bet · GL01JoU9 · 1997-11-20 00:00:00 — Utskottethar inget underlag för att göra en annan bedömning än regeringen i denna frågaoch är därmed inte berett att föreslå så långtgående åtgärder som anges imotion Jo15 (mp) yrkandena 3 och 4. I enlighet med regeringens överväganden bördet ankomma på att lämna förslag om hur en begränsning av fisketefter vildlax kan genomföras nationellt.Utskottet avstyrker med det anförda motion Jo15 (mp) yrkandena 3 och 4 samtJo411 (s).Utskottet instämmer i vad som anförs i motionerna Jo 11 (v), Jo15 (mp) ochJo410 (s) om problemen med långa drivgarn i Östersjöfisket. Regeringenframhåller att denna fiskemetod bör särskilt uppmärksammas och aviserar ettuppdrag till att sammanfatta och redovisa de studier som gjorts isyfte att belysa drivgarnsfiskets effekter på arter i Östersjön.Utskottet anser för sin del att drivgarnsfisket så som det bedrivs i Östersjönkan utgöra ett hot mot den biologiska mångfalden. Innan ett slutligtställningstagande om en begränsning eller upphörande av drivgarnsfisket tas börresultatet av redovisning avvaktas. I detta sammanhang skalläven de internationella undersökningarna som gjorts för att belysadrivgarnsfiskets effekter på arter i beaktas. Med det anfördabör motionerna Jo11 (v) yrkande 8, Jo15 (mp) yrkandena 1 och 2 och Jo410 (s)anses i huvudsak tillgodosedda.I anslutning till motion Jo403 (m) om laxfisket i norra hänvisarutskottet till redovisningen ovan under . I enlighet med riksdagsbeslut om fiskelagstiftningen m.m. harFiskeriverket erhållit bemyndigande att meddela detaljföreskrifter för fisket ihavet, längs kusterna och i de upp till första definitivavandringshindret. Det bör tilläggas att vid fördelningen av densvenska laxkvoten för har avsatt för fisket längs ,där s.k. terminalfiskeområden inrättats utanför de utbyggda älvarna iBottenviken (se prop. s. 30). har verket fattat ett principbeslutom att kvotfördelningen skall vara 50/50 mellan norra och . Iövrigt kan motionen enklast besvaras på det sättet att regleringav laxfisket inte innebär att yrkesfiskarna i norra drabbas ensidigt.Dessutom innebär åtaganden inom den gemensamma fiskeripolitiken, sombl.a. grundas på biologiska bedömningar, att nationella regleringar avlaxfisket ej kan undvikas. Med det anförda får motion Jo403 (m) yrkande 1 ansestillgodosedd.Beträffande yrkande 2 i samma motion om statlig ersättning till berördafiskare erinrar utskottet om att den svenska rättsordningen i princip inte germöjlighet till skadestånd i samband med myndighetsutövning, såvida inte feleller försummelse kan påvisas från statens sida (3 kap. 2 § skadeståndslagen).Motionen avstyrks även i denna del.Utskottet föreslår ej heller någon särskild åtgärd med anledning av motionJo405 (m) yrkande 9. De frågor som tas upp i motionen ligger inom ramen förFiskeriverkets uppdrag i fråga om det nationella genomförandet av aktionsplanenför Östersjölaxen.VattenbrukMotionernaI motion Jo412 (fp) diskuteras konkurrensförhållandena för svenskt vattenbruk.Bl.a. anförs att verksamheten är kapitalintensiv och att lånemöjligheternamåste förbättras. Motion Jo414 (v) tar upp behovet av en nationell miljöpolicyför vattenbruket, användningen av kemikalier och antibiotika i fiskodlingar,behovet av forskning och utveckling m.m. bör ges i uppdrag attundersöka förutsättningarna för vattenbruk i regleringsmagasin (yrkandena 1-5).I motion Jo536 (mp) yrkande 7 framförs liknande synpunkter angåendefiskodlingarnas negativa effekter på miljön m.m. Även fiskproduktion måstebedrivas på ett ekologiskt rimligt sätt, och det måste sättas klara gränser förmodernt vattenbruk.Utskottets övervägandenUtskottet hänvisar till att propositionen innehåller vissa uppgifter omvattenbrukets omfattning och betydelse från sysselsättningssynpunkt (prop. Bl.a. anförs att vattenbruket sysselsätter ca 1 000 personer och attproduktionen uppgick till ca , varav fisk och 1 500ton blötdjur och kräftor. Odling av fisk påverkar miljön genom att