bet · GL01NU2 · 1997-12-02 00:00:00 — 1997/98:1 finansplan m.m. avsnitt 6.2)föreslagit att det i lagen skall tas in bestämmelser som ger regeringenmöjlighet att efter bemyndigande av låta affärsverken ta upp lån ochlämna garantier. Dessa bemyndiganden skall lämnas för varje affärsverk och förett år i taget. har godkänt lagändringen (bet.1997/98:FiU1 s. 214).Regeringen föreslår mot bakgrund härav att under år 1998skall få rätt att ta upp lån i och utanför inom en sammanlagdram om , vilket motsvarar nivån på den nuvarandeupplåningen i . Regeringen föreslår vidare ibudgetpropositionen att verket därutöver i enlighet med vad som gäller förnärvarande får disponera en rörlig kredit i inom en ram av100 miljoner kronor.Regeringen har bemyndigande att för teckna borgen för ochlämna kreditgarantier till bolag, i vilka förvaltar statensaktier och andelar, intill ett sammanlagt belopp om 1 500 miljoner kronor.Nivån är beräknad på förutsättningen att skall lämna borgeneller kreditgarantier till bolaget för Polenlänken. Regeringen föreslår attdetta bemyndigande kvarstår oförändrat under år 1998.Regeringen har vidare av bemyndigats att inom entotal ram om besluta i frågor som rör förvärv av aktiereller bildande av bolag inom Svenska kraftnäts verksamhetsområde. Regeringenföreslår att detta bemyndigande kvarstår oförändrat . Vidare harregeringen bemyndigats att ge rätt att beslutaom förvärv och avyttring av aktier och bildande av bolag inom en ram av högst10 . Regeringen föreslår att även detta bemyndigande kvarståroförändrat . Vad gäller placering av likvida medel föreslårregeringen att bemyndigar regeringen att låta Svenskakraftnät placera likvida medel i och utanför Riksgäldskontoret.MotionenLikströmsförbindelsen mellan och måste stoppas, framhålls det imotion 1997/98:N283 (mp). Motionärerna ser en stor risk för att ett ännu störrebehov av kärnkraft uppstår för att tillgodose marknaden nere på kontinenten.Vidare kommer kabeln, menar motionärerna, att leda till ökade svavelutsläpp somen följd av att elproduktionen i domineras av kolkondenskraft samtkraftvärme baserad på olja och gas. I motionen yrkas därför avslag påregeringens förslag om såvitt avser Polen-länken.Vissa kompletterande uppgifterRegeringen gav tillstånd enligt ellagen attanlägga den s.k. Polenkabeln. Regeringen angav också att kabelns miljöpåverkani den aktuella sträckningen inte kunde anses vara av den omfattningen att enprövning enligt 4 kap. i lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m.- den s.k. naturresurslagen (NRL) - var nödvändig. Regeringsprövning enligt 4kap. 1 § i NRL är obligatorisk för vissa anläggningar med stor miljö- elleromgivningspåverkan. Sjökabelförbindelser ingår inte bland dessa. Enligt 4 kap.2 § i NRL kan dock regeringen i det enskilda fallet besluta att även andraanläggningar än de som nämns i förstnämnda paragraf skall prövas enligt 4 kap.NRL. Det gäller anläggningar som kan antas få betydande omfattning eller bli avingripande beskaffenhet.I ett skriftligt svar på en fråga (1997/98:89) av () i inovember 1997 sade näringsminister bl.a. att en förutsättningför Polenkabeln är att ett utbyte av el kommer att ske mellan länderna, vilketkommer att innebära att under vissa tider kommer att importera el frånPolen. Enligt den bedömning som näringsministern gjorde kommer attexportera mer el via kabeln än vad som importeras. Därmed kommer, fortsattestatsrådet, den fossilbaserade energiproduktionen i att minska. Det finnsinte heller några förutsättningar för import av rysk kärnkraftsbaserad el viaPolenkabeln eftersom det inte finns någon ledningsförbindelse mellan ryskaeller baltiska kärnkraftverk och Polen.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill understryka att det pågår ett beredningsarbete påkommunal nivå beträffande den s.k. Polenkabeln. Ett stort antal motions-yrkanden från den allmänna motionstiden har remitterats för beredning tillbostadsutskottet, under vars ansvarsområde frågor som har anknytning tilltillämpning av naturresurslagen hör. Med det sagda avstyrker utskottet detaktuella motionsyrkandet.Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag som berör verksamheten vidSvenska kraftnät. beträffande riktlinjer för energipolitikenatt avslår motionerna 1997/98:K715 yrkande 6, 1997/98: Jo785 yrkande7, 1997/98:N211, 1997/98:N216 yrkandena 1, 2 och 10, 1997/98:N222,1997/98:N223 yrkandena 1-5, 10-17, 20-22, 26, 31, 32 och 35, 1997/98:N224,1997/98:N240, 1997/98:N244, 1997/98:N253, 1997/98:N266 yrkande 1,1997/98:N283 yrkande 1, 1997/98:N286 och 1997/98:Bo517 yrkande 5,res. 1 (m)res. 2 (fp)res. 3 (mp)res. 4 (kd)2. beträffande forskning och kärntekniklagenatt avslår motionerna 1997/98:N203, 1997/98:N221 och 1997/98:N223yrkande 9,res. 5 (m, fp, kd)3. beträffande säkerhetskrav i kärntekniklagenatt avslår motionerna 1997/98:N6 yrkandena 1 och 6, 1997/98:N223yrkande 19 och 1997/98:N269,res. 6 (m, fp)res. 7 (mp)4. beträffande kärnkraftens avfallshanteringskostnaderatt avslår motionerna 1997/98:N258 och 1997/98:N260,res. 8 (c)res. 9 (mp)5. beträffande vissa bränslefrågoratt avslår motionerna 1997/98:U412 yrkandena 3 och 6 och 1997/98:N273yrkandena 1-3,res. 10 (mp)6. beträffande användning av skogsråvaraatt avslår motion 1997/98:N266 yrkandena 3 och 4,res. 11 (m) - motiv.7. beträffande storskalig biobränsleanvändningatt avslår motionerna 1997/98:N216 yrkande 4 och 1997/98:N223yrkandena 23 och 24,res. 12 (m, fp, kd)8. beträffande anslag m.m. inom utgiftsområde 21 Energiatt med bifall till proposition 1997/98:1 utgiftsområde 21 momenten1-8 och 12 och med avslag på motionerna 1997/98:Fi510 yrkande 5,1997/98:N210 yrkandena 1 och 2, 1997/98:N216 yrkandena 3, 5-9 och 12,1997/98:N220, 1997/98:N223 yrkandena 6, 7 och 33, 1997/98:N226,1997/98:N245, 1997/98:N272 yrkandena 2 och 3, 1997/98:N277, 1997/98:N282och 1997/98:N283 yrkandena 3-20a) godkänner förslaget till ekonomisk planeringsram dels för verksamhetenunder avseende anslaget B 9, dels för verksamhetenunder avseende anslagen B 1-B 3, dels för verksamhetenunder avseende anslagen B 4-B 7,b) bemyndigar regeringen att åta sig ekonomiskaförpliktelser i samband med bidrag för att minska elanvändningeninnebärande åtaganden om högst för , högst 350miljoner kronor för , högst för ochhögst för ,c) bemyndigar regeringen att åta sig ekonomiskaförpliktelser i samband med bidrag till investeringar i elproduktion frånförnybara energikällor innebärande åtaganden om högst 215 miljoner kronorför , högst för , högst 180 miljonerkronor för och högst för ,d) godkänner regeringens förslag till huvudsaklig inriktning för bidragtill den kommunala energirådgivningen,e) bemyndigar regeringen att åta sig ekonomiskaförpliktelser i samband med stöd till forskning och utveckling inomenergiområdet innebärande åtaganden, inräknat redan fattade beslut, omhögst för , högst för år2000, högst för , högst förår 2002, högst för och högst 10 miljoner kronorför ,f) bemyndigar regeringen att åta sig ekonomiskaförpliktelser i samband med stöd för introduktion av ny energiteknikinnebärande åtaganden om högst för , högst 90miljoner kronor för , högst för , högst50 för , högst för ochhögst för ,g) medger att fullföljande av de åtaganden som gjorts med stöd avförordningen (1992:854) om stöd för att främja användningen av biobränsleskall finansieras med medel från det nya energiteknikbidraget,h) medger att anslagssparande från anslaget A 3 Åtgärder förenergieffektivisering m.m. i bl.a. och överförs tillanslaget B 7 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser,i) för anvisar anslagen under utgiftsområde 21 Energienligt regeringens förslag i bilaga, dock att anslaget A 1 skall benämnasStatens energimyndighet: Förvaltningskostnader,9. beträffande svenska kraftnätatt med bifall till proposition 1997/98:1 utgiftsområde 21 momenten9-11 och med avslag på motion 1997/98:N283 yrkande 2a) som inriktning godkänner investerings- och finansieringsplanen förAffärsverkskoncernen för i enlighetmed vad som anges i propositionen,b) godkänner