bet · GL01KrU1 · 1997-11-25 00:00:00 — Vad utskottet sålunda anfört står inte i motsättning till detredovisade förslaget om inrättande av ett världsbibliotek.Vidare vill utskottet framhålla att en utgångspunkt för förslaget omvärldsbiblioteket varit att ansvaret för inrättandet och driften av biblioteketinte skall medföra några ändringar av den nuvarande fördelningen i ansvarmellan stat, landsting och kommun. Ansvaret för skall såledesvara gemensamt för de tre huvudmännen. Utskottet erinrar i sammanhanget om attdet i bibliotekslagen (1996:1596) stadgas att kommunerna skall svara förfolkbiblioteksverksamheten, landstingen för länsbiblioteken och staten förlånecentralerna (7 §).Motionsyrkandet, som synes vara tillgodosett, avstyrks.I motion Kr270 (mp) föreslås att regeringen skall överväga om Skeppsholmskyrkankan ingå som scen för Forum för världskultur (yrkande 31).Skeppsholmskyrkan i ägs av staten. Kyrkan - vars församlingupplösts - förvaltas av som har i uppdrag att besluta ombyggnadens framtida användning i samråd med och centralstyrelse.Utskottet konstaterar - i likhet med regeringen - att många scener av olikaslag i och övriga landet kommer att användas i den verksamhet somForum för världskultur skall initiera och samordna. Det ankommer på att besluta om Skeppsholmkyrkan skall användas på sätt sommotionärerna föreslagit. Motionsyrkandet avstyrks.I två motionsyrkanden behandlas mångkulturella frågor av mer övergripandenatur.I motion Kr269 (v) föreslås att regeringen skall intensifiera arbetet med ettövergripande handlingsprogram på det mångkulturella området samt att det inomvarje kulturområde skall utarbetas konkreta handlingsplaner vad gällerverksamhetens innehåll och invandrares deltagande. Handlingsprogrammet ochhandlingsplanerna synes syfta till integration av invandrare (yrkande 5).Som redovisats i det föregående skall en av huvuduppgifterna för Forum förvärldskultur vara att upprätta förslag till ett handlingsprogram för enmångkulturell kulturpolitik som har till mål att bygga en ny kulturellgemenskap i Sverige.Vidare kan nämnas att regeringen uppdragit till de centralakulturarvsmyndigheterna, , och de centralamuseerna att redovisa en strategi för att arbeta vidare med och utvecklakulturarvets demokratiska funktioner. Bland annat skall kön, klass ochkulturell bakgrund uppmärksammas.I den i det föregående nämnda integrationspolitiska propositionen (prop.1997/98:16) som kommer att behandlas av föreslås att en nymyndighet skall inrättas för integrationspolitiken. Myndigheten skall ha ansvarför att integrationspolitiska mål och synsätt får genomslag på olikasamhällsområden (prop. s. 99).Enligt utskottets uppfattning visar det anförda att åtgärder redan vidtagitsoch kommer att vidtas för att spegla den etniska och kulturella mångfalden ikulturutbytet och för att öka invandrares deltagande i kulturlivet. Utskottetvill understryka vikten av att regeringen noga följer utvecklingen på dettaområde. Utskottet anser att det inte finns skäl att med anledning av motions-yrkandet föreslå någon åtgärd. Yrkandet avstyrks således.I samma motion, motion Kr269 (v), föreslås att ett uppdrag skall ges tillfolkbildningsorganisationerna att genom de lokala studieförbunden identifieraoch stärka invandrarkulturerna (yrkande 6).De av antagna målen för statsbidrag till folkbildningen innebär attpersoner som är utbildningsmässigt, socialt eller kulturellt missgynnadesärskilt skall prioriteras, varvid invandrare särskilt skall uppmärksammas.Folkbildningens anordnare lägger själva fast målen för verksamheten (prop.1990/91:82, bet. 1990/91:UbU18, rskr. 1990/91:358).Vidare kan nämnas att regeringen i fjolårets budgetproposition angav attfolkbildningens kulturverksamhet och dess roll i ett större kultursammanhangskulle behandlas i den kommande folkbildningspropositionen (prop. 1996/97:1utgiftsområde 17 avsnitt 15). Den statliga utvärderingen av folkbildningenavslutades . Betänkandet (SOU 1996:159) Folkbildningen - enutvärdering har därefter remissbehandlats. Regeringen