bet · GK01UU16 · 1997-02-13 00:00:00 — 1994/95:308) regeringensförslag och fyra övergripande mål uppställdes för det svenska samarbetet:- att främja en säkerhetsgemenskap- att fördjupa demokratins kultur- att stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandlingoch- att stödja en miljömässigt hållbar utveckling.I sitt betänkande 1994/95:UU16 framhöll utskottet att samarbetet med Öst- ochCentraleuropa intar en central plats i svensk utrikespolitik. Det är ettgrundläggande svenskt intresse att verka för de fyra ovannämnda målen,innefattande även effektivare energisystem och en ökad öppenhet mot omvärlden.De central- och östeuropeiska staternas integration i - där ettframtida medlemskap i unionen i de flesta fall utgör en konkret målsättning -kan bidra till ökad politisk och ekonomisk stabilitet på hela den europeiskakontinenten.I proposition 1996/97:1 fastslår regeringen åter att integrationen av ländernai med europeiska strukturer är ett övergripande mål fördet svenska samarbetet. stödjer aktivt EU:s östutvidgning och villgenom samarbete beträffande medlemskapsförhandlingar och lagharmoniseringunderlätta för ett framtida medlemskap för de länder som har associationsavtalmed EU. verkar särskilt för , och fullaEuropaintegration och medlemskap i . Även medlemskap i är ensvensk angelägenhet inte minst ur ett Östersjöperspektiv. stödjerockså EU:s strävan att knyta och andra östeuropeiska länder närmaretill det europeiska samarbetet.Utskottet har erfarit att efter hand som antagitfastare former och i samma mån som flertalet associerade länder i Central- ochÖsteuropa i allt större utsträckning inriktar sina politiska och ekonomiskaansträngningar på en framtida EU-anslutning, har också svenska stödinsatserfått en tydligare integrationsprofil. Exempel på detta är de landstrategiersom utarbetats för det svenska samarbetet med och . Där slåsfast att det fortsatta bilaterala samarbetet med dessa länder bör inriktas påatt bidra till en konsolidering och fördjupning av reformprocessen samt atthjälpa dem att förbereda medlemskapsförhandlingarna och stödja detanpassningsarbete med sikte på EU-medlemskap som länderna själva nu ger högstaprioritet.Den ökade inriktningen av östsamarbetet på sådana projekt som kan länkas ini förmedlemskapsstrategin innebär automatiskt en gradvis förändring avsamarbetets karaktär. De central- och östeuropeiska staterna blir alltmeralikvärdiga parter. Stödåtgärderna ersätts av reguljärt samarbete. Tendensen ärtydlig då det gäller länder som och , vars andelar avöstsamarbetet nu minskar. Utskottet ser positivt på denna utveckling avsamarbetet. Därmed anser utskottet motion 813 (m) yrkande 1 besvarad.I samma motion framhålls även att suveränitetsstödet till de baltiska staternaskall fortsätta med en fokusering på utvecklingen av det säkerhetsmässigasamarbetet och att en central uppgift för samarbetet är att bidra tillbyggandet av en rättsstat.De erfarenheter som vunnits genom insatser som stöd tillsäkerhetspolitisk kompetensutveckling, kust- och gränsbevakning, sjö- ochluftfart, polis, tull, civilförsvar och räddningstjänst understryker enligtutskottets uppfattning vikten av samarbete mellan länderna i Östersjöregioneninom detta område. I proposition 1996/97:1 framhåller regeringen behovet avfortsatt stöd till regionalt samarbete, gränsöverskridande samarbetsprojekt,officersutbildning, minröjningsinsatser samt stöd till upprättande ochutbildning av den gemensamma baltiska bataljonen för fredsbevarande insatser(BALTBAT). Det är utskottets uppfattning att dessa insatser är av stort värdesamt att även stärkandet av demokratins och rättsstatens institutioner harviktiga säkerhetsfrämjande aspekter. Därmed anser utskottet motion U813 (m)yrkande 2 i berörd del besvarad.Vidare uppmärksammas i samma motion, yrkande 2 (delvis), samt i motionernaU802 (c) yrkandena 5 och 6, Kr283 (c) yrkande 31, U623 (fp) yrkande 5,U811(fp) yrkande 2 samt U814 (v) yrkandena 6 och 11 att byggandet avfungerande demokratier i länderna i är ettmångfasetterat arbete som kräver insatser på olika områden samt att det ärviktigt att understödja och stimulera breda