bet · GK01NU12 · 1997-05-27 00:00:00 — I propositionenframhålls att stödet till utveckling och introduktion av energieffektiv teknikgenom teknikupphandling ofta har visat sig vara en bra metod för att få framny teknik.Utveckling och marknadsintroduktion av energieffektiv teknik skall enligtförslag i propositionen också i fortsättningen stimuleras genom stöd tillteknikupphandling. För ändamålet beräknas att skallanvisas från . Regeringen avser attåterkomma till anslagsfrågan i budgetpropositionen för . Den nyaenergimyndigheten avses ansvara för verksamheten. Stödet ersätter detnuvarande stödsystemet för upphandling av energieffektiv teknik, ettstödsystem som skall upphöra i och med utgången av år 1997.Den föreslagna stödformen skall ses som ett komplement till övriga insatserför energihushållning och teknikutveckling. Teknikupphandling bör enligt vadsom sägs i propositionen användas när det finns särskilda skäl ellerförutsättningar för att stimulera produkt- och systemutvecklingen. Stödet böranvändas vid upphandling av sådana produkter eller system där utveckling av nyteknik är nödvändig för att beställarens krav skall kunna tillgodoses.MotionenMiljöpartiet avvisar i sin partimotion 1996/97:N27 regeringens förslag om ettnytt stödsystem för teknikupphandling av energieffektiv teknik. Motionärernaanser att den verksamhet med stöd till teknikupphandling som startades år 1988och sedermera har förlängts i stället bör få fortsätta och tilldelas rimligaresurser. Totalt bör enligt motionärerna anvisas under enfemårsperiod.Vissa kompletterande uppgifterRiksrevisionsverket (RRV) redovisade en granskning av programmetför effektivare energianvändning (RRV 1996:44). I denna rapport anförs bl.a.att begreppet teknikupphandling kommit att få en alltför vid innebörd istödverksamheten. Redovisnings- och beslutsrutinerna anses inte ha utformatspå ett sådant sätt att styrning och uppföljning av verksamheten främjats. pekade i sin slutrapport på behovet av att koncentreraverksamheten till det centrala i teknikupphandlingsprocessen.Frågor om utfallet av energiomställningsprogrammen har också tagits upp i enutredning (1996/97:URD1) som på näringsutskottets uppdrag genomförts avmedarbetare på revisorers kansli. En av slutsatserna i dennautredning är att det fordras en tydligare verksamhetsindelning som gör detlättare att följa de totala statliga insatserna inom olika delområden irelation till de energipolitiska målsättningarna.Närings- och har på uppdrag i en skrivelse tillutskottet redovisat hur de i propositionen föreslagna stödformerna avsesersätta det gällande stödet till teknikupphandling m.m. Härav framgåratt utformningen av regeringens förslag om åtgärder för effektivareenergianvändning delvis är föranledd av de brister i det nuvarande programmetför upphandling av energieffektiv teknik som bl.a. RRV påtalat. Möjlighetenatt styra medelsanvändningen till de avsedda ändamålen anses ha varitbristfällig. Enligt de uppgifter som redovisas har exempelvis endast en mindredel () av de avsatta medlen använts förteknikupphandling i dess egentliga bemärkelse. Det framgår vidare att entredjedel av de medel som anvisats till programmet inte harutnyttjats.I skrivelsen framhålls att regeringen genom de nu föreslagna åtgärderna föreffektivare energianvändning sökt uppnå en klarare målformulering än vad somgällt . Verksamheten med teknikupphandling förutsätts således ifortsättningen ske i en snävare mening . Vid en jämförelse mellandet nuvarande programmet och det föreslagna stödet till teknikupphandling avenergieffektiv teknik måste emellertid även övriga föreslagna åtgärderbeaktas. Det påpekas således att de föreslagna åtgärderna för effektivareenergianvändning sammanlagt innebär en satsning på en nivå som motsvarar demedel som förbrukats av medel för teknikupphandling ochdemonstration. Vidare framhålls i redovisningen till utskottet att såvälförslagen om stöd för minskad elanvändning som förslagen om förstärkningar avEnergiteknikfonden och ett nytt energiteknikbidrag innebär att åtgärder somtidigare delvis finansierades från teknikupphandlingsprogrammet ges nyafinansieringsmöjligheter.Utskottets ställningstagandeDet program för stöd till upphandling av energieffektiv teknik som startadesår och som ingick energipolitiska beslut har framgångsriktbidragit till teknikutvecklingen inom många områden. I vissa avseenden har detdock, som redovisats i föregående avsnitt, riktats kritik mot verksamheten.