bet · GL01KU1 · 1997-11-25 00:00:00 — Partistöd lämnas som mandatbidrag.Kanslistödet, som i princip är avsett endast för partier som är företrädda iriksdagen, lämnas som grundstöd och tilläggsstöd. gällande beloppfastställdes till sin nuvarande nivå (prop. 1996/97:1, utg.omr.1, bet.1996/97:KU1).Med anledning av ett tillkännagivande av till regeringen i sambandmed behandlingen av föregående års budgetproposition (se bet. 1996/97:KU1 s.20) har regeringen beslutat tillkalla en särskild utredare med uppgift att seöver reglerna om det statliga partistödet till de politiska partier somtidigare varit representerade i och lämna förslag till deförändringar i regelverket som utredaren finner behövliga (dir. 1997:73).PropositionenI föregående års budgetproposition höjdes anslaget C 4 Stöd till politiskapartier med till 145,2 miljoner. Regeringen har i 1997 årsekonomiska vårproposition beräknat ramen för utgiftsområdet så att dennaanslagsnivå ligger kvar . Regeringen föreslår därför att anslagetskall vara för åren 1998-2000.MotionernaMotionärerna i motionerna 1997/98:K618 (fp), K601 (v) och K613 (mp) vill attpartistödet skall återgå till den nivå det hade före den senaste höjningen,dvs. att stödet skall reduceras med 30 miljoner jämfört med regeringensförslag. I motion 1997/98:K612 vill Moderata samlingspartiet att partistödetskall minskas till en tredjedel av det nuvarande fr.o.m. år 1998.I motion 1997/98:K618 av m.fl. (fp) yrkas att tillStöd till politiska partier för anvisar 30 miljoner kronormindre än vad regeringen föreslagit eller 115, . Motionärernaanser att den tidigare sänkningen av partistödet var ett viktigt symbolisktbeslut, som gav eftertryck åt behovet av att sanera statsbudgeten och sänkautgifter. De anser inte att tiden ännu är mogen för att återställa partistödettill dess gamla nivå.Även anser i motion 1997/98:K601 att partistödet böråterställas till nivå och således sänkas med (yrkandet delvis). Motionärerna anför att även om de har uppfattningen attpartistödet är av vikt för demokratin måste en höjning betraktas som stötande iett läge då så många andra drabbats av nedskärningar.Miljöpartiet vill i motion 1997/98:K613 (mp) minska anslaget C 4 Stöd tillpolitiska partier med för vart och ett av åren 1998, 1999och 2000 (yrkandena 2 delvis och 3 delvis). Motiveringen till yrkandenaåterfinns i motion 1997/98:Fi219. Enligt denna ser inget hållbartskäl till att de politiska partierna skall få ökade bidrag närstatsförvaltning, myndigheter, landsting, kommuner och en stor del avfolkhushållet tvingas till kraftiga åtstramningar.I motion 1997/98:K612 hemställer förste vice talman m.fl. (m)att beslutar anslå 48,4 miljoner till anslag C 4 Stöd till politiskapartier . Motionärerna anser att partierna måste förmå att hålla sigoberoende gentemot alla särintressen och också vara oberoende av stöd från denoffentliga sektorn. ansträngda ekonomi ställer dessutom krav pååterhållsamhet med de offentliga utgifterna. Detta gäller även stödet till depolitiska partierna. Moderata samlingspartiet har under en följd av år krävtatt partistödet skall minskas och reformeras. Av det skälet avvisadepartiet förslaget att öka partistödet med för år 1997.Motionärerna håller nu fast vid kravet på att stödet bör reduceras och föreslåren minskning av partistödet till en tredjedel av det nuvarande, vilket innebären årlig besparing på 96, för åren 1998, 1999 och 2000.Utskottets bedömningUtskottet anser liksom tidigare att det är av väsentlig betydelse fördemokratin att de politiska partierna har tillräckliga resurser för att bedrivasin opinionsbildande verksamhet. Den höjning av partistödet som vidtogs förraåret innebar i stort sett att stödet återgick till den nivå det hade före debåda senaste sänkningarna. Mot den nu angivna bakgrunden tillstyrker utskottetpropositionens förslag till medelsanvisning till C 4 Stöd till politiskapartier och avstyrker motionerna K618 (fp), K601 (v), delvis, K613 (mp) yrkande2, delvis