bet · GL01FiU1 · 1997-11-06 00:00:00 — Som jordbruksutskottetframhåller i sitt yttrande är detta stöd obligatoriskt och helt finansieratfrån EG-budgeten.Liksom Moderata samlingspartiet och vill Folkpartietavveckla sådana arbetsmarknadspolitiska åtgärder som generationsväxling,resursarbete, tillfällig avgångsersättning samt offentligt tillfälligt arbete.Folkpartiet tillgodoräknar sig en besparing på för dettaförslag men bortser liksom de båda övriga partierna från att besparingseffektentorde bli mycket liten eftersom de personer som berörs av åtgärderna ärberättigade till a-kasseersättning vid en eventuell avveckling.Folkpartiet tillgodoräknar sig också en årlig besparing på 2,0 miljarderkronor med hänvisning till att partiet avvisar vad man kallar snabbstängningenav . Förutom att utskottet inte delar motionärernas uppfattning attdet handlar om en snabb avstängning eftersom det har förflutit sedanfolkomröstningen, ifrågasätter utskottet det belopp på sommotionärerna tillgodoräknar sig i sitt budgetalternativ. Hur denna besparingframkommer anges ej, än mindre vilket anslag som berörs.Föga trovärdigt framstår också förslag att finansieradatorinvesteringar nödvändiga inför milleniumskiftet med engångsinkomster.Såvitt utskottet förstår förutsätter partiet, utan egentlig grund, attregeringen i sitt budgetförslag har satt av medel för sådana investeringarmotsvarande , investeringar som anser börfinansieras med inkomster från försäljningen av statliga företag. Den konkretainnebörden av förslaget är emellertid att dessa engångsvisaförsäljningsinkomster i det folkpartistiska budgetalternativet kommer tillanvändning för att finansiera varaktiga skattesänkningar.De av utskottet här kommenterade och ifrågasatta förslagen är avsedda attbidra med ungefär tre fjärdedelar av finansieringen av förslagtill varaktiga skattesänkningar. Utskottet ser inte Folkpartietsbudgetalternativ som ett realistiskt budgetförslag för närmast efterföljandeår, snarare som ett uttalande om en politisk viljeinriktning för framtiden. Medhänsyn härtill kan utskottet inte biträda förslaget.Vänsterpartiet godtar med sitt budgetalternativ inte det utgiftstak somriksdagen lagt fast . Som utskottet redan har berörtifrågasätter partiet också målet om ett långsiktigt överskott i de offentligafinanserna. Partiet vill dessutom öka budgetutrymmet föratt kunna föra en expansiv finanspolitik. vill man genomföra engenomgripande omläggning av beskattningen, en omläggning som beskrivs som enskatteväxling inom ett i princip oförändrat samlat skatteuttag, men varseffekter under efterföljande år leder till ett successivt ökat uttag av skatt itakt med att förändringarna får fullt genomslag. Därtill kommer att några av deförslag som innefattas i denna skatteväxling inte är förenliga med de principersom lades fast i samband med inkomstskattereformen . ser det finns det en risk att med politikskulle anträda vägen bakåt mot ökade utgifter som kräver högre skatteroch/eller växande budgetunderskott. Konsekvenserna av en sådan politik har vigenomlevt under 1990-talets början.Utskottet kan med hänsyn härtill inte tillstyrka förslag tillinriktning av budgetpolitiken.Det budgetalternativ som de gröna redovisar innefattar förslagtill en långtgående skatteväxling där sänkt skatt på arbete ersätts av höjdskatt på energi och miljörelaterade utsläpp. Skatteväxlingen skall genomförassuccessivt och uppgå till . En bärande tankebakom budgetalternativet är också att en arbetstidsförkortning skallgenomföras, vilket på förutsätts kunna leda till attbelastningen på arbetsmarknadspolitiken minskar. Dessutom ingår i förslaget ettnytt, enhetligt ersättningssystem inom sjuk-, föräldra- ocharbetslöshetsförsäkringen, vilket bygger på ett system med s.k. brutet tak.Enligt finansutskottets mening kan skatter användas som ett ekonomisktstyrmedel för att begränsa olika slag av negativ miljöpåverkan. Ibudgetpropositionen säger regeringen också att det är önskvärt med en ökadmiljörelatering av skattesystemet. I