bet · GK01SkU19 · 1997-05-07 00:00:00 — Datainspektionenavstyrkte att RSV:s promemoria lades till grund för lagstiftning.Ändringar i skatteregisterlagenEn viktig del av skattemyndigheternas kontrollarbete riktar sig mot företagoch avser skyldigheten att redovisa och betala mervärdesskatt, källskatt,arbetsgivaravgifter samt debiterad preliminär skatt. Ett effektivtkontrollarbete förutsätter enligt regeringen att det bedrivs i nära anslutningtill att en skattepliktig omsättning har skett, en avgiftsgrundande ersättninghar betalats ut eller ett skatteavdrag har gjorts. De företag som fångasupp i kontrollarbetet är huvudsakligen de som redan är registrerade. Det finnsett behov av att fånga upp även de företag som bedriver verksamhet men somaldrig lämnar uppgift om detta till skattemyndigheten. har skattemyn-digheten begränsade möjligheter att hitta dessa företag.Frågan om att inhämta uppgifter från andra myndigheter för bearbetning meduppgifter i skatteregistret rymmer emellertid även andra aspekter äneffektivitet. En avvägning måste göras mellan verksamhetsmässiga skäl för ettutvidgat innehåll i det centrala skatteregistret och de risker från integri-tetssynpunkt som registreringen kan medföra. Genom ett utökat uppgiftslämnandeoch registrering av uppgifterna finns förutsättningar att ta fram kon-trollvärda förhållanden med hjälp av skatteregistret. När det gäller merpartenav uppgifterna anser regeringen att någon egentlig integritetskränkning intekan anses föreligga enbart på den grunden att uppgifterna kontrolleras motandra uppgifter i det centrala skatteregistret. Regeringen anser att det behovsom finns av att förbättra möjligheterna till en effektiv kontroll vägertyngre än de risker från integritetssynpunkt som registrering av uppgifter kanmedföra. Beträffande sekretesskyddade uppgifter som tas in i skatteregistretinnebär sekretessen i 9 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100) att uppgifternakommer att omfattas av den stränga sekretess som finns på skatteområdet.RSV:s förslag innebar också att uppgifter om misstanke om brott, domar ibrottmål m.m. skulle få registreras i det centrala skatteregistret. Regeringenlägger inte fram detta förslag. Datainspektionen har under hand förklarat attinspektionen därmed godtar de förslag som regeringen lägger fram.I dag får uppgift om delägare i fåmansföretag registreras i det centralaskatteregistret. Enligt regeringens mening är det naturligt att även uppgiftom företagsledare i fåmansföretag får registreras. är ett centralt begrepp inom skattelagstiftningen och omfattasav ett flertal skatteregler. Uppgiften är nödvändig förbeskattningsverksamheten och bör därför finnas i det centrala skatteregistret.Regeringen föreslår att uppgift om företagsledare skall få registreras i detcentrala skatteregistret. Bestämmelser om detta bör tas in i 7 § 1skatteregisterlagen (1980:343).Innehav av trafiktillstånd och biluthyrningstillstånd är ett tecken på attverksamhet bedrivs, vilket i sin tur ger indikationer på att företaget börvara registrerat för mervärdesskatt, att anställda kan förekomma och attarbetsgivaravgifter och preliminär skatt därmed skall betalas. Enligtregeringens mening finns det för beskattningsverksamheten behov av attregistrera uppgift om trafiktillstånd och biluthyrningstillstånd i detcentrala skatteregistret. Genom att uppgift om tillstånden finns registreradmöjliggörs en förbättrad kontroll av att den som fått tillstånd fullgör sinaskyldigheter gentemot det allmänna. Uppgifterna kan inte anses vara avintegritetskänslig natur, och de avser företag eller enskilda personer i derasegenskap av näringsidkare. Bestämmelser om detta bör enligt regeringen tas ini 7 § 19 skatteregisterlagen.Uppgifter i Patent- och registreringsverkets (PRV) aktiebolagsregister omstyrelseledamöter, verkställande direktör, firmatecknare och revisor skallenligt regeringen få registreras i det centrala skatteregistret. Detsammaskall gälla uppgifter om att årsredovisning inte lämnats , om attstyrelsen inte är fulltalig och om företagsrekonstruktion och fusion. Vidareskall enligt regeringen uppgifter i handels- och föreningsregistret omfirmatecknare, revisorer och företagsrekonstruktion få registreras.Ifrågavarande uppgifter är tillgängliga för skattemyndighetengenom terminalåtkomst eller genom avisering från PRV. vid handläggning av ansökningar om F-skattebevis och ansökningar omregistrering av