Även den utvärdering av energiomställningsprogram som utskottetinitierat har visat att det föreligger ett behov av bl.a. en tydligaremålformulering. Därför har det inför det nu aktuella energipolitiska beslutetfunnits anledning att överväga den fortsatta inriktningen av bl.a. stödet tillteknikupphandling och därvid söka förtydliga målen med olika delar av stödet.Det är sålunda mot denna bakgrund som regeringens förslag om ett nytt stödtill teknikupphandling av energieffektiv teknik bör ses. Utskottet kan för sindel konstatera att de utgångspunkter som regeringen haft för förslaget stårväl i överensstämmelse med de slutsatser som redovisats i den av utskottetinitierade utvärderingen. Inte minst den politiska beslutsprocessenförutsätter en tydlig verksamhetsindelning och att uppföljningsbara mål kanformuleras för olika satsningar. Utskottet kan mot bakgrund av de lämnadeuppgifterna från inte heller finna att det föreligger någongrund för den kritik som framförs i den aktuella motionen om att förslagen ipropositionen ger uttryck för en sänkt ambitionsnivå vad gäller stödet tillenergieffektiviseringar. Det är sålunda rimligt att jämförelsen mellan dettidigare och föreslagna stödet till teknikupphandling görs dels med beaktandeav de medel som faktiskt förbrukats i det tidigare programmet, dels med hänsyntill de totala föreslagna insatserna för en effektivisering avenergianvändningen. Sammantaget torde de föreslagna åtgärderna i propositionensnarast innebära en höjd ambitionsnivå på de aktuella områdena.Det anförda innebär att utskottet anser att bör godkännaregeringens förslag om nytt stöd för teknikupphandling av energieffektivteknik. Det däremot stående motionsyrkandet avstyrks.Provning, märkning och certifieringPropositionenHushållningen med energi inom hushållssektorn bör enligt vad som sägs ipropositionen främjas genom bl.a. provning och testning av varor, utrustningoch system. Tillgången till objektiv produktinformation anses vara avgörandeför att konsumenterna skall kunna jämföra marknadsutbudet och prioriteraprodukternas viktigaste egenskaper. Återkommande tester och provningar behövsockså för att driva på produktutvecklingen. Vidare anförs i propositionen attel- och energikrävande utrustning bör energideklareras och miljömärkas.Metodutvecklingen av standarder för energiförbrukning samt av system förmärkning bör fortsätta i internationellt samarbete.För viss kunskapsförmedling, provning, testning och märkning avenergikrävande produkter och system beräknar regeringen att 40 miljoner kronorbör anvisas från . Regeringen har i denekonomiska vårpropositionen föreslagit att skall anvisas förändamålet under år 1997.Det anges vara en uppgift för att ansvara för den föreslagnaverksamheten. De medel som föreslås skall också kunna användas för sådanforsknings- och utredningsverksamhet som är av väsentlig betydelse förverksamhetens genomförande. bör samråda med de myndigheter somhar en specialkompetens på olika områden. När det gäller att spridainformation och provningsresultat framhålls ett nära samarbete med den nyaenergimyndigheten vara väsentligt.Utskottets ställningstagandeFörslaget om stöd till en verksamhet med provning, märkning m.m. har inte möttnågra invändningar i motioner eller under utskottets beredning av ärendet.Utskottet delar regeringens bedömning att provning och testning har storbetydelse för att få fram energieffektiva produkter och system och