avser att återkomma tillriksdagen utifrån den statliga utvärderingen, remissbehandlingen och den bredadebatt som bedrivits inom folkbildningsorganisationerna (prop. 1997/98:1 utgiftsområde 17 avsnitt 15).Utskottet, som utgår från att folkbildningens organisationer följer de ovanangivna målen, är inte berett att föreslå att göra några ändringar idetta hänseende med anledning av det nu aktuella motionsyrkandet som såledesavstyrks.4 Kulturåret 1998Vid föregående anvisade för budgetåret1997 under anslaget A 3 (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:KrU1 s. 158). I regleringsbrevet fördelade regeringen medlen på tvåanslagsposter. Den första anslagsposten uppgår till och avserbidrag till projektet i hela landet. Den andra anslagsposten uppgår till60 och avser kulturhuvudstadsprojektet.Under anslaget A 2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samtinternationellt kulturutbyte och samarbete beräknades för medeltill regeringens disposition för utvecklingsprojektet i skolan utan attnågot belopp angavs (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:KrU1 s. 19). Av regeringensregleringsbrev för framgår att regeringen har avsatt 10miljoner kronor för ändamålet under en anslagspost benämnd 4.1 Särskildainsatser för barn och ungdom.I 1996 års kulturproposition redovisade regeringen att arbetsgruppen förprojektet i skolan skall ta fram en ny strategi för kultur i skolan ochatt den bedriver projekt över hela landet. Regeringen anförde att avsikten varatt projekten i skolan och Kultur i hela landet skulle bedrivasintegrerat. Regeringen bedömde att en stor del av de medel som skulle stå tillKultur i skolangruppens förfogande skulle kunna användas i samarbete med Kulturi hela landet (prop. 1996/97:3 s. 192).Regeringen föreslår i årets budgetproposition att skall godkännaatt eventuellt anslagssparande (under ) under anslaget A 2Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationelltkulturutbyte och samarbete anslagsposten 4.1 Särskilda insatser för barn ochungdom överförs som ingående reservation till reservationsanslaget A anslagsposten 1 Bidrag till Kultur i hela landet.Utskottet har inte något att erinra mot att medlen för projektet ihela landet under anslaget A 3 för ökas genom att eventuelltanslagssparande under under anslaget A 2 avseende Kultur iskolan överförs som ingående reservation till reservationsanslaget A 3.Utskottet tillstyrker således regeringens förslag.Utskottet vill i sammanhanget nämna att regeringen i årets budgetpropositioninte beräknar några medel under anslaget A 2 för arbetsgruppen Kultur i skolanför . Arbetsgruppen avslutar sitt arbete med en rapport under år1998. I stället beräknas under anslaget A 3 för detfortsatta arbetet med projektet i hela landet . Enligt vadsom anförs under anslaget A 2 avses dessa medel användas för såväl barn- ochungdomsprojekt som andra projekt som hävdar det lokala kulturlivet under år1998. Frågor som rör medelsberäkningen under de båda nämnda anslagen behandlarutskottet i det följande i detta betänkande.I motion Kr213 (c) yrkas att det arbete som inletts av arbetsgruppen Kultur ihela landet skall få fortsätta inom (yrkande 15).Kulturrådet har på regeringens uppdrag tagit fram en plan för hur enutvärdering av skall kunna göras. Utskottet anser att denkommande utvärderingen av bör slutföras innan ställning tastill frågan om hur en eventuell fortsättning av verksamheten med Kultur i helalandet skall utformas. Utskottet avstyrker motion Kr213 (c) yrkande 15.5 Vissa musikfrågor5.1 Inordnande av bidrag till länsmusiken i det stödsystem som gäller för övrigregional kulturverksamhetI kulturproposition upplyste regeringen om att den avsåg att överläggamed om införlivande av statsbidragsgivningen tilllänsmusiken i det nya systemet för statsbidrag till regional kulturverksamhet(prop. 1996/97:3 s. 197).I årets budgetproposition redovisas att regeringen godkänt en överenskommelsemed i denna fråga (utgiftsområde 17, avsnitt 5).