bet · GL01KU10 · 1997-12-04 00:00:00 — När det gäller de fall där förseningen stått isamband med det delningsförfarande som äger rum i när en avriksdagen beslutad författning skall utfärdas, vill utskottet framhålla attutskottskanslierna bör ombesörja att justerade utskottsbetänkanden ilagstiftningsärenden kommer den ansvariga enheten inomRegeringskansliet till handa.Regeringen beslutade att tillsätta en arbetsgrupp meduppgift att lämna förslag till ett nytt rättsdatasystem. Utskottet har undersin granskning uppmärksammat detta. Arbetsgruppen väntas redovisa det slutligaresultatet av sitt arbete i januari 1998.För att komma till rätta med den sena utgivningen av författningarna kan detkomma att krävas åtgärder av skilda slag. Utskottets återkommande granskningarav författningsutgivningen kan väntas fortsätta. Ett led i de ansträngningarsom måste till bör enligt utskottets mening vara att söka göra det lättare attskaffa en årlig överblick över i vad mån författningarna kommit ut i tid.Utskottet vill framhålla att det är önskvärt att ett nytt rättsdatasystemutformas med hänsyn även till möjligheterna att kontrolleraförfattningsutgivningen från denna synpunkt.Granskningen föranleder i övrigt inget uttalande från utskottets sida.5 Regeringens remisser till LagrådetGällande rättFör att avge yttrande över lagförslag skall enligt 8 kap. 18 § regeringsformenfinnas ett lagråd, vari ingår domare i och Regeringsrätten. särskild lag (1979:368) om Lagrådet finns bestämmelser om Lagrådetssammansättning och arbetsformer. Lagrådet kan bestå av högst fyra avdelningar.Regeringen bestämmer med hänsyn till arbetsbördan i Lagrådet om det skall beståav mer än en avdelning. Normalt skall varje lagrådsavdelning bestå av treledamöter.Beslut att inhämta yttrande från Lagrådet kan fattas av regeringen eller ettriksdagsutskott.Enligt 8 kap. 18 § andra stycket regeringsformen bör yttrande av Lagrådetinhämtas innan fattar beslut om- grundlag om tryckfriheten eller om motsvarande frihet att yttra sig iljudradio, television och vissa liknande överföringar, filmer, videogram ochandra upptagningar av rörliga bilder samt ljudupptagningar,- lag om begränsningar av rätten att ta del av allmänna handlingar,- lag som avses i 2 kap. 3 § andra stycket (integritetsskydd vid ADB-registrering), 12 § första stycket, 17-19 §§ eller 22 § andra stycketregeringsformen eller lag som ändrar eller upphäver sådan lag (de grundläggandefri- och rättigheterna),- lag om beskattning,- lag som avses i 8 kap. 2 eller 3 § regeringsformen (lag om svensktmedborgarskap och civilrättslig eller offentligrättslig lag som gälleråligganden för enskilda eller i övrigt avser ingrepp i enskildas personligaeller ekonomiska förhållanden),- lag som avses i 11 kap. regeringsformen (rättskipning och förvaltning),om lagen är viktig för enskilda eller från allmän synpunkt.Det angivna gäller dock inte om Lagrådets hörande skulle sakna betydelse pågrund av frågans beskaffenhet eller skulle fördröja lagstiftningsfrågansbehandling så att avsevärt men skulle uppkomma.Föreslår regeringen att stifta lag i något av de ämnen som nyssberörts och har Lagrådets yttrande inte inhämtats skall regeringensamtidigt för redovisa skälen härtill.Att Lagrådet inte hörts över ett lagförslag utgör aldrig hinder mot lagenstillämpning.I betänkande Förstärkt skydd för fri- ochrättigheter (SOU 1978:34) och i propositionen 1978/79:195 om förstärkt skyddför fri- och rättigheter m.m. görs vissa uttalanden om området förlagrådsgranskningen. I propositionen anges (s. 65) att åtskilliga av de i 11kap. regeringsformen avsedda lagarna kan ha stor principiell betydelse förstora grupper av enskilda. Så är fallet med bl.a. lag om överlämnande avmyndighetsutövning till enskilt organ.I propositionen diskuteras också undantagsbestämmelsernas tillämpning. Regelnom att remittering kan underlåtas om Lagrådets hörande skulle sakna betydelsepå grund av frågans beskaffenhet sägs få sin innebörd främst genom