bet · GK01NU8 · 1997-04-22 00:00:00 — , EU och handelspolitiken inför 2000-talet 1996/97NU8ÄrendetI detta betänkande behandlasdels regeringens skrivelse 1996/97:71 om , EU och handelspolitikeninför ,dels sex motioner som väckts med anledning av skrivelsen,dels - delvis - två motioner som väckts med anledning av regeringensskrivelse /97:80 med berättelse om verksamheten i Europeiska unionen under1996,dels - helt eller delvis - tio motioner från allmänna motionstiden.Utrikesutskottet har avgivit yttrande (1996/97:UU5y) i ärendet (se bilaga). I betänkandet behandlas en rad handelspolitiska frågeställningar medtyngdpunkten lagd på de prioriteringar som bör gälla för det svenska agerandetinom WTO och EU. Utskottet avstyrker samtliga motioner och föreslår attregeringens skrivelse läggs till handlingarna.Enligt utskottets mening är det angeläget att fortlöpande bevakarfrihandelsintresset i EU-samarbetet. Utskottet ställer sig bakom regeringensambitioner att påverka EU i riktning mot en liberalare utformning och tillämp-ning av de egna handelspolitiska instrumenten. Vidare understryker utskottetdet starka samband som råder mellan en liberaliserad världshandel ochförutsättningarna för att åstadkomma ekonomisk utveckling, tillväxt ochsysselsättning. Denna slutsats återfinns också i deklarationen från WTO:sministermöte i . Motioner med olika aspekter på handel och ekonomisktillväxt följs upp i reservationer (v; mp).Utskottet avstyrker också motionsyrkanden som behandlar sambanden mellanhandelspolitik, arbetsvillkor och miljöhänsyn. I en motion - som får stöd i enreservation (m, fp, kd) - framförs farhågor för att social- och miljöklausuleri handelsavtal kan användas i protektionistiska syften. Även motsattauppfattningar förs till torgs i denna del där krav reses på motverkandeåtgärder mot de miljöproblem som transportsektorn förorsakar. I reservationer(v; mp) utpekas motsättningen mellan den fria rörligheten för varor ochpersoner och miljöhänsynen. Företrädaren för anför vidare i sinreservation att handelspolitik på ett tydligare sätt än hittillsmåste uppmärksamma frågorna om arbetsvillkor och miljö.I några motioner aktualiseras djurskyddets ställning i handelspolitiken.Yrkanden framställs om att handelspolitiken måste utformas så att stöd kan gestill t.ex. produktmärkning med information om hur djur har behandlats.Utskottet utgår från att regeringen inom ramen för EU-samarbetet fortsattframhåller betydelsen av förbättrat djurskydd och bättre djurtransporter. I enreservation (v, mp) krävs bl.a. att frågan om hur djur behandlas skall ingåvid tolkningen av WTO-avtalen.I övrigt behandlar utskottet yrkanden om handel och fattigdomsbekämpning,rättvisemärkning, kooperationens roll i Östersjösamarbetet, svensk uranimportsamt marknadsföring av alkoholdrycker. I reservationer (mp) sägs beträffandeden svenska uranimporten att en utredning bör tillsättas med uppgift attklarlägga uranimportens externa kostnader och beträffande marknadsföringen avalkoholdrycker att det helstatliga bolaget av regeringen böranmodas att redovisa på vilket sätt bolaget avser bidra till att målet om enminskad alkoholkonsumtion skall uppnås.SkrivelsenI regeringens skrivelse 1996/97:71 lämnas en översikt över och EU:smålsättningar på det handelspolitiska området med tonvikt på det multilateralasamarbetet och utvecklingen av den gemensamma handelspolitiken. Särskilduppmärksamhet ägnas åt en redovisning av - WTO:s- första ministerkonferens, som avhölls i Singapore.Ett utförligt referat av skrivelsens innehåll återfinns i utrikesutskottetshär bilagda yttrande (1996/97:UU5y), till vilket hänvisas. De motioner som väckts med anledning av skrivelse 1996/97:71 är följande:1996/97:N7 av tredje vice talman m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omintensifierad bevakning av frihandelsovänliga inslag hos EU.1996/97:N8 av m.fl. (v) vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omutrikeshandel och ekonomisk tillväxt,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hurhandelspolitiken skall bidra till näringslivets förnyelse,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attspekulationen på penningmarknaderna bidrar till att sänka den ekonomiskatillväxten i världen som helhet,4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attSverige inom EU och WTO måste ta initiativ till att frågor om transporternasnegativa konsekvenser för världshandeln beaktas.1996/97:N9 av () och () vari yrkas attriksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om atthandelspolitiken bör utformas så att den ger stöd för olika instrument, t.ex.produktmärkning, så