Överenskommelsen innebär att länsmusiken inordnas i det gemensamma stödsystemetför övrig regional kulturverksamhet och att de hittillsvarande årligaöverläggningarna mellan staten och om statsbidraget tilllänsmusiken skall upphöra . Vissa särskilda villkor skall gällaför länsmusiken inom det regionala stödsystemet. Statsbidraget till länsmusikenskall även i fortsättningen få användas till lokalkostnader. Inte någon del avbidraget till länsmusiken skall avsättas till riktade insatser under budgetåren1998 och 1999. Huvudmännens ekonomiska motprestation bör ligga på nuvarandenivå för att statligt bidrag av nuvarande omfattning skall erhållas. Eventuellaneddragningar av statens stöd medger motsvarande neddragning av huvudmännensstöd till länsmusiken. Statsbidraget till länsmusiken och statsbidraget till desymfoni- och kammarorkesterinstitutioner som ingår i länsmusiken skall betalasut till berörda landsting och . Enligt redovisningen ibudgetpropositionen har förutsatt att de symfoni- ochkammarorkesterinstitutioner som har länsmusiken som huvudman och som fårinstitutionsbidrag inte skall få minskade sådana bidrag.Regeringen föreslår att godkänner att statsbidraget tilllänsmusiken skall inordnas i stödsystemet för regional kulturverksamhet.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.5.2 Bidragsnivån 1999I kulturproposition redovisade regeringen sin avsikt att inför dekommande två budgetåren förelägga förslag om en besparing på statensbidrag till länsmusiken om sammanlagt , fördelade med 30miljoner kronor och med ett lika stort belopp (prop. 1996/97:3 s. 80-82).I årets budgetproposition bedömer regeringen att den förutskickadebesparingen på bidraget till länsmusiken om inte börgenomföras fullt ut. Regeringen föreslår att skall godkänna attbidragsnivån för länsmusiken skall sänkas med från till år 1999.I motion Kr270 (mp) yrkande 17 hemställs att endast bör ta beslutom anslag till länsmusiken. Motionärernas förslag innebär således attriksdagen skall avslå regeringens förslag om godkännande av en angivenbidragsnivå . I motionens yrkande 2 hemställer motionärerna däremot attriksdagen som sin mening skall ge regeringen till känna vad i motionen anförtsom beräknad fördelning på anslag inom utgiftsområde 17 ivad avser en höjning med på bidraget till länsmusiken iförhållande till regeringens beräkning i budgetpropositionen. Detta yrkande ärett fullföljande av förslaget i motionens yrkande 1 om att bidragsnivån skallvara högre än vad regeringen föreslagit för budgetåret 1998.Övriga motioner som tar upp frågan om storleken på det statliga bidraget tilllänsmusiken avser endast medelsberäkningen för och tar inte uppfrågan 1999. Till frågan om storleken av bidraget tilllänsmusiken för återkommer utskottet i det följande i dettabetänkande under rubriken till regional musikverksamhet samt regionalaoch lokala teater-, dans- och musikinstitutioner (avsnitt 9.2). Där behandlarutskottet också regeringens förslag om bidragsförstärkningar för budgetåret1998 till vissa länsmusikstiftelser. Dessa bidragsförstärkningar innefattasinte i förslagen om besparingar på länsmusiken.Utskottet tillstyrker - med avstyrkande på motion Kr270 (mp) yrkande 2 idenna del och yrkande 17 - regeringens förslag att bidragsnivån för länsmusikenskall sänkas med , från till . Utskottet avstyrker motionens yrkande 2 även i den delsom avser ett uttalande från 2000.6 KulturarvsfrågorI detta avsnitt behandlar utskottet dels två lagändringsförslag ipropositionen, dels motioner väckta under allmänna motionstiden som tar uppfrågor rörande det nya i , ochinrättandet av ett s.k. Foto-Sesam-projekt. Vidare behandlas regeringensförslag om inordnande av bidrag till länsarkiven i det stödsystem som gällerför övrig regional kulturverksamhet samt motioner om folkrörelsearkiven och detindustrihistoriska kulturarvet.6.1 Förslag till ändring av lagen om kulturminnen och vattenlagenI propositionen redovisas att arbete pågår med att förbereda Statens historiskamuseers skiljande från (). Med anledning av skiljandetbör ändringar