bet · GK01JuU17 · 1997-04-24 00:00:00 — Skälettill att tingsrätterna jämfört med länsrätterna intar en särställning i dettahänseende är som jag ser det att tingsrätterna handlägger den målkategori därförtroendet för rättsväsendet är som viktigast, nämligen brottmålen.Tingsrätten skall alltså enligt min mening bestå av två lagfarna domareförutom tre nämndemän.Jag anser att utskottets hemställan under moment 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande förstärkt sammansättning i tingsrättatt med anledning av regeringens förslag och motion1996/97:Ju28 yrkande 1 godkänner vad som anförts i reservation 3.4. Förstärkt sammansättning i länsrätt (mom. 5)() anför:Jag delar inte regeringens mening att det bör krävas särskilda skäl förförstärkning av länsrätten. Även när det gäller de allmännaförvaltningsdomstolarna har en rad reformer medfört atttyngdpunkten i instanskedjan kommit att förskjutas till länsrätten. Jag kansvårligen se att det finns något sakligt hållbart skäl till att behandla måleni länsrätten annorlunda än de som handläggs i tingsrätterna utifrån den nudiskuterade aspekten. Samma förutsättningar bör alltså gälla i tingsrätt ochlänsrätt för förstärkning av rättens sammansättning såsom anförs i motionJu28.Jag anser att utskottets hemställan under moment 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande förstärkt sammansättning i länsrättatt med anledning av regeringens förslag och motion1996/97:Ju28 yrkande 2 godkänner vad som anförts i reservation 4.5. Utvidgad ensamdomarbehörighet i länsrätt (mom. 6)() anför:Jag anser att regeringens förslag i denna del innebär att nämndemännensinflytande minskar i alltför stor utsträckning. Allmänhetens förtroende förrättsväsendet kräver att inslaget av lekmän inte minskar i domstolarna. Det ärinte heller realistiskt att tro att det kommer att bli lättare att rekryteranämndemän till länsrätterna om antalet nämndemän minskar.Jag anser att utskottets hemställan under moment 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande utvidgad ensamdomarbehörighet i länsrättatt med anledning av regeringens förslag och motionerna1996/97:Ju29 delvis och 1996/97:Ju32 yrkande 2 godkänner vad som anförtsi reservation 5.6. Utvidgad ensamdomarbehörighet i länsrätt (mom. 6)() och () anför:Vi anser att stort avseende bör fästas vid den kritik mot förslaget i dennadel som kommit från ombudmän. Frågan om hur rätten skall varasammansatt vid avgörande av mål är av utomordentligt stor betydelse förallmänhetens förtroende för rättsväsendet. Vi inser naturligtvis att denenskilde domaren måste kunna anförtros att fatta viktiga beslut som gällermålets handläggning. Detta ställningstagande bygger dock på förutsättningenatt de regler som skall tillämpas är avfattade på ett sätt som inte lämnarutrymme för tvivel när det gäller domarens möjligheter att tillämpa dem på ettriktigt sätt. Enligt vår mening ger den föreslagna generella regeln alltförstor makt åt den enskilde domaren.Vi anser att utskottets hemställan under moment 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande utvidgad ensamdomarbehörighet i länsrättatt med anledning av regeringens förslag och motionerna1996/97:Ju29 delvis och 1996/97:Ju32 yrkande 2 godkänner vad som anförtsi reservation 6.7. Lagregleringen av sammansättnings- och domförhetsreglerna i underrätterna(mom. 7)Under förutsättning av bifall till reservationerna 2 och 5Siw () anför:Jag anser att utskottets hemställan under moment 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande lagregleringen av sammansättnings- och domförhetsreglernai underrätternaatt riksdagendels antar regeringens förslag till1) lag om ändring i såvitt avser 14 kap. 17 §,2) lag om ändring i såvitt avser 1 kap. 8 § och3) lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolarsåvitt avser 17 §,dock med den ändringen att lagrummen ges den i bilaga 2 såsom Utskottetsförslag betecknade lydelsen, och4) lag om ändring i såvitt avser 1 kap. 3 b § med denändringen att lagrummet