enskilda, folkliga, yrkesmässiga,organisations- och partikontakter mellan och länderna i Central- ochÖsteuropa.Inom ramen för samarbete med länderna i utgör- som framhölls ovan - stöd för fördjupande av demokratins kultur ett av fyrahuvudområden. I proposition 1996/97:1 framhåller regeringen att tillsammansmed övergången till marknadsekonomi har demokratiseringen utgjort detviktigaste inslaget i de central- och östeuropeiska staternassamhällsomvandling. Regeringen slår också fast att fortsatt skallstödja den löftesrika processen och bidra till att fördjupa demokratinskultur. Vidare konstateras att stödet på demokratiområdet ökade markant /96. Antalet insatser fördubblades i jämförelse med budgetåret1994/95.Enligt vad utskottet erfarit fokuseras Sidas strategi för stöd tilldemokratisk samhällsutveckling och stöd för mänskliga rättigheter i Central-och på främjande av rättsinstitutionernas funktionsduglighet, lokaldemokrati vilket även innefattar vänortssamarbete, kompetens och attityder imedierna, jämställdhet, beredning av de politiska besluten och samspel mellande politiska instanserna och förvaltningen, kontroll och revision iförvaltningen samt medborgarutbildning och medborgaraktiviteter isamhällsfrågor.Det totala demokratirelaterade stödet i samarbetet med Central- ochÖsteuropa uppgick till ca för ochregeringen uppskattar att det samlade demokratistödet under innevarandebudgetår kan komma att uppgå till motsvarande belopp. Utskottet ser positivtpå denna utveckling av demokratistödet och dess utformning.En aspekt som lyfts fram är betydelsen av organisationer som fungerar ochverkar på basplanet. Ett demokratiskt samhälle är inte bara ett som harfungerande demokratiska institutioner utan ett där demokratin även byggs uppunderifrån genom folkligt deltagande och skapande av organisationer som kanartikulera den folkliga viljan och tillvarata olika intressen i samhällsbyggetoch i samhällsdebatten. I flera motioner framhålls den betydelse somfolkrörelserna har för det fria organisationslivet och att de har en centralroll i det fortsatta stödet för en fördjupad demokratisering. Utskottet delardenna uppfattning.Utskottet anser att enskilda organisationer och folkrörelser spelar enavgörande roll för demokratisk samhällsutveckling och respekt för de mänskligarättigheterna. Stärkandet av det civila samhället i form av livskraftigafolkrörelser är en av de viktigaste faktorerna i demokratins befästande ochframåtskridande i . Utskottet har erfarit att anslagettill enskilda organisationer för denna typ av insatser har ökat med 8 miljonerkronor till för innevarande budgetår.Svenska studieförbund har genom Sidas stöd till enskilda organisationer iCentral- och bedrivit verksamhet sedan början av 1990-talet.Beträffande organisationer som har ramavtal med Sida har exempelvis LRF isamarbete med Vuxenskolan utvecklat studiecirkelverksamhet på landsbygden iÖsteuropa. Andra förbund som har varit aktiva är och och andra typer av insatser fortgår och utskottet har erfarit attregeringen välkomnar fortsatt tillvaratagande av de kunskaper som finns inomsvenska studieförbund och att denna verksamhet ligger väl i linje medprioriteringar inom anslaget för enskilda organisationers verksamhet iCentral- och . Utskottet vill uttrycka sin tillfredsställelse överatt statligt stöd för kommer att utgå även ifortsättningen.Vidare vill utskottet i detta sammanhang framhålla den verksamhet som bedrivsav UNDP och när det gäller att främja demokratins utveckling iländerna i . har för att stödja denna verksamhetbl.a. avsatt som frivilligt bidrag (utöver Sverigesmultilaterala stöd till UNDP) för UNDP:s demokratiprogram i Central- ochÖsteuropa, vilket syftar till att främja demokrati, respekten för de mänskligarättigheterna och enskilda organisationers verksamhet. Bidraget avser länderinom OSS (Oberoende Staters Samvälde). verksamhet i Central- ochÖsteuropa syftar till att vägleda länderna i lagstiftnings-, författnings- ochinstitutionsuppbyggande inom områden som mänskliga rättigheter, medier,utbildning, kultur ungdomsfrågor och miljö. Andra verksamhetsområden är lokaldemokrati samt institutionsuppbyggnad av