göras i lagar där myndighetens nuvarande namn,och statens historiska museer, nämns. De lagar som börändras är lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. och vattenlagen (1983:291).Utskottet tillstyrker regeringens förslag.6.2 i rörande det s.k. i tas upp i fyra motions-yrkanden. I tre av dessa behandlas frågor rörande organisationen av denplanerade i Göteborg.I motion Kr305 (fp) erinras om beslut att inrätta ettsamlat etnografiskt centralmuseum i , i vilketEtnografiska museet i samt de tre Stockholmsmuseerna -, och skall ingå. I motionenföreslås att i , som är ett renodlat konstmuseum,vars verksamhet är totalintegrerad med , även i fortsättningenskall vara knutet till Statens konstmuseer och inte föras över till den nyamuseimyndigheten i (yrkande 12). Vidare yrkas i samma motion attMedelhavsmuseet inte skall överföras till den nya museimyndigheten i Göteborgutan i stället ingå i Statens konstmuseer (yrkande 13).Motionärerna bakom motion Kr270 (mp) motsätter sig att de treStockholmsmuseerna - , ochÖstasiatiska museet skall föras samman och flytta till ett samlat etnografisktmuseum i . Motionärerna anser att det är fel att samla de olikaetnografiska museerna på ett ställe (yrkande 53).Kulturutskottet tillstyrkte regeringens förslag att statenfr.o.m. skall överta huvudmannaskapet för Etnografiskamuseet i samt att museet sammanförs med Folkensmuseum - , och till ett samlatetnografiskt centralmuseum samt att den nya myndigheten får säte i (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Utskottet uttalade isitt betänkande att betydande delar av den berörda museiverksamhet som i i skall förbli där. Den kommitté som skall förberedasammanförandet av de fyra aktuella museerna skall utgå från en bevarad publikverksamhet i . Utredningsarbetet skall syfta till att de trebefintliga museienheterna inte skall flyttas från till Göteborg.Riksdagen beslutade i enlighet med utskottets förslag.En organisationskommitté har tillkallats med uppgift att förbereda ochgenomföra etableringen av ett i med utgångspunkt iriksdagens beslut.Utskottet prövar först den i motion Kr270 (mp) aktualiserade frågan omFolkens museum - skall ingå i den nya museimyndigheten i (yrkande 53 i denna del).Utskottet kan inte finna att något skäl framkommit som motiverar attriksdagen omprövar sitt tidigare ställningstagande då det gäller överförandetav - till den nya museimyndigheten. Utskottet villi sammanhanget erinra om att beslut innebär att -och i kommer att ingå i en gemensammuseimyndighet, något som sannolikt kommer att gynna båda museerna. Utskottetavstyrker motionsyrkandet i motsvarande del.Då det gäller frågan om Östasiatiska museets organisatoriska tillhörighet ärutskottet övertygat om värdet av att museet kan föras samman med de övrigaaktuella museienheterna till det nya s.k. Världsmuseet. Utskottet vidhållerdärför förra årets beslut i här aktuellt avseende. Motion Kr270 (mp) yrkande 53i denna del och motion Kr305 (fp) yrkande 12 avstyrks.Även då det gäller organisatoriska tillhörighet vidhållerutskottet förra årets beslut. Detta innebär att motion Kr270 (mp) yrkande 53 idenna del och motion Kr305 (fp) yrkande 13 avstyrks.I en motion, nämligen motion Kr269 (v), behandlas frågan om den utåtriktadeverksamheten vid Stockholmsmuseerna. Motionärerna framhåller att det nya museeti inte får skapas till priset av att den utåtriktade och pedagogiskaverksamheten vid övriga museer försämras. Tvärtom borde det genom en samordningfinnas möjligheter att förstärka de publika verksamheterna vid de treStockholmsmuseerna (yrkande 36).Som nämnts i det föregående skall - i enlighet med beslut - denorganisationskommitté som förbereder sammanförandet av de fyra aktuellamuseerna utgå från en bevarad publik verksamhet i . Utskottet anseratt motionärernas synpunkter är tillgodosedda av tidigare beslut.Det är därför inte motiverat med någon ytterligare precisering av direktiventill organisationskommittén i detta hänseende. Motionsyrkandet avstyrkssåledes.6.3 Fråga om fortsättning