mervärdesskatt. Uppgifterna omfattas inte av någon sekretess.Det förhållandet att uppgifterna även registreras i det centralaskatteregistret kan enligt regeringen inte anses leda till otillbörligtintrång i den enskildes personliga integritet. Bestämmelser om detta skall tasin i en ny punkt 25 i 7 § skatteregisterlagen.Alkoholinspektionen utfärdar tillverkningstillstånd, partihandelstillstånd ochinköpstillstånd enligt alkohollagen (1994:1738). Kommunerna utfärdar tillståndtill servering av spritdrycker, vin och starköl. Alkoholinspektionen, som ärcentral tillsynsmyndighet, för ett register med uppgifter om meddeladetillstånd. Även uppgifter om rörelsen får registreras. Genom de s.k. re-staurangrapporterna kommer registret att innehålla uppgifter om bl.a. om-sättningen på restauranger. Uppgifterna ger indikationer på att företaget börvara registrerat för mervärdesskatt m.m. Regeringen föreslår att uppgifter omvilka som fått tillstånd enligt alkohollagen samt uppgift om redovisad om-sättning i s.k. restaurangrapporter skall få registreras i det centralaskatteregistret. Bestämmelserna om detta bör tas in i en ny punkt 26 i 7 §skatteregisterlagen.Arbetsmarknadsstyrelsen verkar genom länsarbetsnämnderna som administrerarolika arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Bland dessa kan nämnas rekry-teringsstöd, vikariatsstöd, utbildningsstöd, lönebidrag och starta-eget-bidrag. I skattemyndigheternas kontrollarbete har uppmärksammats att vissaarbetsgivare som erhållit stöd inte redovisar och betalar dearbetsgivaravgifter och den innehållna A-skatt som belöper på de lönebeloppför vilka bidrag utbetalats. har uppmärksammats att arbetsgivareinte har lämnat kontrolluppgifter, vilket resulterar i att de anställda intebeskattats för inkomsten. För att kunna följa upp att arbetsgivare somerhållit olika former av stöd fullgör sina skyldigheter behöverskattemyndigheten löpande få inhämta uppgifter om stöd som beviljats.Bestämmelserna om att dessa uppgifter skall få registreras i det centralaskatteregistret föreslås tas in i en ny punkt 27 i 7 § skatteregisterlagen.Sveriges medlemskap i har medfört att beskattningen av varor som förs infrån andra EU-länder har flyttat från tullmyndigheterna till skattemyndig-heterna. Vid import från länder utanför EU (tredje land) hanterar dock fortfa-rande tullmyndigheterna tulldeklarationer och fastställer tull m.m. I deklara-tionen med redovisning för mervärdesskatt som lämnas till skattemyndighetenmedges, enligt de allmänna reglerna för avdragsrätt, avdrag för den mer-värdesskatt som påförts vid importen. Med hänsyn till det behov för be-skattningsverksamheten som finns av uppgifterna om debiterad mervärdesskattvid import, exportvärden och antal export- och importtillfällen samt denperiod som uppgifterna avser anser regeringen att dessa uppgifter, i fråga omföretag som handlar med tredje land, bör få registreras i det centrala skatte-registret. Bestämmelserna bör tas in i en ny punkt 28 i 7 § skatteregisterla-gen.I dag är arbetsgivare skyldiga att betala sjuklön under en anställds första 28sjukdagar. Arbetsgivare kan hos försäkra sig mot kostnaderför sjuklön till anställda. Uppgift om att ett företag har tecknat företagar-försäkring kan användas vid urval för registreringskontroll. enföretagarförsäkring tyder det på att det har anställda och bör vararegistrerat som arbetsgivare.Den som är försäkrad och inskriven hos allmän försäkringskassa har enligtlagen (1962:381) om allmän försäkring rätt till sjukpenning om den sjuk-penninggrundande inkomsten uppgår till . Har en person anmälttill att han har sjukpenninggrundande inkomst av annatförvärvsarbete indikerar det att personen bedriver näringsverksamhet. Uppgiftom datum för registrering av sådan inkomst kan användas vid jämförelse medförekomsten av debiterad skatt, anmälan om registrering för mervärdesskatt ocheventuell arbetsgivarregistrering. För denna kontroll behöverskattemyndigheten uppgifter om egenföretagarens personnummer och datum föranmäld sjukpenninggrundande inkomst. Uppgifterna är tillgängliga förskattemyndigheten i taxeringsarbetet, dvs. efter inkomstårets slut. Enligtregeringen kan det förhållandet att uppgifterna även hämtas in under be-skattningsåret inte anses utgöra ett sådant intrång i den personligaintegriteten att hinder mot inhämtande föreligger.Regeringen föreslår att uppgifterna får registreras i det centrala skattere-gistret. Bestämmelserna