för attsnabbt få ut dem på marknaden.En framgångsrik omställning av energisystemet förutsätter också en aktivmedverkan från de enskilda konsumenterna. I en rad olika inköpssituationergörs val som påverkar energiåtgången i ett hushåll. Detkan röra sig om val av tvättmaskin, uppvärmningssystem eller andra typer avutrustning som sammantaget även får en stor betydelse för landetsenergibalans. Det är angeläget att det i dessa valsituationer finns tillgångtill information och marknadsöversikter som sammanställts av en oberoendeinstans.Utskottet tillstyrker således regeringens förslag.Kommunal energirådgivningPropositionenFrån och med /78 till utgick statligt stödtill kommunernas rådgivnings- och besiktningsverksamhet inomenergihushållningsområdet. Praktiskt taget samtliga landets kommuner bedrevunder någon form av rådgivningsverksamhet riktad tillfastighetsägare. I samband med att stödet upphörde lade många kommuner ner sinverksamhet inom området. energirådgivning finns nu på endast några fåhåll i landet.Regeringen föreslår att stödet till energirådgivning skallåterupptas och beräknar att bör anvisas för verksamhetenunder en femårsperiod. I propositionen understryks att kommunerna bör hakompetens för en specialiserad rådgivning på energiområdet som kompletterarden som ges av el- och bränsleleverantörerna. Den kommunala energirådgivningenanses också ha en viktig uppgift i att förmedla kunskaper till de lokalaorganisationer som verkar med bl.a. energifrågor.Förslaget innebär att kommunerna skall kunna ansöka om medel från den 1januari 1998 för lokal energirådgivningsverksamhet som har inletts tidigastden . Medlen föreslås utgå som dels ett grundbidrag, dels ettinvånarrelaterat bidrag. Medelstilldelningen skall kunna utnyttjas antingenför att finansiera en verksamhet med energirådgivare i den egna kommunen ellersom en delfinansiering av energirådgivning för flera kommuner eller påregional basis. Den nya energimyndigheten avses bli bemyndigad att ansvara förbidragssystemet.Regeringen avser återkomma med närmare förslag i budgetpropositionen för år1998.MotionenI motion 1996/97:N27 (mp) förordas att verksamheten med kommunalenergirådgivning skall ges en långsiktig inriktning och att anslaget tillverksamheten successivt skall räknas upp. Enligt motionärerna bör sammanlagtunder en femårsperiod anslås till kommunalenergirådgivning.Bostadsutskottets yttrandeBostadsutskottet anför att det i en situation där betydande satsningar görs pågenerell information och rådgivning i energifrågor framstår som både lämpligtoch väl motiverat att dessa insatser följs upp på lokal nivå i enlighet medregeringens förslag. Utskottet avstyrker yrkandet i frågan i motion1996/97:N27 (mp). En avvikande mening har i denna fråga avgivits avföreträdaren för Miljöpartiet.Utskottets ställningstagandeUtskottet har i tidigare avsnitt behandlat förslag om stöd till bl.a. decentrala myndigheternas verksamhet med information, utbildning, provning ochkunskapsförmedling i frågor om energieffektivisering. Näringsutskottetinstämmer i vad bostadsutskottet anfört om vikten av att bl.a. dessa insatserföljs upp på lokal och regional nivå. En lokalt förankrad rådgivning påenergiområdet kan komplettera övriga insatser och utformas med utgångspunkt iförutsättningarna på respektive ort. Det kan också antas att den lokalaanknytningen gör att rådgivningen även kan inriktas mot grupper som annars ärsvåra att nå med centralt utformad information.Vad gäller förslaget i motion 1996/97:N27 (mp) om högre anslag tillverksamheten kan givetvis hävdas att detta skulle ge möjlighet till en meromfattande rådgivningsverksamhet. Utskottet gör emellertid bedömningen att denförutsatta bidragsnivån får anses vara godtagbar sett mot bakgrund av dentotala omfattningen av programmet för ett uthålligt energisystem. Motionenavstyrks således i denna del. Regeringens förslag om stöd till kommunalenergirådgivning tillstyrks av utskottet.Byggregler