på och inrättande av ett Foto-SesamVåren 1995 beslutade anvisa försysselsättningsinsatser på kulturområdet (prop. 1994/95:100 bilaga 12, bet.1994/95:KrU18, rskr. 1994/95:251). Satsningen som kom att benämnas hadetill syfte att skapa bättre förutsättningar för ett långsiktigt bevarande avkulturarvet och att öka tillgängligheten till samlingarna vid museer och andrakulturinstitutioner, bl.a. genom digitalisering. Projektet skall vara avslutatvid utgången av år 1998.Av årets budgetproposition framgår att regeringen i budgetpropositionen förår 1999 avser att lämna en rapport över utvecklingen av och år1999 en slutrapport med en grundlig utvärdering av projektet både frånsysselsättningssynpunkt och vad gäller samlingarnas långsiktiga bevarandeliksom tillgängliggörandet av dem (utgiftsområde 17 avsnitt 11.2).I motion Kr228 (s) föreslås en fortsättning på underytterligare minst tre år.Även motionärerna bakom motion Kr241 (m), vilka bl.a. framhåller att Sesam-pengarna gjort stor nytta inom hembygdsrörelsen, föreslår att projektet skallfortsätta (yrkande 1).Utskottet vill - med anledning av förslaget i motion Kr241 (m) - erinra omatt värdefulla bevarandeinsatser har kunnat göras inom olika typer avkulturarvsinstitutioner såsom t.ex. museer och arkiv. Satsningen har intebegränsats till statligt stödda institutioner. Sålunda har exempelvisbetydelsefulla insatser kunnat göras i fråga om hembygdsföreningarnasföremålssamlingar. Överblicken över och kunskaperna om samlingarna har ökat hosde många ideellt arbetande inom hembygdsrörelsen. Därigenom har även tillgångentill samlingarna ökat. Vidare har hembygdsföreningarnas samverkan medlänsmuseerna förbättrats, kurser och konferenser har kunnat genomföras och denutåtriktade verksamheten har ökat.Utskottet anser sig redan nu kunna konstatera att Sesam-satsningen på mångasätt varit mycket framgångsrik. Enligt utskottets uppfattning bör emellertid deplanerade rapporterna avvaktas innan ställning tas till en eventuellfortsättning av projektet.Vidare utgår utskottet från att en del av de arbetsmarknadspolitiskasatsningar som görs kan komma hembygdsföreningar och övriga kulturinstitutionertill godo. Det kan redan nu konstateras - som framgår av budgetpropositionen -att Sesam-anställda inom arkivsektorn kunnat beredas arbete med ordinariesysselsättningsmedel.Med det anförda avstyrks här aktuella motionsyrkanden.I fyra motionsyrkanden föreslås inrättande av ett Foto-Sesam, dvs. ett projektför att bevara foto och film.Motionärerna bakom motion Kr211 (c) framhåller att erfarenheterna av detpågående är mycket goda och att det nu är dags att ett liknandeprojekt på fotoområdet påbörjas. En satsning på bevarande, vård och förmedlingav den fotografiska bilden skall, menar motionärerna, omfatta bådestillbildsfotografi och film (yrkande 3).Liknande tankar framförs i motionerna Kr229 (s) och Kr241 (m) yrkande 2. Ibåda motionerna berörs även betydelsen av fotosamlingarna inomhembygdsrörelsen.Även motionären bakom motion Kr299 (v) föreslår att ett Foto-Sesam skallinrättas. I motionen hänvisas till fotosamlingarnas intresse ur ettkönsperspektiv på grund av att fotografyrket, enligt motionären, förr främstvar ett kvinnoyrke.Utskottet behandlade motionsförslag liknande de nu aktuella under föregåenderiksmöte. Utskottet erinrade då om att är ansvarsmuseum förkulturhistoriskt fotografi och att vid museet tillsammans medFotorådet med representanter för museer, arkiv och bibliotek hade upprättat enbevarandeplan för svenskt fotografi, benämnd Mot glömskans tyranni. I planenföreslogs att ett Foto-Sesam skulle inrättas i syfte att bevara, vårda ochtillgängliggöra de fotografiska samlingarna i museer och arkiv. Utskottetframhöll att fotografier utgör en viktig del av vårt kulturarv som måstebevaras för framtiden. Utskottet, som avstyrkte motionsförslagen, ansågemellertid att vården av fotosamlingarna i första hand borde rymmas inom ramenför museernas, arkivens och bibliotekens ordinarie anslag (bet. 1996/97:KrU1 s.116).Utskottet