verksamhetenkan bidra till övergödning av vattenområden. Vidare kan miljön påverkas genomrisken för spridning av sjukdomar eller fiskparasiter liksom bruk av medicineroch andra kemikalier.Utskottet erinrar om att större odlingar av fisk är tillstånds- elleranmälningspliktiga enligt miljöskyddslagen. Vidare prövas anläggningarna avlänsstyrelsen enligt bestämmelser förordning om fisket m.m. Vidtillståndsprövning enligt miljöskyddslagen görs bedömningar om eventuellmiljöbelastning. och har utfärdat utförligadetaljföreskrifter om bl.a. obligatorisk hälsoövervakning av odlad fisk.Statens naturvårdsverk har givit ut ett omfattande material med informationsamt råd och anvisningar för fiskodlingar (Allmänna råd 1993:10). I de allmännaråden finns anvisningar om fisksjukdomar, medicinering och karenstider,livsmedelshygien, naturvård, miljöskydd, närsalter, syreförbrukning, kemikalieroch antibiotika, reningsteknik, slamhantering m.m.Härutöver vill utskottet tillägga att SLU i samarbete med Fiskeriverketgenomför en utredning av vattenbrukets miljöeffekter, som skall avslutas underår 1999.Det anförda innebär inte att utskottet ställer sig avvisande till önskemålenom en nationell miljöpolicy för vattenbruket. Tvärtom kan utskottet till stordel instämma i vad som anförs i motionerna Jo414 (v) yrkande 3 och i viss månäven Jo536 (mp) yrkande 7 om behovet av en samlad och väl genomarbetad politiknär det gäller det moderna vattenbrukets miljöeffekter och kemikalieanvändning.Den utredning om vattenbrukets miljöeffekter som pågår bör kunna utgöra engod grund för ett sådant ställningstagande. Utskottet utgår från att regeringennoggrant överväger dessa frågor när resultatet av utredningen föreligger ochatt utskottet på lämpligt sätt informeras om dessa överväganden. Med detanförda bör motionsyrkandena tills vidare lämnas utan åtgärd.Yrkandena 1, 2 och 4 i motion Jo414 (v) har nära samband med de miljöfrågorm.m. som utskottet berört ovan. Behovet av forskning och utveckling inomvattenbruk bör i första hand bedömas av de forsknings- och högskoleorgan som avriksdagen erhållit befogenhet att göra prioriteringar mellan olika ändamål inomforskningen. Som framgår av propositionen (s. 24) har tilluppgift att utreda en mer effektiv forsknings- och utvecklingsverksamhet påfiskets område. Regeringen har för avsikt att återkomma i ämnet närutredningens förslag föreligger. Motionsyrkandena bör i avvaktan på fortsattaöverväganden lämnas utan vidare åtgärd.I anslutning till yrkande 5 i motion Jo414 (v) erinrar utskottet om attregleringsmagasinen utgörs av enskilt vatten, där ägarna ellerfiskerättshavarna själva beslutar om eventuella fiskevårdande åtgärder.Utskottet har givetvis ingen invändning mot att undersökermöjligheterna att utnyttja regleringsmagasinen för fiskodling m.m.Fiskeriverket har av regeringen fått i uppdrag att redovisa hurvattenavgiftsmedlen kan utnyttjas på ett bättre sätt. I verkets aktionsplaningår dessutom inventering av vandringshinder, omprövning av vattendomar,förbättring av miljön i reglerade vattendrag och inventering av skadadevattendrag och sjöar som lämpar sig för återställning. De frågor som tas upp imotionen kommer således att behandlas i dessa sammanhang. Motionen torde idenna del bli tillgodosedd utan något riksdagsuttalande.Motion Jo412 (fp) innebär i korthet att lånemöjligheterna för vattenbruketbör förbättras för att näringens möjligheter att skapa sysselsättning skallkunna tillvaratas. Enligt vad utskottet erfarit är det, i synnerhet med nurådande ränteläge, inte i första hand bristande lånemöjligheter som begränsarutvecklingen av vattenbruket. Inom ramen för EG:s strukturstöd finns möjlighetatt erhålla stöd för bl.a. fiskodlingsföretag och utvecklingsprojekt som rörfiskeutrustning eller vattenbruk. Beträffande lånegarantier gäller numera attsådant stöd endast lämnas till inköp av begagnat fiskefartyg i vissa fall (seFIFS 1997:27). Utskottet är inte berett att förorda att systemet