bet · GK01BoU10 · 1997-02-13 00:00:00 — I betänkandet behandlas helt eller delvis 20 under allmänna motionstiden 1996väckta motioner om naturresurslagen (NRL).Utskottet avstyrker samtliga motioner, flera av dem med hänvisning tillpågående beredning i regeringens kansli av propositioner om en miljöbalk, omomställning av energisystemet samt om skydd av ytterligare vattendrag.Till betänkandet har fogats 16 reservationer bl.a. om att Sölvbacka strömmari och sträckan mellan och skall omfattas avskydd mot utbyggnad av vattenkraft genom att de tas in i NRL. I betänkandet behandlas de under allmänna motionstiden väckta motionerna1996/97:Bo418 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en reviderad miljölagstiftning för att underlätta vindkraftensutbyggnad,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om klassning av vindkraften som riksintresse.1996/97:Bo501 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inte bygga ut Långforsen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hotet mot älvar och vattendrag på grund av Vattenkraftutredningen.1996/97:Bo503 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omutvidgning av den kommunala vetorätten.1996/97:Bo504 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en heltäckande kartläggning av behov avvattenförsörjning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av säkerställande och skydd av viktiga vattenresurser genomatt områden som är av riksintresse ges status som sådana i naturresurslagen.1996/97:Bo506 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att fastighetsbildningslagen fogas in under ?NRL-paraplyet?.1996/97:Bo511 av Per m.fl. (mp) vari yrkas1. att beslutar om sådan ändring i naturresurslagen att detkommunala vetot även kommer att omfatta anläggningar för utbränt kärnbränsle,2. att , om yrkande 1 avslås, som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att skall få direktiv attutreda samt komma med förslag till sådan ändring i naturresurslagen att detkommunala vetot även kommer att omfatta anläggningar för utbränt kärnbränsle.1996/97:Bo512 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skydda Gideälvenuppströms enligt 3 kap. 6 § naturresurslagen.1996/97:Bo513 av m.fl. (s) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av ett ökatkommunalt inflytande över markanvändningen.1996/97:Bo517 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attlandborgen i förklaras som nationalstadspark.1996/97:Bo525 av () vari yrkas att beslutar attSölvbacka strömmar skall skyddas enligt 3 kap. 6 § i naturresurslagen.1996/97:Bo532 av () vari yrkas att begär attregeringen inrättar en nationalstadspark av - Botaniska trädgården- Änggårdsområdet i kommun.1996/97:Bo535 av (v) vari yrkas att hosregeringen begär förslag till åtgärder som syftar till ett nationellt ansvargrundade på nationellt demokratiskt fattade beslut om hanteringen av kärn-avfall enligt vad i motionen anförts.1996/97:A434 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att stärka status i syfte att minskaetableringstrycket på parken.1996/97:Jo727 av m.fl. (c) vari yrkas29. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nationalstadsparker,30. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen för bör redovisa hur skyddet av existerandenationalstadsparker fullföljs.1996/97:Jo759 av m.fl. (fp) vari yrkas16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att epoken av utbyggnad av vattenkraft i våra älvar och i andra ihuvudsak orörda vattendrag är avslutad,29. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skärpta krav på miljökonsekvensbedömningar i beslutsunderlagen.1996/97:Jo778 av m.fl. (mp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förslag skall genomföras.1996/97:Jo779 av m.fl. (kd) vari yrkas2. att beslutar om sådan ändring i naturresurslagen att det klartframgår att biologisk mångfald anges som ett intresse,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stärkt skydd för nationalstadsparken.1996/97:Jo797 av m.fl. (mp) vari yrkas10. att hos regeringen begär förslag till utvidgning avnaturresurslagens skydd för vattenområden och älvsträckor som är undantagnafrån vattenkraftsutbyggnad i enlighet med vad som anförts i motionen.1996/97:L708 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om upprättande av en hushållningsplan för vattenförsörjningen.1996/97:N427 av m.fl. (mp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör pröva ärendet enligt 4 kap. 2 § NRL.Företrädare för och kommuner, Storsjö byalag, Toss-åsenssameby och Älvräddarnas samorganisation har vid muntliga föredragningar lämnatutskottet synpunkter på frågan om Sölvbacka strömmar i . De har ävenöverlämnat skrivelser i ärendet. Skrivelser har inkommit även från , , och i anslutning till motionernaKort redogörelse för uppbyggnaden av naturresurslagen m.m.Plan- och bygglagen (PBL) och naturresurslagen (NRL) trädde i kraft den 1 juli1987. Bestämmelserna i syftar till att främja en från ekologisk, social ochsamhällsekonomisk synpunkt långsiktigt god hushållning med marken, vattnet ochden fysiska miljön i övrigt. En huvuduppgift för NRL är att ange för olikalagar gemensamma prövningsgrunder som stöd för en allsidig och långsiktigbedömning av frågor om konkurrens beträffande användning av mark och vatten.Till lagen har därför knutits ett tiotal olika lagar som reglerarianspråktagandet av mark och vatten för olika ändamål. Sålunda skallbestämmelserna i 2 kap. (de verksamhetsanknutna riktlinjerna) och 3 kap. (degeografiska riktlinjerna) tillämpas enligt vad i dessa lagar är föreskrivet.Exempel på lagar som på detta sätt knutits till NRL är (1 kap. 2 § NRL) bl.a.PBL, vattenlagen, miljöskyddslagen, naturvårdslagen, väglagen, minerallagen,kontinentalsockellagen och luftfartslagen. Genom denna konstruktion har NRLkommit att få en stor betydelse och en central roll beträffandesamhällsplaneringen i vid mening. Den brukar betecknas som en paraplylag. Lagenär en lag genom vilken avvägningar mellan olika intressen kan och skall bedömasi ett långsiktigt perspektiv.I 4 kap. finns regler om tillåtlighetsprövningen av industrianläggningar m.m.medan det i 5 kap. finns regler om miljökonsekvensbeskrivningar. I detavslutande kapitlet (6 kap.) finns regler om myndigheternas uppgifter ochansvarsfördelning.Regeringsprövning av vissa industrianläggningar m.m. och det kommunala vetotI 4 kap. 1 § NRL anges vissa slag av anläggningar som inte får utföras utantillstånd av regeringen. Som exempel kan nämnas vissa anläggningar förkärnteknisk verksamhet och förbränningsanläggningar om anläggningen har eneffekt om . Regeringen kan också, enligt 4 kap. 2 §, prövaandra anläggningar än sådana som omfattas av kravet på tillstånd enligt 4 kap.1 § NRL, om anläggningen kan antas få betydande omfattning eller bli avingripande beskaffenhet.Enligt bestämmelserna i 4 kap. 3 § första stycket NRL får tillstånd enligt 1och 2 § lämnas endast om kommunfullmäktige har tillstyrkt detta. Detta brukarkallas det kommunala vetot. Undantag härifrån finns emellertid i 4 kap. 3 §andra stycket. Regeringen får i vissa fall lämna tillstånd även omkommunfullmäktige inte har tillstyrkt att så sker. Om en anläggning ärsynnerligen angelägen från nationell synpunkt får regeringen nämligen lämnatillstånd även mot en kommuns vilja bl.a. när det är fråga om en anläggning somavser mellanlagring eller slutlig förvaring av kärnämne eller kärnavfall. Sammaförhållande gäller också beträffande förbränningsanläggningar, gruppstationerför vindkraft och anläggningar för behandling av miljöfarligt avfall underförutsättning att anläggningarna är av viss minsta storlek.I juli 1996 överlämnade sitt huvudbetänkandeMiljöbalken (SOU 1996:103) till regeringen. I utredningen finns ett förslagtill