bl.a. domstols-, åklagar, ochpolisväsende. Utöver annat multilateralt stöd har lämnat frivilligabidrag till . Utskottet finner att detta stöd är värdefullt och attSverige även fortsättningsvis bör stödja multilaterala insatser för främjandeav demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna.Utskottet anser därmed motionerna U813 (m) yrkande 2 (delvis) samt U802 (c) 5besvarade.En särskild begäran framförs i motion Kr283 (c) yrkande 31 om att medel skallanslås från det särskilda Östersjöanslaget som beslutade om sommaren1996 för kunskapsutbyte och kontaktskapande verksamhet inom stuideförbunds,föreningslivets och folkrörelsers kontaktskapande verksamhet. Utskottet finneratt tillräckliga medel avsätts inom det reguljära samarbetet fördemokratistödjande insatser och för enskilda organisationers verksamhet.Utskottet avstyrker därmed motion Kr283 (c) yrkande 31.I motionerna U623 (fp) yrkande 5 och U802 (c) yrkande 6 framförs förslaget attden del av stödet till demokratiutveckling som utbetalas till de svenskariksdagspartierna för stöd till och samarbete med partier och andramotsvarande organisationer i andra länder skall permanentas.Stödet till partianknutna organisationer är en försöksverksamhet som skallutvärderas . Försöksverksamheten pågår fr.o.m. den 1 juli 1995t.o.m. Utskottet har erfarit att det hos svenska partieroch partinära organisationer genomgående har funnits en tydlig strävan attutnyttja stödet. Gemensamt för alla partier är att de valt att främstsamarbeta med partinära organisationer i , och Litauen.Därutöver har några partier valt att stödja organisationer i , , , , , , ,, , och . Genomgående har samarbetetkännetecknats av olika former av kunskapsöverföring för att främjahuvudsakligen organisationsuppbyggnad. Utöver det partianknutna stödet harorganisationer som står nära de politiska partierna möjlighet att söka bidragvia anslaget för stöd till folkrörelser och enskilda organisationer.Utskottet delar motionärernas uppfattning att när det gäller att fördjupademokratins kultur är det betydelsefullt att stödja det partiväsende som ännuär under uppbyggnad i . Formerna för detta stöd kanvariera. Utskottet vill därför inte ta ställning till eneventuell fortsättning av stödformen även efter 1997. Den planeradeutvärderingen bör först genomföras. Därmed anser utskottet motionerna U623(fp) yrkande 5 och U802 (c) yrkande 6 besvarade.När det gäller utbyte och kontakter mellan och delarutskottet motionärernas bedömning i motion U811 (fp) att det är viktigt attunderstödja och stimulera dessa för att stärka den demokratiska utvecklingen ilandet. Som exempel på insatser som har genomförts kan nämnas att Sida harlämnat bidrag till en folkhögskola på och ett flertal mindre bidrag tillRekryteringsgruppen, en grupp handikappade svenska ungdomar som etableratsamarbete med ukrainska unga handikappade. har erbjuditstipendier till ukrainska ungdomar för kortare eller . Enligtvad utskottet erfarit är det Svenska institutets ambition att intensifierasamarbetet på ungdomssidan med , vilket utskottet välkomnar.Därutöver anser utskottet att det är viktigt att enskilda organisationerengagerar sig i utbytesverksamhet och att vänortsutbyte etableras mellanintresserade kommuner. Därmed anser utskottet motion U811 (fp) yrkande 2besvarad.Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion U814 (v) yrkandena 6 och11 att det är viktigt att uppmuntra folkliga kontakter och kultur- ochidrottsutbyte med länderna i . Utskottet ser också positivt påvänortssamarbetet. Däremot ifrågasätter utskottet både behovet av en nationellsvensk strategi för dessa kontakter och av att regeringen tar ett samlat greppöver hur turismen skall främjas och hur kultur- och idrottsbytet kan ökas.Reformprocessen i har skapat nya förutsättningar somhar gjort det möjligt för det civila samhället att där utvecklas och förorganisationer och enskilda att ha internationella kontakter. Det ärmyndigheternas uppgift att skapa gynnsamma villkor och underlätta ett meraaktivt samarbete och utbyte men ej att verka styrande. I den mån särskildabilaterala svenska insatser är nödvändiga för att komplettera kommunala,regionala, enskilda