bet · GL01UU2 · 1997-11-25 00:00:00 — Det privata företaget har blivit uppköpt av spanskaintressen, och fler dammar är i det närmaste färdigplanerade. GABB (Groupo deAcción por defensa del Bío-Bío) har till anmält detta avtalsbrott.Världsbanken har gjort en granskning av projektet utifrån denna anmälan. Avutredaren rapport lyftes en tredjedel bort och sekretessbelades sedanföretaget förhandsgranskat den. Mot bakgrund av denna rapport drog sigden norska biståndsmyndigheten ur projektet, sedan man gjort bedömningen attarbetet fortgick på ett sätt som nonchalerade de krav som ställt vidavtalets ingående.Det är nödvändigt att , när avtal av detta slag ingås, för sinmedverkan ställer samma krav på miljö- och socialkonsekvensbeskrivningar, somfinns i , och att dessa gäller vid planerandet, när man ingår avtaletoch under arbetets gång. Om detta inte uppfylls bör dra sig urprojektet. Full öppenhet bör omgärda rapporteringen under projektets gång. Detbör också gälla den efterföljande utvärderingen. En utvärdering är viktig föratt nya projekt inte skall drabbas av samma misstag. Det är särskilt angelägetatt snabbt sätta i gång en utvärdering om misstankar finns att den ursprungligaplanen inte följs.15. Bistånd för demokrati och mänskliga rättigheter (mom. 41)() anför:Miljöpartiet har vid ett flertal tillfällen påpekat att när avtal ingås mellanSverige och utvecklingsländer, eller mellan EU och andra länder, måste avtalenvara klara och tydliga vad gäller demokrati och respekt för de mänskligarättigheterna. Att som utskottets majoritet gör i betänkandet nöja sig med attdetta ?berörs i de flesta avtalen? är inte tillräckligt ellertillfredsställande. Inte heller är det tillräckligt att, såsom påtalas ibetänkandet, regeringen ytterligare skall ?utveckla hur dessa aspekter börlyftas fram på ett ännu tydligare sätt än ?. Avtal kan slutas med länderdär demokratin är skör, men det är då särskilt viktigt att avtalstexten är fastoch precis. Avtalstexten kan då också vara ett stöd för de demokratisträvandensom görs i det aktuella landet. Det är uppfattning att FN:skonventioner om de mänskliga rättigheterna ger tydliga och klarariktlinjer om innebörden i begreppet.16. De handikappades situation (mom. 53)() anför:U-länderna har - vilket framhålls i vår motion 1997/98:U213 - inte råd attbehandla sina handikappade som ett ekonomiskt och socialt problem. Om de fårutbildning, hjälpmedel och startkapital kan de förvandlas till en tillgång isamhället. Detta är en insikt som vunnit mark, inte minst tack vare SHIA:ssamarbete med . Handikapporganisationerna har en unik kompetens sommåste tas till vara när det gäller de funktionshindrade i u-länderna.För att stärka de funktionshindrades ställning i , , Latinamerikaoch krävs att handikappaspekten finns med i alla delar av det svenskautvecklingssamarbetet. menar att strategier och metoder måsteutarbetas för att handikappfrågorna införlivas både i det bilaterala och detmultilaterala internationella utvecklingssamarbetet.WHO uppskattar antalet funktionshindrade i världen till 300 miljonermänniskor. Bland de mest drabbade finns de funktionshindrade. De mest utsattabland de funktionshindrade är kvinnor och barn. Särskilda insatser måste därförgöras för dessa grupper.17. Bistånd vid stora privata kapitalinflöden (mom. 57), , och (alla m) anför:Det är, vilket påpekas i motion 1997/98:U202 (m) yrkande 7, angeläget att draner biståndsflödena för länder som - via direktinvesteringar och andra privatasatsningar - har ett stort kapitalinflöde. I sådana, för investeringar,attraktiva länder är absorptionsförmågan ofta ansträngd. Biståndstillförselnkan då belasta redan knappa resurser och tränga ut mer väsentliga satsningar.18. Demokrati- och jämställdhetsutbildning i vissa flyktingläger m.m. (mom. 62och mom. 63)(), (), () ochIngrid () anför:Dalai Lama och hans exilregering har frångått kravet på självständighet förTibet. De håller fortfarande fast vid icke-våldsprincipen för att få till ståndförhandlingar med , som besatte 1950, och som negligerat denresolution som antogs i FN . I resolutionen krävergeneralförsamlingen respekt för det tibetanska folkets grundläggande mänskligarättigheter och för dess särpräglade kulturella och religiösa liv. Skolsystemethar använts för att marginalisera den tibetanska kulturen. har visserligenbyggt ut skolsystemet i , men de har gynnat främst de kinesiskainvandrarnas barn. En tredjedel av de tibetanska barnen får ingenskolundervisning alls. Om - och när - förhållandena ändras i , är detviktigt att så många tibetaner som möjligt är välutbildade och har en likvärdigkompetens att delta i samhället som de kinesiska invandrarna har. Det är därförviktigt att tibetaner utomlands, speciellt de som bor i flyktingläger vidgränsen mellan och , och som snabbt kan flytta tillbaka till ,får möjlighet till utbildning av olika slag.Det senare gäller över huvud taget flyktingar som slår sig ner intill gränsentill sitt hemland. När förhållandena normaliseras i det