bet · GK01JoU9 · 1997-02-25 00:00:00 — Villkor för dispens enligt viss lagstiftning (mom. 18)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjar med ?Enligtutskottets? och på s. 19 slutar med ?yrkande 6? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning bör som villkor för dispens gälla attanläggningen i fråga klarar kraven enligt miljöskyddslagen och lagen omskötsel av jordbruksmark. I skötsellagen föreskrivs bl.a. hur stallgödselskall omhändertas. Vidare bör salmonellakontrollen i anläggningen ha sköttsprickfritt liksom att anläggningen klarar högt ställda djurskydds- ochmiljökrav. Vad utskottet här anfört med anledning av motionerna Jo14 yrkandena11 och 12 och Jo15 yrkande 6 bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 18 bort ha följande lydelse:18. beträffande villkor för dispens enligt viss lagstiftningatt med anledning av motionerna 1996/97:Jo14 yrkandena 11 och 12 och1996/97:Jo15 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,12. Ytkrav i olika system (mom. 19)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19 börjar med ?Medhänvisning? och slutar med ?yrkande 14? bort ha följande lydelse:För att stimulera en övergång till mer djurvänliga system för inhysning avhöns är det viktigt att regelsystemet utformas så att de bursystem som blirkvar på dispens blir konkurrensneutrala i förhållande till golvsystemen.Antalet hönor per kvadratmeter i de burar som blir kvar på dispens får alltsåinte vara större än i det golvsystem där tätheten är störst. Vad utskottet häranfört med anledning av motion Jo14 yrkande 14 bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 19 bort ha följande lydelse:19. beträffande ytkrav i olika systematt med anledning av motion 1996/97:Jo14 yrkande 14 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,13. agerande i EU (mom. 20)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19 börjar med ?Utskottetanser? och på s. 20 slutar med ?inte tillgodosetts? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning måste regeringen med kraft verka för attäggproduktionen inom EU sker på ett etiskt och djurskyddsmässigt säkert sätt.Det innebär bl.a. att aktivt skall driva krav om förbud mot inhysningi burar, att värphöns skall ha möjlighet att utföra naturliga beteenden,förbud mot näbbtrimning samt förbud mot kontinuerlig tillsats av antibiotika ifoder.Det skulle enligt utskottets uppfattning innebära en kraftig reträtt omSverige övergav sin tidigare ståndpunkt att värphöns inte skall få inhysas iburar. Vad utskottet här anfört med anledning av motionerna Jo11 yrkande 6,Jo12 yrkande 5, Jo14 yrkande 22 och Jo15 yrkande 13 bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 20 bort ha följande lydelse:20. beträffande agerande i EUatt med anledning av motionerna 1996/97:Jo11 yrkande 6, 1996/97:Jo12yrkande 5, 1996/97:Jo14 yrkande 22 och 1996/97:Jo15 yrkande 13 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,14. Rapportering till (mom. 22)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 21 börjar med ?Somutskottet? och slutar med ?yrkande 12? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning bör regeringen regelbundet redovisa tillriksdagen hur övergången till en mer djurvänlig värphönsproduktionfortskrider. Vad utskottet här anfört med anledning av motionerna Jo12 yrkande11, Jo14 yrkande 23 och Jo15 yrkande 12 bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 22 bort ha följande lydelse:22. beträffande rapportering till riksdagenatt med anledning av motionerna 1996/97:Jo12 yrkande 11,1996/97:Jo14 yrkande 23 och 1996/97:Jo15 yrkande 12 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,15. Stödet till norra (mom. 23)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 21 börjar med ?Medanledning? och slutar med ?berörd del? bort ha följande lydelse:Under det senaste året har den norrländska äggproduktionen utsatts för enstark konkurrens från . Bakgrunden är de