och fastighetstaxeringMotionenI motion 1996/97:N27 (mp) tas också upp vissa frågor om åtgärder för effektivenergianvändning som inte har aktualiserats i propositionen. Motionärernaföreslår att i tillkännagivanden till regeringen skall uttala delsatt byggreglerna kontinuerligt bör anpassas mot ökad energieffektivisering,dels att reglerna för fastighetstaxering bör ses över så att inte enanpassning till lågenergibebyggelse missgynnas.Bostadsutskottets yttrandeI yttrandet behandlas frågan om byggreglernas utformning. Bostadsutskottethänvisar till att det uttalade syftet med nu gällande byggregler bl.a. är attminska energiförbrukningen och att förbättra energieffektiviteten i vårabyggnader. Utskottet anför vidare att detta givetvis inte hindrar att reglernakan behöva ändras i takt med att nya erfarenheter vinns men att detta fårförutsättas ske utan någon särskild begäran av . Bostadsutskottetanser mot denna bakgrund att motionsyrkandet i frågan bör avstyrkas.Miljöpartiets representant har även i denna fråga avgivit en avvikande mening.Utskottets ställningstagandeInte heller näringsutskottet kan finna att vad som i den aktuella motionenanförts om byggreglernas utformning ger underlag för något uttalande frånriksdagens sida. En revidering av de aktuella reglerna får förutsättas kommatill stånd när så anses erforderligt.Vad gäller motionsyrkandet om reglerna för fastighetstaxering kan utskottetkonstatera att ett motsvarande yrkande avslogs av påförslag av finansutskottet (bet. 1996/97:FiU1). framhöll idetta sammanhang i ett yttrande till finansutskottet (1996/97:SkU1y) attfastighetsskatten bör baseras på marknadsvärdet för fastigheterna. En översynhar inletts av reglerna för fastighetstaxering m.m. Enligt direktiven(dir. 1997:36) skall utredaren bl.a. överväga om de nuvarande reglerna förfastighetstaxering på ett tillfredsställande sätt leder fram tilltaxeringsvärden som återspeglar marknadsvärdena för enskilda fastigheter. Detfår förutsättas att eventuella problem i detta avseende med anledning avenergiinve-steringar kan komma att uppmärksammas av utredaren.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet de aktuella yrkandena imotion 1996/97:N27 (mp).Forskning och utvecklingUtveckling av teknik för framtidens energisystemPropositionenI propositionen anförs att en målmedveten satsning på forskning, utvecklingoch demonstration är basen i den långsiktiga strategin för ett ekologiskt ochekonomiskt uthålligt energisystem. Ökade resurser och en delvis ny inriktningförordas för energiforskningen, där forskning om energisystemet och detinternationella samarbetet med särskilt länderna i betonas.Stödet till branschgemensam forskning och utveckling av ny energiteknik iföretag och branscher skall förstärkas genom att Energiteknikfonden tillförsytterligare medel. Ett energiteknikbidrag skall införas för att stödjaenergiteknik som behöver utvecklas genom att provas i full skala ochdemonstreras med reducerad risk för företagen.Målet är att sänka kostnaderna för och introducera ny energiteknik baseradpå förnybara energislag. skall inslagetav el- och värmeproduktion baserad på förnybara energikällor, främstbiobränslen, storskalig vindkraft och solenergi, öka kraftigt. Vidare skallden befintliga vattenkraften effektiviseras. Regeringen framhåller att det fördetta krävs ny teknik som är lönsam och kommersiellt tillgänglig. Ipropositionen betonas särskilt vikten av ett nära och aktivt samarbete mellanstaten och näringslivet för att de statliga insatserna skall ge långsiktigtuthålliga resultat. Regeringen meddelar att den i samband med bildandet av denföreslagna nya energimyndigheten har för avsikt att ge detta samarbete en faststruktur och en långsiktig inriktning. Vidare understryks nödvändigheten av enaktiv internationell samverkan för att skall kunna tillgodogöra sigfördelarna med internationaliseringen.Regeringen har i sitt förslag beräknat sammanlagt 5 070 miljoner