omfattning och inriktning av svenska kraftnätsberedskapsåtgärder i enlighet med vad som anges i propositionen,c) bemyndigar regeringen att ge finansiellabefogenheter i enlighet med vad som anges i propositionen.res. 13 (mp)den 2 december 1997På näringsutskottets vägnarBirgitta JohanssonI beslutet har deltagit: (), (), KarinFalkmer (m)*, (), ()*, (),(), (), ()*, (),(), (), ()*, ()*, ()*, () och ()*. *) Har ej deltagit i beslutet under moment 8. Riktlinjer för energipolitiken (mom. 1), , och (alla m) anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om riktlinjer förenergipolitiken bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning och i enlighet med vad som anförs i motion1997/98:N223 (m) står energipolitiska beslut i strid medutslaget folkomröstning om kärnkraften. Riktlinjerna avviker ocksåifrån energipolitiska beslut, enligt vilket resultatet avhushållningen med el, tillförseln av el från miljöacceptabel kraftproduktionoch möjligheterna att behålla internationellt konkurrenskraftiga elpriser skallavgöra när kärnkraftsavvecklingen kan inledas och i vilken takt den kangenomföras. Med utgångspunkt i såväl folkomröstningen som 1991 årsenergipolitiska beslut finns det enligt utskottets mening inga sakliga skäl föratt fatta beslut om stängning av kärnkraftverk i förtid.I likhet med vad som sägs i nyssnämnda motion, men som också framförs imotionerna 1997/98:N224 (m) och 1997/98:N240 (m), innebär en nedläggning avvärldens kanske säkraste kärnkraftverk en kapitalförstöring som är unik isvensk industrihistoria. Den nya inriktningen på energipolitiken kan komma attskada som industrination och i en omfattning som utskottet känner stororo inför. Utskottet konstaterar vidare att regeringens budgetförslag intenärmare behandlar hur den förtida avvecklingen skall finansieras.I fråga om ansluter sig utskottet till den uppfattning som,förutom i de nyssnämnda motionerna, redovisas i motion 1997/98:N211 (m). Verketär en energiproducerande kärnkraftsanläggning med hög säkerhetsnivå som innebäratt verket fortsatt kan producera stora mängder elektricitet på ettkostnadseffektivt och miljövänligt sätt. Utskottets bedömning är attreaktorerna i har en lång återstående livslängd. En förtidaavstängning leder till att återfår den fossilanvändning som vi undgicknär kärnkraftverket i en gång laddades. Bortfallet av el kommer tillväsentlig del att kompenseras med import av kolbaserad el från Danmark.Avställningen av de två kommer att leda till ökadeutsläpp av koldioxid, men också förorsaka ökade utsläpp av svaveldioxid ochkväveoxider som bidrar till en ökad försurning. Med hänsyn till de alltmersammankopplade elnäten i kommer avvecklingen att ökaunderlaget för elproduktion vid kärnkraftverk i . Enligt utskottetsmening leder detta till en försämrad kärnsäkerhet i hela norra . Ävenkärnsäkerheten vid de svenska reaktorerna kan komma att påverkas. Det faktumatt förslaget om avställning av reaktorerna i uppfattas somgodtyckligt och irrationellt motverkar det aktiva ansvarstagande ochsäkerhetstänkande hos personalen som är ett bärande inslag i det svenskasäkerhetskonceptet.Utskottet vill erinra om att det på den avreglerade elmarknaden råderfundamentalt ändrade förutsättningar jämfört med tidigare. Prissättningen,inve-steringsbesluten och planeringen sker nu på grundval av den informationsom elmarknaden förmedlar till konsumenter och producenter. Det finns anledningatt framhålla den bristande överensstämmelse som föreligger mellan 1997 årsenergipolitiska riktlinjer - som bygger på ett planmässigt tänkande - och dennyligen avreglerade svenska elmarknaden; den otillfredsställande kongruensenblir ännu större med hänsyn till att en öppnare europeisk elmarknad är på vägatt etableras. Energipolitiken i stort måste enligt utskottets mening bygga påsamma principer som dem som gäller för elmarknaden. Den fortlöpandeomställningen, miljöanpassningen och förnyelsen av energisystemet gagnas bästom statsmakterna kan ge långsiktigt stabila