övergångsregler som den finskaregeringen lyckades förhandla fram inför medlemskap i . av de svenska värphönsen finns i , vilket innebär att den regionalasjälvförsörjningsgraden är låg. Det borde därför finnas en stor potential fören högre självförsörjningsgrad och därmed ökad norrländsk äggproduktion. Enutveckling av en mer småskalig närproduktion av ägg skulle bidra till attminska behovet av långväga transporter, vilket är bra ur miljösynpunkt. Detskulle också kunna bidra till att skapa nya arbetstillfällen och vara ettkomplement till annan produktion. För att åstadkomma detta krävs emellertid enriktad och medveten satsning från samhällets sida. Det kärvare klimatet iNorrland gör att det bl.a. krävs investeringsstöd, intransportstöd och ettproduktionsstöd. Samhällsekonomiskt innebär detta en effektiv resursanvändningom fler arbetstillfällen skapas och de långväga transporterna kan minska. här anfört med anledning av motion Jo12 yrkande 2 bör somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 23 bort ha följande lydelse:23. beträffande stödet till norra med anledning av motion 1996/97:Jo12 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,Särskilda yttranden1. Prövning av ny teknik (mom. 3)() anför:Trots att beslutet 1999 kom har mycket litetskett. Prövning av ny teknik kom i gång sent, man har uppenbarligen intehittat producenter som varit villiga att testa nya system. Vi i Miljöpartietde gröna är mycket kritiska till hur frågan har hanterats av såväl regeringarsom och anser det mycket olyckligt att liggerlångt efter andra länder i avveckling av burar. I och ärandelen ägg från golvproduktion till butik . Den svenska officiellasiffran är , men torde i verkligheten vara större eftersom detta är destora packeriernas andel sprättägg.Vi anser att det är dags att godkänna de högintensiva system som testats iSverige. Dels anser vi att myndigheter inte skall detaljstyra en verksamhetvilket varit fallet beträffande inhysningssystem för höns, dels anser vi attresultaten inte tolkats på ett riktigt sätt. I en försöksfas är det naturligtatt problem som finns den sedan åtgärdas. Det blir då absurt attsom i regeringens skrivelse använda de tidiga dåliga resultaten som argumentför att inte godkänna systemen.Enligt vår, och även flera forskares, uppfattning finns tillräckligkunskap om de högintensiva systemen för att de skall kunna användas. Skötarenshönskunnande och val av hybrid har visat sig vara mycket viktiga förresultaten vid all hönshållning. Flera av de problem som hänförts tillinhysningssystemen anser vi beror på annat. Dit hör fotproblem hos vissa vitahybrider, för stora ägg och därmed höga dödstal hos vissa bruna hybrider,foderstörningar m.m. Det är anmärkningsvärt att jämförande studier inte gjortsi kommersiella buranläggningar för att eliminera parametrar som inte haft medinhysningssystem som hybrid och foder att göra. Krav på värmebehandling avfoder kom som ny teknikprövning tog fart.För att göra det möjligt för producenter att komma i gång med äggproduktionäven i högintensiva system skulle vi helst ha sett att utskottet på etttydligare sätt än vad som skett uppmanat regeringen att ge Jordbruksverketi uppdrag att ta fram regelverk så att de högintensiva systemen kundegodkännas, naturligtvis med höga djurskyddskrav, möjligen olika krav för olikahybrider och med ett lägre antal höns per kvadratmeter än det som testats.2. Begränsning av antalet värphöns per producent (mom. 6)() anför:Vissa sektorer inom jordbruket i har en svår situation.Speciellt köttproducenterna har svårt att klara konkurrensen från länder medmöjlighet till billigare produktion. Det svenska klimatet omöjliggörproduktionsmetoder som i t.ex. med betesdrift året runt. Om lönsamheteninte förbättras finns risk för att många små och medelstora gårdar försvinner.Dessa gårdar finns ofta i bygder där den biologiska mångfalden är stor, bygderdär äggproduktion är och i ännu större