bet · GK01SkU15 · 1997-02-11 00:00:00 — beträffande skatteväxling m.m.att avslår motionerna 1996/97:Fi419 yrkandena 12 och 16, 1996/97:-Fi420 yrkandena 3, 4 och 29, 1996/97:Sk370 yrkande 29, 1996/97:Sk371yrkande 10, 1996/97:U515 yrkande 30, 1996/97:Jo759 yrkandena 27 och 28 och 1996/97:N255 yrkande 6,res. 1 (m)2. beträffande avgångsvederlagatt avslår motionerna 1996/97:Sk321 och 1996/97:Sk359,3. beträffande änkepensionäreratt avslår motion 1996/97:Sk319,res. 2 (m, fp)4. beträffande skillnaderna mellan gifta och ogifta pensionäreratt avslår motion 1996/97:Sk340,5. beträffande utvärdering av ROT-avdragetatt avslår motion 1996/97:Sk315,res. 3 (m)6. beträffande ROT-avdrag för bostadsrättsföreningaratt avslår motion 1996/97:Sk326,7. beträffande ROT-avdrag för egen arbetskraftatt avslår motion 1996/97:Sk345,res. 4 (kd)8. beträffande skattestimulanser för tjänstesektornatt avslår motionerna 1996/97:K211 yrkande 5, 1996/97:Sk322,1996/97:Sk323, 1996/97:Sk352 yrkande 1, 1996/97: Sk353, 1996/97:Sk371yrkandena 7 och 8, 1996/97:Ub244 yrkande 4 och 1996/97:N212 yrkande 12,res. 5 (m)res. 6 (fp)res. 7 (kd)9. beträffande nedsatt barnomsorgsavgiftatt avslår motion 1996/97:Ub514 yrkande 1,res. 8 (mp)10. beträffande självförvaltning m.m.att avslår motionerna 1996/97:Fi210 yrkande 8, 1996/97:Fi420yrkandena 10 och 11, 1996/97:Sk325, 1996/97:Sk343, 1996/97:Sk344,1996/97:Sk364, 1996/97:Sk365 och 1996/97:Bo222 yrkande 6,res. 9 (mp)11. beträffande förmån av datautrustning och datautbildningatt avslår motionerna 1996/97:Sk314 och 1996/97:Sk317,res. 10 (m, fp, mp)12. beträffande förmån av städhjälp m.m.att avslår motion 1996/97:Sk358 yrkande 3,res. 11 (fp)13. beträffande förmån av flygresoratt avslår motion 1996/97:Sk341,res. 12 (m)14. beträffande avdragsbeloppet för bilresoratt avslår motionerna 1996/97:Fi210 yrkande 14, 1996/97:Sk312 och1996/97:Sk361,15. beträffande restid till barnomsorgatt avslår motion 1996/97:Sk358 yrkande 2,res. 13 (m, fp, kd)16. beträffande dubbel bosättningatt avslår motion 1996/97:A277 yrkande 20,res. 14 (m)17. beträffande nämndemänatt avslår motionerna 1996/97:Sk301, 1996/97:Sk362, 1996/97:Sk363och 1996/97:Ju424 yrkande 2,res. 15 (m)18. beträffande avdrag för gåvoratt avslår motionerna 1996/97:Sk305, 1996/97:Sk313 och 1996/97:-Sk342,19. beträffande upphovsmannakontoatt avslår motion 1996/97:Sk316,20. beträffande kompetensutvecklingskontonatt avslår motion 1996/97:Sk371 yrkande 9,res. 16 (m, kd)21. beträffande sänkning av fastighetsskattenatt avslår motion 1996/97:Bo222 yrkande 7 i denna del,res. 17 (m, mp, kd)22. beträffande kommunala avgifter för gator och serviceatt avslår motionerna 1996/97:Sk368 och 1996/97:Bo222 yrkande 7 idenna del,res. 18 (mp, kd)23. beträffande fastighetsskatten på äldre kraftverkatt avslår motion 1996/97:A428 yrkande 11,res. 19 (kd)24. beträffande beskattningsorten för säsonganställdaatt avslår motion 1996/97:Sk360,25. beträffande förmögenhetsskattenatt avslår motionerna 1996/97:Sk303, 1996/97:Sk309, 1996/97:Sk310,1996/97:Sk324, 1996/97:Sk358 yrkande 1 och 1996/97:Sk371 yrkande 19,res. 20 (m)res. 21 (fp, kd)26. beträffande generationsskiften i familjeföretagatt avslår motion 1996/97:Sk371 yrkande 16,res. 22 (kd)27. beträffande internationell kontroll av kapitalatt avslår motion 1996/97:Sk370 yrkande 9,28. beträffande realisationsvinst på fastigheteratt avslår motion 1996/97:Sk327,res. 23 (m)29. beträffande skattebefrielse för