medlånegarantier för investeringar inom vattenbruket återinförs. Motionenavstyrks.Ersättning för skadade redskapUtskottets övervägandenFyra motioner tar upp frågan om ett ersättningssystem för fiskare som drabbasav skador på redskap m.m. när de kommer i kontakt med miljöfarligt avfall somdumpats i havet. Dessa är motionerna Jo401 (kd), Jo404 (fp), Jo733 (m) ochSk736 (c) yrkande 2. Frågan behandlades senast i utskottets betänkande1996/97:JoU18 (s. 11). Enligt uppgift från är fråganalltjämt under beredning. Utskottet anser det angeläget att ersättningsfråganfår en tillfredsställande lösning . Utskottet förutsätteratt regeringen tar upp frågan för slutlig behandling och därvid beaktarsynpunkterna i ovan angivna motioner. är utskottet inte berettatt föreslå något ytterligare uttalande med anledning av berörda motioner.Europeiska gemenskapens jordbrukspolitik m.m.PropositionenDet avsnitt i propositionen som berör jordbruket inleds med regeringensbedömningar angående jordbrukets globala miljöfrågor. Regeringen anser bl.a.att skall bidra till ökad livsmedelssäkerhet i världen och tilltryggandet av livsmedelsförsörjningen för världens växande befolkning.Regeringen verkar aktivt för att EG:s gemensamma jordbrukspolitik förändras såatt subventioneringen av jordbruksproduktionen och särskilt livsmedelsexportenkraftigt reduceras.Under rubriken jordbrukspolitik anförs att dennapolitik bör förändras i syfte att miljöanpassa jordbruket i störreutsträckning. Den bör tillföras ett miljömål jämställt med dess övriga mål.Utgångspunkten för agerande inom EU är att politiken i ökadutsträckning skall baseras på konsument- och miljöhänsyn. Detta gäller såvälmarknadsregleringarna som gemenskapens regelverk rörande jordbruketsmiljöfrågor. I de fall konsumenternas efterfrågan gäller kollektiva nyttigheterär offentliga insatser befogade. Generella aktsamhetskrav inom ramen förprincipen att förorenaren betalar skall även omfatta jordbruksproduktionen. Detär angeläget att inom EU arbetar för en hög gemensam nivå förjordbrukets miljöansvar.MotionernaI motion Jo12 (c) yrkande 1 anges utförligt ett antal utgångspunkter förreformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Denna bör bl.a. grundas påatt behoven av livsmedel och andra nyttigheter från jordbruket ökar hos enväxande världsbefolkning. Världens befolkning kommer att fördubblas inom eninte alltför avlägsen framtid. Den beslutade östutvidgningen innebär ettviktigt steg i enandet av . Fokuseringen på kretslopp och skapandet avett biosamhälle innebär nya krav på jordbruket och även nya möjligheter.Jordbrukets positiva miljöeffekter måste få ökat stöd. Jordbrukspolitiken skalläven i fortsättningen vara gemensam. måste ta till vara sina godamöjligheter att producera livsmedel inte endast för egna behov utan även för enväxande världsbefolkning.I motion Jo18 (v) anförs att svenska stödinsatser i bör bidratill att utveckla jordbruksmetoder som är ekologiskt hållbara (yrkande 1).Djurskyddsfrågorna bör vara en av utgångspunkterna för agerande i EU(yrkande 2). Resultatet av de resurser bidragit med i Östersjöområdetbör utvärderas och redovisas för (yrkande 3). bör verka förökad regional självförsörjning och minskade transporter inom EU (yrkande 5).Kollektiva nyttigheter måste värderas utifrån ett bredare perspektiv änkonsumenternas efterfrågan (yrkande 4).Miljöpartiet återger i motion Jo17 sin reservation till utredningen ochmiljö - svensk strategi för EU:s jordbruk . Yrkande 1 i motionentorde innebära att bör göra ett tillkännagivande med utgångspunkt idenna reservation.Enligt motion Jo218 (m) yrkande 7 bör arbeta för att de högadjurskyddskrav som gäller i vårt land införs även i övriga EU-länder. I yrkande9 anförs bl.a. att EU:s jordbrukspolitik bör avregleras och marknadsanpassas.Det är viktigt att primärproduktion och industri finns kvar efter en reform ochkan dra nytta av den öppnade världsmarknaden. EU:s livsmedelsförsörjning fårinte riskeras. CAP