bet · GL01BoU1 · 1997-11-25 00:00:00 — Det kan därför förutsättas att satsningar med de föreslagnainriktningarna kan komma att beviljas stöd under förutsättning att de ingår ide ansökande kommunernas lokala investeringsprogram.Mot den redovisade bakgrunden avstyrker utskottet även motionerna1997/98:Bo214 (s), 1997/98:Jo523 (mp) yrkande 4, 1997/98:Jo775 (v) yrkande 3samt 1997/98:Jo784 (c) yrkandena 3, 27 och 33.Övriga anslag i budgetpropositionenUtskottet tar i detta avsnitt upp förslag till anslag m.m. ibudgetpropositionen som inte mött invändningar i motioner eller vid utskottetsbehandling.I , och län har en försöksverksamhet med ändrad regionalansvarsfördelning inletts . Syftet är att utveckla former för enbättre demokratisk förankring av det regionala utvecklingsarbetet. Försöket,som är tänkt att pågå t.o.m. , innebär att ett regionaltsjälvstyrelseorgan i vart och ett av länen tar över det regionalautvecklingsansvaret. För att finansiera förvaltningskostnaderna vid deregionala självstyrelseorganen föreslås i budgetpropositionen att ett nyttanslag C 2 Regionala självstyrelseorgan inrättas för . Medel till detnya anslaget föreslås överförda från anslaget till länsstyrelserna. Enligtförslaget skall för ändamålet anvisas ett obetecknat anslag om 12 680 000 kr.I fråga om de anslag som inte behandlats ovan föreslås i budgetpropositionen(punkt 10 i motsvarande del) att det för skall anvisas tillA 3 Vissa äldre låne- och bidragsstöd för bostadsändamål m.m. ett ramanslagom ,A 5 : Garantiverksamhet ett ramanslag om1 ,A 6 : Förvaltningskostnader ett ramanslag om 22 779 000kr,A 7 Byggforskning ett ramanslag om ,A 8 Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador ett ramanslag om 60 000 000kr,A 11 Bonusränta för ungdomsbosparande ett ramanslag om ,B 1 Geoteknik ramanslag om ,D 2 ett ramanslag om 5 349 000 kr.Den av regeringen förordade anslagsfördelningen avseende de nu aktuellaanslagen, som alltså inte mött invändningar i motioner, tillstyrks avutskottet.Motionsförslag om nya anslag inom utgiftsområde 18Utskottet har ovan tagit ställning till förslag avseende de anslag som finnsupptagna i budgetpropositionen inom utgiftsområde 18. I vissa motioner har detdessutom föreslagits att ytterligare anslagposter med inriktning mot olikaområden skall inrättas inom utgiftsområdet. Utskottet redovisar nedan dessaförslag och tar därefter ställning till dem i ett sammanhang.Inrättandet av ett nytt anslag A 12 Allergisanering föreslås i Miljöpartietspartimotion /98:Bo216 yrkande 1 i motsvarande del. Under budgetåret 1998föreslås anslaget bestämmas till . Medlen avses användas förstöd till framför allt kommunernas arbete med s.k. allergisanering av skoloroch daghem. Motionärerna hänvisar till att satsningen kan finansieras genom attdet s.k. ROT-avdraget enligt deras mening inte bör förlängas i enlighet medregeringens förslag i budgetpropositionen. Även i mp-motionen 1997/98:Bo548hänvisas till det föreslagna nya anslaget för allergisanering. I motionensyrkande 1 föreslås göra ett tillkännagivande till regeringen omvikten av att åtgärder skyndsamt vidtas och att ett program för allergisaneringoch luftvård inrättas.Förslag om ett tillkännagivande om behovet att allergisanera bl.a. daghem ochskolor finns även i motion 1997/98:Bo536 (fp) yrkande 4. Motionären anser ävenatt bör satsas på allergisanering i stället för attavsättas för s.k. ROT-avdrag (yrkande 5).I partimotion 1997/98:Bo232 finns förslag om fyra nyaanslagsposter E 2-E 5 med följade innebörd.E 2 Ombyggnadsstöd till ekologiskt byggande föreslås tillföras 400 miljonerkronor för . Medlen avses användas för ombyggnader med ekologiskinriktning, exempelvis allergisanering, energieffektiviseringar eller åtgärderpå va-sidan. Bidragsnivån föreslås vara , dock högst perbostadslägenhet (yrkandena 8 samt 12 i motsvarande del).E 3 Stöd till solvärmeanläggningar föreslås tillföras . Motionärerna hänvisar till det