bet · GK01UU13 · 1997-05-20 00:00:00 — På liknande sätt anförs i motion U11(v) att sysselsättningsmålen underordnats prisstabiliteten i såväl EU somSverige. Utskottet kan inte dela denna bedömning. Sysselsättningen främjasvarken av stora budgetunderskott eller stora prisökningar. Tvärtom är stabilastatsfinanser och låg inflation en förutsättning för en god ekonomisk utveck-ling. Ökad sysselsättning uppnås främst genom att nya arbetstillfällen skapasi det privata näringslivet. För att uppnå detta krävs att politiken samtidigtinriktas på sunda statsfinanser och på att underlätta för företagande ochentreprenörskap. Det föreligger således ingen motsättning mellan de kravsom ställs inom ramen för EU:s ekonomisk-politiska samarbete och den vägsom bör välja för att stärka de offentliga finanserna, ökatillväxten och öka sysselsättningen.3. EMU samt ekonomisk politikJohan () anser att den del av finansutskottets yttrande som börjarmed "Utskottet vill inledningsvis" och slutar med "bör därmed avstyrkas"bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning kan regeringens skrivelse sägas ge en godöversikt över vilka frågor som behandlats i unionen . Utskottettror dock inte att helhetsintrycket av skrivelsen skulle förlora på att ocksåproblemen med EU-medlemskapet klarare belyses.När det gäller EMU:s tredje steg vill utskottet framhålla att inte börbli medlem. Det är ännu inte för sent för regeringen att inom regeringskonfe-rensen eller i förberedelsearbetet ta upp frågan om en förändring av grund-villkoren för EMU.Utskottet vill erinra om att frågan om svenskt deltagande i EMU:s tredjesteg inte var någon framträdande fråga i riksdagsvalet . Ett eventuelltsvenskt deltagande är en mycket stor fråga, och den sittande kaninte anses ha fullt mandat att fatta beslut utan att först ha förankrat besluteen rådgivande folkomröstning. Det är därför nödvändigt med en rådgivandefolkomröstning om svenskt deltagande i EMU:s tredje steg.Vad utskottet anfört om förändring av grundvillkoren för EMU och nöd-vändigheten av en rådgivande folkomröstning bör utrikesutskottet föreslåriksdagen att som sin mening ge regeringen till känna. Motion U11 (v) yr-kandena 6 och 15 bör därmed tillstyrkas. Motion U12 (mp) yrkande 1 tillgo-doses därmed. Motion U516 (s) yrkandena 4 och 5 bör anses delvis bifallen.Motion U14 (fp) yrkande 7 bör avstyrkas.Utskottet vill med kraft framhålla att det borde vara en självklarhet att också"alternativet utanförskap" grundligt skall förberedas. Frågor om t.ex. hurkronan skall försvaras och vilken ekonomisk politik som skall bedrivasmåste besvaras. Det är ett grundläggande demokratiskt krav att ett likvärdigtförberedande arbete görs för båda alternativen, att säga ja eller nej tillsvenskt medlemskap i tredje steg.Utrikesutskottet bör med bifall till motion U11 (v) yrkande 5 föreslå riks-dagen att som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört.Utskottet vill erinra om att enligt förespråkarna för svenskt medlemskap varett viktigt argument för medlemskapet att jobben skulle bli fler. Erfarenhe-terna av medlemskapet i EU talar emellertid ett annat språk. Kraven på upp-fyllande av konvergenskriterierna har lett till en ensidig åtstramning. I Ma-astrichtfördraget sägs om den gemensamma penning- och valutapolitiken attdenna politik skall ha som huvudmål att upprätthålla prisstabilitet.Sysselsättningsmålen har underordnats prisstabiliteten såväl i EU som iSverige. Denna ensidiga ekonomiska politik är oacceptabel. böragera för en genomgripande förändring av EU:s ekonomiska politik.Enligt utskottets uppfattning bör utrikesutskottet föreslå att somsin mening ge regeringen det anförda till känna. Det innebär att motion U11(v) yrkande 3 bör bifallas samt att motion U516 (s) yrkande 10 bör ansesdelvis bifallen.I skrivelsen meddelas att regeringen vid i idecember 1996 ingått den s.k. stabilitets- och tillväxtpakten. Regeringen hardärmed förbundit att också fortsättningsvis lämna konvergenspro-gram. Ett