bet · GL01AU1 · 1997-11-27 00:00:00 — De utgör , vilket klartunderstiger deras andel av de arbetssökande.För att minska arbetslösheten bland invandrare är det angeläget att öka derasmöjligheter till nyföretagande. Regeringen avser att uppdra åt AMS att i ökadutsträckning erbjuda invandrare individuell vägledning och utbildning inyföretagande, vilket kan ske inom ramen för arbetsmarknadsutbildning och ALU.Regeringen föreslår att invandrare skall kunna få starta-eget-bidrag underlängre tid än . Förlängt bidrag skall kunna lämnas om det ansesnödvändigt för företagets överlevnad och lönsamhet och om den påbörjade egnaföretagsamheten bedöms vara den enda möjligheten till försörjning. I dessa fallskall bidrag kunna lämnas , förutsatt att invandraren innanföretaget startades varit anmäld på arbetsförmedlingen under minst sex månader.Vid beviljandet av förlängt bidrag bör särskild hänsyn tas till risker försnedvridning av konkurrensen. Förslaget bedöms inte påverka ramen förutgiftsområdet. Förslaget bör träda i kraft den 1 januari 1998.MotionernaNågra invändningar i motioner har inte gjorts mot förslaget om förlängt starta-eget-bidrag. anser dock enligt sin motion A259 (yrk. 21) attförslaget inte är lösningen på de problem som invandrare har påarbetsmarknaden. Åtgärden bör därför prövas och därefterutvärderas.I sex motioner framförs andra förslag som rör starta-eget-bidraget.Hans Andersson och () framför i motion A2, väckt med anledningav det ovan behandlade förslaget från revisorer, den synpunkten närmare borde utreda starta-eget-bidragens effekt i samband medkooperativbildning. I många fall är kooperativbildning ett viktigt inslag bådevid övertagande och nybildning av verksamheter. Verksamhetsformen passardessutom för kvinnors företagsamhet (yrk. Motionärerna anser attmöjligheterna till förlängning bör vara något mer generösa än enligt dagenspraxis. Det avgörande skall vara företagets ekonomiska förutsättningar efterförlängningen. Konkurrensförhållanden får inte tala emot förlängning (yrk. 4).Carl () framför i sin motion A1, också väckt med anledning avRevisorernas förslag, att starta-eget-bidraget inte borde vara relaterat tillden tidigare inkomsten utan utges med samma belopp för alla. Det borde dessutombestämmas till ett lägre belopp och skiljas från a-kassesystemet (yrk. Detborde också införas begränsningar, så att en person inte utan en karenstid kanfå starta-eget-bidrag ytterligare en gång för företagande i samma bransch (yrk.3).Stig () förespråkar i motion L206 en kooperativ företagsform efteritaliensk modell. Detta förslag har remitterats till lagutskottet. I motionenframförs (yrk. 2) att man borde styra arbetsmarknadsinsatserna i riktning motden kooperativa företagsformen. En idé vore enligt motionären att användastarta-eget-bidraget till kooperativa initiativ.Christina () anser enligt motion A279 att alla ?Starta-eget-kurser?borde innehålla utbildning i arbetsrätt. Hon efterlyser också information i detsammanhanget om vilka regler som gäller vid anställning.Ann-Kristine och () vill enligt motion A286 att maninför en försöksverksamhet, t.ex. i , med någon form av ersättning förden som fortfarande har en anställning men vill starta eget. Motionärerna serframför sig en modell med successivt minskande a-kasseersättning under den tidsom företaget ger små intäkter.I en näringspolitisk motion inriktad på förhållandena i förorten, N307, avKarin och () förordar motionärerna att invandrare fårmöjlighet till starta-eget-bidrag på samma villkor som a-kasseberättigade (yrk.8).Utskottets ställningstagandeSom framgått görs inga invändningar mot förslaget om förlängt starta-eget-bidrag för invandrare. Utskottet välkomnar förslaget, som bör kunna uppmuntrastart av eget företag och därmed minska arbetslösheten bland invandrare. Någontidsbegränsning av det förlängda bidraget kan inte anses erforderlig, och inteheller någon särskild utvärdering som efterlyser. En uppföljning aveffekterna av förlängningen kan ske inom ramen för Arbetsmarknadsverketsreguljära