kronorunder en sjuårsperiod för olika forsknings- och utvecklingsinsatser enligtföljande:- energiforskning (),- forskning om energisystemet (),- forskningssamarbete med länderna i (),- förstärkning av Energiteknikfonden (),- introduktion av ny energiteknik ().Regeringen avser att återkomma till anslagsfrågan i budgetpropositionen för år1998.MotionernaEtt flertal yrkanden rörande utvecklingen av ny energiteknik framställs imotion 1996/97:N27 (mp). Motionärerna delar i stort den bedömning som görs ipropositionen beträffande utgångspunkterna för utvecklingen av teknik förframtidens energisystem men förordar högre belopp än vad regeringen beräknarför vissa insatser: de föreslår till Energiteknikfonden istället för 870 miljoner som beräknas i propositionen och 2 miljarder kronortill energiteknikbidraget jämfört med regeringens beräknade 1 610 miljonerkronor.Höjningarna motiveras med att motionärerna vill göra en kraftig satsning pådemonstrationsanläggningar i full skala för ny biobränslebaseradkraftvärmeteknik och nya tillämpningar av vindkraft. I motionen föreslåsvidare att energiteknikbidraget skall kunna användas till att ge vissagarantier mot t.ex. kostnader för driftavbrott till de energiföretag som stårvärd för demonstrationsanläggningar. Motionärerna vill även öka insatsernainom solfångarområdet, där de anför att det är en central uppgift att görasolvärme till ett realistiskt alternativ även för nya områden inomuppvärmningssektorn. Också utvecklingen av solceller bör vara ett prioriteratområde som kan leda till en stor exportframgång för , ansermotionärerna. På vindkraftsområdet borde stordriftsfördelar i goda vindlägentas till vara och utvecklingen drivas mot fullskaleförsök med havsbaseradvindkraft och framsteg i tekniken för energilagring. De viktigaste områdenaför vidare forskning om biobränslen rör enligt motionärerna frågor omförgasning av biobränslen samt effekterna på lång sikt av ett ökatbiobränsleuttag på skogsmark. Härutöver förordas att det ienergiforskningsbudgeten ges generöst utrymme för forskningsinsatser omförnybara energislag som bergvärme, vågenergi samt energibärare somvätgasteknik och batteriteknik för ellagring. Vidare förordas i motion1996/97:N422 (mp) att skall göra ett uttalande om att utvecklingenav solceller bör stimuleras.Även i motion 1996/97:N21 (kd) delar motionärerna regeringens principiellauppfattning om inriktningen av insatserna för utveckling av teknik förframtidens energisystem. Motionärerna anser dock att en större tonvikt börläggas på samarbetet kring , på demonstrationsanläggningar för att ifull skala pröva förgasningsteknik för biobränslen samt på utveckling avsolceller. Vidare anförs i motionen att det är väsentligt att värmepumpsteknikoch andra etablerade tekniker vidareutvecklas för att ge större möjligheteratt bidra till det ekologiskt uthålliga energisystemet.I motion 1996/97:N416 (s) efterlyses ett nationellt sammanhållet projekt förde fyra länen med kärnkraftverk för kunskapsuppbyggnad kring framtidensenergiförsörjning. I motion 1996/97:N428 (c) föreslås att det i skallstartas en försöksverksamhet med kraftvärme baserad på bioenergi.I partimotion 1996/97:N20 (m) anförs, utan särskilt yrkande i saken, att detär bra att tyngdpunkten i förslaget - jämfört med omställningsprogram- förskjuts från investeringsbidrag till forsknings- och utvecklingsanslag.Motionärerna framhåller att staten har en roll att fylla när det gäller stödtill forskning och utveckling men anser att regeringen överdriver forskningensmöjligheter på kort sikt.