förutsättningar för kraftföretagen,industrin och hushållen. Kraftbranschen får då själv ta det fulla ansvaret försin utveckling och miljöanpassning. Utskottet menar att avregleringen avelmarknaden innebär att ansvaret för förnyelse, utveckling och omställning avproduktionsapparaten läggs hos kraftbranschen själv. En reaktor kan därmeddrivas vidare så länge ägaren anser det vara kommersiellt lönsamt att årligenreinvestera de belopp som behövs för att svara upp till säkerhetskrav ochdriftssäkerhet. När lönsamheten i dessa reinvesteringar är tveksam kommer annanproduktion in som ersättning och reaktorn läggs ned.Utskottet finner också väl grundad anledning till farhågor - vilka ocksåkommer till uttryck i samtliga nyssnämnda motioner men även i motion1997/98:N222 (m) - för att riktlinjerna för klimatpolitiken nu i praktiken harövergivits. Enligt beslut (prop. 1992/93:179, bet. JoU19)skall utsläppen av koldioxid från fossila bränslen stabiliseras till 1990 årsnivå , för att därefter minska. Utskottet konstaterar att i EUförhandlat till sig en möjlighet att öka de svenska utsläppen till år2010. I detta sammanhang bör betonas att utskottet avvisar alla planer på enstorskalig introduktion av naturgas på det sätt som föreslås i motion1997/98:N286 (s). En sådan ökad användning av naturgasen skulle leda till enväsentlig ökning av koldioxidutsläppen och omintetgöra koldioxidmålet.Därigenom skulle tvingas att bryta mot den klimatkonvention som visjälva bidragit till och undertecknat. Denna politik - att motivera enogenomtänkt, förtida avveckling av en fungerande energiproduktion med enövergång till ett ekologiskt hållbart samhälle, som denna politikleder till kraftigt höjda koldioxidutsläpp - kommer internationellt attvälmotiverat karakteriseras som svensk dubbelmoral. Utskottet vill understrykaatt en sådan otydlig hållning i energipolitiken i längden inte låter sigförsvaras. I likhet med vad som sägs i motionerna 1997/98:N223 (m) och1997/98:N224 (m) - och i linje med vad som anförs i motionerna 1997/98:N244 (s)och 1997/98:N266 (s) - vill utskottet härutöver erinra om att svenskbasindustri är elintensiv och därför känslig för en energipolitik som ledertill höjda elpriser. Även om det i beslut påstås att industrin skallskyddas från kärnkraftsavvecklingens oundvikliga konsekvenser, kommeravställningen av kärnkraftsreaktorer att medföra ett försämrat konkurrenslägeför den elintensiva industrin. Detta får negativa effekter för de olikaregioner som är starkt beroende av denna industri. kommer även ettstort antal underleverantörer och serviceföretag till basindustrin att drabbasav kärnkraftsavvecklingen.Utskottet anser vidare att regeringen knyter orealistiska förhoppningar tillmöjligheterna att undvika de negativa effekter som en kärnkraftsavveckling förmed sig genom att minska elförbrukningen i hushållssektorn. Att bygga om ettsmåhus med direktverkande elvärme till annan uppvärmningsform beräknas kostamellan 80 000 och enligt vad utskottet erfarit. Trots statligainvesteringsstöd kommer de berörda husägarna därmed att tvingas att betala upptill ca för att ersätta sin nuvarande, oftast fulltfunktionsdugliga, elvärme.Utskottet övergår nu till att behandla vissa åtgärder som skall vidtas föratt minska elanvändningen. I denna del av energipolitiska beslut stodfrågan om utnyttjandet av elpannor i fjärrvärmesystemet i förgrunden.Elpannornas viktigaste uppgift är att utnyttja det överskott på elenergi somtidvis uppstår när tillgången på vattenkraft är god, främst under vår ochsommar. Om användningen av elpannor fördyras på det sätt som förutsattes i detenergipolitiska beslutet är risken, enligt utskottets mening, för resursslöseriöverhängande. Som påpekas i motion 1997/98:N223 (m) kan det bli mer lönsamt attsläppa vattnet förbi kraftverken än att ta till vara det för att producera el.Om fjärrvärmebolagen hindras att använda sina elpannor - genom skatteåtgärdereller på annat sätt - kommer den omedelbara konsekvensen att bli en ökadanvändning av