miljöbalk. Utredningen, som föreslår att bl.a. naturresurslagen arbetas ini anför emellertid att betydelsen av kanbehöva övervägas ytterligare framöver. Detta arbete har inletts.Enligt den till överlämnadepropositionsförteckningen avser regeringen att till riksdagenöverlämna en proposition med förslag till miljöbalk.MiljökonsekvensbeskrivningarSedan början av 1990-talet gäller att miljökonsekvensbeskrivningar (MKB) skallfinnas vid ansökan om tillstånd enligt 4 kap. NRL. Vidare gäller att regeringeneller den myndighet regeringen bestämmer får föreskriva att MKB skall finnasmed vid de lagar som anges i 1 kap. 2 § NRL. De krav som ställs på MKB i NRL äratt den skall ?möjliggöra en samlad bedömning av en planerad anläggnings,verksamhets eller åtgärds inverkan på miljön hälsan och hushållningen mednaturresurser?. För att precisera användningen av MKB har också vissa kravställts i förordningen om MKB. gäller ett krav om MKB fördetaljplaner och fördjupade översiktsplaner enligt PBL.År 1991 undertecknades av länderna i ECE den s.k. Esbokonventionen om MKB iett gränsöverskridande sammanhang. har ratificerat konventionen.EG-direktivet 85/337/EEG om bedömning av inverkan på miljön av vissaoffentliga och privata objekt skall tillämpas för sådana objekt som kan antasmedföra betydande påverkan på miljön. Med projekt avses bl.a. utförande avbyggnads- och anläggningsarbeten eller andra installationer eller arbeten samtandra ingrepp i den naturliga omgivningen.Miljöbalksutredningen föreslår att grundläggande krav på innehållet i en MKBskall motsvara kraven i det ovan nämnda EG-direktivet. Utredningen anser attEsbokonventionen i princip skall tillämpas. Detta föreslås ske genom att reglertas in i om att om en planerad verksamhet i ett land medförbetydande miljöpåverkan i ett annat den nationen bör ges möjlighet att delta iförfarandet med MKB.Vattenförsörjningen som riksintresse m.m.Ur skilda aspekter behandlas vattenfrågorna i vid bemärkelse i olika lagar. Idetta avsnitt lämnas en översiktlig redogörelse för frågans behandling i NRLoch PBL.Beträffande områden för vattenförsörjning gäller att sådana har ett skyddenligt NRL (2 kap. 8 §). Där anges bl.a. att mark- och vattenområden som ärsärskilt lämpliga för anläggningar för vattenförsörjning så långt möjligt skallskyddas mot åtgärder som påtagligt kan försvåra tillkomsten eller utnyttjandetav sådana anläggningar. I lagrummet anges också att sådana anläggningar som ärav riksintresse skall skyddas mot åtgärder som påtagligt kan försvåratillkomsten eller utnyttjandet av dem.I PBL (2 kap.) anges att bebyggelsen skall lokaliseras bl.a. med hänsyn tillmöjligheterna att anordna vattenförsörjning och avlopp samt till möjligheternaatt hushålla med vatten. I områden med sammanhållen bebyggelse gäller dessutomatt bebyggelsen skall utformas med hänsyn bl.a. till behovet av att hushållamed vatten. Inom planlagt område kan bygglov krävas för anläggning av brunnar(vattentäkter för en- eller tvåbostadshus eller för jordbruketshusbehovsförbrukning).I betänkandet SOU 1994:45 - Grundvatten behandlas frågan om åtgärder för attbättre skydda våra grundvattenförekomster. Bl.a. föreslås vissa ändringar i PBLi syfte att öka medvetenheten om betydelsefulla grundvattenförekomster.Förslaget går ut på att sådana förekomster av betydelse skall redovisas iöversiktsplan. har i betänkande 1994:57 - Reglering avvattenuttag i enskilda brunnar föreslagit vissa lagändringar när det gällervattenförsörjningen. betänkanden har överlämnats tillMiljöbalksutredningen.Plan för utbyggnad av vattenkraftRiksdagen beslutade om en plan för utbyggnad av vattenkraften (prop.1983/84:BoU30). Planen reviderades året därefter (prop. 1984/85:120, bet.1984/85:BoU25). Den reviderade planen omfattade nya projekt, effektiviseringoch förnyelse samt byggande av små kraftverk om tillsammans /år (TWh =terawattimmar) i