land de flytt ifrån,och de kan lämna flyktingbosättningarna och återvända, måste de kunna göra enaktiv insats i sitt land.Det finns alltid stort behov av s.k. humanitär hjälp i allaflyktingbosättningar, men biståndsprojekt, t.ex. skolor för barn och ungdomar,är lika viktiga som utbildning i demokrati och samhällskunskap för den äldregenerationen.19. Stöd till EU-anpassning m.m. (mom. 69), , och (alla m) anför:Stödinsatserna i skall utformas i perspektivet avintegrationen av . Något direkt stöd för att förhindraatt landet kollapsar är inte längre aktuellt för de flesta av länderna. Nuhandlar det om hjälp med anpassningen inför EU-medlemskapet.Kunskapsöverföring, främst rörande marknadsekonomins institutioner, spelar encentral roll samt pilotprojekt avseende miljöförbättrande åtgärder.Stödinsatserna måste dock utformas med största försiktighet för att inteframväxande strukturer skall hämmas och gamla strukturer främjas. Det behövsfortsatta insatser i de baltiska länderna för uppbyggandet av de nationellainstitutionerna och befästandet av den territoriella integriteten. Utbyte inomutbildning, kulturliv och politik är också av vikt för att främja ett öppet ochpluralistiskt samhälle. En annan central uppgift för de västliga stödinsatsernaär att bidra till att skapa en rättsstat samt även att hjälpa länderna attrensa bort sitt miljöarv.20. (mom. 77)() anför:Miljöpartiet anser att kärnkraftsolyckan i Tjernobyl tillhör de katastrofer somaldrig tar slut, i motsats till de ständigt återkommande naturkatastroferna isamband med jordbävningar, översvämningar etc. Där görs en stor hjälpinsats,skadan är begränsad och för det mesta överblickbar. Insatsen kan planeras efterdessa förutsättningar.Tjernobylkatastrofen pågår fortfarande. Människor insjuknar och dör isviterna av påverkan från explosionen. Sköldkörtelcancer har drabbat barnenvärst, barn som föddes och var när olyckan inträffade. Enligtberäkningar som gjorts, kommer de flesta fall av sköldkörtelcancer att inträffaomkring , alltså efter explosionen. Även genetiska förändringarhar ökat. Åkrarna där maten odlas och där boskapen betar är fortfaranderadioaktiva. Katastrofen pågår alltså oförtrutet, och därmed borde detinternationella samfundets humanitära hjälp fortfarande finnas till handsoförminskad. Vilket den inte gör.Under några månader vistades en grupp barn från Tjernobylområdet i nordvästraVitryssland, som ej är drabbat område. Man upptäckte då, att när så lång tidsom gått, hade radioaktiviteten i barnens kroppar sjunkit 70 %därför att de ätit ?frisk mat?.Ett välplanerat jordbruksprojekt, där t.ex. frisk mat byts mot motorbränsle,dvs. olja som producerats från oljeväxter som odlats på de smittade markerna,skulle få en avgörande inverkan på barnen i de skolor och dagis som blevlyckliga nog att få äta den maten. Deras hälsotillstånd skulle efter ett parmånader i stort ha förbättrats.Ansvaret för att katastrofer av Tjernobyls slag inte skall drabbamänskligheten mer ligger tungt på de ekonomiska intressenter, som förordarkärnkraft och därmed fortsätter med och nyetablerar nukleär energiproduktion.Det borde också ligga i eget intresse att ekonomiskt bidra till och stödjapositiva insatser och projekt i kärnkraftens katastrofområden. Om solidaritetoch humanitär hjälpvilja saknas, är det dock nödvändigt att ha kunskap om vadsom kan göras för att åtgärda de skador på människa och miljö, som trots alltfinns som en risk vid all energiproduktion med kärnkraft, och som kan inträffalika oväntat som . Sammanfattning........................................1Propositionen.........................................2Motionerna............................................3Ärendets beredning...................................17Utskottet............................................17Internationellt utvecklingssamarbete.................18Verksamhet under utgiftsområdet....................18Propositionen (avsnitten 2 och 3 A)..............18Motionerna.......................................20Utskottets överväganden..........................22Biståndsramen samt avräkningarna från denna........24Propositionen (avsnitt 3 A)......................24Biståndsramen..................................24Avräkningar från biståndsramen.................25Motionerna.......................................25Utskottets överväganden..........................26Fördelningen inom utgiftsområdet...................27Propositionen (avsnitt 1)........................27Motionerna.......................................27Utskottets överväganden..........................28Multilateralt utvecklingssamarbete...................29Anslagsposterna, prioriteringar m.m................29Propositionen (avsnitt 4.1)......................29Inledning......................................29Regeringens prioriteringar.....................30FN:s ekonomiska och sociala verksamhet.........31Multilaterala utvecklingsbanker................32Övrigt multilateralt samarbete.................33Motionerna.......................................35Utskottets