konvergensprogram innebär en förberedelse för att gå med i valu-taunionen, och regeringens agerande medför svårigheter för attfatta beslut om att permanent stå utanför EMU:s tredje steg. Detta innebär attregeringen kan ha skapat en situation där utrymmet för att föra ensjälvständig ekonomisk politik riskerar att drastiskt minska. Utskottet villframhålla att det är uppenbart att borde ha beretts tillfälle att utöett avgörande inflytande på regeringens agerande i dessa frågor. Frågorna ärytterst centrala för möjligheten att utforma den ekonomiska politiken. Ut-skottets egen roll, liksom , har varit alldeles för begränsad idenna viktiga fråga. Regeringens agerande vid ingåendet av stabilitets- ochtillväxtpakten är oacceptabelt.Vad utskottet anfört bör utrikesutskottet föreslå att som sin me-ning ger regeringen till känna. Därmed bör motion U11 (v) yrkande 4 till-styrkas.Utskottet vill erinra om det anmärkningsvärda faktum att den svenska rege-ringens företrädare vid ställde sig bakom föl-jande rekommendation:Framför allt rekommenderar rådet att åtgärder för budgetanpassning koncent-reras till utgiftssidan, så att den offentliga sektorn och dess känslighet förmakroekonomiska svängningar minskas och incitamenten för ekonomiskaktivitet och sysselsättning förbättras genom att skattetrycket på hushåll ochföretag begränsas så mycket som möjligt.Inför folkomröstningen avfärdades påståenden om att EU skulle ställa kravpå den offentliga sektorns storlek inför folkomröstningen. Utskottet menaratt regeringen i skrivelsen borde ha markerat att det är riksdag och regeringsom avgör hur stor den svenska offentliga sektorn bör vara.Vad utskottet här anfört bör utrikesutskottet föreslå att den somsin mening ger regeringen till känna. Därmed bör motion U11 (v) yrkande 8bifallas.4. EMU samt ekonomisk politikRonny Korsberg (mp) anser att den del av finansutskottets yttrande sombörjar med "Utskottet vill inledningsvis" och slutar med "yrkandena 4 och 5"bort ha följande lydelse:Utskottet välkomnar regeringens skrivelse. Det är viktigt att informationom regeringens handlande i EU-frågan sprids i större utsträckning. För att geen helhetsbild behövs dock också en belysning av misslyckanden och bak-slag.Enligt utskottets uppfattning bör motverka att EMU kommer tillstånd. Valutaunionen är ett högriskprojekt som innebär ytterligare ett steg påvägen mot ett mer federalt EU. För svensk del hotar att ledatill fortsatt och tilltagande arbetslöshet samt minskat inflytande för medbor-garna.Utskottet vill erinra om att ett medlemskap i i praktiken måste ansesvara oåterkalleligt - det blir mycket svårt att gå ur. Frågan är så viktig attbör bli föremål för folkomröstning.Utskottet anser att utrikesutskottet bör föreslå att som sin me-ning ge regeringen till känna vad utskottet anfört om att en folkomröstningskall avgöra om skall gå med i . Motion U12 (mp) yrkande 1bör därmed tillstyrkas. Motion U11 (v) yrkande 15 tillgodoses därmed. I denutsträckning motionerna U11 (v) yrkande 6 samt U516 (s) yrkandena 4 och 5inte är tillgodosedda bör de avstyrkas. Motion U14 (fp) yrkande 7 bör av-styrkas.5. EU:s budget och återflödet till SverigeJohan () anser att den del av finansutskottets yttrande som börjarmed "Utskottet vill inledningsvis" och slutar med "avstyrkas av utrikesut-skottet" bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att enligt de siffror som redovisas i skrivelsen harSveriges nettobidrag till EU blivit betydligt större än väntat. Någon förkla-ring till det begränsade återflödet ges inte. Däremot konstateras att den ökadeprogressiviteten i uttaget från medlemsländerna innebär att den svenskaandelen av finansieringen av budgeten kan förväntas öka.Förutom att återflödet har blivit mindre än beräknat finns det naturligtvisockså avsevärda kostnader för statsförvaltningen för anpassningsarbetet tillEU. Utskottet delar uppfattningen i motion U11 (v) att en grundlig utredningav hur den offentliga sektorns ekonomi påverkats av