bet · GK01UU13 · 1997-05-20 00:00:00 — Denna princip tar över eventuell upphovsrätt. Upphovsrättkan alltså aldrig hindra någon att ta del av och sprida information. Däremothindrar normalt upphovsrätt exemplarframställning och mångfaldigande. 9 § lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verkgörs emellertid ett undantag för författningar, beslut av myndigheter, yttran-den av svenska myndigheter och officiella översättningar av sådana doku-ment. Dessa dokument kan således fritt mångfaldigas. För EG:s officielltutgivna författningar (EGT) gäller däremot upphovsrätt. I varje land utses endistributör, som har ensamrätt till utgivningen av EGT.Utskottet anser att det är en rimlig princip att rättsliga dokument av det slagsom nu är i fråga fritt skall kunna kopieras. Detta bör även gälla inom EU.Utskottet utgår från att regeringen är aktiv i denna fråga inom noterar vad har anfört och betraktarmotion K412 (mp) som besvarad.Institutionella frågorSom framgår av regeringens skrivelse rymmer den institutionella delen avregeringskonferensens dagordning en rad frågor som berör unionens samtligainstitutioner. De frågor som aktualiseras rör bl.a. de inbördes relationernaoch maktbalansen mellan unionens institutioner, utformningen av beslutssys-temen inom EU och eventuell förenkling av dessa, balansen mellan med-lemsländerna och unionen samt mellan rådet och kommissionen. Dessafrågor berör EU-samarbetet i hela dess vidd. I likhet med regeringen anserutskottet att inför den förestående utvidgningen är det viktigt att unionensmedlemsländer vidtar nödvändiga anpassningsåtgärder vilket till stor del skergenom den pågående regeringskonferensen.I motion U502 (m) yrkande 5 framhålls att endast en kraftfull union somväl fullgör sina uppgifter är stabil nog att ta emot de nya länder som kan ochvill delta i integrationsarbetet. Även måste unionen bygga påprincipen om maktdelning, där oberoende institutioner balanserar varandra(yrkande 5). menar i motion U515 (kd) yrkande 1 att detpå sikt är lämpligt att strukturen med tre pelare i unionssamarbetet försvinnertill förmån för en enhetlig organisation. Partiet anför i yrkande 2 i sammamotion att unionen måste erhålla de strukturer och beslutsmeka-nismer som kan generera framtidens utrikespolitiska stabilitet och ekonomis-ka välstånd (yrkande 2). I yrkande 3 anförs att roll under och efterregeringskonferensen måste vara att aktivt verka för att samarbetet inomunionen förstärks (yrkande 3). I motion U516 (s) yrkande 6 framhålls att detär viktigt att de inslag av mellanstatlighet i samarbetet som finns inteminskar och att bör verka för att reformeringen av EU skall bygga påett mellanstatligt samarbete.Utskottet har i betänkande 1995/96:UU13 EU:s regeringskonferens be-handlat liknande frågor och därvid anfört följande:Samarbetet inom EU bygger på ett antal fördrag som slutits mellan med-lemsstaterna och som i demokratisk ordning godkänts av varje enskild med-lemsstats parlament, i vissa fall efter folkomröstningar. Också varje framtidafördragsändring kräver enhällighet mellan medlemsstaterna och måste god-kännas av dessa i överensstämmelse med varje medlemsstats konstitutionellaregler. Grunden i samarbetet är alltså strikt mellanstatligt och medlemsstater-na är i folkrättslig mening suveräna stater. Det som skiljer samarbetet i EUfrån traditionellt internationellt samarbete är att det bygger på att de enskilmedlemsstaterna i högre grad än annars avstår från en del av sina statsorgansbeslutsbefogenheter och överlåter dessa till gemenskapens institutioner. EU:scentrala roll i den europeiska utvecklingen bygger på denna unika och idemokratiska former beslutade kombination av överstatlighet och mellan-statlighet - varje lands egenart respekteras som förutsättningar harskapats för ett effektivt gemensamt handlande på centrala områden.Unionens viktigaste uppgift är att trygga freden, friheten, demokratin ochvälfärden i hela . En fördjupad och utvidgad integration är enligtutskottets uppfattning