olja med de negativa konsekvenser för miljön och handelsbalansensom detta för med sig.Enligt utskottets uppfattning är det också motsägelsefullt att på det sättsom sker lägga fast energipolitiska riktlinjer som i så hög grad avviker från1991 års riktlinjer och i väsentlig omfattning hålla fast vid deomställningsprogram som infördes vid energipolitiska uppgörelse. Påinitiativ av bl.a. utskottet har olika delar av energipolitiskaomställningsprogram utvärderats. Dessa utvärderingar har alla påvisatallvarliga brister. Programmens struktur har ansetts vara svåröverskådlig ochresultat-uppföljningen bristfällig. Programmen har gripit in i varandra på ettosystematiskt sätt, vilket försvårat möjligheterna att utvärderakostnadseffektiviteten i de enskilda programmen. Utskottet kan inte finna attde i budgetpropositionen föreslagna programmen innebär någon förbättring idessa avseenden.Utskottet kan vidare konstatera att det fortfarande råder oklarhet omVattenfalls framtida roll. Det är ingen tvekan om att en politisk styrning avbolaget skadar förtroendet för , både i och utomlands. Ensådan styrning riskerar också att snedvrida konkurrensen på elmarknaden. uppfattning - som överensstämmer med ett yrkande i motion1997/98:N223 (m) - bör även i fortsättningen bedriva sin verksamhetsjälvständigt och på affärsmässiga grunder. Utskottet ansluter sig också tillvad som sägs i nyssnämnda motion om att ägandet av måste breddas.Med det anförda tillstyrker utskottet de nu aktuella yrkandena i motionerna1997/98:N223 (m), 1997/98:N211 (m), 1997/98:N222 (m), 1997/98:N224 (m) och1997/98:N240 (m). Det sagda ligger också delvis i linje med de i detta avsnittberörda yrkandena i motionerna 1997/98:N244 (s), 1997/98: N266 (s),1997/98:Jo785 (fp), 1997/98:K715 (kd) och 1997/98:N216 (kd).Av de redovisade ställningstagandena framgår att utskottet bestämtavvisar den syn som uttrycks i motion 1997/98:N283 (mp) om hur ekonomiskastyrmedel skall användas inom energipolitiken. Att använda ekonomiska styrmedeli syfte att uppnå en slutlig avveckling av kärnkraften är enligtutskottets uppfattning inte realistiskt. En sådan energipolitik skulle fåförödande konsekvenser för svenskt näringsliv och därmed för sysselsättning,välfärd och konkurrenskraft. Denna politik skulle även få till följd endrastiskt försämrad miljö med negativ klimatpåverkan.Slutligen avstyrker utskottet även det aktuella yrkandet i motion1997/98:N253 (c) beträffande takten i kärnkraftsavvecklingen; ett bestämtschema för kärnkraftsavvecklingen utan hänsynstagande till effekterna påsamhällsekonomin och påverkan på industrins internationella konkurrenskraft -som utskottet i det föregående har redogjort för - kan inte bilda utgångspunktför energipolitiken inför 2000-talet.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande riktlinjer för energipolitikenatt med bifall till motionerna 1997/98:N211, 1997/98:N222,1997/98:N223 yrkandena 1-5, 10-17, 20-22, 26, 31, 32 och 35, 1997/98:N224och 1997/98:N240, med anledning av motionerna 1997/98:K715 yrkande 6,1997/98:Jo785 yrkande 7, 1997/98:N216 yrkandena 1, 2 och 10, 1997/98:N244och 1997/98:N266 yrkande 1 och med avslag på motionerna 1997/98:N253,1997/98:N283 yrkande 1, 1997/98:N286 och 1997/98:Bo517 yrkande 5 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.2. Riktlinjer för energipolitiken (mom. 1)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om riktlinjer förenergipolitiken bort ha följande lydelse:I likhet med vad som anförs i bl.a. motion 1997/98:Jo785 (fp) vill utskottetunderstryka vikten av att utformningen av den framtida energipolitiken anpassastill de nya omständigheter som tillkommit : energifrågornas mertydliga globala karaktär, den förändrade bedömningen av de svenskakärnkraftsreaktorernas tekniska livslängd och avregleringen av den svenskaelmarknaden, som innebär att elkunderna fått större makt att påverka deprodukter och de tjänster som erbjuds.De energipolitiska besluten bör enligt utskottets uppfattning begränsas tillatt