utsträckning än skulle kunna bliett alternativ. Inte bara av miljöskäl utan även av regionalpolitiska skäl ärdet angeläget att slå vakt om de mindre jordbruken. För att kunna bibehållaoch utveckla ett jordbruk i ekologisk balans med naturlig gödsel behövs djurpå gården. riskerar den stora koncentration av höns som finns påvissa gårdar att ge upphov till miljöproblem vid gödselhanteringen med läckageav kväve och fosfor.Enligt vad utskottet erfarit finns det i bl.a. och regler sombegränsar antalet värphöns per gård. Skälen anges vara såväl regionalpolitiskasom veterinära och miljörelaterade. Med hänvisning till vad som här anförtsanser de gröna att regeringen bör ges i uppdrag att se övermöjligheten att även i införa sådana begränsningar. Eftersom tanken ärny för utskottet och vår bedömning är att äggnäringen i går en såväloviss som osäker framtid till mötes på grund av regeringens förslag, framförallt om inte får behålla tilläggsgarantierna för salmonella, avser viåterkomma i frågan.3. Genetiska defekter på höns (mom. 14)() anför:De värphybrider som används har avlats mycket hårt på produktion. Enhöna värper 60 ägg mer än en höna , dvs. För att klara det krävs ett väl balanserat foder.Som vid all ensidig avel har även många höns fått problem. En del hybridervärper redan tidigt mycket stora ägg vilket kan orsaka svårighet att få utägget, äggledarinflammation och ökad risk för hackning. Detta gäller främstvissa bruna hybrider. Andra har beteendestörningar, är känsliga för fodereller har fotproblem.Enligt vår uppfattning är det angeläget att hönsen undergår samma etiskabedömning som skett i landet beträffande kreatursrasen Belgisk Blå. Att en koav en viss ras inte kan föda sin kalv är naturligtvis inte acceptabelt, men påsamma sätt borde det anses lika fel att en höna inte kan värpa ut ägget. Ävenaveln på höns behöver skärskådas.Miljöpartiet de gröna vill uppmärksamma denna fråga i detta sammanhang,eftersom vi anser att en stor del av de problem som uppstår i hönshållningen , oavsett inhysningsform, härrör från en alltför ensidig avel. Viförutsätter att regeringen agerar i frågan.4. Salmonellakontaminerat foder (mom. 24)() anför:Sverige har som EU-medlem tilläggsgaranti för salmonella. För svenskäggproduktion innebär det att endast har exporterat ägg hit. Detta ärnaturligtvis till stor fördel för de svenska äggproducenterna.Det är därför mycket förvånade att dessa tilläggsgarantier inte värnas merav näringen. Så kritiserar den salmonellakontroll somsker på gårdarna.Det är också förvånande att det är tillåtet att användasalmonellakontaminerade foderpartier vid framställning av hönsfoder. FrånMiljöpartiet de grönas sida ser vi helst att det förbjuds. Vi avser återkommai frågan på annat sätt.Jordbruksutskottets utfrågning om alternativ tilltraditionell burhållning av hönsInbjudna:Agneta , byråchef, jordbruksverkChrister , handläggare, expert, jordbruksverkAnna , handläggare, expert, jordbruksverkKerstin , byrådirektör, , statsveterinär, , bitr. statsveterinär, , professor, , lantbruksuniversitetMartin , lantbruksuniversitetBo Algers, lantbruksuniversitetLinda Keeling, lantbruksuniversitetRagnar Tauson, lantbruksuniversitetIngvar , lantbruksuniversitetGösta , statsagronom, lantbruksuniversitetKlas Elwinger, lantbruksuniversitetBritt , ordförande, , Föreningarna Djurens VännerBirgitta , politiskt ansvarig, mot plågsammadjurförsökBertil , äggproducent, mot plågsamma djurförsökJohn-Erik Trollsten, Sveriges Djurskyddsföreningars RiksförbundKarina Burlin, Sveriges Djurskyddsföreningars RiksförbundAnna Hallrup, Svenska DjurskyddsföreningenMaria , Svenska DjurskyddsföreningenMats , Svenska LantarbetareförbundetLars Audell, VeterinärförbundAase Tronstad, VeterinärförbundEva Tejle Ekbjörn, LRF:s riksförbundsstyrelseGunnela , LRF, NäringspolitikBörje , FamiljejordbrukarnaOlle , FamiljejordbrukarnaBernt , vice ordförande, äggJan-Olof , SFS Svenska äggMonica Hjellström, Ekologisk