den bästa vägen för att skapa bestående fred och för attnå en hållbar ekonomisk utveckling som kan lägga en stabil grund för välfär-den och skapa nya arbetstillfällen.Utskottet anförde vidare i samma betänkande att:- - - vid konferensen skall verka för att EU skall utvecklas till eneffektiv och handlingskraftig organisation för samarbete i alla de frågor somär av gemensamt intresse för unionens medlemmar och där samverkan syftartill att förbättra invånarnas trygghet, välfärd och miljö.I den skrivelse som regeringen (skr. 1995/96:30) tillställde införregeringskonferensen framhölls - vilket har anförts i detta betänkan-de - att den svenska utgångspunkten är att EU också i fortsättningen kommeratt utvecklas som en sammanslutning av självständiga stater till vilken med-lemsstaterna i vissa fall överför beslutsbefogenheter för att lättare uppnågemensamma mål. Regeringen anförde även att de små staterna i unionen ärrelativt starkare i EU:s första pelare än i traditionella mellanstatliga relatiner.Utskottet ställde sig bakom regeringens bedömning härvidlag.Konstitutionsutskottet framhåller i sitt yttrande över den nu aktuella skrivel-sen och de ovan nämnda motionerna följande:den europeiska integrationen var redan från början ett instrument för fredoch säkerhet. Genom demokratiseringen av de östeuropeiska länderna harförutsättningarna ökat för att genom samarbete och ekonomisk integrationskapa allt större säkerhet i . Utvidgningen av EU är i detta samman-hang av största betydelse. Det framhålls också i skrivelsen att samarbetetinom EU är ett uttryck för en solidarisk vilja att genom gemensamma åtgär-der på europeisk nivå dela ansvar och möjligheter i gemensamma angelägen-heter. En fördjupning av samarbetet kan inom vissa områden bidra till attmålen förverkligas snabbare och effektivare. finns det frågor sombäst hanteras genom beslut på nationell nivå.Utskottet kan ställa sig bakom skrivelsens allmänna syn på EU:s utveckling.Den stämmer också väl överens med den uppfattning som framförs i motionU515 yrkandena 2 och 3 av Kristdemokraterna.Utskottet har vidare samma uppfattning som () i motionU516 att det är viktigt att det europeiska samarbetet innefattar alla europeis-ka demokratier. Däremot vore det enligt utskottets mening oklokt att nu låsasig för att inte inom vissa områden kunna öka inslagen av överstatligt samar-bete, om detta bedöms som nödvändigt för att uppnå målen för samarbetet.Detta betyder inte att utskottet förespråkar en utveckling i federalistisk riktning. Motion U516 yrkande 6 bör följaktligen avstyrkas.Utrikesutskottet noterar vad anfört och vill för sin delframhålla följande.Som framgår av detta betänkande finns det en samsyn mellan regeringenoch om ett antal reformer som syftar till att förbereda unionen förutvidgningen och föra den närmare medborgarna. Det gäller även avseendeåtgärder som syftar till ett effektivt och sammanhängande samarbete i utri-kes- och säkerhetspolitiska samt i inrikes och rättsliga frågor. Målsättningenmed reformerna av grundfördragen är att unionen skall kunna fullgöra sinacentrala målsättningar väl, bana väg för en utvidgning och förse unionen medeffektiva instrument.Utskottet förordar, till skillnad från motionärerna bakom motion U515(kd) yrkande 1, emellertid ej en enhetlig pelarstruktur. Den nuvarande pelar-strukturen med den första pelaren som ett samarbete av huvudsakligen över-statlig karaktär samt andra och tredje pelarna av övervägande mellanstatligkaraktär är både ändamålsenlig och flexibel. Utskottet utesluter emellertidinte - vilket har framhållits tidigare i detta betänkande - att samarbetet ivissa stycken kan behöva genomgå förändringar genom att samarbetsområ-den som är mellanstatliga kan behöva övergå till det överstatliga sam-arbetet i den första pelaren liksom att områden som är överstatliga kanbehöva återföras till den nationella nivån.Med vad som ovan anförts betraktar utskottet motionerna U502 (m) yrkande5 och U515 (kd) yrkandena 2 och 3 som besvarade.Motionerna