som alltjämt intar samma ståndpunkt i frågan vill tilläggaföljande.Som ett resultat av den nationella bevarandeplan som nämnts i det föregående,Mot glömskans tyranni, har tillsatt en rad nya arbetsgrupper somskall arbeta med frågor om hur den fotografiska bilden skall göras tillgänglig,om vård och konservering, gallring, lagring, hantering av digitala medier m.m.Vidare har - inom ram - medel i något fall beviljats förbevarande av fotosamlingar. Utskottet vill i sammanhanget även erinra om attSesam-projektet gjort det möjligt för att restaurera ettantal svenska långfilmer i färg från 1950-, 1960- och 1970-talen.Utskottet förutsätter - även då det gäller här aktuella motioner -- att desatsningar som görs på arbetsmarknadspolitiska åtgärder kan få en inriktningmot insatser för bildbevarande. Med hänvisning till det anförda avstyrksmotionsyrkandena.6.4 Inordnande av bidrag till länsarkiven i det stödsystem som gäller för övrigregional kulturverksamhetRiksarkivets arkiv har givit bidrag tillfolkrörelsearkiv, företagsarkiv och andra enskilda arkivinstitutioner ellerföreningar med anknytning till arkivverksamhet från anslaget Riksarkivetoch landsarkiven. I årets budgetproposition beräknar regeringen medel förbidrag till 20 enskilda arkiv, som i propositionen benämns länsarkiv, under ettnytt anslag, F 5 Bidrag till regional arkivverksamhet. Regeringen föreslår attdetta bidrag till regional arkivverksamhet skall inordnas i stödsystemet förregional kulturverksamhet. Syftet är att bättre integrera arkivområdet i denregionala kulturpolitiken. En förutsättning för att bidrag i form avstödenheter skall komma i fråga skall vara att verksamheten även stöds avkommun eller landsting.Utskottet tillstyrker att godkänner regeringens förslag att bidragtill länsarkiven inordnas i det stödsystem som gäller för övrig regionalkulturverksamhet.6.5 - det industrihistoriska kulturarvetI motionerna Kr296 (s) och Kr297 (c) betonar motionärerna vikten av åtgärderför att bevara det industrihistoriska kulturarvet.Motionärerna anför att det i landets drygt 80 folkrörelsearkiv finns ettomfattande kunskapsmaterial samlat som bl.a. belyser hur landetindustrialiserats och hur de demokratiska idéerna påverkat vardagsliv ocharbetsliv. Motionärerna anser att en koncentrerad insats bör genomföras förbevarandet av det industrihistoriska kulturarvet. En sådan insats skall enligtmotionärerna riktas mot folkrörelsearkiven och pågå . I en förstaomgång bör enligt motionärerna en förstärkning av stödet ske dels centralt tillFolkrörelsernas , dels i två regioner, nämligen ochVästerbotten. Motionärerna framställer inte några förslag om ökadmedelstilldelning för nästa år.Utskottet vill erinra om att () på regeringensuppdrag har tagit fram ett handlingsprogram med förslag till insatser förbevarande, vård och långsiktig förvaltning av landets industriminnen. anvisades RAÄ för att intensifiera arbetetmed landets industrihistoriska arv i första hand genom informations-,utvecklings- och samordningsinsatser. Detta arbete sker i samverkan med bl.a.Nordiska museet, Arbetets museum, , och Tekniskahögskolan. Vidare har Arbetets museum av regeringen fått ett nationellt uppdragatt bl.a. utveckla och förstärka sitt arbete meddet industrihistoriska arvet. Regeringen har enligt budgetpropositionen föravsikt att i regleringsbrevet för följa upp arbetet medindustrisamhällets historia och att därefter återkomma 1999 med förslag om finansiering av en nationell satsning påindustrisamhällets historia.Mot denna bakgrund och med hänsyn till att det ankommer på nämndför enskilda arkiv att fördela statliga bidrag till enskilda arkiv avstyrksmotionerna Kr296 (s) och Kr297 (c).Utskottet behandlar frågan om medelstilldelningen till regionalarkivverksamhet för i ett senare avsnitt i detta betänkande(avsnitt 13.5).7 Ungdomsfrågor7.1 UtredningI godkände riktlinjer för ungdomspolitiken (prop.1993/94:135, bet. 1993/94:KrU31, rskr. 1993/94:354) som skulle ge vägledningför statliga och kommunala insatser för ungdomar.