syfte att säkerställa en utbyggnad av vattenkraften om minst2,/år till mitten av . En del projekt i planen har i praktikensenare utgått genom avslag på ansökningar enligt vattenlagen (1983:291) ochgenom beslut i om skydd enligt NRL. I såväl propositioner somutskottsutlåtanden har framhållits att den omständigheten att projekt finnsupptagna i vattenkraftplanen inte automatiskt medför att de kan genomföras.Dessförinnan skall sedvanlig prövning enligt vattenlagen ske. Samma proceduroch samma överväganden skall göras oberoende av om ett projekt finns medtaget iplanen eller ej. Planen utgör inte heller hinder mot att aktualisera projektsom inte är upptagna i den.Älvskydd m.m.Vid tillkomsten av NRL lagfästes de s.k. riktlinjerna i den fysiskariksplaneringen. Dessa som beslöts av innebäratt vissa älvar och älvsträckor undantogs från vattenkraftsutbyggnad. Riksdagoch regering har under de senaste drygt 25 åren ägnat stor uppmärksamhet åtfrågor som rör vattenkraftens roll i energibalansen och i samband därmed fråganom bevarandet av vattenområden och älvsträckor. Vid riksdagsbehandlingen i marsår 1993 av ett regeringsförslag om utökat älvskydd beslöts (prop. 1992/93:80,bet. 1992/93:BoU7) att ytterligare 13 älvar och älvsträckor skulle skyddas frånvattenkraftsutbyggnad enligt 3 kap. 6 § överlämnade sitt slutbetänkandeOmtankar om vattendrag (SOU 1996:155). VDU:s huvudprincip är att vattendrag sompå nationell nivå speglar ett representativt urval av den naturliga biologiskamångfalden skall skyddas. Dessutom föreslås att andra för riket viktiganaturvärden och kulturvärden som är knutna till vattendrag skall skyddas.Utredningen föreslår att en allmän översyn görs av NRL och att - i avvaktan pådenna - 20 vattenområden förs till 3 kap. 6 § NRL.Enligt den till överlämnadepropositionsförteckningen avser regeringen att till i maj 1997överlämna en propsition med förslag till skydd av ytterligare vattendrag.Uppgifter om i motioner aktualiserade älvsträckorGideälvenBeträffande älvsträckan mellan och i föreslogutskottet att den - under förutsättning av att den då pågåendeprövningen enligt vattenlagen (VL) inte innebar tillstånd till utbyggnad -skulle skyddas från utbyggnad och tas in i 3 kap. 6 § NRL (bet. 1992/93:BoU7) .En minoritet i utskottet (m, fp, c, kd) föreslog i en reservation attytterligare överväganden borde göras. beslöt i enlighet medreservationen. Även (bet. 1994/95:BoU3 resp. 1995/96:BoU8)behandlade utskottet frågan om . Vid dessa båda tillfällen anfördeutskottet att resultatet av VDU:s då pågående arbete borde avvakats. De avutskottet avstyrkta motionerna avslogs av . avgavs enreservation (fp, v, mp) till förmån för motionerna och 1995 en reservation (c,fp, v, mp, kd).LånganLångan är en del av . Långan nedströms omfattas av skyddmot utbyggnad för kraftändamål enligt 3 kap. 6 § NRL andra stycket. I den månen utbyggnad likväl anses kunna komma till utförande i den skyddade älvsträckanfår detta ske med åberopande av lagrummets tredje stycke. I detta anges attförsta och andra stycket [i samma paragraf] inte gäller vattenföretag somendast orsakar obetydlig miljöpåverkan.AB Jämtkraft har ansökt om att få bygga om Långforsens kraftverk i Långan.Vattendomstolen har yttrat sig i ärendet till regeringen (Miljö-departementet).Domstolen har funnit ärendet tillåtligt enligt vattenlagen. Regeringen harförbehållit sig rätten att pröva tillåtligheten enligt vattenlagen av detansökta vattenföretaget. Regeringen har ännu inte fattat beslut i ärendet.Sölvbacka strömmarSölvbacka strömmar är en del av Ljungan.Dåvarande regeringen beslutade att lämna Trångfors Aktiebolagtillstånd till byggande och bibehållande av Sölvbacka kraftstation samt atttill förmån för kraftverket leda bort vatten från och utövakorttidsreglering i Storsjön.Samma år föreslogs i motioner (s, m, c, v) att skulle uttala sigmot utbyggnaden av Sölvbacka