U515 (kd) yrkande 1 och U516 (s) yrkande 6 avstyrks.Flera motioner föreslår konkreta reformer av strukturer samt arbets- ochbeslutsformer inom , domstolen, rådet, kommissionen ochregionkommittén.I skrivelse 1995/96:30 (bet. 1995/96:UU13, rskr. 1995/96:199) med an-ledning av anförde regeringen följande angående degemensamma institutionernas ställning i samarbetet:Det är av särskild vikt att regelverket tolkas och tillämpas på ett enhetligt sinom hela unionen. En enhetlig tillämpning av det gemensamma regelverketförutsätter starka, effektiva och oberoende institutioner för verkställighet,kontroll och revision, tvistlösning samt beivrande av brott mot gemenskaps-rätten och missbruk av gemenskapens medel. Av detta följer att börslå vakt om en fortsatt stark roll för kommissionen, revisionsrätten och dom-stolen inom EU-samarbetet.Regeringen anförde i samma skrivelse angående beslutsformerna inom unio-nen följande:Beslutsprocedurerna i rådet och parlamentet är många och utomordent-ligt komplicerade. Detta är ett demokratiskt problem som också hämmareffektiviteten i beslutsfattandet. Regeringen avser under regeringskonferen-sen verka för färre och enklare beslutsprocedurer och att beslutsfattandeteffektiviseras. Rådets arbetsformer bör reformeras i syfte att förbättra möj-ligheterna till välgrundade ställningstaganden i huvudstäderna efter samrådmed parlamentariska organ.I motion U515 (kd) yrkande 10 anförs att roll i denlagstiftande processen borde förstärkas så att dess roll blir mer jämbördigrådets i detta sammanhang. Vidare anförs i yrkande 11 att de nuvarande olikalagstiftande procedurerna måste reduceras och förenklas. Även i motion U15(kd) yrkande 5 i berörd del anförs att roll bör göras merjämställd med rådets i lagstiftningsprocessen.Konstitutionsutskottet framhåller i sitt betänkande följande med anledning avdessa yrkanden:Utskottet kan konstatera att regeringskonferensens förhandlingar om Euro-paparlamentets ställning har lett fram till resultat som stämmer välöverens med de svenska målsättningarna om en fortsatt betydelsefull roll förparlamentet i beslutsprocessen och en förenkling och effektivisering av dessmedverkan i denna process. I det irländska fördragsutkastet fastslås att ettstarkt Europaparlament är en grundläggande del av en demokratisk union.Europaparlamentets befogenheter bör därför befästas när det gäller både desspolitiska och lagstiftande verksamhet. Antalet lagstiftningsförfaranden mins-kar i huvudsak till tre: medbeslutande, rådfrågning och samtycke. Medbeslu-tandeförfarandet rationaliseras och parlamentet jämställs med rådet. Utskot-tet anser det tillfredsställande att dessa förslag har tagits fram och fått ettbrett stöd i regeringskonferensen.Utrikesutskottet noterar vad har anfört och betraktarmotion U515 (kd) yrkandena 10 och 11 och motion U15 (kd) yrkande 5 iberörd del som besvarade.I samma motion yrkande 12 anförs att bör motarbeta en övre gränsför antalet ledamöter i och i motion U15 (kd) yrkande 5 iberörd del att bör verka för att mindre medlemsländers nationellapolitiska situation återspeglas i representationen till anför med avseende på detta yrkande följande:När det gäller antalet ledamöter i uttalades i riksdagsbe-slutet med anledning av regeringens skrivelse om regeringskonferensen attdet är viktigt att de små staternas befolkning representeras så att den natio-nella politiska situationen återspeglas så långt som möjligt. Mot denna bak-grund ifrågasattes det lämpliga i att sätta ett tak på 700 personer, som bl.a.föreslagits av och av en majoritet i reflektionsgruppen.Av väl så stor vikt som ledamotsantalet var enligt attarbetet organiseras effektivt. I det irländska utkastet föreslås nu att i över-ensstämmelse med uppfattning en övre gräns fastställstill 700 ledamöter. Utskottet vill inte motsätta sig ett tak på omkring 700ledamöter under förutsättning av att det vid fördelningen av platserna fortfa-rande på lämpligt sätt tas hänsyn till folkmängden, som det garan-teras att de