regeln ominriktningen av Lagrådets granskning.Inriktningen av lagrådsgranskningen regleras i 8 kap. 18 § regeringsformen.Lagrådet skall undersöka hur ett lagförslag förhåller sig till grundlagarna ochrättsordningen i övrigt, hur förslagets föreskrifter förhåller sig tillvarandra samt hur förslaget förhåller sig till rättssäkerhetens krav. Lagrådetskall granska såväl om förslaget är så utformat att lagen kan antas tillgodoseangivna syften som vilka problem som kan uppstå vid tillämpningen.Innebörden av den andra undantagsregeln - att Lagrådets yttrande inte behöverinhämtas, om dess hörande skulle fördröja lagstiftningsfrågans behandling såatt avsevärt men skulle uppkomma - sägs i propositionen i viss mån komma attvariera med omständigheterna. Är Lagrådets arbetsprogram ansträngt, kan detvara nödvändigt att för den skull avstå från remiss dit. Det kan dock iblandvara möjligt för en lagrådsavdelning att avbryta ett mer omfattandegranskningsarbete och låta ett mindre men brådskande lagförslag få företräde. Iandra fall kan det finnas en möjlighet att inrätta en lagrådsavdelning förgranskning av ett visst lagförslag eller en samling av förslag som det annarsskulle vara svårt att bereda plats för. Givetvis kan det också finnas förslagsom är så brådskande att yttrande av Lagrådet inte kan avvaktas ens om enavdelning i och för sig skulle kunna ta upp ärendet till behandling utandröjsmål.Konstitutionsutskottet har uttalat (bet. 1978/79:39 s. 15) att granskningen iLagrådet har setts som en garanti för att rättssäkerhetsintresset och kravet påenhetlighet, konsekvens och klarhet iakttas. Som en annan utgångspunkt angavsatt granskningen uteslutande borde ägnas åt lagförslagets juridiska sida ochsålunda aldrig omfatta deras allmänna politiska grunder. Enligt utskottet kandet nuvarande systemet för lagrådsgranskning karakteriseras som ett mellantingmellan ett obligatoriskt system och ett system med helt fakultativ granskning.Härigenom kunde man enligt utskottets mening helt undvika risken för att ettuteblivet hörande av Lagrådet över ett förslag till lag leder till att lagen iefterhand genom lagprövning kan åsidosättas i rättstillämpningen. Utskottetunderströk att det alltid i sista hand ankommer på att avgöra omLagrådet skall höras över ett lagförslag eller inte. Enligt utskottet bordesystemet leda till att Lagrådet, inom ramen för sin kapacitet, får granska allade lagförslag som behöver dess granskning, men inga andra. Systemet innebärenligt vad utskottet bedömde inte någon risk för att Lagrådet eller de högstadömande organen över huvud skall få politiskt inflytande.Lagrådets tjänstgöring och sammansättningDen förordnade regeringen angående Lagrådets tjänstgöring ochsammansättning under den lagrådsperiod som inleddes att Lagrådetskulle bestå av två avdelningar. beslutade regeringen attLagrådet skulle ha ytterligare tvåavdelningar. Genom skilda beslut förordnades att Lagrådetsandra avdelning inte skulle tjänstgöra den 30 september-den 29november 1996 samt 3 januari 1997. Den 16 januari 1997och beslutade regeringen att Lagrådet den 3-den28 respektive den 5-den 16 maj 1997 skulle ha ytterligare enavdelning, tredje avdelningen.Tidigare utskottsgranskningUtskottet har tidigare riktat kritik mot den då ofta förekommandeunderhandsgranskningen hos Lagrådet (KU 1978/79:30 s. 7 f. KU1982/83:30 s. 9KU1983/84:30 s. 6). Utskottet har vidare vid upprepade tillfällen understrukitatt skälen för att underlåta lagrådsremiss måste redovisas i de falllagförslagen ligger inom ramen för Lagrådets granskningsområde (bet.KU1980/81:25 s. 7 och s. 54, bet. KU1981/82:35 s. 6, KU 1983/84:30 s. 6, KU1984/85:35 s. 10, 1985/86:25 s. 7, KU 1986/87:33 s. 7). Det är intetillräckligt att bara återge den lagtext som åberopas för att inte höraLagrådet. Anser regeringen att den föreslagna föreskriften inte är viktig förenskilda eller från allmän synpunkt bör detta klargöras och grunderna föruppfattningen redovisas. Om regeringen menar att