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens och motionärernas uppfattning att de statligainsatserna för utveckling av teknik för framtidens energisystem börförstärkas. Detta är viktigt för att skall kunna upprätthålla en högteknisk kompetens på energiområdet och för att ny miljöanpassad teknik medutsikter till framtida lönsamhet skall kunna introduceras på marknaden.Energikommissionen genomförde en analys av de resultat som har nåtts genom1991 års energipolitiska beslut och konstaterade därvid att energiforskningenbör ges större resurser och att formerna för kunskapsöverföring mellan företagoch universitet/högskola bör utvecklas.Vad gäller den delvis nya inriktning som regeringen föreslår - med en störrebetoning av forskning om energisystemet, internationellt samarbete ochprovningsverksamhet - vill utskottet anföra följande. skall i ettlängre tidsperspektiv utveckla ett ekologiskt energisystem. Användningen avkärnkraft och fossila bränslen skall minska. Detta skall ske med högt ställdamål för sysselsättning, konkurrenskraft och välfärd. Det innebär i sin tur attdet ställs höga krav på ett utveckla miljöanpassad energiteknik som samtidigtär kostnadseffektiv. Kostnaderna för energiteknik baserad på förnybaraenergislag måste sänkas, och utvecklingen mot en effektivare energianvändningmåste fortsätta. För detta fordras aktiva insatser från näringslivet, vilketkräver stora investeringar och högt risktagande. De statliga insatserna bördärför stödja ny teknik, genom att bl.a. medverka till en reducerad risk förföretagen när det gäller att utveckla ny teknik i full skala och demonstreraden inför kommersiell användning.Vidare måste enligt utskottets mening ny kunskap vinnas om hur en ökadanvändning av de förnybara energislagen kan inverka på energisystemetsfunktionssätt, samhällsekonomin, människors hälsa samt natur och miljö. Förett litet land som är det särskilt viktigt att ta vara påinternationella rön och erfarenheter för att höja den nationella kompetensenoch kvaliteten i den egna forskningen. Utskottet instämmer därför iuppfattningen att det internationella forskningssamarbetet bör förstärkas.Sverige bör också ta ett stort ansvar när det gäller att bidra tillutvecklingen av energisystemen i . Det gagnar såväl Sverigesom länderna i Östeuropa.Mot denna bakgrund finner utskottet regeringens förslag om förstärkning ochkoncentrering av stödet till forskning, utveckling och demonstration påenergiområdet vara så avvägt att insatserna främjar en effektiv ochmiljöanpassad energiteknik och en effektiv energianvändning, som detinternationella samarbetet kan fördjupas och bidra till att fördelarna medinternationaliseringen kan tas till vara. Utskottet vill särskilt framhållavikten av ett utvidgat samarbete med industrin om utveckling av energiteknik.Utskottet delar regeringens uppfattning att ett nära och aktivt samarbetemellan staten och näringslivet är en grundläggande förutsättning för att destatliga insatserna för forskning och utveckling skall ge långsiktigtuthålliga resultat.Utskottet konstaterar att det i huvudsak råder samstämmighet om regeringensförslag till principer och riktlinjer för utvecklingen av ny energiteknik.Energiforskningsprogrammet skall ges ökade resurser, bl.a. för att detinternationella forskningssamarbetet skall kunna fördjupas och resultaten istörre utsträckning kunna utnyttjas nationellt. Medlen i Energiteknikfondenskall enligt förslaget i propositionen utökas för att ytterligare kunna bidratill att lösa problem som identifierats i praktisk provning och demonstration.Ett nytt energiteknikbidrag skall inrättas för att reducera risken för företagsom vill prova ny teknik i större skala inför kommersiell användning.I propositionen (s. 50) redovisas exempel på viktigateknikutvecklingsområden som kan bli aktuella för insatser genom medel frånenergiforskningsanslaget, Energiteknikfonden och det nya energiteknikbidraget.Kraftvärme baserad på biobränsle anges som ett viktigt område för att byggavidare på de mycket omfattande försök som har gjorts för att utveckla teknikför bl.a. förgasning av biobränsle. Utvecklingen av solceller framhålls ocksåsom ett väsentligt område. Andra exempel gäller vindkraft och avserstordriftsfördelar i goda vindlägen och havsbaserad vindkraft genom provning ifull skala med reducerad risk för företagen.