överväganden..........................38Allmänt........................................38FN:s ekonomiska och sociala verksamhet.........39Multilaterala utvecklingsbanker................41Övrigt multilateralt samarbete.................42EU:s gemensamma utvecklingssamarbete.................43Propositionen (avsnitt 4.2)......................43Allmänt........................................43Svenska prioriteringar.........................44Motionerna.......................................44Utskottets överväganden..........................46Bilateralt utvecklingssamarbete......................49Allmänt, medelstilldelning och anslagsstruktur.....49Propositionen (avsnitt 4.3)......................49Motionerna.......................................53Utskottets överväganden..........................58Afrika.............................................64Propositionen (avsnitt 4.3.1)....................64Motionerna.......................................65Utskottets överväganden..........................65Allmänt........................................65Guinea-Bissau..................................66Kenya..........................................67Asien..............................................68Propositionen (avsnitt 4.3.2)....................68Motionerna.......................................68Utskottets överväganden..........................69Kashmir........................................69Östtimor.......................................70Latinamerika.......................................70Propositionen (avsnitt 4.3.3)....................70Motionerna.......................................70Utskottets överväganden..........................71Kuba...........................................71Bío-Bío-floden ().........................72Colombia.......................................72Europa.............................................73Propositionen (avsnitt 4.3.4)....................73Utskottets överväganden..........................73Demokratisering och respekt för de mänskliga rättigheterna74Propositionen (avsnitt 4.3.5)....................74Motionerna.......................................74Utskottets överväganden..........................76Allmänt........................................76Etikcertifiering...............................77Homosexuellas rättigheter......................78Kurdiska folket................................78Demokratistöd via partier......................78Jämställdhet.......................................79Propositionen (avsnitt 4.3.5)....................79Motionerna.......................................79Utskottets överväganden..........................79Miljö och hållbar utveckling.......................81Propositionen (avsnitt 4.3.5)....................81Motionerna.......................................81Utskottets överväganden..........................82Offentlig förvaltning, kunskaps- och kapacitetsuppbyggnad83Propositionen (avsnitt 4.3.5)....................83Motionerna.......................................84Utskottets överväganden..........................84Sociala sektorer...................................85Propositionen (avsnitt 4.3.5)....................85Motionerna.......................................86Utskottets överväganden..........................88Ekonomiska reformer................................91Propositionen (avsnitt 4.3.5)....................91Motionerna.......................................91Utskottets överväganden..........................92Infrastruktur, näringslivssamarbete och forskningssamarbete94Propositionen (avsnitt 4.3.5)....................94Motionerna.......................................94Utskottets överväganden..........................95Informationsteknik.............................95Storskaliga dammbyggnationer...................96Näringslivets roll.............................96Krediter och garantier.............................97Propositionen (avsnitt 4.3.5)....................97Motionerna.......................................99Utskottets överväganden..........................99Humanitärt bistånd................................100Propositionen (avsnitt 4.3.5)...................100Motionerna......................................101Utskottets överväganden.........................101Utbildning i flyktingläger....................101Västsahariska flyktingar......................102Dharmsala ()............................102Bistånd genom folkrörelser och enskilda organisationer103Propositionen (avsnitt 4.3.5)...................103Motionerna......................................103Utskottets överväganden.........................104Sidas informationsverksamhet......................106Propositionen (avsnitt 4.3.5)...................106Motionen........................................106Utskottets överväganden.........................106Biståndsförvaltning.................................107Sida och ................107Propositionen (avsnitt 5 A 2)...................107Utskottets