Lagrådets hörande skulle saknabetydelse på grund av frågans beskaffenhet, skall regeringen motivera dennabedömning om den inte framstår som självklar (bet. 1991/92:KU30 s. 16,1992/93:KU30 s. 19, 1993/94:KU30 s.16, 1994/95:KU30 s. 33).Utskottet har understrukit att när det gäller lagförslag som faller inom dets.k. obligatoriska granskningsområdet är lagrådsgranskning huvudregel. Förundantag från lagrådsgranskning krävs särskilda skäl. Det saknas utrymme attavstå från lagrådsremiss enbart av det skälet att en tilltänkt lagstiftning harmotsvarighet i tidigare lagstiftning (bet. 1991/92:KU 30 s. 14). Allmännahänvisningar till behovet av skyndsamhet får t.ex. inte urholka tillämpningenav huvudregeln (bl.a. bet. 1988/89:30 s. 8.). Uppgift om vilket men som skulleuppstå om lagstiftningsärendet fördröjdes bör enligt utskottet redovisas ipropositionen (1989/90:KU30 s. 18, 1990/91:KU30 s. 19, 1991/92:KU30 s. 16).Utskottet har också framhållit att det är mycket angeläget att departementenplanerar sitt arbete på ett sådant sätt att arbetsbelastningen i Lagrådet intetillåts bli det avgörande skälet för att underlåta lagrådsremiss när sådan ioch för sig bör ske (bet. KU 1982/83:30 s. 9, KU 1985/86:25 s. 6).Utskottets genomgångUtskottet har regelbundet, , granskat regeringens remitteringav lagförslag till Lagrådet och frågor som hänger samman med detta. har företagits en genomgång av de propositioner somlämnats under /97.Det totala antalet propositioner med lagförslag var 121. Motsvarande antalkalenderåren 1991-1994 var 155, 173, 166 respektive 178.Av de 121 propositionerna låg 107 enligt regeringens uppfattning inomLagrådets granskningsområde, jämfört med 1991, 1992, 1993och 1994. Lagförslag i 86 propositioner överlämnades till Lagrådet förgranskning, jämfört med 1993 och 1994.Vissa lagförslag har remitterats till Lagrådet från riksdagsutskott. Det gällerlagförslag i propositionerna 1996/97:22 Statliga stiftelser (lagutskottet),1996/97:36 Den regionala samhällsorganisationen (),1996/97:74 Vissa frågor inför allmän fastighetstaxering av lantbruk(skatteutskottet), 1996/97:150 såvitt avser förslag till lag om ändring i lagenom arvsskatt och gåvoskatt (skatteutskottet) och 1996/97:151 i fråga ombeskattning av aktievinster i bolagssektorn (skatteutskottet).Redovisningen i propositionerna av Lagrådets yttrandenRedovisningen av Lagrådets yttranden och i förekommande fall skälen för attlagförslag inte blivit föremål för lagrådsgranskning har - bortsett frånbudgetpropositionen och vårpropositionen - med något enstaka undantag skett iett särskilt avsnitt i enlighet med Statsrådsberedningens rekommendationer (PM1990:4) att Lagrådets synpunkter tydligt skall framgå av propositionerna. Ominte inledningsavsnittet är helt kort bör enligt . Under de avsnitt där Lagrådets synpunkterbehandlas måste dessa markeras typografiskt tydligt. Förslagsvis kan enligtrekommendationerna Lagrådets synpunkter behandlas i ett eget stycke och ordetLagrådet kursiveras. I det avsnitt av propositionen som brukar rubricerasupprättade lagförslag bör enligt Statsrådsberedningen anges vilka lagförslagsom granskats av Lagrådet.I budgetpropositionen och vårpropositionen har redovisningen av skälen föratt underlåta remiss till Lagrådet inte varit lika tydlig. Skälen redovisasibland i löpande text och innehållsförteckningarna ger ingen vägledning om varuppgifterna står att finna. Inget av lagförslagen, vilka återfinns i ettflertal olika volymer, har remitterats till Lagrådet.Avsaknad av skäl för att underlåta lagrådsgranskningI några fall saknas motivering för att lagförslag, som faller inom ramen förLagrådets granskningsområde, inte remitterats dit.I proposition 1996/97:1 Utgiftsområde 19 föreslogs en ändring i lagen(1990:912) om nedsättning av socialavgifter, ett förslag som inte harremitterats till Lagrådet, och där skäl för att underlåta remiss inte harkunnat återfinnas. Ändringarna är dock av enkel beskaffenhet och innebär attordet tio byts ut