stöd till solvärmeanläggningarsom kunde utgå t.o.m. (yrkandena 9 samt 12 i motsvarande del).E 4 Stöd till tillgänglighetsskapande åtgärder föreslås tillföras 40 miljonerkronor för . Stödet är avsett att ges till åtgärder somundanröjer enkla hinder för tillgängligheten, exempelvis avfasning avtrottoarkanter (yrkandena 10 samt 12 i motsvarande del).E 5 Investeringsstöd för nyproduktion föreslås tillföras 600 miljoner kronorför . Stödet avses riktas till flerbostadshusområden ochvillkoras med miljökrav samt krav på hyrestak. Bidragsnivån föreslås bli ,dock högst per lägenhet (yrkandena 11 samt 12 i motsvarande del).Vad gäller de ovan återgivna motionsförslagen om nya anslagsposter inomutgiftsområde 18 vill utskottet anföra följande.Utskottets redovisade ställningstaganden till de förslag om anslaginom utgiftsområde 18 som finns upptagna i budgetpropositionen innebär att heladen ram som beslutat skall gälla för utgiftsområdet redan är ianspråktagen. Beslut om att inrätta nya anslagförutsätter därför en omfördelning inom utgiftsområdet vilket utskottet inteser tillräckliga skäl att föreslå. De aktuella motionerna kan således avstyrkasredan på denna grund. Utskottet delar dock i stor utsträckning motionärernassyn på vikten av att åtgärder vidtas inom de områden som förslagen avser. Detbör understrykas att statligt stöd inom de aktuella områdena har utgått underde och att de nya satsningar som kommer att ske inom ramen förlokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet sannolikt kommer attomfatta flera av de åtgärder som tas upp i motionerna. Vad gäller det statligastödet till ny- och ombyggnad av bostäder är detta en fråga som kan förväntasbli behandlad i den aviserade bostadspolitiska propositionen.Mot den redovisade bakgrunden avstyrker utskottet motionerna 1997/98:Bo216 (mp) yrkande 1 i motsvarande del, 1997/98;Bo232 (v) yrkandena 8-12, detsistnämnda i motsvarande del, 1997/98:Bo536 (fp) yrkandena 4 och 5 samt1997/98:Bo548 (mp) yrkande 1.Anslagsförslag som avser tiden efter budgetåret 1998De förslag till anslagsfördelning m.m. som läggs fram i årets budgetpropositionavser och omfattar sålunda inte tiden därefter. I fleramotioner förs däremot fram anslagsförslag som avser tiden efter budgetåret1998.I partimotion 1997/98:Bo216 yrkande 2 begärs ett riksdagensgodkännande av en i motionen beräknad fördelning av anslagen inom utgiftsområde18 för budgetåren 1999 och 2000. Förslaget anknyter till den omfördelningmellan anslagen som förordas i samma motion för . Det innebäratt motionärerna föreslår ökade anslag till radonbidrag och till bidrag tillallergisanering som anslaget till lokala investeringsprogram minskas.I partimotion 1997/98:Bo232 yrkande 1 föreslås att 2miljarder kronor skall anslås vardera för ombyggnadsstödtill ekologiskt byggande och stöd till nyproduktion.Utskottet har ovan avvisat ett motionsförslag (mp) om att för budgetåret 1997anvisa ytterligare medel till radonbidrag och till bidrag till allergisaneringoch minska anslaget till lokala investeringsprogram. Vad som härvidanförts gäller såvitt nu kan bedömas i allt väsentligt också det nu aktuellaförslaget avseende budgetåren 1999 och 2000. Förslaget i Miljöpartietspartimotion /98:Bo216 yrkande 2 avseende anslagsfördelningen inomutgiftsområde 18 budgetåren 1999 och 2000 avstyrks sålunda.Utskottet är inte heller berett att ställa sig bakom förslaget i v-motionen.Det finns enligt utskottets mening inte anledning att nu i sak ta ställningtill förslag med denna innebörd. partimotion 1997/98:Bo232yrkande 1 avstyrks således.Förslag om anslag avseende budgetåren efter 1998 läggs även fram i motion1997/98:Bo224 (m) yrkande 4. Motionärerna föreslår att BKN:skreditgarantiavgifter för s.k. äldre garantier (utfärdade ) höjs såatt inkomsterna från dessa ökar med fr.o.m. 1999.I denna fråga vill utskottet göra följande klarläggande. Intäkterna frånavgifterna för s.k. äldre garantier beräknas