ges den i bilaga 3 såsom Reservantens förslagbetecknade lydelsen,dels avslår regeringens förslag till5) lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolarsåvitt avser 17 a och 18 §§,6) lag om ändring i såvitt avser 18 kap. 4 a §,7) lag om ändring i ,8) lag om ändring i bötesverkställighetslagen (1979:189),9) lag om ändring i lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem,10) lag om ändring i lagen (1988:688) om besöksförbud och11) lag om ändring i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inomtotalförsvaret, m.m.,8. Lagregleringen av sammansättnings- och domförhetsreglerna i underrätterna(mom. 7)Under förutsättning av bifall till reservation 6Alice () och () anför:Vi anser att utskottets hemställan under moment 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande lagregleringen av sammansättnings- och domförhetsreglernai underrätternaatt riksdagendels antar regeringens förslag till1) lag om ändring i såvitt avser 14 kap. 17 §,2) lag om ändring i såvitt avser 1 kap. 3 b och 8 §§ och3) lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolarsåvitt avser 17 §,dock med den ändringen att lagrummen ges den i bilaga 2 såsom Utskottetsförslag betecknade lydelsen,dels avslår regeringens förslag till4) lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolarsåvitt avser 17 a och 18 §§,5) lag om ändring i såvitt avser 18 kap. 4 a §,6) lag om ändring i ,7) lag om ändring i bötesverkställighetslagen (1979:189),8) lag om ändring i lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem,9) lag om ändring i lagen (1988:688) om besöksförbud och10) lag om ändring i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inomtotalförsvaret, m.m.,9. Lagregleringen av sammansättnings- och domförhetsreglerna i underrätterna(mom. 7)Under förutsättning av bifall till reservationerna 3 och 4Rolf () anför:Jag anser att regeringens förslag inte går tillräckligt långt när det gälleratt tillgodose intresset av att kunna förstärka tingsrättens och länsrättenssammansättning. Regeringen bör enligt min mening återkomma med förslag som ibättre utsträckning tillgodoser dessa intressen. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna. I avvaktan på ett nytt förslag godtar jagutskottets förslag till lagreglering.Jag anser att utskottets hemställan under moment 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande lagregleringen av sammansättnings- och domförhetsreglernai underrätternaatt riksdagendels antar regeringens förslag till1) lag om ändring i såvitt avser 14 kap. 17 §,2) lag om ändring i såvitt avser 1 kap. 3 b och 8 §§ och3) lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolarsåvitt avser 17 §,dock med den ändringen att lagrummen ges den i bilaga 2 såsom Utskottetsförslag betecknade lydelsen,dels antar regeringens förslag till4) lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolarsåvitt avser 17 a och 18 §§,dels avslår regeringens förslag till5) lag om ändring i såvitt avser 18 kap. 4 a §,6) lag om ändring i ,7) lag om ändring i bötesverkställighetslagen (1979:189),8) lag om ändring i lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem,9) lag om ändring i lagen (1988:688) om besöksförbud och10) lag om ändring i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inomtotalförsvaret, m.m.,dels som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts ireservation 9.10. Domförhet i hovrätt (mom. 8)(), (m), () och () anför:Vi anser i och för sig att domförhetsreglerna i hovrätt kan behöva ses över isyfte att åstadkomma en rationell och effektiv handläggning. Det pågår dockett omfattande reformarbete och eftersom resultatet av det ännu inteföreligger är det enligt vår mening för tidigt att ta ställning till olikaenskildheter i det nu framlagda förslaget. Regeringen bör därför återkommatill med förslag i denna del i samband med att resultatet av övrigtreformarbete redovisas. Vad vi nu uttalat med anledning av motion Ju27 i nubehandlad del bör som sin mening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under