mot ordet åtta och att meningen ?Nedsättningen enligt förstastycket kan kombineras med nedsättning enligt lagen (1981:691) omsocialavgifter? lades till.Proposition 1996/97:69 Vissa socialförsäkringsfrågor, m.m. innehåller ettförslag till ändring i föräldraledighetslagen (1995:584) som är föranlett avrådets direktiv /85/EEG av om åtgärder för att förbättrasäkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligenfött barn eller ammar. Ändringen är dock av enkel beskaffenhet och innebär att18 § kompletteras med orden ?eller 8 kap. 6 § fartygssäkerhetslagen (1988:49)?.Tillämpningen av undantagsreglernaSom skäl för att underlåta lagrådsgranskning kan åberopas frågans beskaffenheteller behovet av skyndsamhet. Frågans beskaffenhet har åberopats i 25propositioner och skyndsamhet i 3 fall.Frågans beskaffenhetI flera av de propositioner där frågans beskaffenhet har åberopats för attunderlåta lagrådsremiss har de berörda lagändringarna karaktär av kortfattadekonsekvensändringar och dylikt. I de följande redovisas övriga propositionermed lagförslag som ligger inom Lagrådets granskningsområde, men som interemitterats dit.Proposition 1996/97:1 BudgetpropositionenI budgetpropositionen föreslogs en rad lagändringar. Flera ändringar gällerskatteområdet och ligger således, liksom vissa andra lagförslag, inom ramen förLagrådets granskningsområde. Till stor del är det bara fråga om sifferändringarmen när det gäller fastighetstaxeringslagen är det fråga om något mer utförligaändringar, som inte är helt okomplicerade. Enligt regeringen avsåg lagförslagenändrade skattesatser och andra justeringar av tekniskt sett enkel beskaffenhet.Förslagen var därför enligt regeringens bedömning av sådan beskaffenhet attLagrådets hörande skulle sakna betydelse.I propositionen föreslogs också ett särskilt utbildningsbidrag som skallutgöra skattepliktig inkomst, något som föranledde ändringar i bl.a.kommunalskattelagen och semesterlagen. gjordes en rättelse ikommunalskattelagen. Innebörden av ändringsförslagen var enligt regeringensådan att ett yttrande av Lagrådet skulle sakna betydelse.TV-avgiften och olika avgifter inom Biografbyråns verksamhet föreslogsändras. Eftersom det endast var fråga om beloppsändringar ansåg regeringen attlagändringarna var av sådan beskaffenhet att Lagrådets yttrande inte behövdeinhämtas.I propositionen föreslogs vissa ändringar i lagen (1994:2043) om vissabesiktningsorgan på fordonsområdet. Med hänsyn till att lagförslaget innebarett bibehållande av den nuvarande ordningen med ensamrätt för vissa organ attutföra kontrollbesiktningar och eftersom övriga ändringar endast varredaktionella justeringar ansåg regeringen att Lagrådets hörande skulle saknabetydelse.Proposition 1996/97:5 Forskning och samhälleI propositionen föreslogs bl.a. en ändring i lagen (1976:661) om immunitet ochprivilegier i vissa fall med innebörd att lagen också skulle gälla förEuropeiska universitetsinstitutet. Regeringen gjorde, med beaktande av attlagstiftningsfrågan var av enkel beskaffenhet, bedömningen att Lagrådetshörande skulle sakna betydelse.Proposition 1996/97:14 Vissa punktskattefrågorEnligt propositionen var lagförslagen tekniskt sett av enkel beskaffenhet ochLagrådets hörande skulle därför sakna betydelse.Lagförslagen innebar att ordet bränsle byttes ut mot orden ?annat bränsle änbensin?, att orden ?energiskatten på elektrisk kraft? lades till i enbestämmelse om återbetalning samt en harmonisering av överklaganderegler.Vidare kompletterades ordet ?motorredskap? med orden ?klass II? och enbestämmelse om vilka fordon som belastas med försäljningsskatt kompletteradesmed orden ?personbil som hänförs till miljöklass 3?. Ordet personbilar hartagits bort från andra bestämmelser.Proposition 1996/97:19 Beskattning av bilförmån, m.m.Enligt propositionen har förslagen till ändringar i vissa paragrafer integranskats av Lagrådet. Dessa förslag är enligt regeringens mening emellertid avenkel beskaffenhet och till sin karaktär