skall i första hand och primärt omfattalivsmedelsproduktionen. Självklart skall jordbruket bedrivas inom ramen för enhållbar utveckling och omfattas av samma miljöhänsyn som andra verksamheter.Enligt motion Jo229 (m) yrkande 1 bör de sammantagna ekonomiska villkoren förlantbruket vara jämförbara med konkurrentländernas.I kd-motionerna Jo226 yrkande 1, Jo230 yrkandena 2, 3 och 5 och K715 yrkande9 framförs synpunkter angående reformeringen av den gemensammajordbrukspolitiken, det globala perspektivet i livsmedelsförsörjningen m.m.Tydliga målsättningar för omställning av jordbruksproduktion till mermiljövänliga metoder och till ekologisk produktion bör fastställas på europeisknivå. En radikal avreglering är nödvändig, med ökande marknadsorientering. Detär dock lika nödvändigt att hävdar att vi långsiktigt skall ha en egenproduktion som täcker vårt behov av baslivsmedel och att vi bör ta ettdelansvar för bristsituationer i världen. Jordbruksnäringen bör ses som en delav den inre marknaden, där konkurrens på lika villkor skall råda. börvara starkt pådrivande för ökade djurskyddskrav.Enligt motion Jo239 (fp) bör i EU verka för att separata miljömål förjordbruket skapas. Det är viktigt att utreda vilka miljöeffekter ochmiljökostnader som kan kopplas till jordbruket. En expertgrupp bör sammankallasför detta ändamål. Det behövs definierade miniminivåer för tillåtenmiljöbelastning inom EU. bör i EU verka för en ökad konkurrens inomlivsmedels- och distributionsbranscherna (yrkandena 1-4). Enligt motion U505(fp) yrkande 7 kan dagens regler om jordbruks- och regionalpolitik försvåraöstutvidgningen. Bl.a. av den anledningen är det viktigt att avreglerajordbruket.Utskottets övervägandenUtskottet delar i allt väsentligt regeringens bedömningar angående behovet avförändringar av den gemensamma jordbrukspolitiken inom EU. En viktigutgångspunkt bör vara att politiken i ökad utsträckning skall baseras påkonsument- och miljöhänsyn. Det gäller såväl marknadsregleringarna somgemenskapens regelverk rörande jordbrukets miljöfrågor. Som framgår avpropositionen är syftet bl.a. att stärka den europeiska livsmedelsproduktionenskonkurrenskraft på den internationella världsmarknaden. En förändring avjordbrukspolitiken till ökad miljöhänsyn måste genomföras för att skapaförutsättningar för utveckling av långsiktigt hållbara produktionssystem.Jordbrukets positiva miljöeffekter skall förstärkas och de negativa effekternaminimeras. driver alltjämt frågan att artikel 39 i EG-fördraget skallkompletteras med ett miljömål jämställt med övriga mål i jordbrukspolitiken.Principen om att förorenaren betalar bör gälla även inom jordbrukspolitiken.För att motverka en ojämlik konkurrenssituation är det angeläget att basnivånför miljöhänsyn är likartad inom EU.Utskottet vill erinra om att behandlat ett antal motionerom den gemensamma jordbrukspolitiken (1997/98:JoU3, riksdagsbeslut den 9oktober 1997). Vidare har i propositionen aviserats att regeringen under våren1998 återkommer till i fråga om de svenska utgångspunkterna införreformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Härvid hänvisar regeringentill betänkande Mat och miljö (SOU 1997:102), somremissbehandlas . I sammanhanget vill utskottet dessutomhänvisa till det betänkande som publicerats angående EU:sjordbrukspolitik och östutvidgning (SOU 1997:150). Betänkandet innehåller bl.a.en konsekvensanalys för och unionen som helhet av östutvidgningen.Det anförda innebär att utskottet ser det nu aktuella avsnittet ipropositionen som en mer förberedande och övergripande redovisning frånregeringens sida angående CAP-reformen och att ett underlag för fortsattaställningstaganden kommer att presenteras senare under detta . Dettainnebär att utskottet nu inte har anledning att gå närmare in påsamtliga de motioner som väckts i denna fråga. Flertalet av de aktuellamotionerna innehåller ganska allmänt hållna synpunkter på hur reformarbetet börutformas och bedrivas, och