bet · GL01AU4 · 1997-11-27 00:00:00 — Som exempel angesatt även en vikariatsanställd småbarnsförälder skall ha rätt att efter viss tidfå sänkt arbetstid.Utskottets ställningstagandeRedan i samband med införandet av vårdnadsbidraget uttrycktearbetsmarknadsutskottet i sitt yttrande till socialutskottet (1993/94:AU5y)tveksamhet till den avsevärda förlängning av rätten till ledighet som varkopplad till vårdnadsbidraget. Förslaget om vårdnadsbidrag hade inte föregåttsav några analyser av t.ex. vilka effekter som en utvidgad föräldraledighetskulle få för de mindre företagen, hur vikariatsfrågan skulle lösas vidupprepade långa ledigheter, om skyddet för anställningen skulle påverkas, hurden anställde skulle kunna få del av kompetensutveckling och annan utbildninginom företaget och vilken inverkan ledigheten skulle ha på lön och möjlighetertill avancemang. Utskottet framhöll att den snabba utvecklingen innebär att detblir svårt att återvända till arbetet efter en lång ledighet. En förlängdföräldraledighet skulle dessutom kunna få konsekvenser för löneskillnadernamellan kvinnor och män.Utskottet konstaterar att det alltjämt saknas en sådan analys, vilket redandet är ett skäl att inte biträda förslagen om förlängd ledighet. Attföräldrarna i möjligaste mån bör dela på ledigheten är även utskottetsuppfattning. Det är betydelsefullt för barnen, och det är en viktig beståndsdeli jämställdheten. Enligt utskottets mening ger nuvarande regler godamöjligheter att kombinera förvärvsarbete med rollen som förälder.Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna 1996/97:So636, Sf224 och1996/97:A707, i förekommande fall i berörda delar.Utskottets kommentar till motion A709 är att det i föräldraledighetslagen integörs någon skillnad mellan tillsvidareanställning och tidsbegränsadeanställningar i fråga om rätten till ledighet. Det krav som uppställs är attarbetstagaren vid ledighetens början skall ha varit anställd hos arbetsgivarenantingen eller sammanlagt under desenaste två åren. För mammaledighet i samband med förlossning eller ledighetmed tillfällig föräldrapenning krävs ingen kvalifikationstid. Utskottetavstyrker motionen i den mån den inte kan anses tillgodosedd med det anförda.Ledighet för närståendevårdBakgrundÅr infördes regler om ersättning och ledighet för närståendevård. Lagen(närståendevårdslagen) innehåller bl.a. regler om rätt till ledighet förarbetstagare som vårdar en svårt sjuk närstående person. Arbetstagaren har rätttill hel ledighet från arbetet under tid som han eller hon uppbär ersättningenligt lagen och till förkortning av arbetstiden till hälften eller trefjärdedelar under tid med halv eller fjärdedels ersättning. Ersättning, ochdärmed ledighet, utges för sammanlagt för varje person somvårdas. Vid vård av närstående som hivsmittats inom den svenska hälso- ochsjukvården har vårdaren rätt till högst 240 dagars ledighet.MotionenI motion A704 framhåller () värdet av de anhörigas insatseri vården. Arbetsbördan blir stor för de anhöriga. Det bör enligt motionärenfinnas rätt till tjänstledighet på hel- eller deltid för vård av anhörig.Rätten till tjänstledighet bör endast ges eftersom maninte i förväg vet hur stort vårdbehovet kommer att bli. Motionären vill attriksdagen hos regeringen skall begära förslag till förändringar ilagstiftningen i enlighet med detta.Utskottets ställningstagandeLagen om närståendevård bygger på tankar liknande dem som uttrycks i motionen.När den enskilde vårdas hemma är det särskilt angeläget att en närstående finnstillgänglig. Motionärens förslag är såvitt utskottet kan se tillgodosett med deregler om rätt till ledighet som följer av lagen. Motionen avstyrks därför.Ledighet för frivilligt försvarsarbeteBakgrundÄnda har lagstiftningen innehållit regler till skydd föranställningen för arbetstagare som gör värnpliktstjänstgöring (lagen om förbudmot uppsägning eller avskedande av arbetstagare