strömmar från vattenkraftsutbyggnad.Civilutskottet, som behandlade motionerna (CU 1979/80:5)konstaterade att frågan om företagets tillåtlighet avgjorts och att varken ettriksdagens uttalande eller ett beslut om ändrade riktlinjer i den fysiskariksplaneringen kunde påverka regeringens beslut i tillåtlighetsfrågan.Utskottet anförde emellertid:Det anförda har lett till att inom utskottet övervägts extraordinära åtgärderför detta undantagsfall. Inom utskottet har förts fram ett konkret förslag omatt skulle påkalla att regeringen sökte få till stånd enöverenskommelse med om att arbetena avbryts och bolaget avstårfrån sin rätt. Utskottet har kommit till den slutsatsen att det enda sätt somsnabbt kan ge resultat är att följa detta förslag. Utskottet föreslår attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att så bör ske.Riksdagen följde utskottet. Detta innebar att regeringen hade att upptaförhandlingar med för att nå en överenskommelse som innebar attSölvbackaströmmarna inte byggdes ut.Riksdagen uttalade återigen - då med tillstyrkan av en reservation(s) i dåvarande civilutskottet (bet. CU 1980/81:3) - att Sölvbackaströmmarnainte skulle byggas ut och att regeringen skulle fullfölja de av riksdagentidigare begärda överläggningarna med om att bolaget skulle avståatt utnyttja det av regeringen medgivna tillståndet att bygga ut strömmarna.Resultatet av de påfordrade överläggningarna redovisade regeringen i enproposition . medgav (bet. CU 1980/81:42) att statenförvärvade fallrättigheterna och godkände de avtal varigenom Sölvbackaprojektetkunde avvecklas.I svar på en fråga om Sölvbacka strömmar anförde miljöministernbl.a. att regeringen i beslut besvarat en hemställan från Bergskommun om att få ta upp förhandlingar med målsättningen att fallrättigheternaskulle överföras till kommunen. Vidare anfördes i svaret att frågan omöverlåtelse från staten, mot bakgrund av tidigare riksdagsbeslut, endast kundebli aktuell om lämnade ett sådant uppdrag till regeringen.Bergs kommun har i framställning till den 10 september1996 anhållit om förvärv av fallrättigheterna i Sölvbacka strömmar. Regeringenhar ännu inte beslutat i ärendet.VindkraftMarkområden av riksintresse för energiproduktion regleras i 2 kap. 8 § NRL.Vindkraft ingår i den samlande beteckningen energiproduktion.För vissa större vindkraftverk krävs bygglov och anmälan enligtmiljöskyddslagen samt oftast samråd med . För vindkraftverk med eneffekt större än 10 MW krävs dessutom tillstånd av regeringen.I förordningen (1993:191) om tillämpningen av NRL anges att vissa centralaförvaltningsmyndigheter har i uppdrag att till länsstyrelserna lämna uppgifterom områden som myndigheten bedömer vara av riksintresse enligt 2 kap. NRL.Beträffande områden av riksintresse för energiproduktionen har fått iuppdrag att peka ut sådana områden. Detta uppdrag har redovisats i december1996 i dokumentet Strategier och principer avseende riks-intressefrågor inomNuteks ansvarsområde och i dokumentet Riksintresse för vindkraft. I detsistnämnda behandlas bl.a. frågan om de krav som bör ställas för att ett områdeskall anses vara ett för vindkraft riksintressant område. På uppdrag av NUTEKgenomför en vindkartering för . Denna, som kommer att varaslutförd , skall utgöra underlag för de berörda länsstyrelsernasarbete med framtagande av områden av riksintresse för vindkraft.Våren 1991 beslutade om ett femårigt stöd till investeringar ianläggningar för vindkraft. Detta investeringsprogram har i princip avslutats.Enligt Energikomissionens slutbetänkande Omställning av energisystemet (SOU1995:139) finns i ca 40 MW installerad eleffekt i vindkraft. Det fanns160 aggregat 1994. Under detta år uppgick elproduktionen till 0,074TWh. Merparten av de vindkraftverk som byggs har en effekt på mellan 150 och600 kW. Produktionskostnaden uppgår till ca 30 - /kWh beroende påaggregatstorlek