EU-medlemskapet börgöras. En sådan utredning bör också klargöra varför återflödet inte fungerarsom planerat.Utskottet anser att utrikesutskottet bör föreslå att som sin me-ning ge regeringen till känna vad utskottet anfört. Motion U11 (v) yrkande12 bör därmed bifallas medan yrkande 3 i motion U12 (mp) bör anses varadelvis bifallet.6. EU:s budget och återflödet till SverigeRonny Korsberg (mp) anser att den del av finansutskottets yttrande sombörjar med "Utskottet vill inledningsvis" och slutar med "avstyrkas av utri-kesutskottet" bort ha följande lydelse:Regeringen redogör för EU:s budget i skrivelsen. Även avgift un-der utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen och återflödettill tas upp. Utskottet noterar dock att det inte görs någon komplettredovisning av hur mycket EU-medlemskapet kostar . Regeringen böråterkomma till med en redovisning av de faktiska kostnaderna förEU-medlemskapet. För att en sådan redovisning skall vara rättvisande måsteäven de ökade administrativa kostnaderna och resekostnaderna för den statli-ga förvaltningen tas med i beräkningen.Utskottet anser att utrikesutskottet bör föreslå att som sin me-ning ge regeringen till känna vad utskottet anfört. Motion U12 (mp) yrkande3 bör därmed bifallas medan yrkande 12 i motion U11 (v) bör anses varadelvis bifallet.7. Offentlig upphandlingJohan () anser att den del av finansutskottets yttrande som börjarmed "Utskottet, som vid" och slutar med "yrkande 7 avstyrks" bort ha föl-jande lydelse:Utskottet har inhämtat information om omoffentlig upphandling vid en hearing med representanter förRegeringskansliet. Enligt utskottets uppfattning bygger grönboken på enabstrakt idealmodell av EU:s inre marknad som är mycket långt ifrån verk-ligheten. påståenden om hur många miljarder medlemsstaternaförlorar på att inte följa direktiven fullt ut är absurda. Utskottet undrar omkommissionen verkligen tänkt igenom de enorma informations- och transak-tionskostnader en så doktrinär politik som de föreslår skulle medföra. I hu-vudsak behöver regleringen av den offentliga upphandlingen bara styras avWTO-regler.Vad utskottet anfört bör utrikesutskottet föreslå att som sin me-ning ge regeringen till känna. Därmed bör motion U11 (v) yrkande 7 bifallas.8. RegionkommitténMats () anser att den del av finansutskottets yttrande som börjar med"Enligt protokoll 16" och slutar med "21 bör avstyrkas" bort ha följandelydelse:Enligt utskottets uppfattning är EU:s regionala och lokala organ uttryck förEuropas kulturella, ekonomiska och politiska mångfald. Regionala och loka-la organ kan tack vare sin närhet till medborgarna bidra till att subsidiaritetprincipen uppfylls i större utsträckning och att EU:s demokratiska legitimitetökar. Dessa organs existens och agerande är därför av stor betydelse för EU:sfortsatta utveckling.Som anförs i motion bör därför den av Maastrichtför-draget skapade ges ökat inflytande i frågor som rör dessintresseområden. Enligt skall Ekonomiska och socialakommittén och ha en gemensam organisationsstruktur.Utskottet delar motionärernas uppfattning att sekretariatoch budget bör vara fristående. Detta är ett sätt att markera Regionkommit-téns vikt. Regeringen bör verka för en sådan förändring.Vad utskottet anfört bör utrikesutskottet föreslå att som sin me-ning ge regeringen till känna. Motion U515 (kd) yrkande 21 tillstyrks där-med.Särskilt yttrandeKonvergensprogrammetRonny Korsberg (mp) anför:Det konvergensprogram som regeringen överlämnade till EU lade fastatt för sin del avser att utöver konvergenskrav ocöka sysselsättningen och minska miljöskulden. Målen för sysselsättning ochmiljö skall, enligt det svenska konvergensprogrammet, tillsammans med övrigakonvergenskrav följas upp i redovisningar för . I deredovisningar som gjorts saknas emellertid redovisning av hur miljöskuden eller miljösituationen i sin helhet utvecklas. Inte heller i något annat samanhang har erhållit någon sådan redovisning från regeringen. Riks-dagen saknar