enligt budgetpropositionen år 1999uppgå till . Denna beräkning utgår i princip från engarantiavgift på av det garanterade beloppet. En ökad intäkt till 340miljoner kronor enligt motionärernas förslag skulle således rent teoretisktkräva en höjning av garantiavgiften till . Avgiften skulle alltså hamnapå en nivå som närmar sig en tredjedel av aktuell bostadslåneränta. Dettaskulle i sin tur sannolikt medföra att möjligheten till kreditgaranti genom BKNinte längre utnyttjades för krediter som bedöms som säkra. Avgiftenför kvarvarande garantier skulle då behöva höjas ytterligare och leda till en imånga fall orimlig ekonomisk belastning för det bostadsbestånd som krediternaavser. Slutsatsen blir således att motionärernas förslag i realiteten inte kananses genomförbart.Med hänvisning till det anförda avstyrks motion 1997/97:Bo224 (m) yrkande 4.Beslutsunderlaget i budgetpropositionenVänsterpartiet har i sin partimotion 1997/98:Bo232 riktat kritik mot attbeslutsunderlaget i budgetpropositionen i vissa delar är otillräckligt. Imotionen föreslås att i tillkännagivanden framför denna kritik tillregeringen. Kritiken gäller redovisningen under dels anslaget A 2 Räntebidragm.m. (yrkande 3), dels anslaget D 1 Förvaltningskostnader för (yrkande 6 i motsvarande del).Vad gäller räntebidragsanslaget anser motionärerna att det inte går attutläsa ur propositionen vilka åtgärder som kommer att behöva vidtas för attuppnå det redovisade sparmålet för anslaget. Motionärerna hänvisar till att ettsparbeting engångsvis för om är beslutatmen att regeringen endast redovisar en besparingsåtgärd motsvarande 75 miljonerkronor. I fråga om anslaget för förvaltningskostnader gällerkritiken att konsekvenserna av de föreslagna besparingarna ochpersonalminskningarna inte redovisas.Bostadsutskottet har i olika sammanhang understrukit nödvändigheten av attriksdagen ges ett godtagbart underlag för sina ställningstaganden. Detta gällergivetvis generellt och inte enbart beslutsunderlaget i budgetpropositionen.Bland de krav som självklart kan ställas på beslutsunderlaget är att det utansvårighet går att utläsa hur olika medelsdispositioner hänger samman och vilkaberäkningsförutsättningar som gäller för ett anslagsförslag. Lika självklart äratt förslag som innebär stora förändringar för en myndighet bör följas av enkonsekvensbeskrivning och redovisningar av vilka verksamheter som kan komma attpåverkas.Utskottet kan till viss del instämma i att budgetpropositionen uppvisarbrister i dessa avseenden på de områden som diskuteras i motionen. I sambandmed beredningen av detta betänkande har dock kompletterande uppgifter inhämtatsi de aktuella sakfrågorna. Vad gäller räntebidragsanslaget har efter kontaktermed klargjorts att hela det besparingsbeting på anslaget somnämns i propositionen - uppgående till totalt - bedöms bli tillgodosett i och med den besparing som följer avändrade regler för RBF-stödet i enlighet med regeringens förslag. Huvuddelen avbesparingsbetinget anses redan vara tillgodosett genom beslut våren1997 om ändrade regler för räntebidrag (prop. 1996/97:150, bet. FiU20, yttr.BoU7y). Beträffande konsekvenserna av regeringens förordade besparingar påverksamheten vid har utskottet erhållit en redovisning avverkets generaldirektör och företrädare för . Sakfrågorna omräntebidragen och har utskottet behandlat ovan.Behov att inhämta kompletterande uppgifter i ett ärende finns inte sällanäven i sådana fall där kritik inte förts fram mot ett av regeringen redovisatbeslutsunderlag. I det aktuella fallet gör emellertid utskottet bedömningen attbeslutsunderlaget kunde varit tydligare och mer omfattande i flera avseenden. Isamband med beredningen av detta ärende har dessa synpunkter under handframförts till . Något behov av att i ett tillkännagivandeutöver vad som anförts ytterligare understryka utskottets bedömning kandärför inte anses föreligga. Det får förutsättas att hänsyn tas till