med anledning av värnplikts-tjänstgöring m.m.). Lagen ersattes från av vissa regler i lagenom totalförsvarsplikt. Innebörden är att arbetstagare inte får sägas upp elleravskedas på grund av att han eller hon fullgör sina skyldigheter enligt lagen.Inte heller får skadeståndsanspråk göras gällande mot den som hindras attutföra sitt arbete på grund av totalförsvarsplikt. Lagen kompletteras av enregel i anställningsskyddslagen, som innebär att det är möjligt att anställa enarbetstagare för begränsad tid fram till dess att han skall påbörja värnplikts-tjänstgöringen eller motsvarande. Tjänstgöring enligt lagen fullgörs somvärnplikt, civilplikt eller allmän tjänsteplikt, s.k. plikttjänstgöring.Motsvarande regler om skydd för anställningen gäller enligt lagen (1994:2076)om skydd för anställning vid viss tjänstgöring inom totalförsvaret m.m., bl.a.vid tjänstgöring på grund av skyldighet i annan lag än lagen omtotalförsvarsplikt, vid tjänstgöring som reservofficer och vid enkrigsorganisation inom totalförsvaret på grund av frivilligt åtagande.Frågan om ledighet vid frivillig försvarsverksamhet behandlades under mittenav av , som föreslog en lagfäst rätt tillledighet även för s.k. frivilligpersonal vid viss utbildning. Något förslag avdenna innebörd lades emellertid inte fram i den efterföljande propositionen1985/86:134. Flera av de motioner som väcktes med anledning av propositionentog dock upp saken, och man förordade en lagreglerad rätt till ledighet. Ibetänkande FöU1985/86:10 fann försvarsutskottet att det var angeläget medlagstiftning. Utskottet räknade med att regeringen skulle förbereda ettlagförslag i ämnet. Frågan togs upp igen av Utredningen om frivillig medverkani totalförsvaret (SOU 1992:132). Utredningen konstaterade att rätten tillledighet för utbildning inte är begränsad till någon viss typ av utbildning.Som lösning föreslogs en ändring i studieledighetslagen, som skulle innebära enbegränsning i arbetsgivarens möjlighet att skjuta på ledigheten i dessa fall.Frågan ingick inte uttryckligen i direktiven till den förutnämnda utredningenför översyn av ledighetslagstiftningen. I betänkandet (SOU 1994:41) uttaladeutredningen att den inte ansåg sig ha grund att föreslå några nya regler omledighet för frivillig försvarsutbildning.MotionernaFrågan om rätt till ledighet för deltagande i frivilligförsvaret tas nu upp ifem motioner.I motion A707 av m.fl. (m, s, c, fp, v, kd) anser motionärernaatt rätten till ledighet borde vara densamma för värnpliktig personal som förfrivillig personal. Motionärerna ser det som en viktig kvinnofråga. Saken ärangelägen eftersom det visat sig svårare för kvinnor än män att få lagstadgadledighet. De frivilliga försvarskårerna, inte minst bland kvinnorna, är enligtmotionärerna av stor betydelse inom försvaret. Det finns redan fleraledighetslagar, sägs det i motionen, men med tanke på behovet av frivilligaförsvarskårer och på att andelen värnpliktiga som behöver ledigt faktiskt harminskat ganska kraftigt bör frågan om ledighet för utbildningoch tjänstgöring inom frivilligförsvaret få en lösning. Ett tillkännagivandebegärs om detta. I motion 1996/97:A713 från förra årets allmänna motionstidframställer () ett likartat krav.Även de övriga tre motionerna innehåller liknande synpunkter.Marianne () framhåller i motion A715 att den nya lagen omtotalförsvarsplikt innebär att s.k. avtalspersonal kan komma att omfattas avden allmänna tjänsteplikten vid höjd beredskap. Om man skall kunna tas ianspråk med plikttjänstgöring bör man enligt motionären även ha en rättighetatt utbilda sig för uppgiften. Hon framhåller också att en rätt till ledighetskulle vara en signal om värdet av det frivilliga engagemanget. Frågan börenligt motionen behandlas inom ramen för den beslutade översynen avtotalförsvarspliktens tillämpning.Ingbritt Irhammar och (båda c) anför i motion A709motsvarande skäl för krav på lagstadgad ledighet. Motionärerna betonar att dekvinnor som engagerar sig i totalförsvaret numera till största delen äryrkesarbetande.