moment 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande domförhet i hovrättatt med bifall till motion 1996/97:Ju27 yrkande 1 delvis delsavslår regeringens förslag till lag om ändring i såvittavser 14 kap. 18 § och lag om ändring i såvitt avser 2kap. 4 §, dels som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts ireservation 10.11. En nämndemannautredning (mom. 11)(), (), (m), (), () och () anför:Enligt vår mening bör frågan om nämndemännens medverkan i dömandet ses ibelysning av det reformarbete som pågår inom rättsväsendet. Detfinns en rad frågor som gäller nämndemännens ställning i framtidensrättsväsende.För det första gäller det nämndemännens medverkan i hovrätten. 1993 årsdomarutredning avstod från att ta ställning i frågan med hänvisning till attHovrättsprocessutredningen då ännu inte lagt fram sitt betänkande. När nu detskett och inte heller den utredningen tagit upp frågan finns det anledning -särskilt mot bakgrund av att hovrättsprocessen kan antas bli enrenodlad överprövningsprocess - att överväga frågan om nämndemän bör medverkai hovrätten. Om tyngdpunkten skall ligga i tingsrätten bör domstolsväsendetsresurser fördelas med den utgångspunkten. Mot den bakgrunden är det angelägetatt utreda om det behövs nämndemän i hovrätten.För det andra kan det mot bakgrund av vad som sagts i det föregående omnämndemännens medverkan i hovrätt sättas i fråga om motivet för nämndemännensindividuella rösträtt i tingsrätt förlorat sin tyngd. Även denna fråga böralltså utredas.För det tredje kan vi konstatera att de förslag som propositionen innehållerbl.a. syftar till att förbättra möjligheterna till rekrytering av nämndemän.Enligt vår mening är dock förslagen i det hänseendet otillräckliga.Rekryteringen måste ske på ett sätt som gagnar en allsidig sammansättning.Medelåldern är enligt vår uppfattning för hög bland de svenska nämndemännen.Frågan bör därför övervägas på nytt. Det ankommer på regeringen att vidtaerforderliga åtgärder.Vad vi uttalat med anledning av motionerna Ju26, Ju27 och Ju28 i nubehandlade delar bör som sin mening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under moment 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande en nämndemannautredningatt med bifall till motionerna 1996/97:Ju26 yrkande 2,1996/97:Ju27 yrkandena 2-4 och 1996/97:Ju28 yrkandena 4 och 5 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförts reservation 11.Regeringens lagförslagUtskottets lagförslag1. Utskottets förslag till ändring i regeringens förslag till lag om ändring iäktenskapsbalken-------------------------------------------------------|Regeringens förslag |Utskottets förslag |---------------------------------------------------------------------------------------------------------------| 14 kap. || 17 § |-------------------------------------------------------|Vid huvudförhandling i | Vid huvudförhandling i||äktenskapsmål och mål om |äktenskapsmål och mål om||underhåll skall |underhåll skall||tingsrätten bestå av en |tingsrätten bestå av en||lagfaren domare och två |lagfaren domare och tre||nämndemän, om annat inte |nämndemän, om annat inte||följer av 1 kap. 3 a § |följer av 1 kap. 3 a §||andra och tredje styckena |andra och tredje styckena||. Denna||regel gäller även för |regel gäller även för||andra mål som handläggs i |andra mål som handläggs i||samma rättegång. |samma rättegång. || Om en av nämndemännen | Om en av nämndemännen||får förhinder sedan |får förhinder sedan||huvudförhandlingen har |huvudförhandlingen har||påbörjats, är rätten |påbörjats, är rätten||domför med en lagfaren |domför med en lagfaren||domare och en nämndeman. |domare och två nämndemän.