deframförda synpunkterna i kommande propositioner.Bostadsutskottet anser att partimotionen 1997/98:Bo232 (v) yrkandena 3 och 6,det sistnämnda yrkandet i motsvarande del, inte nu bör föranleda någonytterligare åtgärd.BostadsförsörjningenInledningDen svenska bostadsmarknaden har genomgått betydandeförändringar. Förutsättningarna för bostadspolitik och bostadsförsörjning harstarkt påverkats av den samhällsekonomiska utvecklingen. Ävensamhällsutvecklingen i övrigt har medfört ett behov av att se överbostadspolitikens mål och medel. Det var också mot denna bakgrund somregeringen tillsatte en parlamentarisk utredning med uppdrag attgöra en översyn av bostadspolitiken i vid bemärkelse.Den bostadspolitiska utredningen avlämnade sitt slutbetänkandeBostadspolitik 2000 - från produktions- till boendepolitik (SOU 1996:156). Deöverväganden och förslag som utredningen där presenterar omfattar bl.a.:- målen för bostadspolitiken- frågor om boendesegregation- boende för olika hushållstyper- kommunernas roll i bostadspolitiken- bosparande- bostadspolitikens administration- statens stöd till bostadsproduktionen- ekonomiska villkor för det befintliga bostadsbeståndet.En bred politisk enighet har uppnåtts i utredningen. Representanterna från femav riksdagspartierna (s, c, fp, mp, kd) står helt bakom förslagen.Vänsterpartiets representant har anslutit sig till huvuddelen av vadutredningen föreslagit. Moderata samlingspartiets företrädare har reserveratsig mot utredningens överväganden och förslag.Utredningens förslag har remissbehandlats. I budgetpropositionen uttalarregeringen sin avsikt att återkomma till med en proposition.Utskottet har, som framgår ovan, därefter erfarit att regeringen avser attlämna en proposition om bostadspolitiken i början av år 1998.Den bostadspolitiska utredningens förslag och den aviserade bostadspolitiskapropositionen har givetvis även påverkat bostadsutskottets arbete med de frågorsom behandlas i detta betänkande.Bostadspolitikens allmänna inriktning och utformningI budgetpropositionen redovisas de övergripande målen för utgiftsområde 18 påföljande sätt.Att främja en ekologiskt hållbar utveckling inom samhällsplanering ochbyggande.Att utveckla instrumenten för samhällsplaneringen och ge denna en mersektorsövergripande karaktär.Bostadspolitikens uppgift är att trygga alla människors behov av en godbostad till rimlig kostnad och av en trygg närmiljö.Regeringen föreslår att tar ställning till målet att främja enekologiskt hållbar utveckling inom samhällsplanering och byggande (punkt 5). Iövrigt uppges de angivna målen stämma överens med de utgångspunkter som redantidigare gäller för samhällets insatser.I budgetpropositionen lämnas inte någon motivering till att de övergripandemålen för utgiftsområde 18 bör kompletteras med målet att främja en ekologiskthållbar utveckling inom samhällsplanering och byggande. Någon sådan motiveringtorde knappast heller erfordras. Det får enligt utskottets mening anses somsjälvklart att också byggande och boende måste präglas av miljömässiga hänsynoch ett långsiktigt ekologiskt tänkande. Regeringens förslag tillstyrks.Utskottet behandlar fortsättningsvis i detta avsnitt motioner som från meraövergripande utgångspunkter tar upp frågor som ur olika aspekter avserbostadspolitikens inriktning och utformning.De boende bör enligt Moderata samlingspartiets partimotion 1997/98: Bo202yrkande 1 ges möjlighet att välja hur framtidens bostadsmarknad skall varautformad. Enligt motionen behöver det växa fram en bostadsmarknad där människorär mer beroende av varandra än av staten. Det anges bl.a. innebära att dagensmånga regleringar tas bort så att bostadsmarknaden tillåts fungera fritt.Samtidigt skall enligt motionen de grupper som behöver stöd också få det.Stödet bör dock vara så utformat att det i praktiken leder till positivaresultat.Bostadspolitiken är enligt partimotion 1997/98:Bo203 yrkande 1en väsentlig del av samhällets