och K612 (m).Utskottet anser inte att nu bör ta ställning till konkreta anslags-yrkanden för budgetåren 1999 och 2000 och avstyrker därför motion K613 (mp)yrkande 3, delvis.Centrala myndigheterPropositionenRegeringen föreslår att anslaget D 1 Justitiekanslern anvisas . Det innebär en höjning jämfört med föregående budgetår med 460000 kr.Anslaget D 2 Datainspektionen föreslås anvisas , vilketinnebär en höjning jämfört med föregående år med drygt 4 %.Enligt propositionen har på uppdrag avJordbruksdepartementet analyserat resursbehov och kommit tillslutsatsen att ytterligare medel borde anvisas . Den ökademedelstilldelningen skulle bl.a. avse partistöd, förberedelser för nästa val(), ett beslutat nordiskt parlamentariskt råd samt plenum. Bl.a.mot bakgrund av RRV:s analys har regeringen beräknat att anslaget bör höjas med2,i jämförelse med anslagsnivå. Anslaget D 3Sametinget föreslås därför anvisas . Regeringen har också föreslagit att påtilläggsbudget anvisas extra för innevarande budgetår.Riksdagen har godkänt förslaget (yttrande 1997/98:KU5y,betänkande 1997/98:FiU11).Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag till anslag för Justitiekanslern,och för budgetåret 1998.MediefrågorFör utgifterna inom verksamhetsområdet , i vilket ingår anslagentill och , Presstöd, Stöd till radio- ochkassettidningar, Radio- och och och TV,föreslår regeringen anslag om sammanlagt 679,7 miljoner kronor.Presstödsnämnden och huvudsakliga uppgift är att fördela det statliga stödet tilldagspressen. huvudsakliga uppgift är att fördela detstatliga stödet till radio- och kassettidningar. De två nämndernasförvaltningsuppgifter fullgörs av Presstödsnämndens kansli.PropositionenRegeringen föreslår att anvisas till anslaget E 1 . /96 uppkom ett anslagssparandeom . Detta avses enligt propositionen användas för att göra enförstudie om taltidningssystem baserat på öppna standarder och för att göraoffentlig information elektroniskt tillgänglig. Prognosen för indikerarett visst anslagssparande. Den ovannämnda förstudien är genomförd ochredovisas nedan (se s. 34).MotionenI motion 1997/98:K611 av förste vice talman m.fl. (m) hemställsatt beslutar avveckla fr.o.m. ochatt resterande uppgifter, såsom bevakningsuppgifter avseende ännu återståendelån m.m., handläggs av Kammarkollegiet till dess att verksamheten helt haravvecklats (yrkande 3). Bakgrunden till yrkandet är att motionärerna i ettannat yrkande i samma motion föreslår att presstödet avvecklas helt fr.o.m. den1 . Efter en avveckling av presstödet kommer intelängre att ha någon uppgift att fylla, konstaterar motionärerna.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning förPresstödsnämnden och 1998.I det följande uttalar utskottet att det statliga presstödet är en nödvändigdel i en mediepolitik som syftar till att upprätthålla mångfalden inomdagspressen. För att fördela presstödet till presstödsberättigade tidningarbehövs . Motion K611 (m) yrkande 3 avstyrks.Presstöd (anslaget)PropositionenRegeringen föreslår att anvisas till anslaget E 2 Presstöd förår 1998. beräknas ingen förändring av anslaget.Beräkningarna utgår från ett oförändrat antal stödberättigade tidningar. Enneddragning av ramen för anslaget med fr.o.m. år 1998beräknades ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:150, FiU 20).Underutnyttjandet av anslaget är bl.a. en följd av att många stödberättigadetidningars upplagor minskar. Som en konsekvens av detta minskar utbetalningenav driftsstöd, eftersom stödet baseras på upplagenivån. Regeringen har iförslaget till tilläggsbudget föreslagit att ett tillfälligtdriftsstöd införs inom ramen för ett oförändrat anslag.Riksdagen har godkänt riktlinjerna för det tillfälligadriftsstödet (yttrande 1997/98:KU5y, betänkande 1997/98:FiU11).MotionernaI motion 1997/98:K310 begär m.fl. (c) ett tillkännagivandetill regeringen om att ett statligt presstöd är en nödvändig del i enmediepolitik som skall upprätthålla mångfalden när det