verksamhet.I fråga om längden av den tid under vilken starta-eget-bidrag kan utges kanutskottet inte ansluta sig till förslaget om generösare regler. En generellförlängning skulle innebära en ökad risk för konkurrenssnedvridning. Utskottethänvisar till Revisorernas rapport, som anger att längden för bidraget är en avde avgörande faktorerna för konkurrensneutraliteten.Vad avser ersättningsnivån är det utskottets uppfattning att kopplingen tillnivån för arbetslöshetsersättningen bör bibehållas. I det ligger att utskottetinte heller kan ställa sig bakom en generellt sänkt ersättningsnivå. Någrauttryckliga regler om att bidrag inte får lämnas till en och sammaperson, i vart fall inte efter viss karenstid, kan inte anses erforderliga.Utskottet vill hänvisa till att bidraget skall föregås av en prövning avaffärsidén. Ett tidigare misslyckande kan givetvis påverka bedömningen av eneventuell ny ansökan.Utskottet har i den tidigare framställningen kommit in på frågor som rör denkooperativa företagsformen. Utskottet vill hänvisa till vad som där sagts omatt företagsformen redan uppmärksammats av regeringen, och om att stöd avsattsför ändamålet under utgiftsområde 24 Näringsliv. Som framförs i v-motionen kanföretagsformen passa för kvinnors företagande.I den mån i sin motion hänvisar till kurser som anordnasspeciellt för personer som söker starta-eget-bidrag vill utskottet hänvisa tillde nyföretagarkurser som anordnas enligt det s.k. Nyföretagarprogrammet somutarbetats av AMS i samarbete med . Utskottet utgår från att dessa kurseräven kan innehålla moment av det slag som motionären efterlyser.I betänkandet med anledning av regeringens förslag om en lag om rätt tillledighet för att bedriva näringsverksamhet (1997/98:AU4) har utskottet medanledning av motionsförslag uttalat att man på lite sikt bör kunna övervägamöjligheterna att koppla denna ledighet från anställningen till någon form avekonomiskt stöd.Slutligen vill utskottet med anledning av och hänvisa till reglerna för starta-eget-bidraget. Något krav ställs intepå att den som beviljas bidrag är berättigad till a-kassa.Utskottet ansluter sig till regeringens förslag om förlängt bidrag tillstarta-eget för invandrare fr.o.m. den 1 januari 1998.De i detta avsnitt behandlade motionerna avstyrks i den mån de inte kan ansestillgodosedda med vad utskottet anfört. Det är A1, A2, A259, A279, A286, L206och N307, i förekommande fall i berörda delar.Utskottet återkommer till regeringsförslaget och motionerna i avsnittetSammanfattande bedömning och medelsanvisning nedan.IT-satsningenBakgrundI budgetpropositionens avsnitt om tilläggsbudget föreslog regeringenen ny arbetsmarknadspolitisk åtgärd, ett nationellt program för IT-utbildning.I anslutning till förslaget konstaterades att det råder en stor brist påkompetent och yrkesutbildad personal inom IT-området. Denna brist ökar riskernaför inflationsdrivande löneökningar och kan vara ett hinder för tillväxt.Regeringen har kommit överens om ett nationellt program för och företrädare för IT-företagen. Utbildningen beräknasomfatta 10 000 personer från till utgången av år 1999.Målgruppen skall främst vara arbetslösa. Till arbetslösa deltagare betalasutbildningsbidrag . Lönekostnaden för redan anställda skallbäras av arbetsgivaren. Vid urvalet skall särskild hänsyn tas till kvinnor ochinvandrare. Utgifterna beräknas till 17, 681 respektive 573 miljoner kronorunder . Utgifterna skall finansieras inom ramen förtillgängliga medel under anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Arbetsmarknadsutskottet tillstyrkte förslaget i sitt yttrande 1997/98:AU3ytill finansutskottet. beslutade i enlighet medregeringens förslag.MotionernaVänsterpartiet ser i motion A310 förslaget som ett lovvärt initiativ.Utbildningsbehoven är uppenbara, men borde till större delen täckas av deberörda företagen. Med hänsyn till den centrala roll som företagen får iutbildningen när det gäller såväl uppläggning och genomförande som rekryteringoch uttagning av deltagare anser