och lokalisering.Numera stöds investeringar i vindkraft med en miljöbonus som fr.o.m. den 1januari 1995 uppgår till /kWh. Vindkraftverk är fr.o.m. den 1 januari1996 befriade från elnätavgift. En vindkraftägare är garanterad avsättning förden producerade elen till den nätägare till vars nät vindkraftverket äranslutet.Boverket, och publicerade skriftenEtablering av vindkraftverk på land. I skriften redovisas de lagregler ochövriga bestämmelser som gäller för sådan etablering.NationalstadsparkerRiksdagen beslutade om en ändring i NRL - i 3 kap. infogades en ny7 § - som gick ut på att områden i tätorter och tätortsregioner därparklandskap, naturmiljöer och bebyggelsemiljöer flätas samman till unikahistoriska landskap skall kunna ges ställning som nationalstadsparker. Vidsamma tillfälle inrättades landets första nationalstadspark i områdetUlriksdal-Haga-Brunnsviken-Djurgården i och kommuner.Hösten 1996 gav regeringen i samt ochStockholms kommuner ett gemensamt uppdrag att redovisa ett fördjupat underlagför skydd för en del av nämligen för den del som liggerkring södra om nationalstadsparker lämnade betänkandetNationalstadsparker (SOU 1996:38). Enligt utredningen har sju av landets störrestäder sådana stora och i huvudsak oexploaterade centrala markområden att deskulle kunna motivera förstärkt skydd enligt 3 kap. 7 § NRL.Dessa områden är i- området Slottsskogen-Botaniska trädgården-Änggården,- Pildammsstråket,- området Uppsalaåsen-Fyrisån,- området kring ström,- stråket längs ,- Landborgspromenaden,- Älvrummet.Med hänsyn till att som begrepp och skyddsinstrument ärnytt anger utredningen att den har valt ett restriktivt synsätt. Detta har letttill att utredningen vid sitt slutliga ställningstagande valt att föreslå tvånya nationalstadsparker nämligen området Uppsalaåsen-Fyrisån i ochÄlvrummet i Trollhättan.Regeringen meddelade att den önskade två nyanationalstadsparker en i och en i . De båda kommunerna harfått regeringens uppdrag att ta fram det underlag som behövs för att bildaparkerna. Vissa övergripande frågor om NRLI motion 1996/97:Bo513 (s) föreslås ett tillkännagivande om vad imotionen anförts om vikten av ett ökat kommunalt inflytande övermarkanvändningen. Av motivet för yrkandet framgår, enligt utskottetsuppfattning, att vad motionärerna avser är ett ökat kommunalt inflytande överområden av riksintresse. För sådana områden gäller enligt PBL (12 kap. 1 §) attlänsstyrelsen skall pröva kommunens beslut att anta, ändra eller upphäva endetaljplan eller områdesbestämmelser om det kan befaras att beslutet innebäratt ett riksintresse enligt NRL inte tillgodoses.Den ansvarsfördelning mellan staten och kommunerna som gällt alltsedantillkomsten av PBL och NRL bör inte i sina huvuddrag förändras eller nuomprövas. Däremot kan finnas anledning att från tid till annan övervägautformning, innehåll och omfattning av riksintressena. Ett utredningsarbete meddelvis denna inriktning har, som framgått ovan, inletts inom ramen förMiljöbalksutredningen. I detta skall även övervägas erfarenheterna avtillämpningen av NRL.Enligt utskottets mening bör ansvarsfördelningen avseende vissa ärendenenligt NRL alltså inte ändras. Ett tillkännagivande till regeringen i linje medförslaget i motion 1996/97:Bo513 (s) kan därför inte nu anses erforderligt. Detnyligen inledda arbetet med viss översyn av får anses harelevans för den nu diskuterade frågan. Resultatet av denna översyn böravvaktas.I partimotion 1996/97:Jo759 yrkande 29 föreslås ett riksdagenstillkännagivande till regeringen om skärpta krav påmiljökonsekvensbeskrivningar (MKB). Bl.a. nämner motionärerna attRiksrevisionsverket i en revisionsrapport granskat den hittillsvarandeanvändningen av MKB. Verkets rapport gäller tillämpningen av MKB vid vissaärenden avseende vägbyggande och vattenkraftsutbyggnad. Viss kritik riktas irapporten mot det sätt på vilket MKB utförs.