stater som har lägst folkmängd blir adekvat representerade.Utrikesutskottet delar denna bedömning och betraktar U515 (kd) yrkande 12och U15 (kd) yrkande 5 i berörd del som besvarade.Vad gäller rådet anförs i motion U515 (kd) yrkande 15 att de mindre länder-nas relativt starka ställning skall bibehållas. I yrkande 17 anförs att majori-tetsbeslut måste användas i högre grad vid beslut i rådet. I motion U15 (kd)yrkande 5 i berörd del anförs att nya röstviktningar inte får innebära att destora länderna får en större tyngd på bekostnad av de mindre.Konstitutionsutskottet framhåller, med anledning av dessa motioner, följan-de:Inför en kommande utvidgning av Europeiska unionen framstår de frågorsom hänger samman med rådets beslutsregler som några av regeringskonfe-rensens viktigaste och svåraste. Det handlar om en besvärlig avvägning mel-lan effektivitetssynpunkter och hänsynstagande till medlemsstaternas, inteminst de mindre ländernas, nationella intressen. En viss koppling torde ocksåfinnas till diskussionerna om flexibel integration.Några förslag till fördragsändringar har ännu inte lagts fram av ordförande-skapet. I förhandlingarna har det stora flertalet medlemsstater ställt sig bak-om tanken på en försiktig utvidgning av området för beslut med kvalificeradmajoritet. Det råder dock enighet om att ställningstagandena i vissa centralafrågor alltjämt måste ske med enhällighet. I röstviktningsfrågan finns blandde större medlemsstaterna ett naturligt intresse av att lägga större tyngdpunktpå befolkningskriteriet. De mindre staterna är av lika naturliga skäl ovilligaatt gå med på en omviktning av rösterna. De är däremot mer öppna för endiskussion av alternativet dubbel majoritet, dvs. en ordning där majoritets-reglerna inte bara skall avse rösterna i rådet utan också antalet invånare i deländer som står bakom beslutet.De svenska utgångspunkterna för förhandlingarna i dessa frågor bör alltjämtvara giltiga. En ökad tillämpning av beslut med kvalificerad majoritet påvissa områden bör således kunna övervägas. I fråga om röstviktningen är detviktigt att vårt inflytande inte minskar och att balansen mellan stora och småmedlemsstater inte undermineras. I utvidgningsperspektivet bör Sverigedärför i första hand verka för en extrapolering av dagens system men ha enviss beredskap för en diskussion om dubbel majoritet och om en omviktningav rösterna. Med det anförda bör motionerna U14 yrkande 5 (delvis) avFolkpartiet och U15 yrkande 5 (delvis) och U515 yrkandena 15 och 17 avKristdemokraterna vara tillgodosedda.Utrikesutskottet noterar vad anfört och vill för sin delerinra om att det ställt sig bakom regeringens förslag att fler beslut bör fattmed kvalificerad majoritet när det gäller beslut inom den gemensamma utri-kes- och säkerhetspolitiken, dock med bibehållen rätt att använda vetot ifrågor av vital nationell betydelse.Med vad som ovan anförts anser utrikesutskottet att motionerna U515 (kd)yrkandena 15 och 17 och U15 (kd) yrkande 5 i berörd del är besvarade.I motion U515 (kd) yrkande 16 föreslås att ordförandeskapsperioden i rådetförlängs till ett år.Konstitutionsutskottet menar i sitt yttrande att frågan om en förlängning avordförandeperioden som tas upp av i motion U515 yrkan-de 16, saknar aktualitet i förhandlingarna. Utskottet anför att motionen intebör föranleda någon åtgärd från sida.Utrikesutskottet noterar uppfattning och vill för sindel framhålla att - med ett stort antal medlemsländer - kommer ord-förandeskapsperioderna att infalla med såvida en ord-förandeskapsperiod bibehålls. För vissa länder kan ävenarbetsbördan med ett ordförandeskap bli alltför betungande. Från svensk sidabör det därför finnas beredskap att överväga alternativa modeller som t.ex.lagordförandeskap för att dela på den samlade arbetsbördan och samtidigterhålla bättre kontinuitet i ordförandeskapsarbetet.Med det anförda avstyrker utskottet motion U515 (kd) yrkande 16.