därför underlag för att bedöma huruvida miljömålet i det svenskakonvergensprogrammet är på väg att uppfyllas eller ej. Det är djupt otillfredsslande att regeringen underlåter att följa utfästelserna i det svenska konver-gensprogrammet i denna del. Miljöfrågorna skall vara en integrerad del av denekonomiska politiken, och framtida avstämningar av konvergensprogrammetskall innehålla information om hur miljöskulden eller den samlade miljösituationen i landet utvecklas samt hur miljömålen beaktas i den förda politiken.Skatteutskottets yttrande1996/97:SkU4yBerättelse om verksamheten i Europeiska unionen under 1996Till utrikesutskottetSkatteutskottet har beretts tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse1996/97:80 Verksamheten i Europeiska unionen 1996, över de motioner somväckts med anledning av skrivelsen och över vissa motioner som väcktsunder den allmänna motionstiden i oktober 1996.Miljöskatter inom EUI flera av de motioner som väckts under den allmänna motionstiden fram-ställs yrkanden som gäller beslutsformerna för miljöskatter inom EU. FrånFolkpartiet och framställs sådana yrkanden i motionernaJo759 yrkande 7 av m.fl. (fp), Jo729 yrkande 2 av EvaEriksson m.fl. (fp) samt U515 yrkande 35 av m.fl. (kd). Lik-nande yrkanden framställs i motionerna U14 yrkande 1 av m.fl. (fp) och U15 yrkande 4 i denna del av m.fl.(kd). Motionärerna anför att det är viktigt att regeringen arbetar för att be-slutsreglerna inom EU ändras så att miljöskatter kan införas med kvalificeradmajoritet. Nuvarande regler innebär att sådana beslut måste fattas enhälligt,och detta har enligt motionärerna bl.a. lett till att man inte förmått fatta beom en obligatorisk koldioxidskatt.Frågan om en förstärkt ställning för miljöfrågorna har tagits upp av Sveri-ge i . Regeringen har lämnat förslag om att enhållbar utveckling skall skrivas in som en grundläggande målsättning förgemenskapen, att bättre integrera miljön i bl.a. jordbrukssektorn och attsäkerställa att alla EU:s åtgärder motsvarar en hög miljöskyddsnivå. Sverigehar bl.a. föreslagit ett förtydligande som innebär att medlemsstaterna skall harätt att införa nationella bestämmelser efter det att en harmonisering hargenomförts, om det sker med stöd av nya omständigheter som inte var kändanär harmoniseringsåtgärden vidtogs.När det gäller beslutsformerna för miljöskatter har redovisat sininställning vid behandlingen av regeringens skrivelse 1995/96:30EU:s regeringskonferens . I ärendet anfördes att det inte råder någondelad mening om behovet av gemensamma regler om minimiskatter påenergiområdet. När det gäller frågan om en övergång till kvalificerade majo-ritetsbeslut för skatter på miljöområdet var skatteutskottet emellertid inteberett att tillstyrka en ändrad beslutsordning. Utskottet hänvisade till attmedlemsländerna i allmänhet lägger stor vikt vid utformningen av regler somhar betydelse för den egna ekonomin och normalt förbehåller sig rätten attsjälva göra en avvägning mellan miljöintresset och andra intressen som ris-ken för ökad arbetslöshet, minskade statsinkomster etc. (skr. 1995/96:30,1995/96:UU13). Frågan har härefter diskuterats i regeringskonferensen ochdet har visat sig att flertalet medlemsländer har svårt att acceptera en ändradbeslutsordning när det gäller skatter på miljöområdet.Enligt skatteutskottets mening är det ett viktigt svenskt intresse att gemen-samma minimiregler för beskattningen av energi och koldioxid kommer tillstånd inom EU. har tillsammans med några andra länder valt attligga steget före vid beskattningen av koldioxidutsläpp och har på detta sätttagit ett särskilt ansvar. Ett viktigt inslag i denna strategi är att paktivt sätt söker förmå andra länder att följa efter och införa motsvarandeekonomiska styrmedel. Utskottet har också behandlat motionsyrkan-den om att skall verka för sådana regler och har därvid bl.a. under-strukit vikten av att denna fråga drivs aktivt i olika internationella forum (b1996/97:SkU16 s.7 f.).När det gäller