bör tas in i en ny punkt 29 i 7 § skatteregisterlagen.I samband med bl.a. urval av kontrollobjekt avses en bevakningsmarkering ivissa fall registreras på de företag som valts ut. Markeringen kommer inte attsättas dit automatiskt utan först sedan en handläggare gjort en bedömning avförhållandena i ärendet. En markering kan föras in i skatteregistret t.ex. omett företag fått sin F-skattesedel återkallad och skattemyndigheten vill kon-trollera att företaget inte fortsätter att åberopa den trots att den äråterkallad. Ett system med bevakningsmarkeringar kan enligt regeringens meningpå ett enkelt sätt effektivisera skattemyndighetens arbete. Enligt regeringenkan en sådan markering inte anses leda till otillbörligt intrång i deregistrerades personliga integritet. Enligt 7 § 6 skatteregisterlagen får deadministrativa och tekniska uppgifter som behövs för beskattningenregistreras. Med administrativ uppgift förstås bl.a. sådana uppgifter som iförsta hand hänför sig till myndighetens verksamhet och inte till denskattskyldige. Markeringen utgör enligt regeringen en sådan administrativuppgift. Någon ändring i skatteregisterlagen behövs därför inte.Samtliga skattemyndigheter skall enligt regeringen få ha terminalåtkomst tillde uppgifter som skall hämtas från PRV. I fråga om övriga uppgifter skall enskattemyndighet endast ha terminalåtkomst till uppgifterna i den mån de avseren skattskyldig som beskattas i länet. skall få möjlighetatt vid och inför revision ha terminalåtkomst till uppgifter om ett företagsdelägare som är bosatt i annat län än det där det reviderade företagetbeskattas. Regeringen skall få föreskriva vilka uppgifter som skall omfattasav terminalåtkomsten. Förslaget föranleder ändringar i 10 § skatteregisterla-gen.Uppgifter om företagsledare i fåmansföretag samt de uppgifter som avseshämtas från PRV skall gallras enligt vanliga regler, dvs. Övrigauppgifter skall gallras när gått efter utgången av det år då deregistrerades.MotionernaI motion 1996/97:Sk38 av och () begärs attriksdagen avslår proposition 1996/97:116 i de delar som avser det centralaskatteregistret (yrkande 1) samt att ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en översyn av det centrala skatteregistret(yrkande 2). Regeringen anser att förslagen kommer att underlätta och effek-tivisera skattemyndighetens kontrollarbete. Det kan kanske vara en riktigbedömning, men förslaget bör enligt motionärerna inte genomföras. Frågor somrör datasäkerhet och personlig integritet berörs nästan inte alls i propo-sitionen. Förslaget tycks vara utformat från en enda utgångspunkt - skatte-myndighetens behov av att kontrollera de skattskyldiga - och hela skrivningentycks präglad av inställningen att alla företagare är presumtiva fifflare. Dennaturliga utgångspunkten måste enligt motionärerna vara att uppgifter hämtasfrån den som ett ärende gäller. Kan de uppgifter som behövs, t.ex. etttrafiktillstånd, hämtas från den det berör så är det den vägen myndigheten börhämta in uppgiften. Det nuvarande skatteregistret har en annan karaktär än vadsom avsågs vid riksdagsbehandlingen . Innan nya förändringar sker bordedärför hela registret bli föremål för en ordentlig genomlysning vad gällerintegritet, säkerhet och sårbarhet.I motion 1996/97:Sk39 av m.fl. (m) hemställs att riksdagenavslår regeringens förslag till ändringar i skatteregisterlagen i enlighet medvad som anförts i motionen (yrkande 1) samt att hos regeringen begären utredning om skydd av medborgarnas och företagens integritet i förhållandetill skattemyndigheten i enlighet med vad som anförts i motionen (yrkande 2).Om uppgifterna från olika register samlas i skattemyndigheternas registerfinns stor risk att missförstånd kan uppstå, vilket ytterst drabbar denenskilde medborgaren. Dessutom är det ur säkerhetssynpunkt mycket tvivelaktigtatt bygga upp ett stort, centralt register som baseras på så många olikauppgiftsbaser. Det kommer att bli dels svårt att hålla aktuellt, delsdriftsmässigt sårbart. Ett stort upplagt register med syfte atttotalkontrollera skattesubjekten, dvs. medborgarna, kommer att kräva mycketstora kostnader för systemutveckling och underhåll. Det naturligatillvägagångssättet borde i stället vara att uppgifter inhämtas från den somärendet gäller och inte som föreslås att skattemyndigheten ges rätt att frånandra myndigheter ta in uppgifter som eventuellt kan få betydelse förbeskattningen. Den stora