överväganden.........................108Samarbete med ................108Samarbetets inriktning, anslag, samarbetsländer m.m.108Propositionen (avsnitt 6 B).....................108Samarbetets inriktning........................108Samarbetsländerna.............................109Regionalt samarbete...........................110Motionerna......................................110Utskottets överväganden.........................116Allmänt.......................................116Stöd till EU-anpassning, avskaffande av handelshinder m.m.118Vänortssamarbete m.m..........................119Barns hälsa...................................121Infrastruktur.................................122Miljöfrågor, kärnsäkerhet m.m.................123Vitryssland...................................126Ryssland......................................127Fördelningen av anslaget B 1 Samarbete med Central- och Östeuropa129Propositionen (avsnitten 6 B och 7 B 1).........129Anslagsöversikt (anslaget B 1 Samarbete med )129Samarbete med genom Sida129Samarbete med genom Svenska Institutet130Bidrag till Stiftelsen Östekonomiska Institutet130Övriga bidrag till samarbetet med Central- och Östeuropa130Avsättning för förlustrisker..................131Europeiska unionens samarbete med Central- och Östeuropa131Multilateralt samarbete.......................131Motionen........................................132Utskottets överväganden.........................132Hemställan........................................133Reservationer.......................................1411. En biståndspolitisk utredning (mom. 1).........1412. De biståndspolitiska målen (mom. 2)............1423. De biståndspolitiska målen (mom. 2)............1434. En svensk naturresurslag (mom. 4)..............1445. Sida-enhet i södra (mom. 6).............1456. Biståndsramen och enprocentsmålet (mom. 7).....1457. Biståndsramen och enprocentsmålet (mom. 7).....1478. Ett nationellt råd för Världsbanksfrågor (mom. 18)1479. Biståndsgräns utifrån mottagarlandets BNP (mom. 23)14810. Landramar, samarbetsavtal m.m. (mom. 24)......14811. Landramar, samarbetsavtal m.m. (mom. 24)......14912. ansvar för biståndet (mom. 25)15013. En problemorienterad anslagsstruktur (mom. 26)15014. En redogörelse för mänskliga rättigheter i mottagarländerna (mom. 29)15115. Ett fristående utvärderingsinstitut (mom. 31).15116. Bistånd till (mom. 37)...................15217. Bistånd till länder som kränker mänskliga rättigheter och tilldiktaturer (mom. 42)15318. Bistånd till länder som kränker mänskliga rättigheter och tilldiktaturer (mom. 42)15319. Bekämpning av korruption (mom. 50)............15420. Skuldavskrivningar (mom. 55)..................15521. Omedelbara insatser för barn (mom. 72)........15522. Mottagaranläggningar för oljespill (mom. 75)..15623. Östsamarbetets integrering i UD (mom. 83).....157Särskilda yttranden.................................1581. Biståndsramen och enprocentsmålet (mom. 7).....1582. Anslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd för budgetåret1998 (mom. 9)1583. Anslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd för budgetåret1998 m.m. (mom. 9, m.fl.)1594. Anslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd för budgetåret1998 m.m. (mom. 9, m.fl.)1615. Anslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd för budgetåret1998 m.m. (mom. 9, m.fl.)1646. Anslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd för budgetåret1998 m.m. (mom. 9, m.fl.)1657. Anslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd för budgetåret1998 () (mom. 9)1688. Anslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd för budgetåret1998 (Västsahariska flyktingar) (mom. 9)1689. Anslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd för budgetåret1998 (Enskilda organisationer) (mom. 9)16910. Inriktningen av EU:s bistånd (mom. 21)........16911. Triangelsamarbete (mom. 27)...................16912. Biståndskvalitet, biståndsberoende m.m. (mom. 28 och mom. 41)17013. Mänskliga rättigheter och demokrati i södra (mom. 33)17114. Dammbyggnadsprojekt i (mom. 39)17115. Bistånd för demokrati och mänskliga rättigheter (mom. 41)17216. De handikappades situation (mom. 53)..........17217. Bistånd vid stora privata kapitalinflöden (mom. 57)17218. Demokrati- och jämställdhetsutbildning i vissa flyktingläger m.m.(mom. 62 och mom. 63)17319. Stöd till EU-anpassning m.m. (mom. 69)........17320. (mom. 77)....................174Bilaga 1Tabell 1: Anslag för ................175Tabell 2: Basbudget till FN:s ekonomiska och sociala verksamhetbudgetåret 1998176Tabell 3: Internationella finansieringsinstitutioner177Tabell 4: Övrigt multilateralt samarbete..........178Tabell 5: för det bilaterala utvecklingssamarbetet179Tabell 6: Landramar, planerade 1998...............180Tabell 7: Biståndsramen, avräkningar och biståndsanslag 181Diagram 1: Svensk handel med 1992 1997*......182Diagram 2: Svensk handel med 1992 1997*..183Bilaga 2Förkortningslista.................................184Gotab, 1997