i huvudsak närmast följdändringar.Lagrådets hörande skulle därför sakna betydelse.De aktuella lagändringarna gäller ett par kompletteringar med orden ?räntaoch avgift enligt 22 § tredje stycket lagen (1993:737) om bostadsbidrag?.Vidare gäller det ett par ganska omfattande bestämmelser om skatterättslighemvist för anställda vid . En ändring somgäller skatteavdrag innebär att den gällande schablonen ersattes med ettschablonmässigt belopp på per kilometer.Proposition 1996/97:26 Fortsatt giltighet av tvångsmedelslag och lagenom hemlig kameraövervakningLagen (1952:98) med särskilda bestämmelser om tvångsmedel och lagen (1995:1506)om hemlig kameraövervakning är tidsbegränsade lagar som regelbundet förlängs.Enligt regeringens mening är frågan av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörandeskulle sakna betydelse.Proposition 1996/97:39, 43 och 44 DubbelbeskattningsavtalDubbelbeskattningsavtalen är överenskommelser med andra länder till undvikandeav att skatt på samma inkomster tas ut av båda länderna. Avtalen innehålleringående och omfattande regler som bl.a. gäller förhållandet mellan staterna,men huvudsakligen är det fråga om regler som berör kommunalskattelagens regleroch andra ingrepp i enskildas ekonomiska förhållanden. Avtalen ligger därför iprincip inom ramen för Lagrådets granskning.Regeringen motiverade underlåtenheten att remittera avtalen till Lagrådet medatt avtalen endast innebär en inskränkning av den skattskyldighet i somannars skulle föreligga. Regeringen ansåg på grund härav och på grund avförslagets beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse.Proposition 1996/97:40 Försäljning av aktier i propositionen föreslogs några mindre justeringar av bestämmelser ibankrörelselagen och lagen om värdepappersrörelse, vilka inte blivit föremålför lagrådsgranskning. Det var fråga om rättelser av hänvisningar som avförbiseende blivit felaktiga.Proposition 1996/97:45. Lättnad i ägarbeskattningen i små och medelstoraföretagI propositionen föreslogs en ändring i taxeringslagen som inte granskats avLagrådet. Ändringen avsåg ett förtydligande som innebar att ett undantag frånskattetillägg inte gäller när oriktig uppgift har kunnat rättas med ledning avviss kontrolluppgift. Ändringen innebar att det gjordes en hänvisning till enviss paragraf i lagen om självdeklaration och kontrolluppgift. Enligtregeringen skulle på grund av ändringens enkla beskaffenhet Lagrådets hörandesakna betydelse.Proposition 1996/97:59 Ändringar i lagen (1973:1199) om ersättning fråninternationella oljeskadefondenI propositionen föreslås att en ändring konvention om upprättande avinternationell fond för ersättning av skada orsakad av förorening genom oljaskulle införlivas i svensk rätt genom en ändring i lagen om ersättning från deninternationella oljeskadefonden. Genom ändringen infördes vissa ytterligaresjösäkerhetskrav som villkor för utbetalning av ersättning från fonden tillfartygsägare.Enligt regeringen hade de lagförslag som lades fram i propositionen sin grundi fondkonvention som godkänts av . Ändringen innebar endastatt den befintliga uppräkningen i bilaga till lagen av vissa konventionerkompletterades med ytterligare en konvention. Lagrådets hörande skulle därförenligt regeringen sakna betydelse.Proposition 1996/97:70 Ny vallagFörutom förslag till ny vallag innehåller propositionen en rad lagförslag,bl.a. en lag om röstlängdsregister som innehåller 11 paragrafer. Dennasistnämnda lag samt vissa andra lagförslag som är följdändringar till vallagenligger inom ramen för Lagrådets granskningsområde. Med hänsyn till att dessaförslag endast innebar mindre anpassningar till förslaget om vallag fannregeringen att förslaget saknade betydelse.Datainspektionen hade ifrågasatt behovet av att ha ett röstlängdsregister vidsidan av det centrala aviseringsregistret men hade också anfört att deuppgifter som behövs typiskt sett inte är av särskilt integritetskänsligkaraktär.Proposition 1996/97:74 Vissa frågor inför allmän fastighetstaxering avlantbrukI propositionen föreslogs ändringar i fastighetstaxeringslagen (1979:1152).Lagtexten är ofta av teknisk karaktär och ganska svårtillgänglig. Enligtregeringen innebär lagförslagen dock endast marginella och tekniskaförändringar inom ett redan befintligt system och därför av sådan beskaffenhetatt Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lagförslaget remitterades avskatteutskottet till Lagrådet, som hade en rad synpunkter.Proposition 1996/97:85 Frågor om mätning m.m. på elmarknadenI propositionen föreslogs bl.a. en ny regel i ellagen som föreskriver ett takpå högst för de kostnader som nätföretagen får debiterakonsumenter med låg elförbrukning för timregistrerande mätutrustning och dessinstallation.Enligt regeringen innebar den dåvarande lagstiftningen att nätägaren skulledebitera elkonsumenten för kostnaderna för en mätare och dess installation iutgångspunkten hos en elkonsument. Det förslag som regeringen lade fram innebaratt ett visst maximibelopp för denna debitering fastställdes beträffande vissaelkonsumenter. Kostnader som överstiger detta belopp skulle i stället ifortsättningen komma att ingå i den gemensamma eltariffen i stället för attdebiteras den enskilde elkonsumenten. Vidare föreslog regeringen att enföreskrift om återbetalning av vissa belopp till en elkonsument i samband medatt han flyttar inte skall omfatta de elkonsumenter som endast får debiterasnyssnämnda maximibelopp. Förslaget var, enligt regeringens uppfattning, avsådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse.Proposition 1996/97:98 Höjd lotteriskattI propositionen föreslogs att skattesatsen för lotteriskatt skulle höjas från35 till . Vidare föreslogs att lotteriskatt skulle tas ut på insatsernaefter avdrag för den faktiska utdelningen till vinnarna i stället för påinsatserna efter avdrag för vinster enligt fastställd vinstplan.Enligt regeringen avsåg lagförslaget ändrad skattesats och andra justeringarav tekniskt sett enkel beskaffenhet. Förslaget var enligt regeringens bedömningdärför av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse.Proposition 1996/97:105 samverkanFörslaget till lag om ändringar i kommunallagen krävde inte att yttrandeinhämtades från Lagrådet annat än i fråga om vissa bestämmelser om överklagandei 10 kap. Flertalet bestämmelser hade dock överförts oförändrade från annan lagoch de nya bestämmelser som skulle införas utgjorde enligt regeringen barakonsekvensändringar på grund av att gemensamma nämnder inrättades. Förslagetinnebär ingen ändring av vad som då gällde enligt förvaltningsprocesslagen.Regeringen ansåg därför att det på grund av bestämmelsernas art skulle saknabetydelse att höra Lagrådet.Proposition 1996/97:108 Ändrad länsindelning och försöksverksamhet iVästsverigeLagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelninghade tidigare granskats av Lagrådet på initiativ (bet.1996/97:KU4). De nu föreslagna ändringarna innebar att försöksverksamhetenunder skall genomföras även i m.m. Regeringengjorde bedömningen att de ändringar som föreslogs i lagen var av så enkelbeskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. De lagändringar somföreslogs i övrigt var enligt regeringen ändringar som följer som en konsekvensav länsammanläggningen och var av så enkel beskaffenhet att Lagrådets hörandeäven i dessa fall skulle sakna betydelse. Ändringarna innebar i huvudsak attordet ?landstingsfullmäktige? ersatte orden ?landstinget eller, om i länetfinns kommun som ej ingår i landstingskommun, av ochkommunfullmäktige med den fördelning dem emellan som bestämmerefter befolkningstalen?.Proposition 1996/97:122 Finsk, rödmärkt olja i motordrivna fordonI propositionen föreslogs att förbudet mot användning av finsk, rödmärkt olja imotordrivna fordon slopades såvitt avser motorredskap, traktorer ochpersonbilar. Ändringen föreslogs begränsad till att avse olja som förts in iSverige i normal bränsletank på de nämnda fordonsslagen.