stiftelseratt avslår motion 1996/97:Sk369.res. 24 (m, fp, kd)den 11 februari 1997På skatteutskottets vägnarLars HedforsI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), BjörnEricson (s), (), (), Per (),(), (), (), HolgerGustafsson (kd), (), () och KarinPilsäter (fp). Skatteväxling m.m. (mom. 1)(), (), () och CarlErik () hardels anfört följande:Den sammanfattande slutsats som kan dras av Skatteväxlingskommitténsbetänkande (SOU 1997:11) är att tanken på att en skatteomläggning med höjdamiljö- och energiskatter och sänkt skatt på arbete skulle ge såväl miljö- somsamhällsekonomiska vinster är ofruktbar. De förhoppningar om en ?dubbel vinst?av en sådan skatteväxling som förts fram av miljöorganisationer och flerapolitiska partier vederläggs dessutom i en expertrapport till , Effekter av olika skatteväxlingsalternativ enligt en allmänjämviktsmodell (SOU 1996:117):Enligt jämviktsmodellen finns det ingen ?dubbel vinst? av skatteväxling förSveriges del. Det vill säga, om vi bortser från värdet av miljöförbättringenvinner vi inget stöd för hypotesen att högre koldioxidskatter i utbyte motlägre löneskatter ger en samhällsekonomisk vinst.Till yttermera visso framgår det dessutom av arbeteatt miljövinsterna av de diskuterade energiskattehöjningarna är synnerligenbegränsade. Det beror självfallet på den utgångspunkt som måste väljas för atten tänkt skatteväxling skall kunna genomföras. I kapitel 1, som innehålleröverväganden och förslag från utredningens majoritet, anges dessa:Från skatteväxlingssynpunkt är det viktigt att skilja mellan elastiska ochoelastiska miljöskattebaser. Skatter som riktas mot miljöproblem som ärrelativt lätta att åtgärda ger en relativt snabb minskande skattebas. Däremotär skattebasen mer stabil för sådana skatter som riktas mot miljöproblem somär svårare att åtgärda. I det senare fallet måste skatterna höjas relativtmycket för att det skall få betydande miljöeffekter. Det ger med andra ordrelativt stabila intäkter som miljöproblemen minskar i begränsadomfattning.Den skatt som man därför valt att utgå ifrån för att konstruera en modell förskatteväxling är koldioxidskatten. Dess bas bedöms vara synnerligen stabilvilket också framgår av utredningens beräkning av effekterna av olikaskatteväxlingsalternativ. Vid en så kraftig skattehöjning som fördubbling avnuvarande koldioxidskatt beräknas utsläppen av koldioxid enbart minska medmellan 0,1 och 0,2 %.Dessutom finns en klar risk för att det skulle leda till att energikrävandeproduktion förläggs till andra länder med sämre miljökrav. Därigenom skulleden globala miljösituationen försämras.Mot denna synnerligen blygsamma miljöförbättring kan ställas effekterna avatt ersätta en av tolv kärnkraftsreaktorer med oljekondenskraft. Dåskulle de svenska utsläppen av koldioxid öka med 6,5 %.Mot den marginella miljövinst som således skulle kunna uppkomma vid enkraftig höjning av koldioxidskatten måste ställas anpassningskostnader förstrukturförändringar i ekonomin, ekonomiska välfärdsförluster i övrigt ochinkomstfördelningsaspekter.Utredningen har gjort en bedömning av välfärdskostnaderna (i princip i formav realinkomstförändringar). Den visar på en sammanlagd välfärdsförlust somuppgår till i storleksordningen vid en skatteväxling därkoldioxidskatten fördubblas och skatten på arbete sänks i motsvarande mångenom lägre arbetsgivaravgifter. Det innebär en kostnad på genomsnittligt1 per hushåll.Förutom fördelningseffekterna