utskottet delar i stor utsträckning de bedömningarsom görs i motionerna. Ett exempel på detta är c-motionen Jo12, därmotionärerna bl.a. lyfter fram de globala försörjningsfrågorna som enutgångspunkt för EU-arbetet. Utskottet delar härvidlag regeringens ochmotionärernas uppfattning att bör bidra till ökad livsmedelssäkerhet ivärlden och till tryggandet av livsmedelsförsörjningen för världens växandebefolkning i enlighet med rekommendationerna i aktionsplanen årslivsmedels-toppmöte i . Utskottet hänvisar i detta avseende till regeringensbedömningar under rubriken globala miljöfrågor (prop. s. 34). Dessafrågor har också tagits upp i betänkande Mat och miljö, medutgångspunkt i en expertrapport om EU:s jordbrukspolitik och den globalalivsmedelsförsörjningen (SOU 1997:26). Utskottet anser det för sin delangeläget att de globala försörjningsfrågorna beaktas i det fortsattareformarbetet. Med det anförda tillgodoses i första hand motionerna Jo12 (c)yrkande 1 och Jo230 (kd) yrkande 2.Också i övrigt är motionerna helt eller delvis tillgodosedda genomregeringens överväganden i propositionen. Det gäller bl.a. motionerna Jo218(m) yrkande 9, Jo226 (kd) yrkande 1, Jo229 (m) yrkande 1, Jo230 (kd) yrkandena3 och 5, Jo239 (fp) yrkande 4, U505 (fp) yrkande 7 och K715 (kd) yrkande 9.Motionerna bör inte föranleda någon ytterligare åtgärd i detta sammanhang. anfört får tillfälle att återkomma till dessa frågorunder våren 1998.Som utskottet tidigare anfört delar utskottet uppfattningen attdjurskyddsfrågorna kräver särskild uppmärksamhet i reformarbetet. Detöverensstämmer också med förslag. Frågan har nyligenbehandlats i i anslutning till utskottets betänkande 1997/98:JoU3.Utskottet instämmer i vad som anförs i motionerna Jo18 (v) yrkande 2 och Jo218(m) yrkande 7 och utgår från att motionärernas synpunkter beaktas i detfortsatta arbetet.Utskottet anser också, i likhet med vad som anförs i motion Jo18 (v) yrkande4, att kollektiva nyttigheter bör värderas utifrån ett vidare perspektiv änkonsumenternas efterfrågan. Det framgår av regeringens allmänna övervägandenatt jordbrukets miljötjänster är motiverade av såväl konsumenternas somsamhällets efterfrågan. Regeringens förslag om miljöersättningsprogrammet kanses som ett uttryck för att jordbrukets miljötjänster är av stort värde frånbåde allmän och enskild synpunkt. Frågan gäller närmast formuleringen av vilkamotiv som kan föreligga för att främja s.k. kollektiva nyttigheter, ochmotionen kan knappast läggas till grund för ett yrkande om konkreta ochverkställbara åtgärder från regeringens sida. Motionen får anses tillgodoseddmed vad utskottet anfört.I anslutning till motion Jo18 (v) yrkandena 1 och 3 får utskottet anföraföljande. Utskottet utgår från att stödinsatser i Central- ochÖsteuropa så långt det är möjligt bygger på principerna om ett långsiktigthållbart resursutnyttjande. I ett avsnitt om miljöfrågorna i Sverigesnärområde (prop. s. 38) anför regeringen att i detta område bör tyngdpunktenfrämst ligga på insatser för miljön inom , där jordbruketsmiljöpåverkan är av betydelse. Som framgår av redovisningen har miljöarbeteteti närområde för att minska den negativa påverkan på miljöerkraftigt ökat under . har på jordbrukets områdebidragit till aktionsprogrammet för inom HELCOM:s ansvarsområde. År1993 erhöll SLU för att 1997tillsammans med olika organisationer verka för att föra ut kunskap ommöjligheterna att reducera jordbrukets negativa miljöeffekter i de baltiskastaterna, och . Också i budgetpropositionen, utgiftsområde 7,redovisas det svenska arbetet på att stödja en miljömässigt hållbar utvecklingi . Miljöinsatser inom jordbruksområdet har högprioritet. Under anslaget B 1 Samarbete med anförs atten oberoende utvärdering av verksamheten skall genomföras och presenteras inovember 1997 (utg.omr. 7 volym 4 s. 76). Också i övrigt ligger regeringenssynpunkter väl i linje med motion Jo18 (v). Yrkandena 1 och 3 i motionen fåranses tillgodosedda med det anförda.I