fastställa övergripande mål och de styrmedel som behövs för att målen skallnås. Enligt utskottets uppfattning bör staten använda sig av ekonomiskastyrmedel i energipolitiken. Med ekonomiska styrmedel kan man sätta pris påmiljöförstöringen från de fossila energikällorna. I tillämpningen av styrmedlenmåste hänsyn tas till att förnybara energislag kräver tid för att utvecklas ocherbjudas på marknaden till konkurrenskraftiga priser. Med rådande högaarbetslöshet och instabila offentliga finanser är en långsiktig energipolitiksom syftar till en successiv omställning av energisystemet att föredra framfören kortsiktig politik som leder till snabba och kraftiga elprishöjningar.Riksdagens beslut att snabbavveckla kärnkraften kommer med storsannolikhet att medföra en försämrad miljö. Likaså riskerar det långsiktigainvesteringsklimatet att fördärvas i sådan omfattning att det innebär ettdirekt hot mot arbetstillfällena och välfärden. Mot denna bakgrund beklagarutskottet avsaknaden av bedömningar och analyser av konsekvenserna av denförordade avvecklingen av kärnkraftverket i - inte minst de budgetäraeffekterna. De medel som är kopplade till stängningen av kärnkraftverket iBarsebäck borde i stället användas för en kraftfull satsning på kärnsäkerhet iÖsteuropa.Enligt utskottets mening skall energipolitiken långsiktigt vara inriktad påatt underlätta och medverka till att fossila bränslen som kol, olja ochnaturgas (riktigare benämnt fossilgas) samt kärnkraft byts ut ienergiframställningen. De skall ersättas av ekologiskt hållbara energikällor,som inte förorsakar skadliga utsläpp eller avfall och inte förbrukar ändligaresurser. Denna omställning av energisystemet måste ske med hänsyn tagen tillSveriges behov av tillväxt och ökad sysselsättning. Den kortsiktighet somenligt utskottet präglar energipolitiska riktlinjer riskerar attkullkasta förutsättningarna för viktiga delar av industrin att upprätthålla sinkonkurrenskraft. Följderna blir ytterligare försämrad sysselsättning ochvälfärd, urholkade offentliga finanser samt krympande ekonomiska ramar förhushållen.Enligt utskottets uppfattning bör bekräfta att beslut omriktlinjer för den svenska klimatpolitiken står fast. Enligt detta uttalande avriksdagen (prop. 1992/93:179, bet. JoU19) skall utsläppen av koldioxid frånfossila bränslen stabiliseras till nivå , för att därefterminska. Utskottet konstaterar att i EU erhållit en möjlighet att öka desvenska utsläppen . I detta sammanhang bör betonas attutskottet avvisar alla planer på en storskalig introduktion av naturgas - pådet sätt som föreslås i motion 1997/98:N286 (s) - för att ersätta kärnkraften.En sådan ökad användning av naturgasen skulle leda till en väsentlig ökning avkoldioxidutsläppen, omintetgöra koldioxidmålet samt allvarligt försämrakonkurrensförutsättningarna för biobränslet. Därigenom skulle tvingasatt bryta mot den klimatkonvention som vi själva bidragit till ochundertecknat. Denna dubbla politik - att motivera en ogenomtänkt, förtidaavveckling av en fungerande energiproduktion med en övergång till ettekologiskt hållbart samhälle, som denna politik leder till kraftigthöjda koldioxidutsläpp - kommer internationellt att med rätta karakteriserassom svensk dubbelmoral. Utskottet vill understryka att en sådan otydlighållning i energipolitiken i längden inte låter sig försvaras. I denutvärdering som kommer att företas måste denna tydligamålkonflikt få en tydlig genomlysning.Utskottet vill - delvis i överensstämmelse med vad som anförs i motionerna1997/98:N244 (s) och 1997/98:N266 (s) - erinra om att svensk basindustri ärelintensiv och därför känslig för en energipolitik som leder till höjdaelpriser. Även om det energipolitiska beslut sägs att industrinskall skyddas från kärnkraftsavvecklingens oundvikliga konsekvenser, kommeravställningen av kärnkraftsreaktorer att medföra ett försämrat konkurrenslägeför den elintensiva industrin. Detta leder till negativa effekter för de olikaregioner som är starkt beroende av denna industri.