för hushållen uppkommer också regionalaeffekter. Den kraftiga skattehöjningen på energi innebär att regioner medenergikrävande basindustri drabbas betydligt hårdare av anpassningskostnadernaför strukturförändringar än andra regioner.Utredningen sammanfattar i kapitel 6:Uppdelat på olika hushållstyper och företag så är det framför allt låg-inkomsthushåll med många barn i glesbygd som belastas relativt sett hårdast,samt företag inom massa och papper, kemi, jord och sten samt järn- ochstålindustrin.Mot denna bakgrund skriver utredningen i kapitel 10:I den modell som utredningen använt leder en skatteväxling, innebärande enökning av koldioxidskatten med 50, , till en samhälls-ekonomisk förlust, om inte den miljökvalitetsförbättring som uppstår värderassignifikant högre än vad dagens koldioxidskatt indirekt ger uttryck för.De resultat som redovisas i utredningen och i de expertrapporter som publi-cerades visar enligt vår mening att en successiv skatteväxlingsom innebär en samtidig höjning av en miljö- eller energiskatt med stabilskattebas (dvs. med små miljöeffekter) och en förhållandevis blygsam sänkningav skatten på arbete inte ger de önskade effekterna. Erfarenheterna av desenaste två årens utveckling är för övrigt att energibeskattningen har skärptskraftigt utan att de nya skatteintäkterna använts för att sänka skatten påarbete. Tvärtom har den också höjts - med betydligt större omfattning - sedanhösten 1994.Enligt vår mening är resultatet av arbete entydigt.Det är nödvändigt att koppla isär de var för sig utomordentligt viktigafrågeställningarna om ekonomiska styrmedel för att minska miljöbelastningen isamhället och behovet av att sänka skatten på arbete för att skapa så godaförutsättningar för nya arbetstillfällen att massarbetslösheten kan elimi-neras.Enligt vår mening bör diskussioner om ekonomiska styrmedel i miljöpolitikenfå ändrad inriktning. Med utgångspunkt i en genomgång av de olika miljöproblemsom kan identifieras och där som nation kan vidta åtgärder bordeen diskussion ha förts om vilka medel som kan ge bäst resultat. Därvidlag hadeen avvägning kunnat göras mellan administrativa regleringar och ekonomiskastyrmedel som då också kan innefatta subventioner av olika verksamheter ellerav ny teknik för att uppnå en snabbare introduktion. Ett exempel på det senareär det snabba införandet av katalytisk avgasrening genom skatterabatt. Enannan i oprövad metod är överlåtelsebara utsläppsrättigheter.I flera fall förutsätter fortsatta svenska insatser ett internationellt sam-arbete. En mycket viktig del av det svenska miljöarbetet, särskilt när detgäller ekonomiska styrmedel, måste därför vara att medverka till en globalsamstämmighet om att ta till vara alla möjligheter att pröva sådana åtgärderpå ett sätt som kan leda till positiva miljöeffekter.Enligt vår mening är det vidare nödvändigt att snabbt genomföra kraftigasänkningar av skatten på arbete för att vända den negativa utvecklingen påarbetsmarknaden . Omfattningen av dessa skattesänkningar måste blibetydligt större än vad som kan finansieras genom införande av nya ellerhöjningar av befintliga miljö- och energiskatter. Till det kommer att dagenshöga skatteuttag, som i sig skadar samhällsekonomin och ökar medborgarnasbidragsberoende, måste sänkas. Sänkt skatt på arbete med inriktning på låg-och medelinkomsttagare måste därför huvudsakligen finansieras genom minskadeoffentliga utgifter och inte genom