bet · GK01TU7 · 1997-03-06 00:00:00 — Det innebär bl.a. ett ansvar för järnvägens miljöpåverkan.När det gäller den s.k. Kustpilen kan nämnas att ett system medkatalysatorer och partikelfällor har installerats. Dieselutsläppen har därmedreducerats väsentligt. har mot den bakgrundentidigare i vår efter avgasmätningar medgivit att Kustpilen får tillträde tillStockholms central. Det innebär att direktgående tågtrafik med Kustpilen kanerbjudas även mellan och Stockholm.I sammanhanget kan nämnas att regeringen har gett i uppdrag attutreda hur användningen av diesellok kan minskas. Enligt uppdraget skallBanverket redovisa förekomsten av dieseldriven trafik påelektrifierade banor. skall vidare ge förslag till en miljöstrategi.Det kan gälla t.ex. införande av miljöavgifter och differentieradebanavgifter.Utskottet förutsätter att förslaget i motionen om att använda inhemsk bio-energi kommer att övervägas i det fortsatta beredningsarbetet.Med hänvisning till vad som anförts anser utskottet att någon åtgärd frånriksdagens sida inte är motiverad. Motionsyrkandet avstyrks följaktligen.7.4 Ansvarsfördelning för resecentrumI motion T503 (c) behandlas kostnadsansvaret för uppförande av resecentrum.Enligt motionen byggs i och på många andra platser i landet stationeroch stationsområden om till s.k. resecentrum. Enligt motionären är detorimligt att kommunen, tillsammans med andra lokala intressenter, skall svaraför huvuddelen av finansieringen av ett resecentrum, som ytterst betjänartrafik som SJ och ansvarar för. Enligt motionen bör det varaBanverkets uppgift att finansiera den ombyggnadskostnad som avsertrafiksäkerhetsåtgärder för passagerarna.Enligt utskottets mening utgör effektiva resecentrum en viktig förutsättningför ett ökat kollektivt resande. Genom smidiga bytespunkter kan olikafärdmedel länkas ihop till attraktiva reskedjor. Eftersom resecentrumenbetjänar såväl lokala, regionala som interregionala resenärer krävs en närasamverkan mellan olika intressenter. På många platser i landet har olikaparter insett nyttan med effektiva resecentrum. De har därför gått samman ochgemensamt byggt upp moderna anläggningar.Staten stödjer denna utveckling ekonomiskt genom att möjliggöra bidrag fråndet s.k. LTA-anslaget. Vidare kan nämnas att regeringen genom beslut den 21december 1995 medgivit att fr.o.m. får lämnabidrag till nybyggnation av planskilda plattformsförbindelser vid stationer påstomjärnvägar. Bidragsgivningen skall ske på samhällsekonomiska grunder och ärmaximerad till högst av den totala kostnaden.Utskottet vill vidare erinra om den utökade planeringsram som tidigareföreslagits för investeringar i regionala kollektivtrafikanläggningar.Utskottet är, med hänvisning till det anförda, inte berett att föreslå någonförändring av ansvarsfördelningen för resecentrumen. Utskottet avstyrkerdärför motionsyrkandet.7.5 SJ:s vagnmaterialI motion T523 (fp, m, c) konstateras att beslutade infrastruktursatsningar tarlång tid att förverkliga. Först i slutfasen uppkommer en märkbar nytta förtrafikanterna. För att tillgodogöra sig de nya möjligheterna måste SJemellertid investera långt i förväg. SJ har exempelvis redan investerat ca 4miljarder kronor i nya snabbtågsvagnar. Till följd härav kommer 1960-talsvagnarna till stor del att mista sina uppgifter.Denna vagnpark kommer att bilda en vagnreserv vars storlek betydligtöverstiger en för SJ företagsekonomiskt motiverad volym. , då de flestastörre infrastrukturprojekt står färdiga, kan bilden däremot vara en annan.Mot denna bakgrund framhålls i motionen att en övergång till äldrevagnmaterial i syfte att nedbringa statens kostnad bör ske vid framtidaupphandling av persontrafik på järnväg. Staten bör därför överväga att redanunder upphandlingen av olönsam trafik tillkännage sin avsikt att på siktutnyttja det äldre vagnmaterialet. Vidare föreslås att en medveten satsninggörs på äldre vagnbestånd som har hög teknisk och estetisk klass för att göraen traditionsrik kulturmiljö tillgänglig för allmänheten även i framtiden.Enligt motionen bör även en bredare satsning göras på snälltågstrafik imellanprisklass på huvudlinjerna genom att friställa modernt vagnmaterial frånsekundära linjer med mindre resandeunderlag.Utskottet anser att det varken är möjligt eller lämpligt att tarställning till hur SJ:s personvagnar bör användas. Det bör ankomma på i förstahand SJ, att inom ramen för sitt ekonomiska ansvar, avgöra hur olika vagnarbäst disponeras.Enligt vad utskottet erfarit har SJ delvis moderniserat en del av 60-talsvagnarna. Motionärernas förslag till ytterligare ombyggnader bedöms av SJinte vara motiverat från ekonomisk och marknadsmässig synpunkt. En allmänupprustning omfattande nya och bättre insteg, centralstängda dörrar, nyttelsystem, förbättrad ventilation och ljudisolering bedöms bli mycket dyr.Vidare gäller att denna vagnpark kommer att vara mer än när denblir aktuell för användning. Enligt SJ kommer framtidens fordon att i storutsträckning bestå av lätta motorvagnar med bättre driftekonomi än dagensfordon.När det gäller statens köp av tågtrafik är det numera som genom ensärskild delegation svarar för upphandlingen. Inom ramen för den upphandlingsom ägt rum har staten medverkat till att vagnparken förnyats påvissa linjer. Syftet har varit att göra tågtrafiken mer attraktiv för attdärmed öka resandet och förbättra det ekonomiska resultatet. Utskottetförutsätter att upphandling sker på ett effektivt sätt bl.a. isyfte att nedbringa statens kostnad.Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att motionen inte bör påkallanågon åtgärd från sida. Den avstyrks följaktligen.7.6 Bannätets indelningI motion T511 (s) föreslås att en total översyn görs av järnvägsnätetsindelning i och att länsjärnvägen möjligtomförs till stomnätet. Som motiv anförs att tågresandet på banan domineras avinterregionala resenärer. Vidare framhålls att banan utgör en del av denframtida Botniabanan.Utskottet har tidigare ställt sig bakom regeringens förslag att en upprustningav mellan och bör inrymmas i planeringsramen förinvesteringar i stomjärnvägar. Av detta följer att förutsättsomklassificeras från länsjärnväg till stomjärnväg. I propositionen anges ocksåatt regeringen avser införliva mellan och istomjärnvägsnätet.Utskottet kan vidare nämna att inom behandlas fråganom järnvägsnätets indelning. Särskild uppmärksamhet riktas mot det yttre s.k.kapillära bannätet. Det gäller spår och växlar längst ut i bannätet avseddaför godstrafik som inte tillhör vare sig stomnätet eller länsjärnvägarna.Dessa spåranläggningar ägs av industriföretag, trafikföretag, kommuner och SJoch utgör ofta de yttersta länkarna till ett industriområde. Flera av dessabanor har stor betydelse för att effektiva järnvägstransporter skall kunnaerbjudas fram till industrier, hamnar, terminaler, virkesupplag etc.Kommunikationskommitténs översyn av bannätets indelning görs i syfte attfrämja bl.a. en ökad godstrafik på järnväg.Med hänvisning till vad som anförts anser utskottet att något initiativ frånriksdagens sida inte är erforderligt. Motionen avstyrks följaktligen. beträffande avslag på propositionenatt avslår motion 1996/97:T52 yrkande 1,res. 1 (v)2. beträffande inriktningen av trafikpolitikenatt med bifall till regeringens förslag och med avslag på de ibilaga 1 upptagna motionsyrkandena godkänner en inriktning som innebäratt åtgärderna i infrastrukturen skall- bidra till tillväxt och sysselsättning i alla delar av landet,- leda till förbättrad transportkvalitet genom en förbättradbefintligtrafikinfrastruktur,- öka infrastrukturens miljöanpassning,- minska störningar från trafikbuller,- utformas med utgångspunkt från högsta ambition för trafiksäker-heten,res. 2 (m)res. 3 (c)res. 4 (fp)res. 5 (v)res. 6 (mp)3. beträffande ny regional planeringsprocessatt med bifall till regeringens förslag och med avslag påmotionerna 1996/97:T31 yrkande 2 och 1996/97:T44 yrkande 3 godkänner enny regional planeringsprocess som omfattar samtliga trafikslag,res. 7 (m)4. beträffande trafiksäkerhetsarbetets organisationatt avslår motion 1996/97:T51 yrkande 18,res. 8 (mp)5. beträffande regionberedningsgruppernas sammansättningatt avslår motion 1996/97: T51 yrkande 19,res. 9 (mp)6. beträffande den regionala planeringsramens användningatt med bifall till regeringens förslag och med avslag påmotion 1996/97:T51 yrkande 24 godkänner att planeringsramen förinvesteringar i regionala infrastrukturåtgärder skall användas fördels investeringar och förbättringsåtgärder i statliga vägar som inte ärnationella stamvägar,dels investeringar och förbättringsåtgärder i statliga järnvägar som inteär stomjärnvägar,dels bidrag till investeringar i regionala kollektivtrafikanlägggningarinklusive kommunala flygplatser och kajanläggningar,dels bidrag till kommunala väghållare för fysiska åtgärder ellertransportinformatik för förbättrad miljö eller ökad trafiksäkerhet,dels bidrag till trafikhuvudmän för åtgärder som ökar tillgänglighetentill kollektivtrafiken för funktionshindrade resenärer,res. 10 (mp)7. beträffande cykeltrafikatt avslår motionerna 1996/97:T41 yrkande 7, 1996/97:T52yrkande 15, 1996/97:T213 yrkande 12, 1996/97:T328 och 1996/97: T910,8. beträffande funktionshindradeatt avslår motionerna 1996/97:T16, 1996/97:T33 yrkande 7,1996/97:T49 och 1996/97:T52 yrkande 6,9. beträffande planeringsramaratt med bifall till regeringens förslag och med avslag påmotionerna 1996/97:T41 yrkande 10, 1996/97:T44 yrkande 4 i denna del,1996/97:T47 yrkande 2, 1996/97:T51 yrkandena 21-23 och 1996/97:T52yrkande 2 godkänner att den finansiella planeringsramen för perioden1998-2007 skall användas enligt följande:- för investeringar i nationella stamvägar,- för investeringar i stomjärnvägar,- för investeringar i regionaltransportinfrastruk-tur,- för drift och underhåll av statliga vägar,- för drift och underhåll av statliga järnvägar samt- för kompletterande åtgärder inom miljö- ochtrafiksäkerhetsområdena,res. 11 (m)res. 12 (v)res. 13 (mp)10. beträffande alternativ finansieringatt med bifall till regeringens förslag bemyndigar regeringenatt utnyttja anslagsmedel från planeringsramarna för bidrag tillsamfinansieringsprojekt med privata intressenter,11. beträffande i med bifall till regeringens förslag och med avslag påmotionerna 1996/97:T42 yrkandena 1-3, 1996/97:T44 yrkande 2,1996/97:T501, 1996/97:T520 yrkande 2 i denna del, 1996/97:T901 och1996/97:T906 godkänner att en delfinansiering av i inrymmas inom planeringsramen för stomjärnvägar,res. 14 (c)12. beträffande yttre godsspår i m.m.att avslår motionerna 1996/97:T14 yrkande 1, 1996/97:T30,1996/97:T42 yrkande 4 och 1996/97:T520 yrkande 1 och yrkande 2 i dennadel,res. 15 (c, mp)13. beträffande ökad spårkapacitet i Stockholmatt med bifall till regeringens förslag och med avslag påmotionerna 1996/97:T33 yrkande 8, 1996/97:T36, 1996/97:T41 yrkande 9,1996/97:T44 yrkande 1, 1996/97:T50 yrkandena 1-4, 1996/97:T51 yrkande 30och 1996/97:T52 yrkandena 10 och 11 godkänner att en utbyggnad av fyraspår mellan och i samt ytterligare ökadspårkapacitet genom centrala skall inrymmas inomplaneringsramen för stomjärnvägar,res. 16 (m)res. 17 (v, mp)14. beträffande m.m.att med bifall till regeringens förslag och med avslag påmotionerna 1996/97:T9, 1996/97:T33 yrkande 9, 1996/97:T44 yrkande 4 idenna del, 1996/97:T52 yrkande 12, 1996/97:T208 yrkande 15 i denna del,1996/97:T502, 1996/97:T507, 1996/97:T509, 1996/97: T510, 1996/97:T513,1996/97:T528, 1996/97:T530, 1996/97:T534, 1996/97:A430 yrkande 4 och1996/97:U802 yrkande 10 godkänner att en upprustning av Ådalsbananmellan och skall inrymmas inom planeringsramen förstomjärnvägar,res. 18 (m)res. 19 (mp)15. beträffande Nordlänkenatt med bifall till regeringens förslag och med avslag påmotionerna 1996/97:T33 yrkande 10, 1996/97:T48 yrkande 2 och yrkande 3 idenna del och 1996/97:T208 yrkande 15 i denna del godkänner att ökadkapacitet på järnvägen mellan och skall inrymmas inomplaneringsramen för stomjärnvägar,16. beträffande E 6 norr om med bifall till regeringens förslag och med avslag påmotionerna 1996/97:T33 yrkande 11, 1996/97:T48 yrkande 1 och yrkande 3 idenna del, 1996/97:T211 yrkande 6, 1996/97:T214 yrkande 5 i denna del,1996/97:T303, 1996/97:T312 och 1996/97:T326 godkänner att åtgärder skallinrymmas i planeringsramen för investeringar i nationella stamvägar föratt inom planperioden ge väg E 6 mellan och den planeradeavgiftsfinansierade sträckan vid en standard motsvarande 13-metersväg,res. 20 (m, fp)17. beträffande Götalandsbanan och Europabananatt avslår motionerna 1996/97:T10, 1996/97:T11, 1996/97:T17,1996/97:T18, 1996/97:T23, 1996/97:T39 yrkandena 1 och 2, 1996/97:T43,1996/97:T506, 1996/97:T516, 1996/97:T517, 1996/97:T521, 1996/97:T522,1996/97:T525, 1996/97:T526, 1996/97:T529 och 1996/97:T531,18. beträffande övriga infrastrukturprojektatt avslår de i bilaga 2 upptagna motionsyrkandena,19. beträffande miljökonsekvensbeskrivningaratt avslår motionerna 1996/97:T51 yrkande 9, 1996/97: T225yrkande 2 och 1996/97:T324,res. 21 (mp)20. beträffande miljözoneratt avslår motionerna 1996/97:T225 yrkande 13 och 1996/97:T405,21. beträffande miljöansvaratt avslår motion 1996/97:T208 yrkande 14,22. beträffande resecentrumatt avslår motion 1996/97:T503,23. beträffande SJ:s vagnmaterielatt avslår motion 1996/97:T523,24. beträffande bannätets indelningatt avslår motion 1996/97:T511.Stockholm den 6 mars 1997På trafikutskottets vägnarMonica ÖhmanI beslutet har deltagit: (), Per (), (), Per (), (), (), HansStenberg (s), (), (), (), LarsBjörkman (m), (), (), Claes-GöranBrandin (s), (), () och ().¹Ledamoten har ej deltagit i beslutet under moment 11 i hemställan. Avslag på propositionen (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 28 börjar med ?Utskottetanser? och slutar med ?avstyrks följaktligen? bort ha följande lydelse:Ett antal utredningar arbetar med frågor som berör den framtidakommunikationspolitiken. Viktigast är vars uppdrag gårut på att ange hur kommunikationssektorn långsiktigt skall miljöanpassas tillatt bli en del av kretsloppssamhället. Utan en ordentlig analys är detomöjligt att avgöra vilka slags transporter och infrastrukturinvesteringar somär önskvärda. Det är därför synnerligen anmärkningsvärt att regeringenföreslår att skall besluta om dessa viktiga frågor innanKommunikationskommittén lämnat sitt slutbetänkande, vilket planeras att skeden 1 mars 1997.Utskottet menar att slutbetänkandet bör inväntas innan fattarbeslut om inriktningen och omfattningen av infrastruktursatsningarna dekommande tio åren. Propositionen bör därför, som begärs i motion T52 (v),avslås av riksdagen.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande avslag på propositionenatt med bifall till motion 1996/97:T52 yrkande 1 avslårproposition 1996/97:53,2. Inriktningen av trafikpolitiken (mom. 2)Per , , och (alla m)anför:Som framhålls i motion T44 (m) innebär propositionen en socialdemokratiskreträtt när det gäller investeringar i infrastrukturen. Regeringen är nuendast beredd att anvisa knappt hälften av de medel som Socialdemokraternatidigare utlovat i form av satsningar på vägar och järnvägar.Moderata samlingspartiet anser att fortsatta målmedvetnainfrastrukturinvesteringar är nödvändiga för att kompensera den misskötsel avinfrastrukturen som skett och för att ge produktionen i en rimligkonkurrenssituation jämfört med produktionen i våra viktigastekonkurrentländer.Vi vill sammanfatta kritiken mot den i propositionen föreslagna inriktningenav investeringarna på följande sätt:- Näringslivets transportbehov har systematiskt underskattats.Konkurrenskraften och sysselsättningen bör ha dominerande betydelse förbesluten om vilka investeringar som skall göras.- Stråktänkandet har helt avförts som planeringsinstrument vilket ärolyckligt. Transportstråken till kontinenten, till de centrala hamnarna - isynnerhet enda transoceana hamn i - och tilltrafikknutpunkterna är av central betydelse för sysselsättning ochkonkurrenskraft.- Investeringarna i transportinformatik är försummade. Satsningar på ettbättre kapacitetsutnyttjande av vägar, järnvägar m.m. via elektronisk giveninformation som styr trafik från köer och trängsel till mindre belastadealternativ ökar trafiksäkerheten och ger en avsevärt mindre miljöbelastning.- Underhållet av vägar och järnvägar skall ske där transportarbetet utförs.Bärighetsförstärkningar skall likaså göras där behoven är störst fråntrafiksynpunkt.- Möjligheterna till privata lösningar och privat finansiering har försummats.- Statens ansvar måste koncentreras till planering, uppphandling, finansieringoch myndighetsutövning. Annan verksamhet bör så långt möjligt varakonkurrensutsatt genom upphandling.Ett långsiktigt mål bör vara att varje trafikgren skall bära sina egnaverkliga kostnader, miljökostnaderna inräknade. En närings- ochsysselsättningsinriktad trafikpolitik kan inte heller utgå från atttransporter i beläggs med högre skatter och avgifter än i våraviktigaste konkurrentländer.För att skapa en effektiv och samhällsekonomiskt motiverad infrastrukturkrävs ett ökat inslag av marknadsstyrning och konkurrens. Först då kan etteffektivt resursutnyttjande komma till stånd och först då kan de rättabedömningarna om investerings- och underhållsbehoven göras. Privata lösningarskall så långt det är möjligt sökas när det gäller byggande, underhåll, drift,ägande och finansiering.Ett enkelt och överskådligt regelsystem för vägar och andrainfrastrukturprojekt bör utarbetas för att bereda vägen för privatainfrastrukturinvesteringar. Tiden är vidare mogen att i börjadiskutera användningen av prismekanismer, s.k. road-pricing, för att regleratrånga sektorer i trafiksy- stemet.Godstransporternas betydelse har kraftigt underskattats iKommunikationskommitténs samhällsekonomiska kalkyler. En närmare analys bördärför göras där hänsyn tas till bristerna i kommitténs beräkningsmetoder isyfte att bättre klarlägga godstransporternas betydelse. Vidare måstesjöfarts- och luftfartsfrågorna beaktas bättre i kalkylsystemen innanslutgiltig ställning kan tas till inriktningen av investeringarna.Vi anser att satsningarna på asfalt och betong tenderar att bli alltförstora jämfört med satsningar på transportinformatik. Genom en ökad satsning pådenna teknik kan vi få möjlighet att mer effektivt använda deinfrastrukturinvesteringar som redan gjorts och öka kostnadseffektiviteten iplanerade investeringar.Moderaterna anser, som framgår av motion T201 (m), att de nuvarandedrivmedels- och fordonsskatterna bör reformeras till en vägavgift.Miljöavgifter skall vara ett styrmedel och inte en inkomstkälla för staten.Vägverket bör omvandlas till ett affärsverk och dess finansiering kopplas tillvägtrafiken.Moderaterna anser vidare att bör ombildastill ett av staten helägt aktiebolag, att en ökad marknadsstyrning via skatteroch avgifter som relateras till nyttjandet av infrastrukturen bör införas ochatt de regleringar som förhindrar konkurrens inom kollektivtrafiken och mellantrafikslagen bör avskaffas. En bilsocial utredning bör tillsättas som skallbelysa bilens betydelse för ett fungerande samhällsliv och vilka konsekvenseröverbeskattningen av bilismen leder till.Om järnvägen skall kunna konkurrera framgångsrikt måste de europeiskajärnvägsnäten integreras och gemensamma regler för en ökad konkurrenseftersträvas. För att öka den svenska järnvägstrafikens attraktivitet ochkonkurrenskraft bör en total avreglering genomföras så att även persontrafikenblir konkurrensutsatt. Fördelningen av trafikeringsrätter bör ske utifrån ettanbudssystem. En bolagisering av konkurrensutsatta verksamheterskulle förenkla och tydliggöra verkets olika roller. För varje tänktinvestering måste tydliga lönsamhetskalkyler presenteras. Investeringar skallendast göras om de utifrån trafikföretagens efterfrågan kan anses varalönsamma.Det är vidare angeläget att utveckla konkurrensen inom luftfarten. Systemetmed fördelning av slottider måste därför ses över med utgångspunkten attmarknadsstyrning skall införas.Vad vi nu anfört med anledning av regeringens förslag, vilket börge regeringen till känna, innebär att motionerna T44 (m), T201 (m) och T206(m) tillstyrks i nu behandlade delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Syftetmed flera av dem tillgodoses dock. I första hand gäller det yrkanden i fp- ochkd-motioner om att trafikpolitiken måste inriktas på avreglering, påbolagisering av konkurrensutsatta verksamheter och på att motverka monopol.Moderata samlingspartiet, liberalerna och ansert.ex. att järnvägstrafiken helt skall avregleras.I enlighet med det anförda anser vi att utskottets hemställan under 2 bortha följande lydelse:2. beträffande inriktningen av trafikpolitikenatt med bifall till motionerna 1996/97:T44 yrkande 4 i dennadel, 1996/97:T201 yrkandena 1-18, 22 och 28 och 1996/97:T206, medanledning av regeringens förslag samt med avslag på övriga i bilaga 1upptagna motionsyrkanden som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts.3. Inriktningen av trafikpolitiken (mom. 2)() anför:Centerpartiet anser, såsom framhålls i motionerna T208 (c) och A432 (c), atten väl utvecklad infrastruktur är en förutsättning för ekonomisk tillväxt,ökad sysselsättning och bibehållen välfärd.Det är av vikt att konkurrensneutralitet råder mellan trafikslagen.Förändrade regler för lastbilstransporter har förskjutit konkurrensen tillnackdel för godstrafik på järnväg. Det är därför av största vikt attjärnvägens konkurrenskraft återställs, bl.a. genom åtgärder som medger högreaxeltryck. Infrastrukturen måste göra det möjligt att tillvaratautvecklingsmöjligheterna i hela Sverige.Infrastrukturplaneringen måste därför syfta till att minska de nackdelar iform av långa avstånd som de ytvida regionerna har. Ett väl utbyggt väg- ochjärnvägsnät och en utbyggnad av kollektivtrafiken ökar möjligheterna för ettdecentraliserat samhälle. Vidare bör övervägas att tydliggöra ansvaret för detregionalpolitiska åtagandet och skapa resurser till likvärdig service genomatt ta ut en mindre avgift ?per operation? av alla aktörer inom tele, post ochflyg.Ett kretsloppssamhälle förutsätter ett ?grönare? I syfteatt erhålla ett sådant bör regeringen, vilket begärs i motion T537 (c), isamband med nästa års trafikpolitiska proposition överväga åtgärder somstärker järnvägens konkurrenskraft. anser vidare att ennollvision bör införas för fossila bränslen. En plan bör läggas fast för hurfossila bränslen successivt skall ersättas med förnybara bränslen. Varjetrafikslag måste stå för sina egna miljökostnader. En miljömärkning avtransporterna bör därför utvecklas. Därmed ges konsumenterna möjlighet attvälja transportsätt även utifrån trafikslagens miljöpåverkan. Vidare börmiljöklassning av fordon och bränslen utvecklas och minskad bränsleförbrukningstimuleras.Investeringarna i infrastrukturen måste göras utifrån en transportekonomiskhelhetssyn. Miljövänliga transportsystem måste prioriteras, systemlösningarbör skapas som underlättar ett snabbt flöde av person- och godstransporterinom landet och till utlandet, och kvaliteten i resandet måste öka ochmedverka till regional balans. Om befintlig infrastruktur skall kunnavidmakthållas behövs stora insatser för underhåll. Det finns starkanäringspolitiska skäl att göra en upprustning av de mindre vägarna som harmycket stor betydelse för t.ex. skogsindustrin. Även lantbruket och annanföretagsamhet på landsbygden är beroende av transporter på dessa vägar.Anslagen för upprustning av det finmaskiga vägnätet måste därför höjas.Östersjöregionen, och den arktiska regionen bör ges ökademöjligheter att delta i den europeiska integrationen. En förutsättning härförär att kommunikationssystemen i de nordligaste regionerna förbättras ochintegreras.Vad som har anförts med anledning av regeringens förslag, vilket innebäratt motionerna T208 (c), T218 (c), T537 (c) och A432 (c) tillstyrks i nubehandlade delar, bör ges regeringen till känna.