beslutsformerna inom EU på detta område är det enligt ut-skottets mening inte självklart att de svårigheter som visat sig föreligga närdet gäller att få till stånd gemensamma regler om en beskattning av koldioxidkan lösas genom en övergång till majoritetsbeslut. De invändningar som deenskilda medlemsländerna har när det gäller en obligatorisk koldioxid-beskattning gäller med säkerhet också ett förslag som gör det möjligt att fattabeslut om en sådan beskattning med kvalificerad majoritet. En ändrad be-slutsform för miljöskatter kan dessutom användas för att begränsa rätten attanvända ekonomiska styrmedel.Enligt utskottets mening bör samrådet mellan regering och riksdag i fråganom utrymmet för förändringar när det gäller beslutsformerna för miljöskatteri första hand förläggas till . Enligt vad utskottet inhämtat har deinstitutionella frågorna och därvid även frågan om beslutsformen för miljö-skatter varit föremål för överläggningar i EU-nämnden.Utskottet är inte berett att tillstyrka tillkännagivanden till regeringen i denna fråga och avstyrker därför de aktuella motionsyrkandena.Tjänstebeskattning m.m.I motion U515 yrkande 29 av m.fl. (kd) begärs ett tillkänna-givande om att bör följa uppmaning att främjatillkomsten av nya tjänstearbeten som är riktade till hushållen och hemmengenom bl.a. sänkt skatt. Ett motsvarande yrkande framställs i motion U15yrkande 4 i denna del av m.fl. (kd).Utredningen (Fi 1996:10) om förutsättningarna för tjänstesektorns utveck-ling har avlämnat betänkandet Skatter, tjänster och sysselsättning(SOU 1997:17). Utredningen har lagt fram en rad förslag om skatteundantagsom ökar antalet sysselsatta i den hushållsnära tjänstesektorn. Utrednings-förslagen är föremål för remissbehandling.Också Skatteväxlingskommittén har behandlat dessa frågor i sitt slutbetän-kande Skatter, miljö och sysselsättning (SOU 1997:11). En bred majoritet ikommittén, bestående av s-, c-, fp-, v-, mp- och kd-ledamöterna, anser att enväxling mellan miljö- och energiskatter och skatt på arbete kan vara ettviktigt redskap såväl i omställningen till ett mer ekologiskt hållbart samhällesom för att bekämpa arbetslösheten. De anser att förändringar av detta slagbör ske stegvis och med beaktande av vad som sker i omvärlden. M-ledamö-terna har i en reservation framhållit en rad svårigheter som är förenade meden skatteväxling men är i och för sig inte emot att skatter och avgifter an-vänds i miljöpolitiken.Enligt skatteutskottets mening bör regeringens ställningstagande till deaktuella förslagen avvaktas. Utskottet avstyrker motionsyrkandena.TullenI motion U515 yrkandena 57 och 58 av m.fl. (kd) anför motio-närerna att arbetet med att ta fram kompensatoriska åtgärder för att stärkaskyddet mot narkotikasmuggling och internationell brottslighet måste inten-sifieras och den svenska gränskontrollen återuppbyggas. Ett yrkande medmotsvarande inriktning har framställts i motion N14 yrkande 1 av GöranHägglund m.fl. (kd).Enligt skatteutskottets mening har medlemskapet i EU medfört en om-fattande förändring av tullens organisation och verksamhet. Även om kon-trollbefogenheterna har kunnat behållas när det gäller narkotika, vapen, m.m.har den ökade rörligheten för varor och personer medfört att förutsätt-ningarna för kontrollverksamheten ändrats. För att säkerställa en bibehållenambitionsnivå när det gäller kontrollen av olaglig införsel av narkotika m.m.och en god servicenivå till företag som är beroende av internationell handelgavs därför ett extra resurstillskott som motsvarar ca 250 personer vid beräk-nandet av tullens anslag. Av årsredovisning för budgetåret1995/96 framgår att resursinsatserna har bibehållits när det gäller bekämp-ningen av den ekonomiska brottsligheten på efterkontroll- och tullkriminal-tjänsten.Den ökade rörligheten inom EU ställer nya krav i arbetet med att bekämpanarkotikabrottslighet och annan grov brottslighet på varuområdet. Utveck-lingen går mot ökad inriktning på underrättelse- och spaningsverksamhet