en växling av olika skatter.Det är en uppenbar risk att frågan om sänkt beskattning av arbete för attskapa förutsättningar för nya arbetstillfällen försenas och blir av mindreomfattning om en koppling till skatteväxlingsmodeller av olika slag efter-strävas.Vad som här har anförts bör - med avslag på de aktuella motionernafrån v, fp, mp och kd - som sin mening ge regeringen till känna.dels vid mom. 1 hemställt1. beträffande skatteväxling m.m.att avslår motionerna 1996/97:Fi419 yrkandena 12 och 16, 1996/97:-Fi420 yrkandena 3, 4 och 29, 1996/97:Sk370 yrkande 29, 1996/97:Sk371yrkande 10, 1996/97:U515 yrkande 30, 1996/97:Jo759 yrkandena 27 och 28och 1996/97:N255 yrkande 6 och som sin mening ger regeringen till kännavad som här har anförts om nödvändigheten av att snabbt genomförakraftiga sänkningar av skatten på arbete och att finansiera sådanaskattesänkningar på annat sätt än med höjningar av miljö- ochenergiskatter.2. Änkepensionärer (mom. 3)(), (), (), () och () hardels anfört följande:Riksdagen genomförde regler om att änkepensioner skall inkomstprövasfr.o.m. För den som har inkomster över den nivå som gällerför att bostadsbidrag skall kunna utgå, dvs. normalt sett inkomster på mer änca vid sidan av änkepensionen, skall änkepensionen minskas med 30 %av överskjutande belopp. Detta påverkar i sin tur det särskilda grundavdragetsom utgår till pensionärer med en inte alltför låg folkpension. Följden av denya reglerna bli att änkepensionen faller bort helt i vissa inkomstlägen ochdärmed också rätten till särskilt grundavdrag.För änkor som har annan tjänstepension efter sin make än ATP kan i speciellafall helt orimliga marginaleffekter uppkomma. I extrema gränsfall kan en extraintjänad tusenlapp medföra att nettobehållningen minskar med , redani ett inkomstläge på ca vid sidan av folkpensionen. För den som harinkomster över brytpunkten och betalar s.k. värnskatt kan den extratusenlappen i sämsta fall medföra att nettobehållningen minskar med uppåt27 000 kr.Denna absurda situation kan uppstå för änkor som inte har rätt till ATPefter sin make och även för änkor som har rätt till ATP men medett lägre belopp än . Marginaleffekten av att rätten till särskiltgrundavdrag faller bort i ett visst inkomstläge blir som störst om tjänste-pensionen uppgår till . Reglerna är komplicerade, och i detenskilda fallet kan det vara mycket svårt att i förväg bedöma effekterna fördet aktuella året och på . Svårigheterna kan bl.a. belysas av attden som på grund av inkomstprövningen förlorat sin folkpension och det sär-skilda grundavdraget i allmänhet inte heller kan få särskiltgrundavdrag , även om inkomstförhållandena då är väsentligt annor-lunda. Det kan också nämnas att inkomstbegreppen skiljer sig väsentligt isociallagstiftningen och skattelagstiftningen.Att de nya avtrappningsreglerna för änkepensioner i speciella fall kanmedföra ej avsedda och helt orimliga effekter vid beskattningen är att se somett olycksfall i arbetet. Saken torde kunna rättas till genom en enkeljustering av skattelagstiftningen. Enligt vår uppfattning bör regeringen - medanledning av den aktuella motionen och vad som här har anförts - skyndsamtlägga fram förslag till den lagändring som behövs för att undanröja de upp-komna olägenheterna med verkan fr.o.m. innevarande beskattningsår.dels vid mom. 3 hemställt3. beträffande änkepensionäreratt med anledning av motion 1996/97:Sk319 hos regeringen begärskyndsamt förslag