vilken takt de miljörelaterade skatternakan öka beror emellertid på utvecklingen i vår omvärld. måste ta hänsyntill de konkurrensvillkor som gäller för små öppna ekonomier. i dettaperspektiv framstår en skatteväxling av den omfattning som degröna föreslår som alltför långtgående. Utskottet vill också sätta i fråga detförslag till arbetstidsförkortning som de gröna för fram och degynnsamma effekter detta uppges ha på sysselsättning och behovet avarbetsmarknadspolitiska insatser. I vetenskapliga studier som gjorts på dettaområde finns inget stöd för att arbetstidsförkortningen skall få de effektersom motionärerna uppger.Finansutskottet kan med hänsyn härtill inte ställa sig bakom degrönas budgetalternativ.Kristdemokraternas budgetalternativ överensstämmer i vissa avseenden medModerata samlingspartiets och . Gemensamt är att den offentligasektorns storlek skall begränsas genom minskade skatter och utgifter, och attdenna eftersträvade neddragning i stor utsträckning uppnås, inte genomregelrätta besparingar och effektiviseringar utan genom att hushåll och företagsjälva förväntas bidra till finansieringen genom beteendeförändringar. En annanpraktiserad metod är att lyfta ut verksamheter ur statsbudgeten för att istället låta dem finansieras vid sidan av den, vilket innebär att flera av deutlovade skattesänkningarna kommer att ätas upp av ökadeobligatoriska avgifter.Så t.ex. föreslår även att statens bidrag till a-kassornaskall begränsas mycket kraftigt som det förutsätts att medlemmarnasegenavgifter till kassorna skall kunna höjas i motsvarande utsträckning.Kristdemokraterna anser för egen del att egenfinansieringen avarbetslöshetsförsäkringen skall motsvara och framhåller att den enskildekommer att kompenseras för denna avgiftshöjning genom ett av partiet framförtförslag om sänkt egenavgift i sjukförsäkringen. Av motionen framgår inte hur a-kasseförslaget skall kunna omsättas i praktisk tillämpning redan vid 1998 årsingång, och utskottet kan för egen del inte finna att något sådant är möjligt.Däremot är det räknat från samma tidpunkt fullt möjligt att sänka egen-avgifteni sjukförsäkringen på det sätt föreslagit. I detkristdemokratiska budgetalternativet skall alltså en distinkt formuleradskattesänkning åtminstone delvis finansieras med en ejgenomförbar besparing.Liksom Moderata samlingspartiet föreslår också attkostnaderna för trafikolycksfall inte längre skall finansieras översjukförsäkringen utan via den obligatoriska trafikförsäkringen vid sidan avstatsbudgeten. Bilisterna skall kompenseras för merparten av premieökningengenom sänkt fordonsskatt. I det kristdemokratiska budgetalternativet är ocksådetta förslag tänkt att kunna genomföras utan några egentligaförberedelser, och även i detta fall ställs alltså en osäker besparing mot endistinkt formulerad skattesänkning.Dessutom förespråkar i sitt budgetalternativ kraftigtminskade utgifter för arbetslösheten med en allmän hänvisning till att man harlagt förslag som man själv bedömer som kraftigt tillväxt- ochföretagsbefrämjande.Regeländringar som syftar till att öka utgifter och minska skatter är alltsåtämligen väl specificerade i det kristdemokratiska budgetalternativet medanregeländringar avsedda att minska utgifter eller öka inkomster är mer otydliga.Utskottet vill också starkt ifrågasätta den i motionen uppgivna effekten aven föreslagen satsning på skärpt skattekontroll, där en ökad satsning med 200miljoner kronor förutsätts ge omedelbar utdelning med . Huren satsning av denna omfattning kan ge så riklig utdelning framgårinte av motionen, ej heller varför motionärerna valt att begränsa sin satsningtill om utbytet nu är så gott.Med det anförda avstyrker utskottet förslag tillinriktning av budgetpolitiken.Sammanfattningsvis anser utskottet sålunda att de förslag till alternativinriktning av budgetpolitiken som oppositionspartierna för fram inte kan läggastill grund för beslut i frågan. Moderata samlingspartiet,och föreslår visserligen lösningar som innebäratt