upp i anmälningen kan redovisas vad som sägs på s. 175:En gigantisk konvertering av svenska utlandslån genomfördes under några kortahöstmånader. Den svenska använde sitt valutaöverskott för att bl.a.via bankerna hjälpa vissa storföretag till deras låneomläggning. Bara defåkunniga, privatpersoner, småföretag och de som vägrade tro att regeringenskulle ge upp - eller tvingas ge upp - låg kvar med sina utlandslån. Justdessa grupper som till skillnad från storföretagen var de mest sårbaraeftersom de inte hade några intäkter i utländsk valuta, skulle komma attbetala en betydande del av notan för det svenska kronfallet. Men vem vågadetala öppet till de fåkunniga om det som var förbjudet att tala om.Gällande regler om valutapolitikenEnligt 9 kap. 12 § regeringsformen är rikets centralbank med ansvarför valuta- och kreditpolitik. är myndighet under . Enligt9 § lagen (1988:1385) om riksbank skall följa utvecklingenpå valuta- och kreditmarknaderna samt vidta erforderliga penningpolitiskaåtgärder. Enligt 10 § samma lag skall bestämma det system som skallgälla för att fastställa kronans värde i förhållande till utländska valutorsamt bestämma om tillämpningen av detta system. Av 41 § första stycket 3framgår att sådana frågor skall avgöras av fullmäktige i . InnanRiksbanken fattar beslut av större penningpolitisk vikt skall dock enligt 42 §första stycket samråd ske med det statsråd som regeringen bestämmer, vilketvanligtvis är finansministern. Endast om samråd inte kan komma till stånd ochdet finns synnerliga skäl får i enlighet med 42 § andra stycketbesluta utan samråd.I betänkandet Ansvaret för valutapolitiken (SOU 1997:10) konstateras att deviktigare valutapolitiska besluten i sak fattatseller godkänts av regeringen även om de formella besluten tagits avriksbanksfullmäktige (s. 11).Händelseförloppet tiden före kronfallet 1992Av fullmäktiges i förvaltningsberättelse för (redog.1992/93:RB1) framgår följande (s. 6 f).Under 1992 skedde stora omvälvningar på de internationella valutamarknaderna.Bristande ekonomisk konvergens mellan hade byggt upp spänningarunder en följd av år. Dessa ökade till följd av de påfrestningar som följde avden strama penningpolitik som den tyska tvingades föra på grundav en alltför expansiv finanspolitik. upprätthölls förtroendet förväxelkurssamarbetet av en stark tilltro till att utvecklingen mot gemensamvaluta skulle leda till en ökad konvergens mellan ERM-länderna. När den danskafolkomröstningen om resulterade i ett nej, utlöstesemellertid spänningarna. Tveksamheten om möjligheten att få till stånd enekonomisk och monetär union under överskådlig framtid ökade.Under hösten utsattes flera europeiska valutor för hård press,framför allt gällde det valutor med kort prisstabilitet ochantiinflationspolitik bakom sig. Avreglerade och välutvecklade internationellamarknader med stora aktörer medförde att pressen på utsatta valutor blevstark. växte valutaoron och devalveradesden italienska liran . Några dygn senare lämnade brittiska pundetoch italienska liran ERM-samarbetet och valutorna tilläts flyta fritt. Pesetandevalverades med 5 procent.Utvecklingen på de finansiella marknaderna i blev dramatisk underhösten. De påtagliga obalanserna i svensk ekonomi, bl.a. i form av växandebudgetunderskott och stigande arbetslöshetsunderstöd ledde till att oron iomvärlden fick ett starkt genomslag. i augustiregistrerades valutautflöden på sammanlagt . En allvarligvalutakris utlöstes . Sedan höjt marginalräntan till 500procent och regeringen och Socialdemokraterna lagt fram förslag tillbudgetbesparingar och konkurrensfrämjande åtgärder kunde krisen bemästras.Under det veckoslut då marginalräntan uppgick till gav Riksbankenbankerna lån på fördelaktiga villkor. Syftet var att undvika att högaräntekostnader skulle hota stabiliteten i det finansiella systemet och därmedminska förtroendet för banksystemet som helhet. Även bostadsinstituten erbjödskortfristiga lån på särskilda villkor i . också att en del av upplåning i utländsk valuta,som tillförts valutareserven, skulle deponeras i svenska banker.