gäller dagstidningar ochdärmed i opinionsbildning och nyhetsförmedling inom Sverige.I motion K611 (m) hemställs att anslår till anslagetE 2 Presstöd , dvs. 300 miljoner mindre än regeringens förslag (yrkande2). Motionärerna vill vidare att presstödet avvecklas helt fr.o.m. budgetåret1999 (yrkande 1). Enligt motionärerna visar gjorda erfarenheter attpresstödspengarna till stor del har använts för att täcka tidningarnas löpandeutgifter. Stödet har alltså inte använts till nödvändigarationaliseringsåtgärder. Dessutom har ett stort antal tidningar lagts nerunder årens lopp, trots att presstöd har utgått. Mot denna bakgrund framstårenligt motionärerna behovet av en reformering och avveckling av presstödet somuppenbart. Presstödet bör därför avvecklas i två etapper genom att anslagetskärs ned med 300 miljoner och resterande belopp lyfts ur budgeten för1999. Därmed kan också avvecklas fr.o.m. (se yrkande härom ovan under avsnittet E 1).I motion 1997/98:Kr302 hemställer m.fl. (fp) att anslaget E 2Presstöd minskas med för (yrkande 3).Folkpartiet anser att det nu är dags att inleda avvecklingen av stödet tillpressen. Som allt branschstöd verkar presstödet snedvridande, anförmotionärerna. Tidningarna har en tendens att anpassa sig till presstödetsregler. Andratidningar som skulle tvingas till nytänkande och förnyelse kanibland överleva tack vare presstödet. Förstatidningar missgynnas, och det kaninte vara statsmaktens uppgift att i en situation då hela tidningsbranschenstår inför svåra utmaningar försvåra för de mest livskraftiga tidningarna.Motionärerna påpekar att för vissa tidningar kan ett borttagande avreklamskatten kompensera minskningen av presstödet.I motion 1997/98:K603 föreslår () att anslaget E 2Presstöd minskas med för åren 1998 (yrkande 2), 1999 och2000 (yrkande 1).I motion 1997/98:K605 vill () göra en omfördelning frånanslaget E 2 Presstöd till anslaget E 3 Stöd till radio- och kassettidningarmed . Syfte med åtgärden är enligt motionären att stärkamöjligheten till mångfald bland taltidningarna, eftersom också synskadade böromfattas av den strävan efter mångfald som ligger bakom regeringens förslagtill införande av ett tillfälligt driftsstöd för dagstidningar.Utskottets bedömningUtskottet delar uppfattningen i motion K310 (c) att ett statligt presstöd är ennödvändig del i en mediepolitik som syftar till att upprätthålla mångfaldeninom dagspressen och tillstyrker följaktligen regeringens förslag tillmedelsanvisning till anslaget E 2 Presstöd samt avstyrker förslagen imotionerna K611 (m) yrkande 2, Kr302 (fp) yrkande 3, K603 (kd) yrkande 2 ochK605 (kd), vari föreslås att anslagen minskas i förhållande till regeringensförslag. Vad utskottet anfört om värdet av ett statligt presstöd tillgodosersyftet med motion K310 (c), som alltså avstyrks.Med samma motivering avstyrker utskottet yrkande 1 i motion K611 (m), varibegärs att presstödet avvecklas helt fr.o.m. budgetåret 1999.Utskottet anser att inte nu bör ta ställning till konkreta yrkandensom gäller anslagen och avstyrker därför motion K603 (kd)yrkande 1.Ändringar av presstödsförordningenI flera motioner läggs fram förslag som syftar till ändringar av bestämmelser ipresstödsförordningen (1990:524, omtryckt 1996:1607).DagstidningsbegreppetBakgrundPresstöd ges endast till dagstidningar. I 1 kap. 6 § presstödsförordningendefinieras vad som i förordningens mening skall anses vara en dagstidning ochdärmed berättigad till stöd. Av definitionen framgår att med dagstidning inteavses en tidning som normalt kommer ut med ett eller två nummer ochvars redaktionella innehåll till övervägande del är inriktat på avgränsadeintresseområden eller delar av samhället såsom näringsliv och affärsverksamhet,konsumentpolitik, miljöfrågor, idrott, friluftsliv eller frågor med anknytningtill kyrkoliv och religion. Vidare är dagstidningar enligt förordningenindelade i kategorierna högfrekvent (sex till sju nummer ),medelfrekvent (tre till fem nummer ) och lågfrekvent (ett till tvånummer ). I förordningen ges också särskilda regler beträffandedagstidningar som definieras som storstadstidningar respektive anses hariksspridning.MotionernaI motion 1997/98:K608 hemställer Skånberg och (bådakd) att även politiskt obundna, kristna fådagarstidningar, som ochSändaren, skall ges presstöd (yrkande 1). Enligt motionärerna är det orimligtatt göra skillnad mellan kristna tidningar som är politiskt obundna och sådanasom är knutna till ett visst politiskt parti. Däremot är det angeläget att slåvakt om såväl den politiska, religiösa som ideologiska mångfalden.I motion 1997/98:K614 begär och (båda kd) enöversyn av kategoriindelningen av riksspridda dagstidningar i syfte att uppnåen större rättvisa i bidragsgivningen till dessa. Motionärerna anser att dennuvarande kategoriindelningen medför ett relativt sett mycket stort stöd tillde högfrekventa storstadstidningarna. De vill införa två nya kategorier medbeteckningarna medelfrekvent rikstidning och lågfrekvent rikstidning i syfteatt öka stödet till tidningar som har god spridning i hela landet, men som inteär högfrekventa, t.ex. tidningen riksdagsbehandlingI samband med behandlingen av kulturpropositionens förslag till förändringar avdagstidningsbegreppet (prop. 1996/97:3) avstyrkte konstitutionsutskottetmotioner med samma syfte som den nu aktuella motion K608 (kd) yrkande 1 (bet.1996/97:KU1). Utskottet hade inga invändningar mot propositionens förslag attlågfrekventa tidningar, vilkas innehåll till övervägande del riktar sig motavgränsade intresseområden eller delar av samhället, inte skall räknas somdagstidningar. Utskottet konstaterade dels att endast ett fåtal tidningarskulle komma att drabbas av regeländringen, dels att dessa genom att breddasitt innehåll har en möjlighet att åter kvalificera sig för presstöd efterprövning i Presstödsnämnden.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin inställning beträffande dagstidningsbegreppet ochavstyrker motion K608 (kd) yrkande 1. Utskottet ser heller inget skäl att nugöra en översyn av kategoriindelningen av riksspridda dagstidningar ochavstyrker därför även motion K614 (kd).DriftsstödetMotionernaEn förutsättning för allmänt driftsstöd till en en- eller tvådagarstidning ärbland annat att tidningen har en abonnerad upplaga på minst 2 000 exemplar(presstödsförordningen 2 kap. 1 § 1 och 3 § 1).I motion 1997/98:K610 vill och (båda c) attbetalda försålda lösnummer skall få räknas in i kvalifikationsupplagan förendagarstidningar (yrkande 2). Motionärerna vill också att Presstödsnämndenefter särskild ansökan skall pröva möjligheterna att i marknadsföringssyfte geut extra provexemplar av endagarstidningar (yrkande 1). Att sprida den egnatidningen till nya grupper är det bästa sättet att öka upplagan, ansermotionärerna.I motion 1997/98:K606 begär och (båda s) attpresstödsförordningen kompletteras så att presstöd kan ges även till tidningarmed en utgivningstäthet av . Motionärerna gör gällande attpresstöd kan ges till tidningar som utkommer 1, 3, 4, 5, 6 eller pervecka men inte till tidningar som har per vecka.Tidigare riksdagsbehandlingI samband med behandlingen av förslagen till nya presstödsregler ikulturpropositionen avstyrkte utskottet en motion (c) om ändradkvalifikationsgräns med hänvisning till att en förutsättning för att en tidningskall kunna få driftsstöd är att den har en abonnerad upplaga på minst 2 000exemplar och att denna regel gäller för såväl hög- och medelfrekventa somlågfrekventa dagstidningar (bet. 1996/97:KU1 s. 33). Utskottet påpekade attsyftet med att införa begränsningen var att förhindra att nya tidningarstartades i spekulationssyfte med anledning av bidragsmöjligheterna ochhänvisade till förarbetena, proposition 1971:27 och betänkande KU 1971:31.Ett motionsyrkande om möjligheter att utreda provexemplar avstyrktessamtidigt med hänvisning till att en förutsättning enligt presstödsförordningenför att en lågfrekvent dagstidning skall vara berättigad till allmäntdriftsstöd är att dess totala upplaga till övervägande del är abonnerad. kunde denna bestämmelse begränsa möjligheterna att dela utprovexemplar. Utskottet påpekade att det i övrigt inte fanns några särskildabestämmelser om provexemplar i förordningen.Utskottets bedömningSom ovan nämnts är en av förutsättningarna för att en- och tvådagarstidningarskall få allmänt driftsstöd att tidningen har en abonnerad upplaga på minst 2000 exemplar. Om upplagan sjunker under denna kvalifikationsgräns mistertidningen en avsevärd del av sitt stöd enligt avtrappningsreglerna ipresstödsförordningen.Utskottet vill inte tillstyrka att försålda lösnummer skall få inräknas ikvalifikationsgränsen för endagarstidningar såsom föreslås i motion K610 (c),men utskottet anser det angeläget att presstödsreglerna utformas så attmångfalden inom dagspressen kan upprätthållas. Regeringen bör därföruppmärksamma de tröskeleffekter som kan drabba tidningar, vars upplagor sjunkerunder kvalifikationsgränsen och om så erfordras föreslå åtgärder isyfte att komma till rätta med de problem som kan uppkomma i samband medsviktande upplagor för de tidningar som ligger nära denna gräns. Vad utskottethär anfört med anledning av motion K610 (c) yrkande 2 bör som sinmening ge regeringen till känna.Det är enligt utskottets mening angeläget att mångfalden i dagspressenupprätthålls. Kännedomen om tidningarnas innehåll måste kunna stärkas för attspridningen skall kunna öka. Detta förutsätter bl.a. marknadsföring genomgratisutdelning. Presstödsförordningen ger tidningar med fler utgivningsdagaroch högre upplagor goda möjligheter till sådan marknadsföring.Endagstidningarna har naturligtvis samma behov. Det bör därför i ett lämpligtsammanhang övervägas vilka förutsättningar som finns att ge lokalt ochregionalt spridda lågfrekventa tidningar ytterligare möjligheter attmarknadsföras genom gratisutdelning. Vad utskottet här anfört med anledning avmotion K610 (c) yrkande 1 bör som sin mening ge regeringen tillkänna.I presstödsförordningen definieras en lågfrekvent dagstidning som endagstidning som normalt utkommer med ett eller två nummer (1 kap. 6§). En lågfrekvent dagstidning som kommer ut får allmäntdriftsstöd med de belopp som anges i 2 kap. 5 § förordningen. Motion K606 (s),i vilken begärs att presstöd skall kunna ges till tidningar med enutgivningstäthet av , är således tillgodosedd och avstyrksdärför.Begränsat driftsstödBakgrundEnligt 2 kap. 7 § presstödsförordningen kan begränsat driftsstöd lämnas för endagstidning, vars utgivningsort är , , ellerLaholms kommuner, om tidningen uppfyller samtliga förutsättningar för allmäntdriftsstöd utom den om högsta täckningsgrad.Begränsat driftsstöd kan vidare lämnas enligt 2 kap. 8 § för en dagstidningvars utgivningsort är , , eller kommun, omtidningen uppfyller samtliga förutsättningar för allmänt driftsstöd utom den omhögsta täckningsgrad och om tidningen, trots att den till övervägande delen ärpå svenska, har ett redaktionellt innehåll som till är skrivet påfinska.Storleken på begränsat driftsstöd enligt 7 och 8 §§ bestäms avPresstödsnämnden efter vad som i det enskilda fallet är skäligt. Stödet fårdock inte överstiga 1 688 000 kr.MotionenI motion K610 (c) begärs förändringar i presstödsförordningen så att det klartframgår , samt , som uppbärdriftsstöd och väl fyller kriterierna, skall omfattas av samma regler somgäller för motsvarande tidningar med allmänt driftsstöd (yrkande 4). Enligtmotionärerna medför dagens specialregel stor olägenhet för dessa tre tidningar,såväl vad gäller den administrativa belastningen att tvingas sökadriftsstödet som beträffande den osäkerhet som skapas i och med denna ordning.Utskottets bedömningBegränsat driftsstöd och driftsstöd i särskilt fall utgår till tidningar påGotland, , i och . Regelverket innebär att stödet utgår omtidningen behöver stödet för att utgivningen skall kunna upprätthållas.Sedan detta stöd infördes har