utgifterna ligger under de tidigare fastställda utgiftstaken för 1998-2000,men dessa partiers förslag är antingen fördelningspolitiskt inte godtagbaraeller bygger på en finansiering som är så osäker att stabiliteten istatsfinanserna åter kan hotas. de grönas förslag ryms också underdet fastställda utgiftstaket men vilar på en alltför långt driven skatteväxlingoch arbetstidsförkortning. förslag håller sig inte inomfastställda utgiftstak.Centerpartiets budgetalternativ överensstämmer i allt väsentligt medregeringens i och med att det utgår från samma utgiftstak, samma ramnivå förvart och ett av de 27 utgiftsområdena samt samma samlade nivå på de beräknadeinkomsterna. Inom oförändrad inkomstram för partiet fram förslag om ändraderegler för fastighetstaxering, avvecklad särskild löneskatt på vinst-andelsstiftelser samt en ny kväveoxidskatt. Till dessa förslag återkommerutskottet längre fram i betänkandet i avsnittet Beräkning av statsbudgetensinkomster för 1998.Regeringen har i sitt konsolideringsprogram kombinerat besparingar ochskattehöjningar på ett sådant sätt att åtgärderna sammantagna fått en enligtutskottets mening rimlig fördelningsprofil. Utan denna kombination avskattehöjningar och besparingar hade saneringen av statsfinanserna ensidigtkommit att drabba de sämst ställda i samhället. Ansträngningarna att komma tillrätta med de stora budgetunderskotten hade då inte vunnit den respekt och fåttden breda uppslutning som krävts för att driva arbetet vidare i den takt som nuskett. Saneringsarbetet har också påskyndats av att man snabbt kunde besluta omskattehöjningar, och att dessa förändringar i allmänhet också fått snabbtgenomslag. Vid utformningen av besparingarna har regeringen dessutom imöjligaste mån undantagit välfärdens kärna - vård, omsorg och utbildning.Med sitt nu framlagda budgetförslag fullföljer regeringen denna politik.Saneringsarbetet har varit framgångsrikt och återhämtningen av de offentligafinanserna går något snabbare än man tidigare räknat med. De överskott somdärvid frigörs bör enligt regeringen inte användas för skattelättnader åthöginkomsttagare utan för att värna sysselsättning och rättvisa. Det görregeringen genom sin satsning på skola, vård och omsorg. Det kommer också tilluttryck i resurstillskotten till utbildning, nationellt investeringsprogram,stärkt arbetsmarknadspolitik och förkortad sjuklöneperiod. Regeringen vill medsitt budgetförslag också stödja de grupper som drabbats särskilt hårt undersenare år, nämligen barnfamiljer samt pensionärer med små marginaler.Finansutskottet anser att den av regeringen föreslagna uppläggningen gerbudgetpolitiken en riktig inriktning. Liksom regeringen anser utskottet att desatsningar som framöver blir möjliga i första hand bör inriktas på att stärkasysselsättning, vård, omsorg och utbildning samt de sämst ställda i samhället.Regeringens förslag är även i övrigt väl avvägda och bör, enligt utskottetsmening, därför utgöra grund för budgetpolitiken under såväl 1998 som de bådadärpå följande åren.I närmast efterföljande avsnitt återkommer utskottet till de formella förslagtill beslut som detta ställningstagande föranleder i fråga om utgiftstak,fördelning av utgifter på utgiftsområden, beräkning av statsbudgetens inkomsterm.m.Utgiftstak för staten och den offentliga sektornFinansutskottet har i föregående avsnitt ställt sig bakom regeringens förslagtill inriktning av budgetpolitiken. Utskottet har därvid inte funnit anledningatt ompröva det utgiftstak för staten som har lagt fast föråren 1998-2000. Bakom detta beslut står Socialdemokraterna och iriksdagen. Det statliga utgiftstaket omfattar utgifterna på statsbudgetenexklusive statsskuldsräntor samt utgifterna för socialförsäkringssektorn vidsidan av statsbudgeten och en budgeteringsmarginal.Av den redogörelsen framgår att övriga partier förordar andra nivåerför utgiftstaket. Endast (mot. Fi212 yrkande 2) ochKristdemokraterna (mot. Fi215 yrkande 14) framför emellertid formellt förslagom att sådana