FjäderfäproduktionPaul Ciszuk, Ekologisk FjäderfäproduktionAnneli , producent, , producent, , generalsekreterare, Konsumenter i samverkanBarbro , Konsumenter i samverkanHåkan , Svenska Lantägg ABMary , informationschef, , SörgårdsäggPelle Sallin, producent, jordbruksutskottet deltog:Lennart (), ordförandeSinikka (), vice ordförandeInge ()()()()()()()()()()()()()()()()()()()()Referat från jordbruksutskottets utfrågning om alternativtill traditionell burhållning av hönsUtskottets ordförande, : Välkomna! Denna torsdag skall vi prataom alternativ till traditionell burhållning av höns. Skälet till att vi skallgöra det är att kommer att ta ställning i den härfrågan. Det skall vi göra mot bakgrund av en skrivelse från regeringen justmed rubriken till traditionell burhållning av höns. Den har i sintur sin utgångspunkt i ett material från Statens jordbruksverk.Frågan är självfallet välbekant för er som är här. Ni är väl förtrogna medden. Det är en fråga som har diskuterats och debatterats i under enlång följd av år. Det beslut om förbud som har legat , som skall trädai kraft , har ju också varit en grund i den härdiskussionen.Under den här dagen skall vi få några ganska naturliga inledningsanföranden.De kommer kanske inte från de mest berörda men ändå från dem som har centralaroller i det här arbetet och den här diskussionen. Sedan fårjordbruksutskottet möjlighet att ställa frågor till er som representerar olikaorganisationer, institutioner och myndigheter. Jag skall försöka styra det härfrån podiet så att vi får ut så mycket som möjligt av den här dagen. Jag heterförresten och är ordförande i jordbruksutskottet.För att undvika missförstånd skall jag säga att syftet är attjordbruksutskottet, dess ledamöter och kansli, skall få möjligheter att trängaän djupare in i frågan. Det är alltså inte tänkt att det skall vara en allmändebatt till gagn för diskussionen. Det är inte avsikten med den här dagen.Avsikten är att skaffa ett underlag för beslut. Det innebär alltså attfrågorna från jordbruksutskottets ledamöter blir vägledande för vad somhänder. Det är inte säkert - det förstår ni naturligtvis - att en fråga somställs till någon av er kan kommenteras av sju andra. Det fungerar inte, utanden som får frågan ombeds också att svara på den. Det finns kanske enmöjlighet till en breddad diskussion, men tiden är knapp. Och vi vill alltsåförsöka rikta och styra diskussionen den här dagen.Jag hoppas verkligen att det här skall kunna ge oss ett rejält ytterligareunderlag som vi kan ha när vi tar ställning till den här frågan i utskottet.Sedan kommer ärendet upp till debatt och beslut i kammaren . Det äralltså en följd av det betänkande som vi i utskottet fram till dess skall haarbetat fram.Än en gång hälsar jag er välkomna. Vi börjar med att lyssna till enföreträdare för som också kommer att finnastill hands för att svara på frågor.Agneta : Jag har varit delvis ansvarig för den här rapporten tillsammansmed mina övriga medarbetare på och den referensgrupp som vihar haft.Först skall jag säga vad jag inte tänker ta upp . Jag tänker inte drahistorien bakåt. Jag vet att ni alla känner till den och har tagit väl del avden. Jag tänker inte heller ta upp vår rapport som vi lämnade för nästan ettår sedan. De bedömningar som gjorde då står fortfarande kvar,och de har ytterligare blivit belysta av regeringens skrivelse. Sedan vilämnade den här rapporten har det kommit in ytterligare underlag. EU:s rapporthar kommit, som är en mycket mer djupgående vetenskaplig rapport än vad vinågonsin har kunnat göra. Vi har också fått in en del resultat från provningenav ny teknik. Omsorgsprogrammet har fortsatt, och vi har ett material som vikan använda framöver. Forskningen pågår, men vi har också fått ägna mycket tidtill debatt.I inbjudan stod det att vi skulle belysa vilka effekter regeringensskrivelse får. Det tänker jag göra. Framför allt tänker jag tala ominhysningsfrågan. Det är