Åke Carnerö m.fl. (kd) siktar i motion Fö220 (yrk. 4) in sig på den s.k.avtalsbundna personalen, som enligt motionärerna bör ha samma rätt tillledighet som de pliktuttagna för att genomgå grundutbildning,kompletteringsutbildning och repetitionsutbildning. Ledighet bör även beviljasden som genomgår grundutbildning med avsikt att teckna avtal.Utskottets ställningstagandeInledningsvis uttryckte utskottet sin principiella uppfattning att det börfinnas vägande skäl för att införa ytterligare lagregler om ledighet. Förutomatt ledigheten skall avse ett angeläget ändamål bör det finnas ett påtagligtbehov av lagreglering.Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna i fråga om värdet av deinsatser inom totalförsvaret som utförs av frivilliga. Det bör på olika sättuppmuntras och stödjas, men det kan inte ensamt motivera nya ledighetsregler.Utskottet vill hänvisa till att redan gällande lagstiftning ger vissarättigheter. Studieledighetslagen kan givetvis åberopas om det är fråga omutbildning. Den nyssnämnda lagen (1994:2076) innebär ett skydd även förpersoner som inte omfattas av lagen om totalförsvarsplikt och innebär ipraktiken även en rätt till ledighet vid viss utbildning. Till detta kommer attutskottet inte övertygats om att det finns ett omfattande praktiskt behov avlagregler. Man bör enligt utskottet kunna utgå från att arbetsgivare normaltställer sig välvilliga till framställningar om ledighet för ändamål av dettaslag. Därmed kan avsaknaden av regler inte heller antas vara till påtaglignackdel för de frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet. Av dessa skälavstyrker utskottet de nu behandlade motionerna. beträffande fråga om avslag på propositionenatt avslår motionerna 1997/98:A3 och 1997/98:A4,res. 1 (m)res. 2 (kd)2. beträffande ledighetens längdatt avslår motionerna 1996/97:A716 yrkande 5 och 1997/98:A6,res. 3 (v)3. beträffande delledighetatt avslår motion 1997/98:A5,res. 4 (mp)4. beträffande ersättning vid ledighetatt avslår motionerna 1997/98:A7 och 1997/98:A273 yrkande 3,5. beträffande antagande av lagförslagetatt med bifall till propositionen antar det i propositionen enligtbilaga framlagda förslaget till lag om rätt till ledighet för att bedrivanäringsverksamhet,6. beträffande förlängd föräldraledighetatt avslår motionerna 1996/97:A707 yrkandena 1 och 2, 1996/97:So636yrkande 6 samt 1997/98:Sf224 yrkandena 4 och 5,res. 5 (kd)7. beträffande föräldraledighet för tidsbegränsat anställdaatt avslår motion 1996/97:A709 yrkande 4,8. beträffande närståendevårdatt avslår motion 1997/98:A704,9. beträffande ledighet för frivillig försvarsverksamhetatt avslår motionerna 1996/97:A713, 1997/98:A707, 1997/98:A709,1997/98:A715 och 1997/98:Fö220 yrkande 4.Stockholm den 27 november 1997På arbetsmarknadsutskottets vägnarJohnny AhlqvistI beslutet har deltagit: (), (), (), Per (), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), BarbroJohansson (mp), () och (). Fråga om avslag på propositionen (mom. 1)Per , , och (alla m)anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet Fråga om avslag påpropositionen, såvitt avser det andra stycket och framåt bort ha följandelydelse:Enligt utskottets mening måste företagens villkor förbättras om denföretagsexpansion som behöver skall komma till stånd. Problemet i dagär, vilket framhålls av i motion A4, att det finns alltför mångahinder och regler för att företagen skall kunna utvecklas. Dit hör en alltföromfattande arbetsrättslagstiftning, bl.a. i fråga om ledighetsregler. Det nuframlagda lagförslaget skulle skapa ytterligare problem för företagen.Lagreglerna skulle dessutom bli extra besvärliga för de små företagen. Inteheller skulle en ledighet av detta slag ge några nya arbeten. Till det kommeratt den s.k. konkurrensklausulen i lagförslaget skulle ge upphov till storatillämpningsproblem.Att dessa lagförslag lagts fram trots massiv kritik visar enligt utskottetsmening att regeringen saknar förståelse för företagens villkor.Av dessa skäl anser utskottet att bör avslå propositionen. MotionA4 tillstyrks därmed.