nivåjusteringar skall göras. De olika partiernas förslag framgårav efterföljande sammanställning.Tabell 24. Förslag till nytt utgiftstak för staten inklusive socialförsäkrings-sektornBelopp i miljarder kronor-----------------------------------------------------| || || |-----------------------------------------------------|År || Av ||Oppositionspartiernas förslag till || ||||alternativa nivåer |-----------------------------------------------------| ||tidigare|| || || || || || ||fast- ||Moderata||||Vänster-||Miljö-||Kristdemo-|| ||ställt ||samlings-||liberalerna||partiet||partiet||kraterna|| ||utgifts-||partiet|| || ||de || || ||tak || || || ||gröna|| |-----------------------------------------------------| || || || || || || |-----------------------------------------------------|1998||720,0 || - || - ||+1,8 ||±0,0 || -|| || ||39,0 || 29,0 || || ||26,0|-----------------------------------------------------|1999||735,0 || - || - ||+10,0 || - || -|| || ||58,8 || 30,0 || ||3,0 ||27,0|-----------------------------------------------------|2000||744,0 || - || - ||+20,0 || - || -|| || ||73,3 || 29,0 || ||16,0 ||28,0|-----------------------------------------------------Anm. Moderata samlingspartiet, de gröna och yrkarinte på någon ändring av utgiftstaket. Angivna värden hänför sig tillpartiernas tabellsammanställningar.Om man till utgiftstaket för staten lägger en beräkning av de samlade kommunalautgifterna exklusive interna transaktioner mellan stat och kommun får man framutgiftstaket för den offentliga sektorn. Nivån på detta utgiftstak är såledesen funktion av det utgiftstak som gäller för staten.Regeringen föreslår i budgetpropositionen (avsnitt 4.5.2) att skallgodkänna en i propositionen redovisad beräkning av de offentliga utgifterna föråren 1998-2000 (yrkande 3). Beräkningen framgår av efterföljande tabell.Tabell 25. Regeringens förslag till beräkning av utgiftstak för den offentligasektornBelopp i miljarder kronor---------------------------------------------------| |1998 |1999 |2000|---------------------------------------------------| | | | |---------------------------------------------------|Staten inklusive | 720 | 735 | 744||socialförsäkringssektorn | | | |---------------------------------------------------|Den kommunala sektorn | 452 | 470 | 487|---------------------------------------------------|Interna transaktioner |-143 |-152 |-154|---------------------------------------------------|Summa offentlig sektor |1 029 |1 053 |1 077|---------------------------------------------------| | | | |---------------------------------------------------Moderata samlingspartiet föreslår i motion Fi206 att i stället skallgodkänna detta partis beräkning av de offentliga utgifterna (yrkande 3). Avmotionen går emellertid inte att entydigt utläsa vilka nivåer som förordas.Vänsterpartiet begär i motion Fi220 att skall godkännaVänsterpartiets beräkning (yrkande 3). Ej heller detta parti redovisaremellertid i motionen någon samlad beräkning av de offentliga utgifterna.Miljöpartiet de gröna föreslår i motion Fi219 att godkännerMiljöpartiets beräkning av de offentliga utgifterna (yrkande 18). I yrkandethänvisar emellertid motionärerna till en tabell, i vilken partiets förslag tillutgiftstak för staten redovisas.Kristdemokraterna föreslår i motion Fi215 att skall godkänna denkristdemokratiska beräkningen av de offentliga utgifterna (yrkande 4). Av entabell i motionen framgår att partiet beräknar de offentliga utgifterna till1 005, 1 028 respektive under treårsperioden 1998-2000.Med hänvisning till vad utskottet tidigare framhållit tillstyrker utskottetregeringens förslag till beräkning av de offentliga utgifterna (yrkande 3) samtavstyrker de förslag till alternativ beräkning av de offentliga utgifterna ochutgiftstak för staten som framförs i motionerna Fi206 (m) yrkande 3, Fi212 (fp)yrkande 2, Fi220 (v) yrkande 3, Fi219 (mp) yrkande 18 och Fi215 (kd) yrkandena4 och 14.Fördelning av utgifter på utgiftsområden 1998I budgetpropositionen föreslår regeringen att statsbudgetens utgifter för 1998skall fördelas på utgiftsområden på det sätt som framgår av efterföljandetabell (yrkande 4).Centerpartiet markerar sin uppslutning bakom förslaget genom att i motionFi218 yrka bifall till propositionens förslag till utgiftsfördelning (yrkande 2).