isamarbete med andra länder. Ett exempel på detta är de databaser för infor-mationsutbyte som är under planering och uppbyggnad i . En svenskåtgärd utgör den införda möjligheten för tullen att ta delav transportföretagens uppgifter om ankommande och avgående transporter.Inom tullen har bekämpning av narkotikasmuggling och grov brottslighetgivits högsta prioritet. Också insatserna mot organiserad spritsmuggling harökat som en följd av utvecklingen på det området. Nya metoder för varu-kontroll utvecklas genom studier av riskanalystillämpning i andra EU-länder,och tullen medverkar i EG:s utformning av riskanalyser.Av regeringens skrivelse 80 framgår att arbetet med att bekämpa den in-ternationella brottsligheten har prioriterats , bl.a. genom ettfördjupat polis- och tullsamarbete på flera områden. En av de viktigastefrågorna har varit att bana väg för Europolkonventionen. Inom ramen förtullsamarbetet har ett antal gemensamma kontrollaktioner mot den illegalatrafiken av narkotika genomförts. Vidare har beslut fattats om samarbetemellan nationella tullmyndigheter och privata företag i syfte att få till ståndett utbyte av information. En överenskommelse om samarbete mellan tulloch polis har ingåtts för att effektivisera kampen mot narkotika.Regeringen har tillkallat en särskild utredare med uppdrag att göraen utvärdering av dimensionering och organisation mot bakgrundav bl.a. EU-medlemskapet. Utvärderingen skall bl.a. belysa effekterna förkontrollverksamheten. Den skall vara avslutad (dir. 1997:34).Enligt skatteutskottets mening finns det mot den angivna bakgrunden inteskäl för ett tillkännagivande till regeringen med den inriktning som motionä-rerna begär. Utskottet avstyrker de aktuella motionsyrkandena.Stockholm den 22 april 1997På skatteutskottets vägnarLars HedforsI beslutet har deltagit: (), (), (),(), (), (),(), (), (), (), Per (), (), (), RonnyKorsberg (mp), (), () och ().Avvikande meningar1. Miljöskatter inom EUIsa (), () och () anför:Vi anser att kravet på enhällighet vid beslut om miljöskatter begränsar möj-ligheten att vidta de åtgärder som behövs för att uppnå de gemensammamiljömålen. Svårigheterna att nå enighet om en miniminivå för koldioxidbe-skattningen visar på problemen med dagens beslutsregler.Sverige bör verka för en ändring av som gör det möjligt attmed kvalificerad majoritet införa miljöavgifter som syftar till att motverkagränsöverskridande miljöproblem. Av ändringen bör det framgå vilka förore-ningar som kan avgiftsbeläggas, att intäkten tillfaller det enskilda medlem-slandet och att det skall vara fråga om minimiavgifter. bör vidareverka för en ändrad arbetsfördelning så att beslut om miljöavgifter tas i mil-jöministerrådet i stället för i finansministerrådet.Med det anförda tillstyrker vi motionerna U14 yrkande 1, U15 yrkande 4 idenna del, Jo729 yrkande 2, Jo759 yrkande 7 och U515 yrkande 35.2. Tjänstebeskattning, m.m.Holger () anför:Europaparlamentets social- och arbetsmarknadsutskott har arbetatfram två stora betänkanden om arbetsmarknadspolitik. Målsättningen var attverka för både marknadsekonomisk effektivitet och social rättvisa. I slutändanblev det kristdemokratiska inflytandet stort. Bland annat innehöll texterna uppmaningar till länder att främja tjänster inriktade på hemmet och familjatt satsa på forskning och utbildning och att företa större satsningar på små omedelstora företag. I betänkandena finns även intressanta tankar om nya metoderatt organisera arbetet samt att göra arbetstiden och arbetsrätten mera flexibelBetänkandena förordade också att beskattningen av arbete och i synnerhet låglö-nejobb skall pressas ner.Kristdemokraterna har i olika sammanhang uppmanat regeringen att ge-nomföra just dessa åtgärder. Socialdemokraterna har emellertid ännu integenomfört något av förslagen trots att arbetslösheten har stigit månad förmånad. Rekommendationen att främja tillkomsten av nya tjänstearbetenriktade till hushållen och hemmen har konsekvent tillbakavisats.