att regeringen måste ställa uppsådana riktlinjer att projektet kvalitetssäkras och individualiseras efterdeltagarnas förutsättningar (yrk. 14).Monica m.fl. (s) välkomnar förslaget i motion A267. Därmed kommerkvinnorna i att få ytterligare en chans. Motionärerna begär etttillkännagivande om att skall ta del av satsningen. I en motion T910framförs att kvinnorna bör prioriteras i denna satsning.I partimotion A269 (yrk. 27) och kommittémotion So430 (yrk.8) framhålls att utbildningen även måste göras tillgänglig förfunktionshindrade.Utskottets ställningstagandeGenom den av godkända satsningen skall 10 000 personer kunna få IT-utbildning från t.o.m. . Utbildningenskall bedrivas i projektform inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen.Enligt vad utskottet inhämtat kommer regeringen att sluta avtal meden för ändamålet nybildad förening, SwIT. Medlemmar i föreningen ärIndustriförbundet och IT-företagens branschorganisation. Föreningens roll äratt tillhandahålla utbildningen och att göra urvalet bland de sökande. med representanter för en stor del av IT-branschen harinrättats för ändamålet.Deltagarna, som till skall bestå av arbetslösa, väljs ut efter test.Några formella förkunskaper krävs inte, utan urvalet skall ske med hänvisningtill den enskildes förutsättningar för utbildningen. Särskild hänsyn skall tastill kvinnor och invandrare.Kurserna skall omfatta . Det är fråga om en ren yrkestekniskdatautbildning som skall leda till kompetens som t.ex. nätverkstekniker,programmerare eller applikationsutvecklare. Utbildningen skall kunna leda tillcertifiering.Länsarbetsnämnden fattar beslut om utbildningen efter godkänt urvalstest ochrekommendation av SwIT.Arbetslösa deltagare ersätts som vid vanlig arbetsmarknadsutbildning. Ickearbetslösa kan med arbetsgivarens godkännande få lön och andraanställningsförmåner under utbildningstiden.Avtal träffas med anordnare efter sedvanligt upphandlingsförfarande.Utbildningen skall anordnas över hela landet och styras av efterfrågan på IT-kompetens.Utskottet gör bedömningen att denna uppläggning för kvalitet. Genomatt utbildningen föregås av urvalstest garanteras att deltagarna harförutsättningar för utbildningen. Som framgått skall utbildningen anordnas överhela landet och särskild hänsyn skall tas till kvinnorna, vilket innebär attäven kvinnorna i kommer att omfattas. Utskottet utgår från attutbildningen görs tillgänglig även för funktionshindrade. För samtliga somskall delta gäller givetvis kravet på godkänt urvalstest.Något tillkännagivande till regeringen kan inte anses påkallat med anledningav motionerna A267, A269, A310, So430 och T910 som därför avstyrks, iförekommande fall i berörd del.Europastipendier och interpraktikstipendierPropositionenRiksdagen har i enlighet med regeringens förslag i vårpropositionen beslutat(yttr. 1996/97:AU7y, 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284) att europastipendiernaskonstruktion skall ändras fr.o.m. . Förändringarna innebäratt stipendierna även skall omfatta ersättning för kost, logi och försäkringarsamt möjlighet att praktisera även i länderna utanför . Huvudmannaskapetför stipendierna flyttades från AMS till delegationen för genomförande av vissaEU-program inom utbildning och kompetensutveckling m.m. (). Stipendierna kan sökas av unga långtidsarbetslösa mellan 20och 30 år.Utskottets ställningstagandeI samband med behandlingen av frågan om interpraktikstipendier uttaladeutskottet att det var värdefullt att arbetslösa ungdomar kan få eninternationell erfarenhet och att det därför var av intresse att söka de formersom stimulerar till sådan. Utskottet ställde sig därför bakom regeringensförslag. Stipendierna regleras i förordningen (1997:581) ominterpraktikstipendier.Av förordningens 2 § framgår att ett krav för att erhålla ett sådantstipendium är att sökanden varit långtidsarbetslös. Avgränsningen innebär attarbetslösa som förvärvsarbetar enstaka dagar eller kortare perioder utestängsfrån möjligheten att söka stipendier. Denna ordning är