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande fråga om avslag på propositionenatt med bifall till motion 1997/98:A4 och med anledning av motion1997/98:A3 avslår propositionen,2. Fråga om avslag på propositionen (mom. 1)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet Fråga om avslag påpropositionen bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är syftet med lagförslaget vällovligt. Det är önskvärtatt man på olika sätt underlättar för människor att starta nya företag. Ennärmare granskning av lagförslaget visar dock, vilket framhålls i motion A3(kd), att lagen skulle skapa svårigheter för redan befintliga företag.Ledighetslagstiftningen är omfattande. En utökning avmöjligheterna till ledighet skulle bli problematisk för de minsta företagen.Utskottet kan, liksom motionärerna, peka på t.ex. den övertalighet som skullekunna uppstå om en vikarie anställts och den ledige återvänder . Ävenden oklara konkurrensregeln kan skapa problem.Av dessa skäl anser utskottet att lagförslaget bör avslås av . Detinnebär att motion A3 tillstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande fråga om avslag på propositionenatt med bifall till motion 1997/98:A3 och med anledning av motion1997/98:A4 avslår propositionen,3. Ledighetens längd (mom. 2)() anserdels att utskottets ställningstagande under rubriken bort haföljande lydelse:Utskottet kan konstatera att även tidigare lagt fram förslag omrätt till tjänstledighet för att starta eget. Partiet har pekat på risken förden som säger upp sig från en anställning för att starta eget i den händelseatt företagsidén inte bär. Med det nu framlagda förslaget, som alltså innebäratt tankar mött gensvar, får anställda möjlighet att pröva sinaföretagsidéer. Utskottet anser att förslaget som sådant om rätt till ledighetär bra. Svagheten i förslaget är begränsningen till sex månaders ledighet. Föratt arbetstagaren skall ha en reell möjlighet att pröva om verksamheten ärbärkraftig och kunna få en bra grund för sitt beslut om företaget skallavvecklas eller drivas vidare krävs än . Man måste idetta sammanhang beakta att den ledige i allmänhet måste ta hänsyn tilluppsägningstiden enligt anställningsavtalet. I praktiken innebär detta attbeslutet om företaget skall avvecklas eller drivas vidare kan behöva fattasinom betydligt än sex månader.Utskottet kan inte se något bärande skäl för den tidsmässiga begränsningen iregeringsförslaget. Allmänt sett behöver inte en längre, tidsbestämd ledighetinnebära någon nackdel för arbetsgivaren. Med den korta ledighet somlagförslaget innebär finns risken att egenföretagaren tar det säkra för detosäkra och återvänder till anställningen trots att företaget egentligen skullehaft goda utsikter. I det fallet går idén bakom lagförslaget förlorad.Utskottet anser alltså att sakliga skäl talar för rätt till 12 månaderstjänstledighet. Regeringen bör skyndsamt återkomma till med förslag ienlighet med detta. Det anförda innebär att utskottet tillstyrker motionerna1996/97:A716 yrkande 5 och A6.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande ledighetens längdatt med anledning av motionerna 1996/97:A716 yrkande 5 och 1997/98:A6som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. Delledighet (mom. 3)() anserdels att utskottets ställningstagande under rubriken bort haföljande lydelse:Rätten till ledighet enligt lagförslaget avser hel ledighet. Som framhålls avBarbro m.fl. (mp) i motion A5 borde det i lagen ha öppnats enmöjlighet till ledighet på deltid. Detta skulle ha inneburit att kvinnor fickbättre chans att starta eget. Som sägs i motionen är kvinnor ofta försiktigareoch vill börja i liten skala. En sådan rätt till ledighet bör införas. Den fårdock inte medföra alltför stor olägenhet för arbetsgivaren.Utskottet anser att regeringen bör återkomma till medförslag av denna innebörd. Utskottet ansluter sig därmed till motion A5.