de ekonomiska förutsättningarna förtidningsutgivning förändrats. Huruvida skäl fortfarande föreligger för att, somnu, särskilt pröva om ovan nämnda tidningar behöver stödet för att utgivningenskall kunna upprätthållas eller om det, såsom motionärerna föreslår, skallkunna utgå med samma belopp som för lokala och regionala lågfrekventa tidningarbör också kunna prövas i ett lämpligt framtida sammanhang. Vad utskottet häranfört med anledning av motion K610 (c) yrkande 4 bör som sin meningge regeringen till känna.Driftsstöd till elektroniskt distribuerade tidningarBakgrundGenom ett initiativ av utskottet fick möjlighetatt jämka stödet till elektroniska dagstidningar, s.k. IT-tidningar. Eftersomelektroniska tidningar kan distribueras till avsevärt lägre kostnader äntidningar som trycks på papper fanns det enligt utskottets mening risk för attdet skulle komma att utgå ett oskäligt högt driftsstöd till en elektronisktidning som bedömts vara en dagstidning (bet. 1996/97:KU1 s. 30).Enligt 2 kap. 11 a § presstödsförordningen får sålunda distributionsstöd förelektroniskt distribuerade dagstidningar jämkas om det är skäligt med hänsyntill kostnaderna för produktion och distribution.MotionernaI motion 1997/98:K613 (mp) begärs en utredning av om elektroniska medier skallfå presstöd (yrkande 1). Elektroniska dagstidningar kan distribueras tillavsevärt lägre kostnader än tidningar som trycks på papper, anför Miljöpartiet.Något underlag för att bedöma hur stora dessa kostnader är står inte till budsnu. Frågan om förslag till ekonomiskt stöd av elektroniska medier bör därförutredas och i avvaktan på ett sådant underlag bör enligt Miljöpartietmöjligheterna att få presstöd nu begränsas till papperstidningar. Ettmotsvarande yrkande framförs också i motion 1997/98:Kr270 av . (mp), yrkande 70.Utskottets bedömningBestämmelsen i 2 kap. 11 a § presstödsförordningen om jämkning av stöd tillelektroniska tidningar trädde i kraft så sent som . Enligtpropositionen har inga ansökningar om stöd till elektroniskt dis-tr-ibuerade tidningar lämnats till . Utskottet ser inget skäl attredan nu utreda frågan om presstöd till elektroniska medier och avstyrkerdärför motionerna K613 (mp) yrkande 1 och Kr270 (mp) yrkande 70.DistributionsstödMotionenEtt av villkoren för distributionsstöd är enligt 4 kap. 5 § 2presstödsförordningen att de samdistribuerade tidningarna normalt utkommer medminst två nummer per vecka.I motion K610 (c) begärs att reglerna i presstödsförordningen ändras, så attendagarstidningar kan ingå i samdistribution enligt likaprisprincipen på sammavillkor som gäller för övrig dagspress (yrkande 3). Den enda del av svenskdagspress som är undantagen från rättigheten att ingå i samdistribution enligtlikaprisprincipen är endagarstidningarna, anför motionärerna. Enligtmotionärerna innebär regleringen en orimlig diskriminering som saknar sakliggrund.Tidigare riksdagsbehandlingVid riksdagsbehandlingen av kulturpropositionen, som bl.a. innehöll nyapresstödsregler, väcktes en motion om distributionsstöd till endagarstidningar.Konstitutionsutskottet avstyrkte motionen och anförde (bet. 1996/97:KU1 s. 35).Enligt utskottets mening är behovet av en väl fungerande distribution avdagstidningar stort. Grunden för en samordnad distribution av tidningar är attden är kostnadseffektiv och ger dagspressen möjlighet att nå prenumeranter påsamma villkor. Samdistributionsfrågan har vid flera olika tillfällen underårens lopp varit föremål för diskussioner och utredning. Svårigheterna attorganisera en samdistribution som kan omfatta alla dagstidningar som önskardelta, dvs. även endagarstidningar och andra tidningar som faller utanförstödsystemet, är väl kända. har det inte varit möjligt att finna enordning som tillfredsställer alla intressen.Ett problem är att ett distributionsföretag kan få en monopolliknandeställning, som kan missbrukas på det sättet att tidningsföretag utanförstödsystemet vägras deltagande i samdistributionen.