Även kommissionen är föremål för uppmärksamhet i motion U515 (kd). Iyrkande 18 framförs förslaget att kommissionens ordförande skall nominerasav och att denne skall godkännas i en votering i Europapar-lamentet innan kommissionen i övrigt utses. I yrkande 19 i samma motionförordar motionärerna att hela kommissionen skall godkännas av har med anledning av yrkande 18 inhämtat att förslag meddenna innebörd har framförts av vissa länder i regeringskonferensen och attförslaget har avvisats av och andra medlemsländer.Utskottet delar regeringens ståndpunkt att ej bör ha enroll när det gäller att nominera kommissionens ordförande. Utskottet noteraratt enligt artikel D i fördraget om Europeiska unionen ligger utnämningar ejinom Europeiska rådets ansvarsområde. Utskottet ser ingen anledning attändra den nu gällande ordningen härvidlag.Utskottet anser heller inte att bör genomföra en sär-skild votering för att godkänna eller förkasta den nominerade kandidaten tillposten som ordförande i kommissionen. Enligt den ordning som gällerenligt artikel 158 i skall ordföranden och övriga ledamöter avkommissionen som nominerats, dvs. kommissionen som kollektiv, samfälltgodkännas vid särskild votering i . Därefter utses kom-missionens medlemmar i samförstånd av medlemsstaternas regeringar. Denordning som föreslås i motionen skulle emellertid tilldela Europaparlamenteten roll som ligger nära den som nationella parlament har när regeringsbildareutses. Utskottet menar att enär samarbetet i grunden är mellanstatligt ochäger rum mellan suveräna regeringar skulle ett införande av parlamentaris-mens princip vid utnämning av kommissionens ordföranden förändra samar-betets karaktär i denna del och innebära att kommissionen mer får karaktärav federal regering snarare än det exekutiva organ det är.Vad gäller yrkande 19 kan utskottet konstatera att den ordning som motio-närerna förordar redan är gällande. Innebörden av den ordningen är att med-lemsländernas regeringar har ansvaret för nominering och slutligt beslut vadavser utnämning av ordförande och övriga ledamöter i kommissionen.Därmed avstyrker utskottet motion U515 (kd) yrkande 18 och betraktar yr-kande 19 som besvarad.I motion U515 (kd) yrkande 20 anförs att varje medlemsland skall vara re-presenterat i kommissionen. Det sistnämnda förslaget upprepas även i mo-tion U15 (kd) yrkande 5 i berörd del.Konstitutionsutskottet anför i sitt yttrande följande:Som framhålls i de svenska utgångspunkterna inför regeringskonferensen ärdet viktigt att kommissionen är handlingskraftig och effektiv. Detta skullemöjligen tala för en begränsning av antalet kommissionärer. är detbetydelsefullt bl.a. för förankringen hos allmänheten av kommissionensarbete att en företrädare från varje medlemsland finns i kommissionen. Dettaär också den inställning som den gett bestämt uttryck föri förhandlingarna. Utskottet delar denna uppfattning. Därmed tillgodosesmotionerna U15 yrkande 5 (delvis) och U515 yrkande 20 från delar bedömning och betraktar där-med motionerna U515 (kd) yrkande 20 och U15 (kd) yrkande 5 i berörd delsom besvarade.I motion U515 (kd) yrkande 14 anförs vidare att domstolens starka roll måstebibehållas och i motion U15 (kd) yrkande 5 i berörd del att varje medlem-sland skall tillsätta en domare.I sitt yttrande anför följande:Utskottet anser att den svenska utgångspunkten alltjämt skall vara en fortsattstark och oberoende domstol. Detta innebär att i princip har en posi-tiv inställning till en utsträckning av domstolens behörighet på vissa områ-den. Motionerna U515 yrkande 14 och U15 yrkande 5 (delvis) från Kristde-mokraterna är därmed tillgodosedda.Utrikesutskottet noterar bedömning och anser attmotionerna U515 (kd) yrkande 14 och U15 (kd) yrkande 5 i berörd del ärbesvarade.I samma motion anförs att regionernas kommitté inte längre bör dela sekre-tariat och budget med den ekonomiska och sociala kommittén (yrkande 21)samt att betänkanden från regionernas kommitté skall delges Europaparla-mentet som även bör få möjlighet att rådfråga regionernas kommitté på egetinitiativ (yrkande 22).Konstitutionsutskottet