enligt utskottets meninginte tillfredsställande.Utskottet har vid kontakter med upplysts om attdet pågår ett arbete att ändra ovanstående bestämmelse. Dettaarbete syftar bl.a. till att lösa de tillämpningsproblem som utskottet pekat påovan. Förändringarna skall enligt uppgift träda i kraft den 1 januari 1998.Utskottet som anser att det är angeläget att denna förändring verkligenkommer till stånd förutsätter därför att förordningen ändras angivet sätt.Något tillkännagivande kan därför inte anses erforderligt.Datortek och JobbsökaraktiviteterBakgrundDatortek infördes . Syftet var att arbetslösa ungdomarskulle få lära sig informationshantering och datorer parallellt med att dedeltog i olika arbetsmarknadsinriktade aktiviteter som yrkesvägledning ochjobbsökaraktiviteter. Verksamheten regleras i förordningen (1995:713) omdatortek. Vid deltagandet utges utbildningsbidrag enligt förordningen(1996:1100) om aktivitetsstöd.Jobbsökaraktiviteter (JSA) är uppdelade i tre olika former: Jobbklubbar, längreJSA och kortare JSA. De mera omfattande aktiviteterna syftar till kunskap ochfärdighetsträning med arbete som mål medan de kortare syftar till att lära uteffektiva sätt att söka arbete.MotionernaI tre motioner lämnas förslag och synpunkter som gäller dessa verksamheter.Vänsterpartiet framhåller i motion A310 att av deltagarna i datortek äröver . Det ställer stora krav både på planeringen av datorutbildningen ochpå resten av aktiviteterna. Det är svårt att upprätthålla kvaliteten med endastALU-anvisade handledare. Därför måste det skapas möjligheter attprojektanställa åtminstone en del av handledarna. Otraditionella medel skall fåutnyttjas om inte samarbete kan ske med näringslivet och inte heller EU-medelkan användas (yrk. 16).Kristdemokraterna hänvisar i motion A269 till att effektiviteten idatortekverksamheten har ifrågasatts på många håll. Därför bör Statskontoretgenomföra en studie av verksamheten så att man får säkrare underlag för enbedömning av den fortsatta verksamheten (yrk. En motsvarande översyn börenligt göras i fråga om kvaliteten och effektiviteten iJobbsökaraktiviteterna (yrk. 14).Även och () vill enligt motionA287 ha en översyn av datortekverksamheten. Verksamheten är bra, sägs det imotionen, men den kan förbättras. Därför bör en översyn göras i fråga omkapacitetsutnyttjande, ansvarsfördelning, ersättning till handledare m.m.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill med anledning av synpunkter rörande handledarnai datortekverksamheten hänvisa till att det vanliga är att en projektledareansvarar för datorutbildningen på datorteken. Att många arbetsförmedlingardessutom valt att låta arbetslösa fungera som handledare inom ramen för ALUmåste enligt utskottets mening ses som positivt, både för deltagarna idatorteken och för handledarna. Datorteksdeltagarna får därigenom merhandledning än de annars skulle få, och för handledarna har ALU i ett datorteki många fall visat sig vara en värdefull merit när de söker arbete. Medanledning av en rapport från AMS vill utskottet poängtera att detsagda givetvis endast gäller under förutsättning att handledarkonstruktioneninte leder till bristande kontinuitet eller kvalitet.Utskottet kan konstatera att andelen som fått arbete efter att ha avslutatdatortekverksamheten har minskat och är jämförelsevis låg. Enligt utskottetsmening behöver detta dock inte betyda att effektiviteten är dålig. Det harvisat sig att vägledningsinsatserna i datorteken leder till andraaktiviteter i form av utbildning m.m. Utskottet gör bedömningen att någonsärskild studie av det slag som efterlyses i motionerna inte kan anseserforderlig. Detsamma gäller i fråga om jobbsökaraktiviteterna.Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna A310, A269 och A287, debåda förstnämnda i berörda delar.Sabbatsår - friårMotionernaI fyra motioner läggs fram förslag om införande av s.k. friår eller sabbatsår.I syfte att minska arbetslösheten föreslår i motion A208 att detinförs ett friår med en enhetlig ersättning som motsvarar av denersättning den ledige skulle ha erhållit i arbetslöshetsersättning. Statenskall inte kunna bestämma vad ledigheten skall användas till (yrk. Vidareföreslås att kommunerna ges full frihet att utforma kommunala friår, och attden tid under vilken en person har en ?friårsplats? skall räknas somfullvärdigt arbete vid bestämmande av framtida ersättningsrätt (yrk. 2).Kristdemokraterna föreslår också i motion A269 (yrk. 21) att det införs ettfriår för personer . Införandet av en sådan åtgärd innebäratt många skulle ges en möjlighet att komma in på en ny yrkesmässig banasamtidigt som vikariatsmöjligheten skulle minska arbetslösheten. EnligtKristdemokraterna kan sabbatsåret bekostas av den enskilde individen genomförtida pensionsuttag.Tuve Skånberg m.fl. (mp) A205 framför liknande synpunkter som i ovanståendemotion och föreslår att det skyndsamt tillsätts en utredning om sabbatsår.Som framgår av ovanstående avsnitt Ungdomar föreslår även m.fl.(s) i motion A281 att det införs ett friår som en åtgärd för att minskaarbetslösheten.Utskottets ställningstagandeUtskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat motioner som har tagit uppfrågan om införandet av sabbatsår som arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Vid detförsta tillfället konstaterade utskottet i sitt yttrande till finansutskottet(1995/96:AU6y) i samband med behandlingen av regeringenssysselsättningsproposition (prop. 1995/96:222) att arbetsmarknadspolitiskaåtgärder där ersättningen utgår i relation till arbetslöshetsersättning ärinriktade på utbildning, arbetslivskontakt eller företagande. En sådananvändning ansåg utskottet vara betydligt mer framtidsinriktat.I samband med utskottets behandling av budgetpropositionen 1996 instämdeutskottet i sin tidigare slutsats. uteslöt inte utskottet att man påsikt borde kunna undersöka om i vilken mån sabbatsår/friår skulle kunnaanvändas som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd för att skapa flerarbetstillfällen.Utskottet intar alltjämt samma ståndpunkt. Enligt utskottets mening bör dearbetsmarknadspolitiska medlen i första hand gå till de grupper som inte harnågot arbete eller riskerar att bli arbetslösa. I den mån det finns ekonomisktutrymme är det enligt utskottets mening inte uteslutet att man bör överväga attinföra någon form av sabbatsår/friår. I sådana fall bör denna möjlighet riktasmot arbetstagare som har arbetat och som har för avsikt attunder ledigheten studera eller på annat sätt öka sin kompetens. Av det anfördaföljer att utskottet avstyrker motionerna A205, A208 (yrk. 1-2), A269 (yrk. 21)och A281.Arbetsmarknadsresurser för olika ändamålMotionerI ett antal motioner föreslås att arbetsmarknadspolitiska medel används förskilda ändamål.Fem av motionerna hänvisar till uppgifterna i propositionen om att regeringenavser att avsätta för att riktaarbetsmarknadspolitiska åtgärder till projekt inom för bl.a.renovering av kyrkor. I motionerna föreslås att arbetsmarknadspolitiska medelpå motsvarande sätt riktas mot olika angivna ändamål.Två av dessa motioner, kommittémotionen Kr211 (yrk. 1) av . (c) och A225 av m.fl. (s), gäller NordiskaAkvarellmuseet på . har bildats för att uppföra och drivadetta museum samt ett centrum för forskning och utveckling avvattenfärgstekniker. I motion A225 preciseras inget belopp, medan motion Kr211anser att den ännu ofinansierade delen, , bör kunnafinansieras genom utgiftsområde 14.Erling och () vill enligt motion A268 ha en skyndsamutredning om att genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder prioriteraombyggnadsstöd till i Göteborg.I motion A223 av och () föreslås att medel ställstill de fria trossamfundens förfogande som ersättning för minskningen avlokalbidragen på anslaget Stöd till trossamfund på utgiftsområde 17.I motion A275 av m.fl. (s, c) föreslår motionärerna insatsertill byggande och upprustning av allmänna samlingslokaler.Hans Karlsson m.fl. (s) vill enligt motion Bo502 att de arbetsmarknadspolitiskainsatserna för byggsektorn även skall