välfärdspolitik. Enligt motionen behövs detdärför en mångfald av olika bostäder och boendeformer så att människor frittkan välja bostad och bostadsort. En bostadpolitisk helhetssyn skall enligtmotionen utgå från att skapa kostnadsneutralitet mellan olika upplåtelseformer.Vidare framhålls vikten av att bostadsstandarden är god som fokusenligt förslaget bör riktas mot sänkta boendekostnader och ett mera varieratutbud. Även i motion 1997/98:Bo523 (c) yrkande 3 framhålls behovet av insatserför att alla, även äldre, skall ges möjlighet att efter sina behov väljabostadstyp och bostadsort.Det finns enligt motion 1997/98:Bo206 (s) goda skäl att återigen användabyggsektorn som en motor i samhällsekonomin. För att öka byggandet och minskaarbetslösheten behövs insatser bl.a. i form av ett ROT-program och stöd förnyinvesteringar i bostäder. På lång sikt fordras enligt motionen ökat statligtengagemang i form av såväl riktade som generella stöd som ärfördelningspolitiskt väl avvägda. Även i den till stora delar likalydandemotionen 1997/98:Bo509 (s) förs motsvarande förslag fram.Sjunkande bostadslåneräntor har enligt motion 1997/98:Bo208 (s) lett tillsänkta boendekostnader för många hushåll. Framför allt anges det gälla boende iegnahem. I krisårgångarnas bostadsrättsföreningar och hyreshusområden ärsituationen fortfarande allvarlig. Trots räntenedgången finns det härfortfarande risk för stora kostnadsökningar. Det finns enligt motionärernadärför skäl att vidta åtgärder för de boende som inte automatiskt får del av desjunkande räntorna. Det kan enligt förslaget ske genom stöd tillkrisårgångarna, minskad avtrappning av räntebidragen, förstärkta bostadsbidrageller sänkt fastighetsskatt för i första hand hyreshus.Kapitalkostnadsvillkoren gynnar enligt motion 1997/98:Bo212 (s) i första handägda bostäder. Den brist i neutraliteten mellan olika upplåtelseformer somdetta ger upphov till måste enligt motionen åtgärdas. I första hand föreslåsdet ske genom förändringar i skattesystemet. Om detta inte visar sig möjligt ärdet enligt motionen nödvändigt att på annat sätt kompensera boende i hyres- ochbostadsrätt för egnahemsägarnas ränteavdrag.I motion 1997/98:Bo218 (kd) yrkande 3 begärs ett tillkännagivandeom utformningen av en kristdemokratisk bostadspolitik. Enligt motionen innebärdet att boendepolitiken skall ge valfrihet i boendet och att den skall ha somutgångspunkt att människor skall kunna känna sig trygga i sitt boende.Målsättningen anges vidare vara att politiken skall bidra till jämlika ochvärdiga levnadsförhållanden för alla människor och särskilt främja en goduppväxtmiljö för barn och ungdomar. Enligt motionen skall boendepolitikendessutom ingå som en del i en kristdemokratisk familjepolitik.Ett stort antal svenska medborgare saknar enligt motion 1997/98:Bo222 (s)bostad. Det anges därför vara en angelägen politisk uppgift att garantera allamänniskor ett värdigt boende. Enligt motionen måste samhället ges medel ochmöjligheter att kunna föra en social och jämlik bostadspolitik. Regeringen bördärför lägga fram förslag i den bostadspolitiska propositionen om hurbostadslösheten skall kunna elimineras och hur en jämlik bostadspolitik skallkunna utformas.En god bostadspolitik skall enligt motion 1997/98:Bo229 (s) skapaförutsättningar för alla att leva i goda bostäder till rimliga kostnader i enstimulerande och trygg miljö. Vidare anförs att vi måste ha en miljömässigthållbar utveckling av bostadsområdena med balans mellan fastighetsägaren,kollektivet och den enskilda människan. Ett ytterligare mål är enligt motionenatt skapa ekonomisk neutralitet mellan olika boendeformer.Den hittillsvarande utvecklingen hotar enligtVänsterpartiets partimotion 1997/98:Bo231 den sociala bostadspolitiken. Trotsdetta har inte den socialdemokratiska regeringen gjort någon analys avsituationen. Inte heller den bostadspolitiska kommittén tilläts enligt motionenatt göra en sådan