att konsumenterna lättare kan ta hänsyn till hur djur harbehandlats då de gör sitt val av varor,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att"animal welfare" skall lyftas fram vid tolkningen av WTO-avtalen,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attregeringen i framtida skrivelser bör redovisa arbete som rör handelspolitikenoch "animal welfare" under egen rubrik.1996/97:N10 av m.fl. (m) vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ILOsom organ för grundläggande arbetsnormer,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omtillämpningen av MR-klausuler i EU:s avtal,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omsambandet mellan miljö- och handelsfrågor.1996/97:N11 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna behovet av en utredning om hur målet omfattigdomsbekämpning i och en strategi för den svenskahandelspolitiken inom EU och WTO, avseende global miljö och rättvisa, skalluppfyllas.1996/97:N12 av m.fl. (mp) vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombeskattning av transporternas externa effekter som ett prioriterat område förhandelspolitiken,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om miljö-och sociala klausuler som ett prioriterat område för handelspolitiken,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omavvecklingen av dolda subventioner som ett prioriterat område förhandelspolitiken,4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attden gemensamma handelspolitiken bör vara utformad på ett sådant sätt att denfrämjar arbete för "animal welfare",5. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om atthandelspolitiken bör utformas så att den ger stöd för olika instrument, t.ex.produktmärkning, så att konsumenterna lättare kan ta hänsyn till hur djur harbehandlats då de gör sitt val av varor,6. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att"animal welfare" skall lyftas fram vid tolkningen av WTO-avtalen,7. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attregeringen i framtida skrivelser bör redovisa arbete som rör handelspolitikenoch "animal welfare" under egen rubrik.De motioner som väckts med anledning av skrivelse 1996/97:80 och som behandlashär är följande:1996/97:U12 av m.fl. (mp) såvitt gäller yrkandet (5) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt i EU skall verka för strängare miljö-, djurskydds- och socialaregler utan att det uppfattas som handelshinder.1996/97:U14 av m.fl. (fp) såvitt gäller yrkandet (6) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omen intensifierad bevakning av EU:s handelspolitik.De motioner från allmänna motionstiden som behandlas här är följande:1996/97:Fi213 av m.fl. (mp) såvitt gäller yrkandet (17)att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom arbete för internationell avveckling av dolda subventioner tillexportindustrin.1996/97:N230 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att uppnåren rimlig andel av den multilateralt finansierade biståndsmarknaden.1996/97:N233 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omkooperativa och andra föreningsinitiativ vid beslut gällande medel från denfond till utveckling som upprättats,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attreglerna för fonden stimulerar till utvecklande av miljöanpassad utvecklingoch bevarande av verksamheter som passar väl in i kretslopps-tänkandet,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attden näringspolitiska fonden stimulerar utveckling av kooperativtsmåföretagande i Baltikum.1996/97:N235 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en studie av fairtrade-handeln.1996/97:N237 av m.fl. (mp) vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om detfortsatta koloniala utnyttjandet av fattiga som råvaruleverantörer,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om dolda subventioner till sina egna branscher,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omuppenbara handelshinder som tullar, importavgifter och importkvoter,4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ommaktkoncentrationen med den s.k. internationella handel, som sker mellan olikadelar inom samma transnationella företag,5. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attmiljöklausuler och sociala klausuler skall gälla inom WTO,6. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attinföra klausul om djurskydd inom WTO.1996/97:N238 av m.fl. (mp) såvitt gäller yrkandena attriksdagen2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Vin &Sprits marknadsföring av Absolut Vodka utomlands, inte minst iutvecklingsländer,3. hos regeringen begär att den bör ålägga Vin & Sprit att redovisa vad degör för att regeringens och WHO:s alkoholpolitiska mål skall kunna uppfyllas.1996/97:N247 av och (båda mp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt den bör arbeta för internationell avreglering av dolda subventioner tillexportindustri.1996/97:N257 av m.fl. (m) såvitt gäller yrkandena att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omfrihandelns betydelse,2 som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om viktenav att stärka det multilaterala frihandelssystemet och WTO,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attmotverka protektionism,6. beslutar att i EU verkar för en kartläggning av EU:s tullskydd ienlighet med vad som anförts i motionen,7. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omavveckling av EU:s tullskydd för industrivaror,8. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omändring av EU:s antidumpningslagstiftning i frihandelsvänlig riktning.1996/97:N269 av m.fl. (m) såvitt gäller yrkandet (28) att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omfrihandelspolitiken.1996/97:N425 av m.fl. (mp) vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attden som importerar uran bör åläggas att öppet redovisa var och under vilkaformer råvaran har utvunnits och hanterats,2. hos regeringen begär en utredning om uranimportens externa kostnader samtom hur svensk kärnkraftsindustri kan täcka dessa kostnader. Den gemensamma handelspolitikenI skrivelsen 1996/97:71 uttalas att en öppen världshandel utgör detövergripande målet för svensk handelspolitik. När det gäller utformningen avEU:s handelspolitik är den svenska linjen att verka för att exportmarknader itredjeland öppnas och att en importpolitik tillämpas som bygger på störstamöjliga öppenhet mot omvärlden, inte minst beträffande viktigasteexportvaror. Erfarenheten av medlemskap i , sägs det, är attkommissionen genomsyras av ett frihandelstänkande, som dock inte får fulltgenomslag när medlemsländernas intressen och målsättningar vägs samman.Regeringen kommer att arbeta för att EU även i fortsättningen skall värna omdet multilaterala handelspolitiska regelverket i (, WTO). skall påverka EU att gå vidare mot enfortsatt liberalisering inom de områden där unionen för en alltför restriktivpolitik, framhålls det.I skrivelsen anges ett antal angelägna arbetsuppgifter som berör dengemensamma handelspolitiken och som EU-samarbetet enligt regeringensuppfattning bör rikta in sig på. Långsiktigt bör tullarna avvecklas, framförallt på industrivaror. I närtid måste EU:s tullar mot omvärlden sänkas. Vidarevill regeringen se en förändrad tillämpning av EU:s antidumpningspolitik. Ennedtrappning av nuvarande restriktioner inom textil- och konfektionsområdetbör ske; EU:s kvotavveckling bör genomföras så effektivt och så tidigt sommöjligt. Vidare bör EU:s tullagstiftning förenklas och förbättras.Utformningen av handels- och miljöpolitiken skall vara sådan att de ömsesidigtstödjer varandra i syfte att uppnå en hållbar utveckling.I motion 1996/97:N269 (m) pläderas för att aktivt skall driva ochfrämja frihandelns idéer inom EU och dess gemensamma handelspolitik. Det är enviktig uppgift för , anförs det, att verka för en liberalare utformningoch tillämpning av EU:s olika handelspolitiska instrument. Målet skall varaatt EU avskaffar samtliga kvarvarande importrestriktioner mot alla berördaländer. bör aktivt, fortsätter motionärerna, verka för en totalavveckling av EU:s tullskydd på industrivaror.Ett likartat budskap framförs i motion 1996/97:N257 (m). En viktig uppgiftför är att verka för en utformning och tillämpning av EU:s olikahandelspolitiska instrument som bygger på frihandelns principer. Ettövergripande mål, sägs det, skall vara att EU avvecklar samtliga kvarvarandeimportrestriktioner. Motionärerna anser att bör utnyttja allamöjligheter att påverka EU:s handelspolitik i syfte att få till stånd enfortsatt handelsliberalisering inom WTO. bör gå i bräschen för entotal avveckling av EU:s tullskydd för industrivaror, heter det. Motionärernamenar vidare att bör ta initiativ till att en kartläggning genomförsbeträffande de kostnader och konsekvenser som EU:s tullskydd påindustrivaruområdet innebär.I motion 1996/97:N10 (m) påpekas att det i EU:s avtal med andra länder -associations-, partnerskaps-, handels- och biståndsavtal - normalt finns enklausul om mänskliga rättigheter. Syftet är att EU på detta sätt skall markeravikten av att länderna uppfyller grundläggande krav på mänskliga rättigheter.Om dessa krav ej uppfylls kan avtalen suspenderas eller sägas upp.Motionärernas uppfattning är att handelsrestriktioner normalt är kontra-produktiva och att ländernas befolkning inte skall bestraffas genomhandelssanktioner som ett resultat av maktövergrepp från respektive regering.EU har fattat handelspolitiska beslut som inneburit att konkurrensen sattsur spel, medfört högre priser för konsumenterna och motverkat export frånutvecklingsländerna, anförs det likalydande i motionerna 1996/97:N7 (fp) och1996/97:U14 (fp). Sådana ställningstaganden måste motarbetas från svensk sida,menar motionärerna. Som stöd för den framförda kritiken hänvisar de till tvåexempel, dels återinförande av minimipriser på datachips tillverkade iRepubliken () och , dels införande av antidumpningstullarför skor och väskor från respektive anför i sitt yttrande att det är ett grundläggande svensktintresse att värna om och utvidga frihandeln. Häri ligger också en ambitionatt verka mot förtäckt protektionism. Frihandeln, sägs det, är en av deviktigaste förutsättningarna för ekonomisk utveckling, tillväxt ochsysselsättning. Detta gäller för och övriga EU-länder men också för och för staterna i . Mot denna bakgrund delarutrikesutskottet regeringens uppfattning att aktivt bör verka för atttillträdet till tredjelandsmarknader förbättras, att EU:s handelspolitikförblir öppen och att EU förändrar sin politik inom de områden där manhittills varit mindre öppen mot omvärlden. måste självfallet fortsättaatt engagera sig och vara lyhört för utvecklingsländernas behov, sägs det.Handel och bistånd, miljö och utveckling måste gå hand i hand med strävan attbekämpa fattigdomen. En stark europeisk union måste enligt utrikesutskottetsuppfattning vara generös mot omvärlden.Beträffande användningen av klausuler om mänskliga rättigheter hänvisarutrikesutskottet till ett avlämnat betänkande (bet. 1996/97:UU12), därdet framhålls att det är värdefullt, om än inte alltid nödvändigt, attsanktioner beslutas av . påpekar att sådanasanktionsbeslut ger moralisk legitimitet och leder till effekter. Enligt densanktionslag (1996:95) som antogs av kan regeringen undervissa förutsättningar besluta om sanktioner efter beslut av ,eller efter beslut av EU inom ramen för den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken (GUSP). menar dock att utnyttjandet avsanktionsinstrumentet inte är oproblematiskt. Det visar sig ofta attcivilbefolkningen drabbas hårt av ekonomiska sanktioner som tillgripits tillföljd av åtgärder som ifrågakommande regim vidtagit. Vad gäller handelsavtalsom EU har slutit med bestämmelser om mänskliga rättigheter villutrikesutskottet påpeka att förekomsten och utformningen av dylika klausulervarierar beroende på vilken EU:s avtalspart är. menar att deför EU viktigaste avtalen med andra stater har syften som går långt utöver attenbart främja handel. Ofta har de aktuella avtalen som mål att reglera ettbrett spektrum av relationer mellan avtalsparterna och ibland också attpåverka andra förhållanden som inte behöver vara av bilateral karaktär,exempelvis att åstadkomma en positiv utveckling på miljöområdet, hållbarutveckling eller kanske just främjande av förhållanden som omfattar mänskligarättigheter. Det kan därför inte hävdas, anser utrikesutskottet, att målet omfri handel alltid skall ha prioritet framför andra mål som man med avtaletvelat uppnå. Hur en eventuell klausul om mänskliga rättigheter skall tillämpasmåste bedömas mot bakgrund härav, sägs det. slutsats är attdet aktuella yrkandet i motion 1996/97:N10 (m) om tillämpningen av klausulerom mänskliga rättigheter inte bör föranleda någon åtgärd från sida.Näringsutskottet ser det som angeläget att fortlöpande bevakarfrihandelsintresset i EU-samarbetet och driver på övriga medlemsstater iriktning mot en större öppenhet mot omvärlden, inte minst beträffande viktigaste exportvaror. Den svenska linjen måste hävdas med kraftoch inriktas bl.a. på att få till stånd en öppning av exportmarknader itredjeland och en importpolitik som bygger på största möjliga öppenhet.Utskottet ställer sig bakom regeringens ambitioner att påverka EU i riktningmot en liberalare utformning och tillämpning av EU:s olika handelspolitiskainstrument. I detta ligger - som också nämns i skrivelsen - bl.a. följandeåtgärder: en avveckling av EU:s samtliga kvarvarande importrestriktionerinnefattande borttagande av tullarna på framför allt industrivaror och ennedtrappning av nuvarande restriktioner inom textil- och konfektionsområdet,en förändrad tillämpning av EU:s antidumpningspolitik och en i närtidförenklad tullagstiftning. Vidare finner utskottet det vara önskvärt att enkartläggning genomförs av de kostnader och konsekvenser som EU:s tullskydd påindustrivaruområdet innebär.Vad gäller yrkandet i motion 1996/97:N10 (m) om EU:s tillämpning avklausuler om mänskliga rättigheter har utskottet ingen annan uppfattning änden som har anförts från utrikesutskottets sida.Med det sagda torde de yrkanden som återfinns i motionerna 1996/97: N257(m), 1996/97:N269 (m), 1996/97:N10 (m), 1996/97:N7 (fp) och 1996/97:U14 (fp)beträffande den svenska bevakningen av EU:s handelspolitik vara i väsentligutsträckning tillgodosedda. Något initiativ från sida är därförinte erforderligt. Utskottet avstyrker här aktuella motioner i berörda delar.Den multilaterala handelspolitikenHandel och ekonomisk tillväxtWTO-avtalet trädde i kraft . Avtalet omfattar trehuvudavtal, vilka vardera förvaltas av ett administrativt råd. Ett råd svararför tullar och varuhandel (General on Tariffs and Trade - ), ettför tjänstehandel (General on Trade in Services - GATS) och ett förhandelsrelaterade immaterialrättsfrågor (Trade Related Intellectual PropertyRights - TRIPS). Vid sidan av dessa tre huvuddelar ligger förhandelspolitiska länderöversyner, tvistlösningsorganet samt kommittéerna förmiljö, för handel och utveckling, för betalningsbalansfrågor, för granskningav regionala avtal, för anslutningsförhandlingar samt för organisationensbudget.Den första reguljära ministerkonferensen i WTO avhölls i idecember 1996. I skrivelsen sägs att konferensens kanske viktigaste syfte varatt bekräfta WTO:s roll i det globala handelspolitiska och ekonomiskasamarbetet. En del av konferensens uppgift var att anta rapporter från WTO:skommittéväsende. Rapporterna utgjorde en av delarna i konferensensslutdeklaration. Regeringen anför i skrivelsen att resultatet av konferensenur svenskt perspektiv sammantaget får betraktas som gott, trots att denavslutande ministerdeklarationen liksom mandaten för det framtida WTO-arbetetblev svagare än önskat.Regeringens grundsyn, anförs det i skrivelsen, är att ett starktmultilateralt regelverk gynnar den ekonomiska utvecklingen globalt, inte minstför mindre och ekonomiskt svagare stater. Den ökande internationaliseringeninnebär att handelspolitiken måste utvecklas. Frågor som varnationella behandlas i allt större omfatttning på ett globalt plan. Iskrivelsen hänvisas till ministerdeklarationen från där det sägs attvärldshandelns ökning, underlättad av liberaliseringen av handeln, har skapatfler och bättre betalda arbetstillfällen i många länder. Handeln ochhandelspolitiken har en central roll för ekonomisk utveckling, tillväxt ochsysselsättning. Mot denna bakgrund, menar regeringen, är för svenskt vidkom-mande WTO, det multilaterala regelverket och dess utveckling högt prioriterat.I motion 1996/97:N257 (m) sägs att frihandel är en av de viktigasteförutsättningarna för näringslivets tillväxt och konkurrenskraft och därmedför välståndet. Att värna frihandelns principer och motverka protektionismmåste vara en prioriterad uppgift för svenska politiker. Förtroendet för detmultilaterala handelssystemet, liksom för WTO, måste befästas och stärkas,menar motionärerna.Kritik framförs i motion 1996/97:N8 (v) mot regeringens beskrivning avutrikeshandelns historiska utveckling. Näringslivets förnyelseförmåga efter år1970 har varit svag, sägs det. Ett försämrat utbytesförhållande har mötts medjusteringar av kronkursen, och inte med produktförnyelse och nyinvesteringar.Den svaga kronkursen och de höga förtjänsterna i storföretagen är uttryck fören svag förnyelseförmåga inom näringslivet, en ekonomisk stagnation och enalltmer tudelad ekonomi. Motionärernas slutsats är att handels- ochnäringspolitiken i större utsträckning måste bidra till näringslivetsförnyelse. Vidare sägs i motionen att en skrivelse om handels-politiken ocksåborde behandla vilka effekter på sysselsättning och välfärd som följer av denomfattande spekulationen i räntenivåer och valutakurser. Spekulationen bidrartill snabba kast i växelkurser och räntor, och till en osäkerhet som går utöver handel, investeringar och sysselsättning i alla länder. Ett meromfattande offentligt ägande skulle kunna motverka den instabilitet ochkortsiktighet som utmärker finansmarknadens aktörer, menar motionärerna.I motion 1996/97:N237 (mp) hävdas att en rad myter byggts upp om WTO. Enligtmotionärerna dikteras GATT-överenskommelserna av de största och mäktigastemultinationella företagen, bankerna, finansinstituten och handelshusen. Dessaintressenter, anför motionärerna, utformade utkasten till de slutliga överens-kommelserna och kontrollerar tillämpningen i den nya organisationen ochdess byråkrati.