kunna avse tillgängligheten förfunktionshindrade.Sigrid Bolkéus (s) begär i motion A229 ett tillkännagivande om tidigareläggningav byggnadsvårdsbidrag. De tidigare medlen, som stått tillRiksantikvarieämbetets disposition, har enligt motionären gett mycket godaresultat för sysselsättning och kulturmiljö.Några motioner innehåller förslag om att olika lokala och regionalaarbetsmarknadspolitiska projekt skall tillämpas i större utsträckning.Catherine () talar i motion A239 för att den s.k. Trelleborgsmodellen,som innebär att en anställd är tjänstledig med ersättning motsvarandearbetslöshetsersättningen som en långtidsarbetslös vikarierar medavtalsenlig lön, får nationell spridningOlle () förordar i motion A202 att den s.k. norska modellen prövas iNorrlands inland för att minska arbetslösheten. Modellen innebär att invånarnasjälva tar ansvar för bygdens överlevnad. Inga bidrag betalas utan egnainsatser.Lena m.fl. (s) föreslår i motion A263 att arbetsmarknadsmedel avsättsför projektet (c) motion A257 gäller den s.k. avbytartjänsten inomjordbruket. Indragningen av bidragen till denna verksamhet skulle enligtmotionen kunna kompenseras med en möjlighet för mindre jordbruk att få bidragav arbetsmarknadsmedel för en del av resekostnaderna för avbytaren, förutsattatt det ger en sysselsättningseffekt.Ronny m.fl. (s) vill i motion A241 att det öppnas en möjlighet tillfrivilligarbete i utlandet, s.k. volontärtjänst, speciellt för ungdomar.Finansiering skulle kunna ske med exempelvis arbetslöshetsersättningen.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser liksom regeringen att det krävs särskilda insatser även underår 1998 för att minska den alltjämt höga arbetslösheten bland byggnadsarbetare.Det finns därför skäl att rikta arbetsmarknadspolitiska åtgärder till olikabyggprojekt. Regeringen har i propositionen redan pekat ut vissa områden försatsningar. Förutom den nyssnämnda satsningen inom förrenovering av kyrkor, prästgårdar och församlingshem nämns miljö- ochenergisektorn för ett ekologiskt hållbart . Med de goda erfarenheter somfinns inom kulturområdet bör på motsvarande sätt stöd kunna riktas tillbyggnadsvårdssatsningar. Som sägs i propositionen är sådana insatserarbetsintensiva och innebär nya arbetstillfällen. De skall kunna riktas motlångtidsarbetslösa byggnadsarbetare.Enligt information från omfattar satsningarna ett stortantal projekt, mellan 1 500 och 1 600, . Totalantaletnya arbetstillfällen kan enligt departementet uppskattas till över 4000.Utskottet vill i sammanhanget hänvisa till två rapporter som nyligenavlämnats av RRV, Sysselsättningseffekter av ESS och (RRV 1997:50)respektive Uppföljning av ett särskilt sysselsättningspaket till (RRV1997:55). Rapporterna beskriver sysselsättningseffekterna av några olikastatliga satsningar . Båda rapporterna utmynnar i attsatsningarna inneburit mindre effekt på sysselsättningen än vad som förväntats.Utskottet kan mycket väl se att resurser riktas mot kulturprojekt av det slagsom anges i motionerna Kr211 och A225 eller för upprustning av allmännasamlingslokaler. Byggande och upprustning av sådana lokaler är en viktigsamhällsangelägenhet, och insatser på detta område lämpar sig väl för attstimulera sysselsättningen inom byggsektorn. De nyssnämnda rapporterna geranledning att poängtera att de enskilda satsningarna måste framstå somarbetsmarknadspolitiskt motiverade på motsvarande sätt som de projekt somangetts i propositionen. Det kan dock inte vara sak att identifieravilka enskilda projekt som från sådana synpunkter bör väljas ut för riktadeinsatser. Utskottet utgår från att regeringen och arbetsmarknadsmyndigheternabeaktar vad som sagts utan något särskilt tillkännagivande från riksdagenssida. Med detta avstyrks de nu behandlade motionerna Kr211, A225, A223 ochA275.Utskottet är inte heller främmande för förslaget i motion Bo502 attarbetsmarknadspolitiskt stöd riktas mot projekt inom byggsektorn som ökartillgängligheten för handikappade, givetvis under samma förutsättning somangetts ovan.