|| Om det finns skäl för | Om det finns skäl för||det, får antalet lagfarna |det, får antalet lagfarna||domare utökas med en |domare utökas med en||utöver vad som följer av |utöver vad som följer av||första stycket. Utökas |första stycket. Detsamma||antalet lagfarna domare |gäller i fråga om antalet||skall också antalet |nämndemän. Om någon eller||nämndemän utökas med en. |några av ledamöterna får||Om någon eller några av |förhinder sedan||ledamöterna får förhinder |huvudförhandlingen har||sedan huvudförhandlingen |påbörjats, gäller andra||har påbörjats, gäller |stycket i fråga om||andra stycket i fråga om |domförhet. ||domförhet. Rätten får dock | ||inte bestå av fler | ||lagfarna domare än | ||nämndemän. | |--------------------------------------------------------|När nämndemän ingår i tingsrätten, skall ordföranden||vid överläggning redogöra för omständigheterna i målet||och innehållet i gällande rätt. Vid omröstning skall||först ordföranden och därefter nämndemännen säga sin||mening. I övrigt gäller bestämmelserna i||om överläggning och omröstning i||tvistemål. |--------------------------------------------------------2. Utskottets förslag till ändring i regeringens förslag till lag om ändring irättegångsbalken-------------------------------------------------------|Regeringens förslag |Utskottets förslag |---------------------------------------------------------------------------------------------------------------| 1 kap. || 3 b § |-------------------------------------------------------|Tingsrätten skall vid | Tingsrätten skall vid||huvudförhandling i |huvudförhandling i||brottmål bestå av en |brottmål bestå av en||lagfaren domare och två |lagfaren domare och tre||nämndemän. Om en av |nämndemän. Om en av||nämndemännen får förhinder |nämndemännen får förhinder||sedan huvudförhandlingen |sedan huvudförhandlingen||har påbörjats, är rätten |har påbörjats, är rätten||domför med en lagfaren |domför med en lagfaren||domare och en nämndeman. |domare och två nämndemän.|--------------------------------------------------------|Vid huvudförhandling i mål om brott för vilket inte är||föreskrivet svårare straff än böter eller fängelse i||högst är tingsrätten domför utan nämndemän,||om det inte finns anledning att döma till annan påföljd||än böter och det i målet inte är fråga om företagsbot.|-------------------------------------------------------|Om det finns skäl för det, | Om det finns skäl för||får antalet lagfarna |det, får antalet lagfarna||domare utökas med en |domare utökas med en||utöver vad som följer av |utöver vad som följer av||första stycket. Utökas |första stycket. Detsamma||antalet lagfarna domare |gäller i fråga om antalet||skall också antalet |nämndemän. Om någon eller||nämndemän utökas med en. |några av ledamöterna får||Om någon eller några av |förhinder sedan||ledamöterna får förhinder |huvudförhandlingen har||sedan huvudförhandlingen |påbörjats gäller första||har påbörjats gäller |stycket andra meningen i||första stycket andra |fråga om domförhet. ||meningen i fråga om | ||domförhet. Rätten får dock | ||inte bestå av fler | ||lagfarna domare än | ||nämndemän. | |---------------------------------------------------------------------------------------------------------------| 8 § |--------------------------------------------------------|Utöver vad som följer av 3 b § får, vid prövning av||vidlyftiga eller annars särskilt krävande mål om||allmänt åtal i vilka bedömningen av ekonomiska eller||skatterättsliga förhållanden har väsentlig betydelse,||såsom särskilda ledamöter ingå, var för sig eller||tillsammans, || 1. en person som förordnats som ekonomisk expert||enligt 4 kap. 10 a §, om det finns behov av särskild||fackkunskap inom rätten i fråga om ekonomiska||förhållanden, || 2. en person som är eller har varit lagfaren domare i||allmän förvaltningsdomstol, om det finns behov av||särskild fackkunskap inom rätten i fråga om||skatterättsliga förhållanden |-------------------------------------------------------|Deltar särskild ledamot | Om någon eller några av||vid huvudförhandlingen, |rättens ledamöter får||skall rätten utöver vad |förhinder sedan||som gäller enligt 3 b § |huvudförhandlingen har||första stycket första |påbörjats, gäller 3 b §||meningen, utökas med en |första stycket andra||nämndeman. Om någon eller |meningen i fråga om||några av rättens ledamöter |domförhet. Rätten får dock||får förhinder sedan |inte bestå av fler||huvudförhandlingen har |lagfarna domare än||påbörjats, gäller 3 b § |nämndemän. ||första stycket andra | ||meningen i fråga om | || | || | ||domförhet. Rätten får dock | ||inte bestå av fler | ||lagfarna domare än | ||nämndemän. | |-------------------------------------------------------3. Utskottets förslag till ändring i regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar-------------------------------------------------------|Regeringens förslag |Utskottets förslag |---------------------------------------------------------------------------------------------------------------| 17 § |-------------------------------------------------------|Länsrätt är domför med en | Länsrätt är domför med||lagfaren domare och två |en lagfaren domare och tre||nämndemän, om inte annat |nämndemän, om inte annat||följer av 17 a eller 18 §. |följer av 17 a eller 18 §.||Om en av nämndemännen får |Om en av nämndemännen får||förhinder sedan |förhinder sedan||handläggningen har |handläggningen har||påbörjats, är rätten |påbörjats, är rätten||domför med en lagfaren |domför med en lagfaren||domare och en nämndeman. |domare och två nämndemän.|| | Om det finns särskilda|| Om det finns särskilda |skäl med hänsyn till||skäl med hänsyn till |målets omfattning eller||målets omfattning eller |svårighetsgrad, får||svårighetsgrad, får |antalet lagfarna domare||antalet lagfarna domare |utökas med en utöver vad||utökas med en utöver vad |som följer av första||som följer av första |stycket. Detsamma gäller i||stycket. Utökas antalet |fråga om antalet||lagfarna domare skall |nämndemän. Om någon eller||också antalet nämndemän |några av ledamöterna får||utökas med en. Om någon |förhinder sedan||eller några av ledamöterna |handläggningen har||får förhinder sedan |påbörjats gäller första||handläggningen påbörjats |stycket andra meningen i||gäller första stycket |fråga om domförhet. ||andra meningen i fråga om | ||domförhet. Rätten får dock | ||inte bestå av fler | ||lagfarna domare än | ||nämndemän. | |--------------------------------------------------------|Om domförhet vid behandling av mål om||fastighetstaxering finns, förutom i 18 §, bestämmelser||i fastighetstaxeringslagen (1979:1152). ||Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer||skall fastställa hur många nämndemän som skall finnas i||varje län för tjänstgöring i länsrätten. Länsrätten||fördelar tjänstgöringen mellan nämndemännen efter||samråd med dem. |--------------------------------------------------------4. Utskottets förslag till ändring i regeringens förslag till lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370)-------------------------------------------------------|Nuvarande lydelse |Utskottets förslag |--------------------------------------------------------| till 33 § |--------------------------------------------------------3. [2] Har skattskyldig i sitt arbete företagit resor som varit förenade medövernattning utom den vanliga verksamhetsorten, äger han rätt till avdrag förden ökning i levnadskostnaden, som han har haft på grund av att han vistatsutom sin vanliga verksamhetsort.-------------------------------------------------------| D e n v a n l i g a v | D e n v a n l i g a v||e r k s a m- |e r k s a m- ||h e t s o r t e n utgörs |h e t s o r t e n utgörs||av ett område inom ett |av ett område inom ett||avstånd av |avstånd av ||från den skattskyldiges |från den skattskyldiges||tjänsteställe. Med vanlig |tjänsteställe. Med vanlig||verksamhetsort likställs |verksamhetsort likställs||ett område inom ett |ett område inom ett||avstånd av |avstånd av ||från den skattskyldiges |från den skattskyldiges||bostad. T j ä n s t e s t |bostad. T j ä n s t e s t||ä l l e är den plats där |ä l l e är den plats där||en arbetstagare fullgör |en arbetstagare fullgör||huvuddelen av sitt arbete. |huvuddelen av sitt arbete.