framhåller följande i sitt yttrande angående dessayrkanden i motion U515 (kd):En förstärkning av regionkommitténs ställning är inget primärt svenskt in-tresse. Utskottet anser liksom föregående år att frågan om regionernas infly-tande i första hand bör lösas nationellt. Utskottet anser att motion U515yrkandena 21 och 22 från bör avstyrkas.Finansutskottet anför i sitt yttrande 1996/97:FiU3y med anledning av yrkan-de 21 i motion U515 (kd) följande:Enligt protokoll 16, som omfattas av , skall ekonomiskaoch sociala kommittén och regionkommittén ha en gemensam organisa-tionsstruktur. Ekonomiska och sociala kommittén, Ecosoc, är reglerad iRomfördraget. Ledamöterna representerar arbetstagare, arbetsgivare ochallmänna samhällsintressen.När regionkommittén inrättades fick ekonomiska och sociala kommittén iuppdrag att administrativt organisera verksamheten. Därmed kunde mansnabbt komma i gång med arbetet utan att för den skull dubblera de admi-nistrativa resurserna.Utifrån de synpunkter finansutskottet har att företräda vill utskottet erinra oatt en uppdelning av den administrativa organisationen kan vara kostnadsdri-vande. Som utskottet redan påpekat driver en återhållsam budget-politik inom EU, och utskottet har tidigare kraftigt understrukit att uppfölj-ningen av effektiviteten av måste ges hög prioritet (prop.1994/95:40, bet. 1994/95:FiU5).Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att motion U515 (kd) yrkande21 bör avstyrkas.Utrikesutskottet noterar de bedömningar som görs av konstitutionsutskottetoch finansutskottet och avstyrker motion U515 (kd) yrkandena 21 och 22.Motionären bakom motion K913 (m) yrkande 1 framhåller att det finns be-hov för väl tilltagna tidsfrister när det gäller ikraftträdande av nya anför i sitt yttrande att några regler för hur lång tidsom högst får förflyta innan ett direktiv skall vara genomfört i nationelllagstiftning inte finns. Frågan bedöms från fall till fall mot bakgrund av bl.adirektivets omfattning. När det gällde ett omfattande direktiv såsom det s.k.datadirektivet har medlemsländerna fått på sig att omsätta det i natio-nell lagstiftning. Utskottet anser inte att frågan är av det slaget att regerinbör ta något initiativ till reglering. anser att motionebör avstyrkas.Utrikesutskottet har ingen annan mening och avstyrker motion K913 (m)yrkande 1.I motion U12 (mp) yrkande 2 menar motionärerna att regeringskonferensenleder till att EU kommer att få ett nytt innehåll och en ny politisk funktion,vilket motiverar att resultatet blir föremål för en folkomröstning. Även imotion K605 (mp) anförs att en folkomröstning bör hållas om resultatet avEU:s regeringskonferens och motionärerna hänvisar till att folkomröstningarkommer att äga rum i flera andra medlemsländer. Enligt motion U516 (s)yrkande 3 skall en folkomröstning hållas, om regeringskonferensen leder tillicke betydelselösa förändringar.Konstitutionsutskottet anför med anledning av dessa motioner att utskottetanser det ännu vara för tidigt att ta ställning till frågan om folkomröstningmed anledning av eventuella fördragsändringar. Utskottet anser att motioner-na bör avstyrkas.Utrikesutskottet noterar uppfattning och avstyrkerdärmed motionerna U12 (mp) yrkande 2, K605 (mp) och U516 (s) yrkande 3.5.3 Unionens utvidgning och integrationen av länderna iCentral- och ÖsteuropaSkrivelsenRegeringen anför inledningsvis i denna del att under 1996har prioriterats högt av den . Regeringen betraktar ut-vidgningen som en förutsättning för att skapa en europeisk freds- och säker-hetsordning, för att åstadkomma ett enat utan skiljelinjer, samt för attstödja reformprocessen i de central- och östeuropeiska länderna.De länder i som har ansökt om EU-medlemskapoch som genom s.k. Europaavtal erhållit ett medlemskapsperspektiv är: Bul-garien, , , , , , , ,och . har tidigare tillsammans med varit kan-didatland, men tillträdde en ny regering, som beslöt attfrysa landets medlemskapsansökan. ingår därför tills vidare inte ikretsen av kandidatländer.