analys. En ny utredning bör enligt förslaget därförtillsättas. Utredningen skall enligt motionen göra en allsidig bedömning avutvecklingen inom bostadssektorn och ge förslag som förnyar och utvecklar densociala bostadspolitiken - yrkande 1. För att få till stånd ett nytänkande inomboendeplaneringen behövs enligt motionen dessutom ett tvärsektoriellt samarbetemellan planerare, tekniker, miljöansvariga och . Härutöverfordras en nära samverkan mellan aktörerna på den lokala bostadsmarknaden. Kravpå obligatoriska kommunala boendeplaneringsprogram knutna tillöversiktsplaneringen bör därför införas - yrkande 2.Som en del i ett familjepolitiskt program förordas i motion 1997/98:So805(mp) yrkande 7 ett tillkännagivande från om boendets villkor. Enligtmotionen är en god bostad allas rättighet. Vidare uttalas att de boendesdeltagande i planeringen bör öka och att fastighetsskatten bör sänkas.Med anledning av vad som i motionerna förordats beträffande bostadspolitikensinriktning och utformning vill utskottet anföra följande.Även om det grundläggande bostadspolitiska målet över tiden uttryckts iformuleringar som varierat något har det till sitt sakliga innehåll varitoförändrat under en stor del av efterkrigstiden. Traditionellt har måletformulerats som att alla människor skall ha tillgång till en sund, rymlig,välplanerad och ändamålsenligt utrustad bostad till ett rimligt pris. I åretsbudgetproposition uttrycks det som att bostadspolitikens uppgift är att tryggaalla människors behov av en god bostad till rimlig kostnad och av en tryggnärmiljö. Oavsett den exakta formuleringen torde en bred enighet råda om måletsom sådant. De delade meningar som finns, och som har funnits, avser hur ochmed vilka medel som målet skall uppnås.Även om målet som sådant har legat fast harsamhällsutvecklingen gjort det nödvändigt att över tiden precisera och utveckladet grundläggande målet. Sådana konkretiseringar av målet har vid skildatillfällen kombinerats med en omprövning och förnyelse av de bostadspolitiskamedlen. Inte minst de senaste årens utveckling motiverar enligt utskottetsmening att målen för bostadspolitiken delvis kan behöva övervägas. Det är motden bakgrunden som utskottet ovan ställt sig bakom förslaget ibudgetpropositionen om att ett mål för för hela utgiftsområde 18, och dånaturligtvis också för det bostadspolitiska området, skall vara att främja enekologiskt hållbar utveckling inom samhällsplanering och byggande. Målet är ettuttryck för den vikt som måste läggas vid att också de bostadspolitiskainsatserna står i överensstämmelse med de miljökrav som måste ställas.Den bostadspolitiska utredningen behandlar i sitt slutbetänkande målet förbostadspolitiken - detta som en utgångspunkt för de förslag i övrigt somutredningen för fram. Enligt utredningen bör det övergripande målet förframtidens bostadspolitik fokuseras på de boende och allas rätt till ett hem.Målet föreslås därför formulerat på följande sätt: ?Bostadspolitiken skallskapa förutsättningar för alla att leva i goda bostäder till rimliga kostnaderi en stimulerande och trygg miljö inom ekologiskt hållbara ramar. Boendemiljönskall bidra till jämlika och värdiga levnadsförhållanden och särskilt främja engod uppväxt för barn och ungdomar. ?Utredningen har också preciserat det övergripande målet inom trehuvudområden. Det gäller planering och utveckling av boendet, boendets närmiljösamt bostadens utformning. Utredningsförslaget bereds efter remissbehandling iregeringens kansli. Det kan sålunda förutsättas att också de frågor ombostadspolitikens inriktning och utformning som behandlas i de nu aktuellamotionerna i allt väsentligt kommer att behandlas i den aviseradebostadspolitiska propositionen. Med avseende på den breda politiska enighet sområder kring den bostadspolitiska utredningens förslag i denna del börpropositionen enligt utskottets mening avvaktas. Som framgår ovan är ettregeringsförslag nära förestående.