||Om detta sker under |Om detta sker under||förflyttning eller på |förflyttning eller på||arbetsplatser som hela |arbetsplatser som hela||tiden växlar, anses som |tiden växlar, anses som||tjänsteställe i regel den |tjänsteställe i regel den||plats där arbetstagaren |plats där arbetstagaren||fullgör en del av sitt |fullgör en del av sitt||arbete, såsom att hämta |arbete, såsom att hämta||och lämna arbetsmaterial |och lämna arbetsmaterial||eller utföra förberedande |eller utföra förberedande||och avslutande |och avslutande||arbetsuppgifter. Om |arbetsuppgifter. Om||arbetet på varje |arbetet på varje||arbetsplats pågår |arbetsplats pågår||begränsad tid enligt de |begränsad tid enligt de||villkor som gäller för |villkor som gäller för||vissa arbetstagare inom |vissa arbetstagare inom||byggnads- och |byggnads- och||anläggningsbranschen eller |anläggningsbranschen eller||därmed jämförliga |därmed jämförliga||branscher skall den |branscher skall den||skattskyldiges bostad |skattskyldiges bostad||anses som tjänsteställe. |anses som tjänsteställe.||För reservofficerare skall |För reservofficerare skall||bostaden anses som |bostaden anses som||tjänsteställe. En |tjänsteställe. Detsamma||skattskyldig som under |skall gälla för nämndemän,||begränsad tid arbetar vid |jurymän och andra liknande||någon av Europeiska |uppdragstagare i allmän||unionens institutioner |domstol, allmän||eller organ eller vid |förvaltningsdomstol, ||Europaskolorna men får den |hyresnämnd eller||huvudsakliga delen av |arrendenämnd. En||lönen för arbetet från |skattskyldig som under||annan arbetsgivare skall, |begränsad tid arbetar vid||under längst , anses |någon av Europeiska||ha sitt tjänsteställe hos |unionens institutioner||den arbetsgivare som |eller organ eller vid||betalar den huvudsakliga |Europaskolorna men får den||delen av lönen, om den |huvudsakliga delen av||skattskyldige begär det. |lönen för arbetet från||Om bostaden på arbetsorten |annan arbetsgivare skall,||är tillfällig och beror |under längst , anses||enbart på |ha sitt tjänsteställe hos||tjänsteutövningen, skall |den arbetsgivare som||den inte anses som sådan |betalar den huvudsakliga||bostad som avses i andra |delen av lönen, om den||meningen, under |skattskyldige begär det.||förutsättning att den |Om bostaden på arbetsorten||skattskyldige har annan |är tillfällig och beror||permanent bostad. |enbart på|| |tjänsteutövningen, skall|| |den inte anses som sådan|| |bostad som avses i andra|| |meningen, under|| |förutsättning att den|| |skattskyldige har annan|| |permanent bostad. |-------------------------------------------------------Kostnadsökning enligt första stycket kan avse utlägg för logi, merkostnad förmåltider samt diverse småutgifter.Har arbetsgivare för förrättning inom riket utgivit ersättning för att täckakostnadsökningen för måltider och småutgifter (dagtraktamente) och visar denskattskyldige inte större kostnadsökning, medges avdrag med belopp motsvarandeden uppburna ersättningen, dock för varje hel dag som tagits i anspråk förresan högst med ett belopp som motsvarar av det förbeskattningsåret gällande basbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) omallmän försäkring avrundat till närmaste tiotal kronor (helt maximibelopp) ochför varje halv dag högst med ett halvt maximibelopp.Har arbetsgivare för förrättning utom riket utgivit dagtraktamente, ochvisar den skattskyldige inte större kostnadsökning, medges avdrag med beloppmotsvarande den uppburna ersättningen, dock för varje hel dag som tagits ianspråk för resan högst med belopp som kan anses motsvara den normala ökningeni levnadskostnaderna i respektive förrättningsland (heltnormalbelopp) och för varje halv dag högst med ett halvt normalbelopp. Heltnormalbelopp avser kostnadsökning för frukost, för lunch och middag beståendeav en rätt på restaurang av normal standard samt för småutgifter under varjehel dag som har tagits i anspråk för resan. Föreligger särskilda skäl fårnormalbeloppet avse kostnadsökning för måltider på restaurang av bättrestandard.