Övriga partier avvisar däremot regeringsförslaget och förordar i stället sinarespektive förslag till utgiftsfördelning. Sådana alternativa förslag tillutgiftsfördelning framförs av- Moderata samlingspartiet i motion Fi206 (yrkande 4),- liberalerna i motion Fi212 (yrkande 3),- i motion Fi220 (yrkande 4),- de gröna i motion Fi219 (yrkande 19) samt av- i motion Fi215 (yrkande 2).Alla berörda utskott har yttrat sig över förslaget till utgiftsramar för 1998och därvid avstyrkt de motioner som går emot regeringens förslag. Fackutskottenbiträder också samfällt regeringens förslag till fördelning av utgifterna påutgiftsområden.Till yttrandena har oppositionspartierna fogat avvikande meningar medalternativa förslag till ramnivåer. Dessa alternativa förslag överensstämmerutom på någon punkt med vad respektive parti fört fram i sina motioner om denekonomiska politiken.Efterföljande tabell återger regeringens samt oppositionspartiernasmotionsvis framförda förslag.Tabell 26. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsramarför 1998Belopp i miljoner kronorEn konsekvens av utskottets tidigare ställningstagande till de olikabudgetalternativen är att utskottet även biträder regeringens förslag tillfördelning av utgifter på utgiftsområden. Utskottet tillstyrker således yrkande4 i propositionen. Eftersom i sin motion ger detta förslag sittfulla stöd tillstyrker utskottet även det med anledning härav framförda yrkande2 i motion Fi218 (c).Övriga motionsyrkanden som är aktuella i detta sammanhang avstyrks. Detgäller Fi206 (m) yrkande 4, Fi212 (fp) yrkande 3, Fi220 (v) yrkande 4, Fi219(mp) yrkande 19 och Fi215 (kd) yrkande 2.Beräkning av statsbudgetens inkomster för 1998Regeringen föreslår i budgetpropositionen att skall godkänna denberäkning av statsbudgetens inkomster för som återges i bilaga1 till propositionen, dvs. den bilaga där budgetens samtliga anslag ochinkomsttitlar specificeras (yrkande 6).Moderata samlingspartiet begär i motion Fi206 att i stället skallgodkänna den inkomstberäkning som återfinns i partiets motion (yrkande 6).Centerpartiet, som i övrigt helt står bakom regeringens budgetförslag,föreslår tre skatteändringar som är avsedda att genomföras inom sammainkomstram som regeringen föreslår . Sålunda föreslår partiet att en nykväveoxidskatt införs, vilket ger ökade intäkter som skall motsvara dels enoförändrad fastighetsbeskattning på så sätt att formerna för värdering av bl.a.strandnära tomter jämkas, dels ett slopande av den särskilda löneskatten påvinstandelar.Folkpartiet förespråkar i motion Fi212 sitt förslag till inkomstberäkning(yrkande 5).Vänsterpartiet anser i motion Fi220 att partiets förslag tillinkomstberäkning skall antas (yrkande 5).Miljöpartiet de gröna föreslår att skall godkänna deninkomstberäkning som finns i motion Fi219 (yrkande 21).Kristdemokraterna begär i motionerna Fi215 och Sk327 att den inkomstberäkningsom ligger till grund för det kristdemokratiska budgetalternativet skallgodkännas av (yrkandena 5 respektive 35).När partierna beskriver sina inkomstförslag använder de sig av delvis olikaredovisningsprinciper, vilket kan få till följd att två partier anger effektenav ett och samma förslag med skilda belopp. Dessutom redovisar partierna blandstatsbudgeteffekterna också sådana skatteförslag som endast påverkarkommunernas finanser. Det görs för att man skall få en fullständig bild avderas budgetalternativ. Till saken hör också att effekten av sådanaskatteförslag ofta balanseras på statsbudgetens utgiftssida av ändradestatsbidrag till kommunerna.När skall ta ställning till regeringens och oppositionspartiernasförslag till beräkning av statsbudgetens inkomster för närmast efterföljandebudgetår är det emellertid främst statsbudgeteffekten som är av intresse, enstatsbudgeteffekt framräknad enligt de kassa- och utgiftsmässiga principer somgäller för budgetredovisningen.Med hänsyn härtill har utskottet gått igenom oppositionspartiernas skatte-och avgiftsförslag och gjort en sammanställning av deras effekt påstatsbudgeten beräknad enligt samma beräkningskonventioner som gäller förregeringens förslag. Resultatet av denna genomgång återges i sammandrag iefterföljande tabell.Tabell 27. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till beräkning avstatsbudgetens inkomster för 1998Belopp i miljoner kronorAnm. Redovisningen av budgeteffekten av oppositionspartiernas skatte- ochavgiftsförslag grundas på en sammanställning som utskottet gjort av förslagensrent statsfinansiella effekter. I sammanställningen har inte engångseffekten avKristdemokraternas förslag till ändrade redovisnings- och betaltidpunkter förföretagens momsuppbörd beaktats. Om även denna engångseffekt räknas med uppgårpartiets skattesänkningsförslag till 1998.Utskottet har tidigare ställt sig bakom regeringens förslag till inriktning avbudgetpolitiken. Till grund för detta förslag ligger den inkomstberäkning somregeringen redovisar för 1998.Under utskottets beredning har det framkommit att effekterna av ett ipropositionen intaget förslag inte har beaktats i inkomstberäkningen. Detgäller förslaget om reducering av det särskilda grundavdraget förförtidspensionär som uppbär arbetsskadelivränta, vilket i propositionenredovisas bland frågor med anknytning till socialförsäkringssektorn vid sidanav statsbudgeten. Förslaget som är avsett att genomföras ochtillämpas vid taxering, beräknas öka skatteintäkterna med 115 miljonerkronor . Inkomstökningen tillfaller kommunerna, men kommer övergångsvisunder 1998 att tillföras statsbudgeten i enlighet med den reglering som görs avkommunalskattemedel. Utskottet bedömer att statsbudgetens inkomster för 1998bör räknas upp med med anledning av de uppbördsmässigaeffekterna av detta förslag. Med denna jämkning biträder utskottet regeringensförslag till inkomstberäkning (yrkande 6).Utskottet kan därmed inte ställa sig bakom de alternativa förslag tillinkomstberäkningar som redovisas i motionerna Fi206 (m) yrkande 6, Fi212 (fp)yrkande 5, Fi220 (v) yrkande 5, Fi219 (mp) yrkande 21, Fi215 (kd) yrkande 5 ochSk327 (kd) yrkande 35. Dessa motioner avstyrks således.Regeringen föreslår också att skall godkänna en i propositionenlämnad redovisning av budgeteffekterna för av regeringensförslag till ändrade skatte- och avgiftsregler (yrkande 10). De redovisadeeffekterna framgår av efterföljande tabell. Samtliga förslag är avsedda attgälla fr.o.m. utom justeringarna av förmögenhetsskatten. Ejheller i denna tabell har man beaktat effekten av den föreslagna ändringen avdet särskilda grundavdraget för förtidspensionärer som uppbärarbetsskadelivränta.I tabellerna avses med bruttoeffekt en periodiserad och statiskt beräknadhelårseffekt av en åtgärd. Med effekt på statsbudget respektive offentligsektor avses åtgärdens effekt i kassamässiga termer , dvs. hänsyn tastill de förskjutningar som förekommer i uppbörd liksom till olika indirektaeffekter. Med nettoeffekt avses förslagets varaktiga nettoeffekt på denoffentliga sektorn.Tabell 28. Regeringens förslag till beräkning av budgeteffekter avändrade skatte- och avgiftsreglerBelopp i miljarder kronorModerata samlingspartiet, de gröna och begär attriksdagen i stället skall godkänna de beräkningar som respektive partiredovisar i sin motion.Eftersom utskottet tillstyrkt regeringens förslag till inkomstberäkningföljer härav att utskottet också ansluter sig till den beräkning som regeringenredovisar av skatte- och avgiftsförslagens budgeteffekter medtillägg för den nyssnämnda effekten av det särskilda grundavdraget förförtidspensionärer som uppbär arbetsskadelivränta. Med detta tilläggtillstyrker utskottet således yrkande 10 i propositionen och avstyrker demotionsförslag som står mot detta yrkande, dvs.