till ändring av skattelagstiftningen så att de orimligaskatteskärpningar som utformningen av det särskilda grundavdraget förfolkpensionärer kan medföra i vissa situationer undanröjs med verkanfr.o.m. Utvärdering av ROT-avdraget (mom. 5)(), (), () och CarlErik () hardels anfört följande:Som anförs i motion Sk315 av och () skulledet vara högst intressant att utvärdera vad en utökad möjlighet till avdragför underhåll och reparation av privata bostäder skulle kunna ge för effekterför sysselsättningen och statskassan. "Svartarbetet" utan kvitton ochredovisning borde rimligen kunna minska kraftigt och inkomsterna från de"vita" jobben öka. Därmed borde de ökade skatteintäkterna från de "vita"jobben också väl täcka avdragens ekonomiska effekter på statskassan. Andravinster av en ökad avdragsrätt för reparationer är att kostnaderna för arbets-lösheten kan minska. Syftet är att stimulera intresset för att i närtid genom-föra reparationer och underhåll och därmed skapa arbeten inom bygg- ochunderhållssektorn.Vi instämmer i motionärernas uppfattning att en utvärdering av detta slag nubör genomföras och att man därvid utgår från olika avdragsnivåer ochavdragsmöjligheter. Vi tillstyrker alltså motionen.dels vid mom. 5 hemställt5. beträffande utvärdering av ROT-avdragetatt med bifall till motion 1996/97:Sk315 hos regeringen begär enutvärdering av och förslag till olika avdrag och avdragsnivåer förreparation och underhåll av enskilda bostäder.4. ROT-avdrag för egen arbetskraft (mom. 7)() hardels anfört följande:Våren 1996 genomfördes nya regler om skattereduktion för byggnadsarbeten påbostadshus. Dessa regler innebär att fastighetsföretag som genomför arbeten påegna fastigheter inte får rätt till sådan skattereduktion. Enligt vadregeringen anförde som motiv för denna begränsning var det tveksamt om enskattereduktion i sådana fall kunde ha önskad stimulanseffekt.I motion Sk345 av och () anförs bl.a.att begränsningen innebär att ett stort antal fastighetsägare undantas frånmöjligheten att erhålla skattereduktion. Som exempel nämner motionärerna storaoch små byggföretag som också är fastighetsägare och som utnyttjar anställdainom entreprenaddelen av företaget eller koncernen till att också utförarenoveringar på det egna fastighetsbeståndet. Företagen kan på detta sättaktivt arbeta för att upprätthålla sysselsättningen också i tider då bygg-konjunkturen är svag.Många byggföretag står inför den överhängande risken att behövafriställa ytterligare arbetskraft. Sett ur detta perspektiv kan det inte varalämpligt att skattereduktionen har utformats på ett sätt som innebär att detblir lönsamt att friställa sin egen arbetskraft och därefter köpaentreprenaden från ett annat företag. Vi instämmer därför i motionärernasuppfattning att skattereduktion bör medges även för byggnadsarbeten som utförsav företagens egen arbetskraft och tillstyrker motionen. Regeringen börskyndsamt lägga fram förslag till den lagändring som behövs.dels vid mom. 7 hemställt7. beträffande ROT-avdrag för egen arbetskraftatt med anledning av motion 1996/97:Sk345 hos regeringen begärförslag till sådana ändringar i lagen om skattereduktion för utgifter förbyggnadsarbete på bostadshus att också fastighetsägare som använder egenarbetskraft skall vara berättigade att erhålla skattereduktion i enlighetmed vad som har anförts i reservationen.5. Skattestimulanser för tjänstesektorn (mom. 8)(), (), () och CarlErik () hardels