relevanta frågan, som regeringen behandlar ytterstkortfattat, är den enskilde medborgarens integritet i förhållande till staten.I stället framhålls betydelsen av att skattemyndighetens kontrollmöjligheterökar. De utökningar av skatteregisterlagen som föreslås kan vid förstaanblicken verka tämligen små. Förändringarna bör emellertid ses i perspektivetatt skattemyndigheten på olika sätt fått allt störremakt i förhållande till medborgarna. Förutsättningarna för en effektivskattekontroll måste naturligtvis finnas. Det är därvid av betydelse attskattemyndigheterna har lämpliga hjälpmedel till sitt förfogande, menupprättande av det skatteregister av den omfattning och form som föreslåsbör enligt motionärerna inte beslutas. Medborgarnas rättigheter gentemotstaten i form av skattemyndigheten måste betraktas som en fråga av storprincipiell betydelse för demokratins ställning i , och därför måstedet säkerställas att den enskilde medborgarens rättigheter och integritet inteförsämras. Föreslagna ändringar i skatteregisterlagen kan utan olägenheteruppskjutas. Motionärerna anser att en allsidigt sammansatt utredning bör ges iuppgift att belysa den enskilde medborgarens och företagens ställning ochintegritet när det gäller tillämpningen av skatterätten. I avvaktan på ensådan genomlysning bör inga utökningar av skattemyndigheternas registergenomföras.Utskottets bedömningUtskottet anser att det är viktigt att skattemyndigheterna kan bedriva etteffektivt kontrollarbete. Genom en effektivare skattekontroll kan dels denekonomiska brottsligheten förebyggas, dels kan upptäcktsrisken vid överträ-delser öka. Från integritetssynpunkt finns det enligt utskottet inte någraskäl mot att tillåta de föreslagna registreringarna. Utskottet, som inhämtatatt Datainspektionen inte har något att erinra mot regeringens förslag,tillstyrker därför regeringens förslag till ändringar i skatteregisterlagen.Utskottet anser att motionerna Sk38 (fp) och Sk39 (m) yrkandena 1 och 2 böravstyrkas.Stockholm den 24 april 1997På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (),(), (), Axel (), (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), () och NilsFredrik ().Avvikande meningar1. (), (), (), (), () och () anser att utskottetsyttrande bort ha följande lydelse:Propositionens förslag till ändringar i skatteregisterlagen innebär en ökadrisk för att den personliga integriteten kränks. De uppgifter som skatte-myndigheten behöver för behandlingen av ett ärende bör enligt utskottetinhämtas från den som ärendet gäller och inte, som föreslås i propositionen,genom att skattemyndigheten ges rätt att i det centrala skatteregistret samlauppgifter från andra myndigheter. Förutsättningar för en effektiv skattekon-troll måste naturligtvis finnas. Det är av stor betydelse attskattemyndigheterna i detta arbete har lämpliga hjälpmedel till sittförfogande. Ett skatteregister av den omfattning och form som regeringenföreslår bör dock inte finnas. Enligt utskottet bör, innan ytterligareändringar i skatteregisterlagen genomförs, en allsidigt sammansatt utredningges i uppdrag att se över det centrala skatteregistret. Med bifall tillmotionerna Sk38 (fp) och Sk39 (m) yrkandena 1 och 2 avstyrker utskottetpropositionens förslag till ändringar i skatteregisterlagen.2. () anser att utskottets yttrande bort ha följandelydelse:Med nu gällande alltför omfattande och därmed integritetskränkande skat-tebestämmelser för småföretagen innebär propositionens förslag om lättaretillgång till andra myndigheters datoriserade register att skattemyndighetenfår lättare att kontrollera att företagen fullgör sina skyldigheter, utan attytterligare behöva belasta företagarna med frågor. Utskottet tillstyrkerdärför regeringens förslag till ändringar i skatteregisterlagen. Utskottetanser vidare att motionerna Sk38 (fp) och Sk39 (m) yrkandena 1 och 2 böravstyrkas. Sammanfattning........................................1Propositionen.........................................1Motionerna...........................................39Utskottet............................................39Skatteregisterlagen 39Säkerhet för harmoniserade punktskatter 41Propositionen i övrigt 42Lagförslagen 42Hemställan 42Reservationer........................................441. Ändringar i skatteregisterlagen (mom. 1) 442. Ställande av säkerhet för harmoniserade punktskatter (mom. 2) 45BilagaKonstitutionsutskottets yttrande 1996/97:KU10y.......47