ju det som , enligtdjurskyddsförordningen, har ansvar för. Jag är säker på att andra mer kommeratt belysa ekonomi, marknadsfrågor osv. Jag använder min tid till att tala omhur vi skall gå vidare. Jag tycker att det är viktigt att se på vadregeringens skrivelse ger för underlag för det.Regeringen föreslår ju att det i djurskyddsförordningen skall tilläggas atthöns för äggproduktion inte får inhysas i andra burar än sådana som uppfyllerhönsens behov av rede, sittpinne och sandbad. Sedan står det att inhysningenskall ske på sådant sätt att dödlighet och beteendestörningar på hönsen hållspå en låg nivå. Detta skall naturligtvis också gälla andra inhysningsformer.Jordbruksverket får börja meddela föreskrifter och om det, som det juridisktuttrycks, finns särskilda skäl skall medge dispens från kraveti första stycket.Eftersom det inte finns något riksdagsbeslut finns det naturligtvis ingabeslut från , men vi vet att det kommer att bli bråttom närbeslutet fattas . De sista omgångarna i dessa traditionella burar kommerju att sättas in om man inte har fått dispens. Därför måste visnart ta fram de spelregler som kommer att gälla för produktionen framöver.Vi kan titta litet grand på inhysningen framöver. Vad är det för system? Vadär det som gäller? Jag förutsätter att ni vet vad lågbeläggnings- ochhögbeläggningssystem är. Ni riksdagsmän har verkligen satt er in i dessafrågor och har kanske besökt fler anläggningar än många av oss andra.Lågbeläggningssystemen är helt okej att investera i, enligt djurskyddslagen.De tillåter upp till nio höns per kvadratmeter golvyta. Högbeläggningssystemenär de voljärsystem, eller våningssystem, som vi har prövat enligt ny teknik.De har en beläggning som är högre, omkring 15 höns per kvadratmeter. Vi räknarmed att vi skall kunna utvärdera Oli- och Vencomaticsystemen i höst.I olika debatter jämför man och . De har valt helt olikastrategier för sin utveckling av golvsystemen eller systemen med frigåendehöns. har valt lågbeläggningssystem, medan har valthögbeläggningssystem. Det gör att debatten ibland blir litet förvirrande närvi jämför oss med andra länder.Vad gäller provningen av ny teknik hade vi från början 10 anläggningar.Sedan ökade vi till 15 anläggningar. Man skulle utvärdera systemen efter 15omgångar. När Oli-systemet hade uppnått 15 omgångar lade vi till ytterligare10 omgångar. Det kommer vi att uppnå . Vad gäller Marielund fattasdet en del omgångar innan utvärdering kan ske.Det står mycket om modifierade burar i vår rapport och i regeringensskrivelse. Jag vill en gång för alla säga att de inte har testats. Vi hadeingen möjlighet med den skrivning som fanns i djurskyddsförordningen tidigareatt gå ut och testa dem. Ni kan ifrågasätta varför de inte har testats ute ifält. Den möjligheten fanns inte när det stod att höns för äggproduktion intefick inhysas i burar. Men om den här möjligheten öppnar sig, enligtregeringens skrivelse, i djurskyddsförordningen är det tänkt att vi skall gåut och prova de modifierade burarna enligt ny teknik. Det kommer nog också attgälla 15 anläggningar i 15 omgångar.När det gäller de traditionella burarna kan man efter 1999 endast få dispensi fråga om befintliga anläggningar. Någon nyinvestering i traditionella burarger inte regeringens skrivelse möjligheter till.Det blir mycket intressant att se hur kommer att göra närdet gäller dessa dispenser. Vad är det som händer? Som jag sade tidigare är viinte färdiga på något sätt med de diskussionerna, men vi har påbörjat endiskussion. Och vi kan se litet grand på vad regeringen har skrivit. Vad ärdet för krav, och hur skall vi göra när det gäller dispenser? Vi kanske kommeratt ställa ett visst krav på storleken på besättningen. Det finns olikadiskussioner. Vi pratar kanske om 200 eller 500 höns för att begränsa antaletdispenser. Vi menar att man, om man har en liten besättning, har allamöjligheter att ha den i ett annat system än i burar. Därför kan vi kanskesätta en viss begränsning av storleken på besättningen.Dessa dispenser kommer att innebära en hel del arbete för Jordbruksverket.Det finns inte några pengar avsatta i budgeten. Därför har vi tänkt finansieraden här verksamheten med en viss avgift för dessa dispenser. Jag vet att det inågra motioner står att det borde vara en viss avgift per höna i burhönssystemosv. Detta är inte samma sak. Den här avgiften kommer att innebärakostnadstäckning.Sedan står det om särskilda skäl. Det kan vi juridiskt bedöma som att detmåste vara en besiktning av varje anläggning. Anläggningarna skall då uppfyllade uppställda djurskydds- och djurhälsokraven. Det finns också ett alternativ.Regeringen har skrivit att man som krav för att få dispens i fråga om de härbesättningarna skall vara ansluten till ett av godkäntomsorgsprogram.Hur skall vi hantera dessa dispenser? Det står att vi skall meddelaföreskrifter om dispens. Och vi har tänkt fastställa ett beslutsunderlag ellerett bedömningsprotokoll för just de här besiktningarna. Vi skall besikta varjeanläggning vid en viss ålder på hönsen. Vi räknar med att det kommer att rörasig om kanske 500(600 dispensansökningar om vi sätter storleksbegränsningenvid ca 200 höns. Om vi sätter den högre blir det kanske annorlunda.Jordbruksverket kommer att fatta beslut om dispens eller avveckling avbesättningen.Nästa fråga är kanske mer het: Hur gör ni när det gäller dispenstiden?Dispenstiden kommer att avgöras av två saker. Det tycker jag att man klart kanutläsa av regeringens skrivelse. Det handlar om anläggningens status fråndjurskydds- och djurhälosynpunkt - besiktningen, bedömningsunderlaget som viskall ta fram och kännedomen om besättningarna, som jag talade om. Och det rörockså utvecklingen av de nya systemen. I regeringens skrivelse har man betonatatt man inte kunde behålla burförbudet på grund av att de nya systemen intevar färdigutvecklade. Detta kommer att vara ett viktigt krav och avgörande fördispenserna.När det gäller dispenstiden kommer vi kanske att göra en indelning i trekategorier. I den första kategorin finns de som måste avveckla; de får ingendispens. Den andra kategorin gäller några som får en kort dispens men ingenmöjlighet till förlängning. Den tredje kategorin utgörs också av sådana somfår kort dispens, men när deras dispenstid har gått ut skall man göra en nyutvärdering för att se hur det går med de nya systemen och om man kan sättaett slutdatum för de traditionella burarna.Man har tagit upp fler saker i skrivelse. Jag skall bara nämnanågra bitar. Man har avsatt 500 000 till rådgivning. På Jordbruksverketfunderar vi nu på hur vi bäst skall kunna utnyttja dessa pengar. Det stårklart och tydligt att det skall gälla dem som går över till de alternativasystemen. Forskning är viktigt. Det finns mycket kvar, som ni har skrivit imotioner, som vi har framhållit i vår rapport och som EU skriver i sinvetenskapliga rapport. Vi har vad jag kallar för SJV-medel, dvs. budgetmedel,till förfogande. Vi har ett visst anslag för djurskyddsfrämjande. Vi har ocksåanslag för det ekologiska lantbruket. I skrivelsen finns det förslag om attSJFR skall avsätta 2 miljoner av sina medel till detta , och ettprogram är också på gång från Stiftelsen tillsammans mednäringen. Vi hoppas, i och med vissa kontakter, att dessa tre intressenter somhar medel att bevilja kan göra ett gemensamt program, men det är inte riktigtklart. Det är litet olika beslutsgångar osv. i dessa tre organisationer. Vifår se hur detta fortsätter.Det finns också en övrig punkt som jag tänkte ta med. Det står attJordbruksverket skall ta fram en aktionsplan. Om den kommer att ersätta dekontrollstationer som vi har haft eller uppföljningskravet är inte klart ännu.Det står klart och tydligt att vi har haft en referensgrupp där vihar diskuterat dessa frågor. Det började med provningen av ny teknik. Det harövergått till att ta fram underlaget för de olika rapporterna.