anfört följande:Skattetrycket har stigit kraftigt under den nuvarande regeringsperioden, ochmarginalskatterna ligger på för en stor del av de heltidsarbetande.Skattetrycket måste sänkas och marginalskattereformen återställas till debetydligt lägre nivåer som fastställdes i samband med skattereformen. Utöverde generella sänkningar av beskattningen som vi har krävt i andra sammanhangbör särskilda åtgärder genomföras för att motverka de starkt negativa effektersom den höga beskattningen av arbete innebär för den privata tjänstesektorn.De tjänster som efterfrågas av hushållen är oftast av sådan karaktär att detfinns icke beskattade alternativ till att anställa någon eller till att anlitaett företag för att utföra arbetet.Det är önskvärt att beskattningen av arbete kan sänkas generellt och såkraftigt att den potentiellt stora del av den privata tjänstesektorn som avserhushållstjänster skulle kunna expandera. Det medför emellertid ett så kraftigtskattebortfall att det inte är realistiskt. Det är därför nödvändigt att i ettförsta steg genomföra selektiva åtgärder så att skattekilen på arbete sänkskraftigt för tjänster med stort arbetsinnehåll som skulle kunna efterfrågas avde enskilda hushållen. Våra förslag innebär en skattereduktion för vissahushållstjänster av kostnaden för det utförda arbetet, en avdragsrättför styrkta barnomsorgskostnader och ett permanent avdrag för reparation ochunderhåll av egna bostäder.De yrkanden som framställs i motion N212 av m.fl. (m, fp,kd) om att en privat tjänstesektor för arbete i hemmen bör komma tillstånd (yrkande 12) och i motion Ub244 av () om enskattereduktion för styrkta kostnader för barnomsorg (yrkande 4) ligger ilinje med vår ståndpunkt i dessa frågor och bör bifallas. Därmed tillgodoses iväsentliga delar även övriga aktuella motionsyrkanden i dessa frågor.dels vid mom. 8 hemställt8. beträffande skattestimulanser för tjänstesektornatt med bifall till motionerna 1996/97:N212 yrkande 12 och 1996/97:-Ub244 yrkande 4 och med anledning av motionerna 1996/97:K211 yrkande 5,1996/97:Sk322, 1996/97:Sk323, 1996/97:Sk352 yrkande 1, 1996/97:Sk353 och1996/97:Sk371 yrkandena 7 och 8 begär att regeringen skyndsamt läggerfram förslag om skattelättnader för en privat tjänstesektor i hemmen ochom en skattereduktion för styrkta kostnader för barnomsorg i enlighet medvad som har anförts i reservationen.6. Skattestimulanser för tjänstesektorn (mom. 8)() hardels anfört följande:Ingen uppgift är viktigare än kampen mot arbetslösheten. Tjänstesektorn harpotentialen att stå för en mycket stor del av de nya jobb som krävs för attlyfta ur arbetslösheten. Men detta kräver att vi undanröjer en del avde hinder som står i vägen för nya riktiga jobb. Sänkta kostnader ochförenklade regler är några sådana åtgärder.Mot denna bakgrund föreslås i motion Sk352 av och () - yrkande 1 - kraftfulla åtgärder för att skapa nya jobb inomtjänstesektorn. Det höga kostnadsläget utgör en allvarlig hämsko på syssel-sättningen inom denna sektor, och förslagen innebär därför betydande kost-nadssänkningar inom två strategiska branscher, genom att avskaffa arbets-givaravgifterna för tjänster inom hushållssektorn och genom kraftigt sänktturistmoms. Dessutom föreslås ett system med servicecheckar som kraftigtförenklar köp av vita tjänster. Skattelättnaderna inom hushållssektorn börbestå i att arbetsgivaravgifterna slopas för hushållstjänster och bör till enbörjan genomföras