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande delledighetatt med anledning av motion 1997/98:A5 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,5. Förlängd föräldraledighet (mom. 6)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet Föräldraledighet, såvittavser första-tredje styckena, bort ha följande lydelse:I samband med att vårdnadsbidraget avskaffades togs även möjligheten tilltjänstledighet bort. Utskottet anser liksom attdenna rätt till tjänstledighet bör återinföras. Man måste öppna för merflexibla lösningar som utgår från barnens behov och föräldrarnas egna önskemål.Ledigheten skall kunna delas upp mellan dem, så att även pappan får möjlighettill en nära relation med sitt barn. Utskottet instämmer även i att man böröverväga en möjlighet för arbetstagare att dela på ett heltidsarbete ochfördela arbetstiden emellan sig, s.k. job-sharing. På det sättet kan alltidnågon av föräldrarna vara hos barnet.Som påpekas av kan man inte åberopa några ekonomiskaargument mot en förlängd ledighet. Motståndet förklaras i stället av denpolitiska målsättningen att alla vuxna skall förvärvsarbeta, oavsett vilkaförhållanden de lever under och oavsett hur arbetsmarknadssituationen ser ut.Utskottet, som alltså ansluter sig till de nu berörda motionerna1996/97:A707, 1996/97:So636, Sf224 anser att regeringen skyndsamt bör återkommamed lagförslag i frågan.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande förlängd föräldraledighetatt med anledning av motionerna 1996/97:A707 yrkandena 1 och 2,1996/97:So636 yrkande 6 samt 1997/98:Sf224 yrkandena 4 och 5 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,Särskilt yttrandeElver () anför:1. LagförslagetTanken att underlätta för anställda att pröva på möjligheten att starta eget ärgod, men som förslaget utformats finns det risk för att lagen inte får deavsedda effekterna. Det är svårt att nu överblicka detta.Därför är det angeläget att regeringen noggrant följer hur lagstiftningenkommer att fungera och i ett nära perspektiv återkommer till med enredovisning av de erfarenheter som gjorts.2. Föräldraledighet för visstidsanställdaFöräldraledighetslagen gör ingen skillnad mellan olika anställningsformer närdet gäller rätten till ledighet. Däremot uppställs krav på viss minstaanställningstid hos arbetsgivaren utom vid mammaledighet och ledighet medtillfällig föräldrapenning.Det finns anledning att vara uppmärksam på den praktiska hanteringen så attanställda inte förvägras rätt till t.ex. förkortad arbetstid med hänvisningtill att de inte är fast anställda.Förslag till lag om rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet Sammanfattning........................................1Propositionen.........................................1Motionerna............................................2Motioner väckta med anledning av proposition 1997/98:27 2Motioner från allmänna motionstiden 2Motioner från allmänna motionstiden 3Utskottet.............................................3Bakgrund 3Ledighet för att bedriva näringsverksamhet 5Propositionen i huvuddrag 5Föräldraledighet 9Ledighet för närståendevård 11Ledighet för frivilligt försvarsarbete 11Hemställan 13Reservationer........................................151. Fråga om avslag på propositionen (mom. 1), (m) 152. Fråga om avslag på propositionen (mom. 1), (kd) 153. Ledighetens längd (mom. 2), (v) 164. Delledighet (mom. 3), (mp) 165. Förlängd föräldraledighet (mom. 6), (kd) 17Särskilt yttrande....................................181. Föräldraledighet för visstidsanställda 18Förslag till lag om rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet19