bet · GL01NU1 · 1997-12-02 00:00:00 — I programmet avses följande sex projekt ingå:Företagande som strategi att undkomma marginalisering, Kooperation ochfranchising som kvinnliga organisationsformer, Omvandling av offentlig sektoroch kvinnors förflyttning, Familjeföretagandet som fenomen, Service och handelsom tillväxtgenerator samt Samspelet mellan kvinnors och mäns företagande.Forskningsprogrammet är kostnadsberäknat till i fyraår. för Småföretagsforskning tilldelades av Närings- och för ett flerårigtforskningsprogram på området små och medelstora företag. Inom ramen för dettaprogram fattade stiftelsen beslut om att 2 miljoner kronorskulle avsättas för det nyssnämnda forskningsprogrammet om kvinnors företagandeunder det första året.Stöd till kooperativ utveckling (A 3)PropositionenAnslaget disponeras för statsbidrag till kooperativ utveckling. Föreskrifter omdetta finns i förordningen (1993:569) om statsbidrag till kooperativutveckling. Statsbidrag kan ges dels till kostnadsfri information ochrådgivning om kooperativt företagande, dels till lokala kooperativa projekt.Det övergripande målet är att stimulera en utveckling av kooperativa småföretaggenom att ge allmänheten tillgång till information och rådgivning om denkooperativa företagsformen. Rådgivningen skall vara likvärdig med den som gesom andra företagsformer. Merparten av stödet fördelas till 23 lokalakooperativa utvecklingscentrum (LKU), sägs det i propositionen. Ytterligare ettLKU - på - har dock bildats, varför det totala antalet numeraär 24. Kooperativa rådet (I 1983:G) fick en delvis nyinriktning. Rådet skall vara regeringens rådgivande organ i kooperativa frågorsamt medverka vid genomförandet av olika insatser i syfte att stärkautvecklingen av kooperativa företag för att därigenom skapa nyaarbetstillfällen. Bland övriga uppgifter för rådet ingår att främja forskning,bl.a. om kooperationens samhällsekonomiska betydelse.Riksdagen beslöt , efter förslag i den ekonomiska vårpropositionen,om ökade medel med till främjande av kooperativt företagandefr.o.m. Regeringen har mot bakgrund härav uppdragit åt Statskontoretatt föreslå principer för fördelning av statsbidraget och vilka krav som börställas på det kooperativa rådgivningssystemet. Av rapporten från Statskontoret- Stöd till kooperativ utveckling (1997:17) - framgår bl.a. att verksamhetenvid LKU omsatte , varav knappt en femtedelutgjordes av statsbidrag. Genom stöd från LKU bildades drygt 350nya kooperativ med totalt ca 900 nya arbetstillfällen. Statsbidragets andel avkostnaderna var i genomsnitt per nytt kooperativ och perarbetstillfälle.Regeringen ser som sin mest prioriterade uppgift att underlätta skapandet avnya arbetstillfällen. Statskontorets rapport visar att intresset förkooperativt nyföretagande är stort och att nya arbetstillfällen kan skapas låg kostnad för staten. Regeringen anser att det är viktigt att stärkakunskapsbildningen om den kooperativa företagsformen samt att öka kunskapernaom kooperativt företagande hos myndigheter och andra organ som har till uppgiftatt stödja nyföretagande. Regeringen menar vidare att statsbidraget tillkooperativ utveckling bör koncentreras till kostnadsfri information ochrådgivning och avser att besluta närmare om stödets fördelning efter beredningav Statskontorets förslag. En viss del av medlen bör kunna användasför insatser som syftar till att sprida information om kooperativt företagandepå annat sätt än som anges i den aktuella förordningen.Regeringen beräknar anslaget för nästa budgetår till 16 miljoner kronor.MotionernaLKU spelar en viktig roll vad gäller utveckling av nya kooperativa lösningaroch lokal regional utveckling mer generellt, sägs det i motion 1997/98:N255(s). EU-inträdet har också medfört att området ?social ekonomi? uppvärderas,noterar motionärerna. De pekar på att den kooperativa idén har fått genomslag,särskilt bland kvinnor, och att LKU är en viktig del i bygderörelsen ochlandsbygdsutvecklingen. Av största vikt är att LKU får resurser ochförutsättningar för en långsiktig utveckling, anför motionärerna och menar attstatens anslag bör täcka två rådgivare plus kringkostnader per LKU.De näringspolitiska insatserna bör syfta till att skapa ett generellt branäringsklimat, sägs det i motion 1997/98:N282 (m). Olika företagsformer bördärvid behandlas lika i regel- och skattesystem. Ett speciellt anslag för justkooperativ utveckling kan då inte motiveras, anser motionärerna - än mindre denutökning av anslaget som regeringen föreslår, trots det kärva budgetläget.Det krävs ytterligare insatser för att främja det kooperativa företagandet,anförs det i motion 1997/98:A273 (c). Den kooperativa formen av företagandetilltalar kvinnor, konstaterar motionärerna. De små kooperativa företagen harexpanderat , men det krävs bättre kunskap hos rådgivarekring den kooperativa företagsformen, heter det vidare. Vårbudgeten innehöllett välkommet tillskott till kvinnligt och kooperativt företagande, ansermotionärerna men föreslår ytterligare insatser enligt följande: en fortsatt ochmer kraftfull satsning på kvinnligt och kooperativt företagande, ökademöjligheter att avsätta medel för små kooperativa företag i samband medboksluten samt en översyn av upplåningsmöjligheterna för nya kooperativ - detnuvarande kravet på personlig borgen på medför problem, då kooperativamedlemmar kan ha olika förutsättningar vid starten.Utvecklingen på LKU-sidan är dynamisk och varje arbetstillfälle kostarsmåsummor jämfört med andra stödformer, heter det i motion 1997/98:N312 (v).Regeringen har uppmärksammat detta och ökat anslaget. anserdock, precis som , att det behövs motsvarande i genomsnitt 1 miljonkronor per LKU och föreslår därför ytterligare ellersammanlagt 23 miljoner konor för år 1998.Det här aktuella anslaget bör tillföras ytterligare föråren 1998, 1999 och 2000, anförs det i motion 1997/98:N259 (mp). De resursersom går till ny kooperation via LKU är mycket kostnadseffektiva, sägs det, ochjämförelse görs med de kostnader som man räknar med i andra sammanhang för attskapa nya arbeten. LKU bedriver en mycket blygsam men effektiv rådgivning underformer som inte erhållit någon ekonomisk garanti, anför motionärerna.Vissa kompletterande uppgifterUtskottet har vid olika tillfällen under det gångna behandlatmotioner rörande kooperativ utveckling, liknande de här aktuella (bet. 1996/97:NU1, bet. 1996/97:NU10, yttr. 1996/97:NU8y).Inom ramen för småföretagsprogrammet har regeringen anvisat 3 miljoner kronortill verksamheten hos LKU. Dessa medel har förmedlats till LKU på samma sättsom ordinarie anslagsmedel. I det s.k. landshövdingeuppdraget angavs att det,utifrån lokala och regionala förutsättningar, skulle utarbetas och genomförasåtgärder som främjar småföretagsutveckling, däribland kooperativt företagande,tillväxt och sysselsättning och att företrädare för skulle inbjudas attdelta i samarbetet. utveckling planerar, enligtuppgift från , att göra en uppföljning av detta arbete.I statens ägardirektiv till anges att bolaget i sin informations- ochrådgivningsverksamhet bl.a. bör beakta företag som drivs i kooperativ form, såatt olika företagstyper får en likvärdig behandling.Kooperativa rådet fick , som nämnts, en delvis ny inriktning.Rådet har följande fyra uppgifter: att stimulera till ökad sysselsättning genomen ökad nyetablering av kooperativa företag, att öka kunskapsbildningen om denkooperativa företagsformen och att förbättra den kooperativa kompetensen hos demyndigheter som har till uppgift att stödja nyföretagande, att bevaka denkooperativa företagsformens ställning i relation till andra företagsformer samtatt ta till vara internationella erfarenheter när det gäller kooperativtnyföretagande.Beträffande området social ekonomi, som berörs i en av motionerna, kan nämnasatt regeringen har beslutat att inom tillsätta enarbetsgrupp med uppgift att kartlägga villkoren för den sociala ekonomin samtbelysa dess betydelse i samhället. I arbetsgruppen skall ingå företrädare förolika departement inom . Därutöver skall samverkan ske medrepresentanter för myndigheter och organisationer samt forskare. Med socialekonomi avses enligt EU:s terminologi verksamhet som tjänar medlemmarna ochkollektivet före vinstintressen samt att människan och arbetet skall ha förturframför kapital när verksamhetens resurser fördelas. Verksamheten skall ocksåförvaltas självständigt och beslutsprocessen skall vara demokratisk. Kärnan iden sociala ekonomin består av kooperativa företag, ömsesidigaförsäkringskassor, ideella föreningar som också bedriver ekonomisk verksamhetoch stiftelser. I arbetsgruppens uppgifter ingår bl.a. att definiera begreppetsocial ekonomi, göra en översyn av existerande hinder och belysa den socialaekonomins betydelse i samhället. Arbetsgruppen skall redovisa sitt arbete vadgäller definition av begreppet social ekonomi , ochslutrapport skall lämnas senast den 31 december 1998.Det kan noteras att de ökade medel som föreslås för innebäratt det - med de krav på motfinansiering som gäller - kan finnas utrymme förtvå rådgivare per LKU, vilket föreslås i en av motionerna. Det är dock deenskilda LKU som avgör hur de ökade medlen skall användas - inom ramen för denverksamhet de har att bedriva.Turistfrämjande (A 4)PropositionenTuristdelegationen är central förvaltningsmyndighet för turistfrågor.Verksamheten inom turistområdet bedrivs dels av Turistdelegationen, dels avSveriges Rese- och (), som ägs gemensamt av staten ochturistnäringen. Det övergripande målet för turistpolitiken är att skallha hög attraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkurrenskraftigturistnäring. Mot bakgrund av beslut , efter förslag isysselsättningspropositionen (prop. 1995/96:222, bet. FiU15), anvisades 90miljoner kronor som ett engångsbelopp för särskilda satsningar påinternationell marknadsföring av som turistland.Turistdelegationen skall på regeringens uppdrag genomföra riktade studier avförutsättningarna för utveckling av svensk turism. Studierna skall bygga pådelegationens handlingsprogram för utveckling av svensk turism ochdelegationens rapport om hinder för turismens utveckling. De strategiska riktlinjer som lagts fram iTuristdelegationens handlingsprogram bör även fortsättningsvis utgöra en grundför arbetet med att utveckla den svenska turistnäringen, sägs det ipropositionen.Aktiviteterna i är av den karaktären att effekterna av insatsernauppnås först på , anför regeringen. Även Turistdelegationens arbetekännetecknas till stor del av att effekterna uppnås på . Eftersom1995/96 var Turistdelegationens första verksamhetsår har det inte varit möjligtför myndigheten att lämna utvecklade kommentarer om uppnådda resultat iförhållande till de uppställda målen. Turistdelegationen har fått invändning avRRV i revisionsberättelsen på grund av att årsredovisningen inte har skrivitsunder av samtliga styrelseledamöter. I övrigt har årsredovisningen bedömts iallt väsentligt rättvisande.Regeringen föreslår ett anslag på för budgetåret 1998.MotionernaI motion 1997/98:N312 (v) föreslås en ökning av anslaget med 20 miljonerkronor. Turismen är en del av upplevelsesektorn och, tillsammans med IT-sektorn, den snabbast växande sektorn globalt, säger motionärerna och hävdaratt svenska makthavare har haft svårt att förstå kraften i upplevelsesektorn.Turismen fick ett engångsbelopp på , men anseratt satsningen måste vara mer uthållig. satsar endast ca perperson och år på marknadsföring av turism, medan motsvarande belopp i Danmarkär , i och i , säger motionärerna. Som exemperhävdar de, egna studier, att informationen i om turism iSverige är bristfällig. i svarade ofta inte i telefon ochkunde inte bistå med att sprida kunskap om i - ambassadendäremot var behjälplig. I engelska dagstidningar upptäcktes någon enstakaartikel om att turista i , medan det fanns mängder av artiklar om turismi och , sägs det vidare.Anslaget bör minskas med , anförs det i motion 1997/98:N259(mp). Verksamheten bör helt skötas av näringen. För åren 1999 och 2000förordas en minskning av anslaget med 60 miljoner kronor.Riksdagen bör ge i uppdrag att ge en samlad bild av somett natur- och kulturland, anförs det i motion 1997/98:N242 (mp). Vidare borderiksdagen uttala sig för stärkt stöd åt internationellamarknadsföring. utländska marknadsföring har haft enpositiv effekt, anser motionären. Statens krav på att näringen skall gå in meddubbelt så stort belopp som staten, dvs. , har ocksåuppfyllts. utgörs endast av turismen i avutländska besök - en siffra som dock, enligt motionären, har potential att ökaväsentligt. Men en ökande turism får inte innebära att natur- och kulturvärdenexploateras ovarsamt utan den måste gå hand i hand med aktivt bevarande avdessa värden, sägs det. Ett avbrott i finansieringen skulle emellertid raserade uppnådda resultaten, hävdar motionären. Hon menar därför att Turistrådetsinternationella marknadsföring bör stärkas så att staten beviljar 100 miljonerkonor, med krav att näringen går in med 200 miljoner kronor.Vissa kompletterande uppgifterInom ramen för småföretagsprogrammet har regeringen anvisat 11 miljoner kronortill Turistdelegationen för delfinansiering av uppbyggnad av ettkunskapscentrum för turism vid och vidareutveckling av befintligtturistforskningsprogram. EU bidrar med s.k. mål 6-medel. Regeringen har vidare,som nämnts, beslutat om att från småföretagsprogrammets medel anvisa 90miljoner kronor till för internationell marknadsföring av Sverigesom turistland, under förutsättning att ett dubbelt så stort belopp ställs tillförfogande för samma ändamål av berörda branschföretag och andra organ.Slutligen har regeringen från småföretagsprogrammets medel anvisat 2 miljonerkronor till Turistdelegationen för att förstärka dess kansli. harockså tidigare fattat beslut om att anvisa till (prop. 1995/96:94, bet. NU13) i syfte att utveckla och anpassainformationsteknik för små och medelstora turistföretag, varvid berörda företagförutsattes svara för minst hälften av kostnaderna.Täckande av förluster vid viss garantigivning, m.m. (A 5)Från anslaget täcks kostnader i följande tre avseenden: för att infria statligagarantier enligt förordningen (1978:507) om industrigarantilån m.m. (upphävd1987:424), för räntestöd m.m. till varvsindustrin enligt förordningen(1989:824) om statligt stöd till fartygsfinansiering (upphävd 1992:1064) ellermotsvarande äldre bestämmelser samt för bidrag till föratt till viss del täcka förluster på grund av tidigare garantigivning av dedåvarande regionala utvecklingsfonderna. fattas inga nya beslutom stöd enligt några av dessa bestämmelser. Några nya åtaganden som kan ledatill utbetalningar från anslaget görs således inte längre.Regeringen beräknar anslaget för nästa budgetår till . Ingamotioner har väckts beträffande detta anslag.Medel till AB kanalbolag för upprustning och drift av kanalen(A 6)För nästa budgetår har regeringen beräknat anslaget till 15 miljoner kronor.Inga motioner har väckts beträffande detta anslag.Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. (A 7)PropositionenRiksdagen beslöt , på förslag av regeringen, att anslaget fåranvändas för att täcka kostnader för åtgärder i enlighet med det bemyndigandeför förvaltning av statligt ägda företag som redovisades i den aktuellapropositionen (prop. 1995/96:141, bet. Regeringen fick genom dettabeslut bemyndigande att vidta åtgärder beträffande åtta nämnda företag. Förytterligare fyra företag finns särskilda bemyndiganden.Kostnader för förändringar av ägandet, omstrukturering respektive åtgärdersamt i viss omfattning kapitaltillskott får belasta anslaget. Detta fårdisponeras för åtgärder i anslutning till det nya bemyndigandet, dock vadgäller kapitalinsatser högst i sådan omfattning att den faktiska belastningenkommer att motsvaras av extra utdelningsinkomster eller försäljningsintäkter.Anslaget får därutöver disponeras för vissa övriga direkta kostnader som kanuppkomma vid ägarförvaltningen av statligt ägda bolag för erforderligautredningar, analyser m.m. i samband med omstruktureringsåtgärder. Slutligenfår anslaget disponeras för vissa kostnader som kan uppkomma som följd avförsäljning av aktier m.m. enligt beslut om privatisering avstatligt ägda företag (prop. 1996/97:1, bet. NU1 och prop. 1991/92:69, bet.NU10). För sådana kostnader skall respektive departement redovisa finansieringmed motsvarande belopp.Regeringen beräknar anslaget för nästa budgetår till 25 miljoner kronor.MotionernaI tre motioner föreslås att anslaget skall dras in.Det aktuella anslaget inrättades under /92 för att underlättaprivatiseringsprogrammets genomförande, konstateras det i motion 1997/98: N282(m). Regeringen har inte aviserat någon privatisering av något större statligtföretag, varför motionärerna föreslår att anslaget skall utgå.I motion 1997/98:N306 (fp) sägs att liberalerna motsätter sig de25 som anslås för det här aktuella anslaget.Regeringen hänvisar till beslut (bet. 1995/96: NU26) omvissa bemyndiganden för regeringen när det gäller vissa statliga företag - ettbeslut som motsatte sig - sägs det i motion 1997/98:N274(kd). Den politik som förordar beträffande statligtföretagande innebär att företag som är verksamma på en konkurrensutsatt marknadinte skall ägas av staten. bör alltså avyttras i den takt sommarknaden kan absorbera, varför något särskilt anslag för omstrukturering inteär nödvändigt, anförs det i motionen.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog liknande motionsyrkanden som de här aktuella (bet.1996/97:NU1).Avgifter till vissa internationella organisationer (A 8)Anslaget disponeras för avgifter och bidrag för deltagande i vissainternationella närings- och handelspolitiska organ. Utgiftsstyrande faktorerär medlemsavgifternas utveckling i aktuell valuta samt fluktuationer ivalutakurser.Regeringen beräknar anslaget för nästa budgetår till 24,3 miljoner kronor.Förslaget har inte föranlett några motioner.Sveriges geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. (A 9)geologiska undersökning (SGU) är central förvaltningsmyndighet förfrågor om landets geologiska beskaffenhet och mineralhantering. SGU har underåret omstrukturerat verksamheten och 29 personer har sagts upp från sinaanställningar. Inom det maringeologiska området har SGU och Sjöfartsverkettecknat ett ramavtal om samarbete. Detta innebär att maringeologiskaundersökningar skall kunna bedrivas i oförändrad omfattning. SGU prioriterarför övrigt att färdigställa och publicera befintligt undersökningsmaterial.Särskilda resurser har satts in för att minska ärendebalansen vid Bergsstaten.Regeringen begär godkännande av sammanslagningen av Sverigesgeologiska undersökning och () i enlighet med vadregeringen förordar. Vidare föreslås att bemyndigar regeringen attbesluta om försäljning av staten tillhörig fast egendom under SGU:s förvaltningi enlighet med vad regeringen förordar.Riksdagen godkände den i vårpropositionen föreslagna inriktningenav en sammanslagning av fr.o.m. (prop.1996/97:150, bet. Det övergripande målet för SOL:s verksamhet är attstatens civila beredskapslager av olja för krigssituationer skall avvecklas medhänsyn tagen till samhällsekonomi, beredskap och miljö. SOL:s huvuduppgifter äratt försälja anläggningar och oljeprodukter samt att miljösäkraoljelagringsanläggningarna. Utförsäljningen skall avslutas senast den 30 juni1999. Inkomster från försäljningar levereras till berörda inkomsttitlar - 2625Utförsäljning av beredskapslager och 3312 Övriga inkomster av försåld egendomm.m. - efter avdrag för försäljningsomkostnader.Syftet med sammanslagningen av är att få en effektiv avvecklingav oljelagringsanläggningarna under långsiktigt stabila former somstatliga resurser för efterbehandling utnyttjas rationellt, sägs det ipropositionen. På kort sikt blir samordningsvinsterna endast administrativa,men i ett längre perspektiv finns samordningsvinster genom att SGU har bådecentrala och regionala resurser för att sköta kontrollprogrammen. Vidaretillförs SGU kompetens genom samgåendet, vilket kan leda till nyuppdragsverksamhet rörande stora miljösäkringsprojekt.SGU:s verksamhet skall efter samgåendet med bestå av tre delar, nämligengeologisk verksamhet, avveckling av statens beredskapslager för olja ochBergsstaten. Det övergripande målet för SGU ändras med hänsyn tillsammanslagningen med . För den geologiska verksamheten skall styrningeninriktas mot verksamhetsmål som är mer realistiska och överblickbara än denuvarande. Målen för SGU bör väga av behov från olika användargrupper och gemöjlighet till prioriteringar. En ökad digitalisering av användarvänligaslutprodukter skall eftersträvas. Regeringen kommer att uppdra åt SGU attutarbeta förslag till nya verksamhetsmål. I detta sammanhang skall SGU ävenredovisa förutsättningarna för att genomföra översiktliga karteringar med hjälpav redan tillgänglig information för att täcka hela landet. Regeringen avseratt anvisa vissa regionalpolitiska medel till SGU för att ökabaskarteringen i de prospekteringsintressanta delarna av Sverige.För avvecklingen av statens beredskapslager för olja skall det övergripandemålet ligga kvar. För Bergsstaten gäller att denna skall effektivt hanteraansökningar om tillstånd och koncessioner så att förutsättningar skapas förtillkomst av nya gruvor och därmed ökad produktion och sysselsättning. Detlångsiktiga målet för Bergsstatens verksamhet bör modifieras så atteffektivitet och miljöhänsyn ytterligare betonas.De uppsatta målen för SGU har inte uppnåtts inom alla verksamhetsområden,beroende på att de vidtagna besparingarna inneburit att vissa fältarbetensommaren 1996 fick avslutas tidigare än planerat, sägs det i propositionen.Medelvärdet för den årliga produktivitetsökningen är för perioden1992/93(1995/96 , vilket är i nivå med ställda krav. SOL:s verksamhet harbedrivits med sådan inriktning att målen huvudsakligen kan nås, heter detvidare. Miljösäkringen av oljelagringsanläggningarna kommer dock inte att kunnavara slutförd vid utgången av . För Bergsstaten har handläggnings-tiderna minskat, men de är fortfarande alltför långa. Det kommer att ta mer änett år att arbeta av balansen. RRV har gjort bedömningen attresultatredovisningarna för SGU och SOL väl uppfyller de ställda kraven. RRVanser dock att regeringen bör överväga behovet av att precisera innebörden avatt SGU är chefsmyndighet för Bergsstaten, vilket regeringen avser att åtgärdai anslutning till en revidering av SGU:s instruktion.Regeringen beräknar anslaget till för nästa budgetår.Inga motioner har väckts på detta område.Sveriges geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning (A 10)Anslaget disponeras för insatser för att främja och stödja riktadgeovetenskaplig grundforskning och tillämpad forskning. Det övergripande måletbör vara att förstärka möjligheterna att tillgodose samhällets behov avgeovetenskaplig information om berg, jord och grundvatten inom SGU:sansvarsområde. För att understryka vikten av stöd till prospekteringsinriktad,malmgeologisk forskning är det regeringens mening att avanslaget bör användas för sådan forskning. Anslaget har använts för stöd till23 projekt, varav 16 fortsättningsprojekt. Under innevarande år har 16 projektslutförts.Regeringen beräknar anslaget för nästa budgetår till 4,7 miljoner kronor.Förslaget har inte föranlett några motioner.Sveriges geologiska undersökning: Miljösäkring av oljelagringsanlägg-ningar,m.m. (A 11)Anslaget disponeras av SGU för att täcka kostnaderna för efterbehandling avoljelagringsanläggningar m.m. beslöt att redovisningen avde aktuella kostnaderna skall följa principerna för bruttoredovisning (prop.1996/97:150, bet. FiU20), varför ett ramanslag för detta ändamål fr.o.m. år1998 föreslås bli uppfört på statsbudgeten. disponerar t.o.m. ettreservationsanslag för återställning av det statliga gruvfältet i Malåkommun.