EU:s femte miljöhandlingsprogram framhålls utvecklingen på transportområdetsom särskilt oroande. Huvudinriktningen för arbete med trafik- ochmiljöfrågorna i EU är att medverka till utvecklingen av ett mera miljöanpassattransportsystem i . Med hänvisning härtill avstyrks motion Jo18 (v)yrkande 5.Utskottet avstyrker motion Jo17 (mp) yrkande 1, i den mån motionen innebäratt reservation till betänkande SOU 1997:102 skall läggas tillgrund för det fortsatta arbetet på en CAP-reform.I ett avsnitt om uppföljning och utvärdering anför regeringen att det finnssvårigheter att renodla jordbrukets effekter på miljön från andrapåverkansfaktorer. Förslag till uppföljning och utvärdering av den gemensammajordbrukspolitikens miljöeffekter har lämnats till regeringen avJordbruksverket i samråd med och Riksantikvarieämbetet.Regeringen anser att miljöersättningsprogrammets tillämpning, genomförande,effektivitet och kvalitativa måluppfyllelse bör särskilt uppmärksammas iutvärderingsarbetet. Miljöindikatorer som ett hjälpmedel i uppföljningsarbetetbör vidareutvecklas. Utskottet utgår från att de frågor som tas upp i motionJo239 (fp) yrkandena 1-3 beaktas i det fortsatta utvärderingsarbetet. Motionenpåkallar ingen särskild åtgärd i dessa delar.Hållbart jordbruk i . Ett utbyggt miljöersättningsprogramPropositionenInledande synpunkterRegeringen anför i ett inledande avsnitt om det svenska jordbruket attjordbruket måste vara såväl ekologiskt som ekonomiskt hållbart. Kriterierna förett ekologiskt hållbart jordbruk bör vara att det är resursbevarande,miljöanpassat och etiskt godtagbart. Ett kontinuerligt arbete inomjordbruksnäringen för att förstärka dess miljöansvar liksom att Jordbruksverketutövar sitt sektorsansvar är grundläggande förutsättningar för ettframgångsrikt miljöarbete. Styrmedel för jordbruket bör utvecklas till att bliallt mer effektiva i takt med att miljöarbetet förstärks. Genom en kraftfullsatsning på forskning och utveckling bör fortsätta omställningen tillett ekologiskt anpassat samhälle som dessutom befrämjar en mångfasetteradarbetsmarknad.Ett utbyggt miljöersättningsprogramJordbrukets miljöersättningsprogram som möjliggjorts genom EU-medlemskap är ett viktigt styrmedel för en god miljöanpassning av det svenskajordbruket. Programmet bör utökas med i enlighetmed förslag i budgetpropositionen för . Genom utökningen möjliggörsytterligare en höjd ambitionsnivå avseende miljöanpassning av jordbruket genomnya och utbyggda åtgärder. Vid utformandet bör hänsyn tas till behovet avytterligare medel för att öka måluppfyllelsen i det befintliga programmetsolika delar genom höjda ersättningsnivåer. Vidare bör hänsyn tas till behovetatt utöka arealmålen för olika åtgärder. Administrativa förenklingar bör sålångt möjligt genomföras, men mer genomgripande förändringar bör tas underövervägande i det nya miljöprogrammet för nästa femårsperiod 2000-2004.Delprogram för bevarande av odlingslandskapets biologiska mångfald ochkulturmiljövärdenMetoderna för värdeklassificering och indelning av slåtter- och betesmarker börförenklas. Måluppfyllelsen av programmet förbättras därigenom somadministrationen av programmet underlättas. För att ytterligare stimuleraanslutningen till delprogrammet bör ersättningsnivåerna höjas. utökasarealmålet till att omfatta alla utnyttjade betesmarker i landet. Områdetutökas inom vilket ersättning för bevarande av ett öppet odlingslandskap utgår.Delprogram för miljökänsliga områdenMiljöprogrammet bör utökas för att ytterligare minska växtnäringsläckaget frånjordbruket. Med hjälp av höjda ersättningsnivåer, förenklingar och utökadearealmål stimuleras en ökad anslutning och en förbättrad måluppfyllelse.Våtmarksanläggning bör berättiga till ersättning även på betesmark. Antalethotade husdjursraser som berättigar till ersättning bör utökas.Delprogram för främjande av ekologisk produktionDelprogrammet för ekologisk produktion bör utökas med ersättning till ekologiskfrukt- och bärodling.