som ett fyraårigt försöksprojekt. Momssänkningen på turismenoch servicecheckarna bör vara permanenta lösningar.I och för sig är det glädjande att regeringen har tillsatt en utredning föratt se över tjänstesektorns utveckling. Det föreligger dock inget tydligtuppdrag att utforma ett system för lättnader inom hushållssektorn, ocheventuella lättnader skall endast gälla uppdragstagaren som har F-skattebevisoch som redovisar inkomsten som näringsverksamhet. Detta utesluter just deokomplicerade anställningsförhållanden som är tanken med de servicecheckar somRiksskatteverket har haft i uppdrag att studera. Som anförs i motionen börutredaren därför få förtydligande direktiv med beställning av ett detaljeratförslag om sådana stimulanser som har diskuterats i motionen.Vad som här har anförts bör - med bifall till motionen - som sinmening ge regeringen till känna. Syftet med övriga motioner är därmed till-godosett i väsentliga delar.dels vid mom. 8 hemställt8. beträffande skattestimulanser för tjänstesektornatt med bifall till motion 1996/97:Sk352 yrkande 1 och med avslag påmotionerna 1996/97:K211 yrkande 5, 1996/97:Sk322, 1996/97:Sk323,1996/97:Sk353, 1996/97:Sk371 yrkandena 7 och 8, 1996/97:N212 yrkande 12och 1996/97:Ub244 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vadsom anförts i reservationen om tilläggsdirektiv till Utredningen (Fi1996:10) om förutsättningarna för tjänstesektorns utveckling.7. Skattestimulanser för tjänstesektorn (mom. 8)() hardels anfört följande:I motion Sk371 av m.fl. (kd) framhålls att tjänstesektorn är denstora framtida tillväxtsektorn. Tjänsteföretagen är dock diskrimineradegenom att arbete beskattas hårdare än kapital. Genom de höga skattekilarna ärockså den vita marknaden för hushållstjänster i stort sett utplånad medansvartjobben inom denna sektor är mycket omfattande. Vi instämmer i motio-närernas uppfattning att denna negativa situation måste förändras och enpositiv utveckling påskyndas genom lämpligt utformade stimulanser för dessasektorer.Som en första åtgärd vill stimulera vissa tjänster i hus-hållen genom direkta statliga bidrag enligt den modell som har permanentats iDanmark. Syftet är att alla hushåll skall ha råd att köpa tjänster som exem-pelvis städning, tvätt och trädgårdsarbete, och vi vill också inbegripa privatbarnomsorg och hälsovård. En sådan inriktning skulle också medföra denpositiva effekten att konkurrensen ökar inom ett område som domineras avkommunal verksamhet.Vi vill också på annat sätt eliminera de skattekilar som gör det näst intillomöjligt för privatpersoner att köpa tjänster. Som föreslås i motionen bör detnuvarande ROT-avdraget permanentas och utvidgas till att avse - förutomhusrenoveringar av olika slag - även bilreparationer, större trädgårdsarbetenav anläggningskaraktär och olika installationsarbeten av till exempel vitvaroroch datorer. För att skattereduktionen skall kunna leda till att ett hushållväljer att anlita någon för sådana tjänster måste reduktionen vara så stor attdet lönar sig bättre att köpa tjänsten än att utföra arbetet själv eller köpatjänsten svart. Som föreslås i motionen bör skattereduktionen av detta skälvara av arbetskostnaden, dock högst 30 000 kr.Det anförda innebär att regeringen skyndsamt bör lägga fram förslag ienlighet med de angivna yrkandena i motion Sk371. Därmed tillgodoses iväsentliga delar även yrkandena i övriga här aktuella motioner.dels vid mom. 8 hemställt8.