och organisationers ansträngningar, kanaliseras dessa viaSvenska institutet. Utskottet avstyrker därmed motion U814 (v) yrkandena 6 och11.Synpunkter på ländervalet framförs i motionerna U813 (m) yrkande 2 (delvis),U812 (fp) yrkande 7 samt U814 (v) yrkandena 1, 2 och 3. Utskottet delar ihuvudsak de uppfattningar avseende ländervalet som kommer till uttryck i deaktuella motionerna. I regeringens proposition 1996/97:1 framhålls att desvenska bilaterala insatserna koncentreras till geografiskanärområde. Detta omfattar , , , och nordvästraRyssland med städerna , , , Novgorod,Archangelsk och med omgivande län samt . Utskottet finner attdet av regeringen föreslagna ländervalet ligger i linje med dess uppfattning.Utskottet anser i likhet med regeringen att samarbetet med bör utökas.Mot bakgrund av landets storlek, dess geopolitiska läge, den pågåendereformprocessen samt att utvecklingen i landet är av säkerhetspolitisktintresse för bör samarbetet med äga prioritet. Vidare harutskottet erfarit att regeringen har ambitionen att utveckla samarbetet medVitryssland så snart den inhemska reformprocessen öppnar möjligheter föreffektiva svenska insatser och ett ökat svensk-vitryskt samarbete. Utskottetanser att eventuella insatser i bör fokuseras på att främjarespekt för mänskliga rättigheter och demokratiska fri- och rättigheter.Vad avser samarbetet med framhåller regeringen i proposition1996/97:1 att den högre prioritet som har givits ävenbör gälla under nästkommande budgetår förutsatt att reformprocessen medgerfortsatt effektiva insatser. Vidare anför regeringen att samarbetet enligtlandstrategin 1996-1998 även fortsättningsvis skall inriktas påkunskapsöverföring och institutionsutveckling till stöd för reformprocessen.Utskottet ser positivt på att samarbetet med ges en högre prioritetunder de förutsättningar som regeringen har angett.Med vad som ovan anförts betraktar utskott motionerna U813 (m) yrkande 2(delvis), U812 (fp) yrkande 7 samt U814 (v) yrkande 2 besvarade.Vad avser insatser i vill utskottet erinra om vad somanfördes i utskottsbetänkande /97:UU2 Utgiftsområde 7 Internationelltbistånd. Med anledning av en motion om ökade insatser i S.tPetersburgsområdet framhöll utskottet där följande:- - - Målet för svenska miljöinsatser är att bevara och förbättra miljön,särskilt i och kring Östersjön.Utgångspunkt för insatserna i är Åtgärdsprogrammet förÖstersjön. Regeringen framhåller i nu föreliggande budgetproposition att detsamarbete som inleddes med Ronnebymötet skall fördjupas ochintensifieras. En uppdatering av Åtgärdsprogrammet pågår, vilken kommer attföljas upp av HELCOM (The Baltic Commission) ochföreläggas miljöministermötet 1998.Miljösituationen i nordvästra har redan uppmärksammats från svensksida och ett samarbete pågår mellan Sida och internationellafinansieringsinstitutioner på detta område. Genom ett sådant samarbete har ettavloppsreningsprojekt med svensk delfinansiering tillsammans med europeiskaåteruppbyggnads- och inletts i . Enligt vadutskottet erfarit förväntas en ökning av stödet inom miljösektorn vad avserRyssland för det kommande budgetåret.Med det anförda avstyrker utskottet motion U814 (v) yrkande 1.I motion U814 (v) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att UDbör få i uppdrag att göra en analys av utvecklingen i . Utskottetvill här anföra att har en aktiv bevakning avhändelseutvecklingen i . Den svenska ambassaden i bevakarutvecklingen genom besök på platsen och genom att följa medierna. Regelbundnabesök avläggs både av ambassadören och annan personal vid ambassaden. Äventjänstemän från departementet avlägger besök i och företrädare försåväl den vitryska regeringen som för forskningsinstitut, parlament och medierbesöker . Därmed kan en dialog föras både med företrädare förregeringen och med andra personer från Vitryssland.Även genom EU-samarbetet erhålls kontinuerlig information om utvecklingen iVitryssland. Rapportering om utvecklingen i landet inkommer även regelbundetfrån ambassaderna i , och . På grundval av den informationsom inkommer genomför departementet kontinuerligt analyser av utvecklingen ilandet. Därmed avstyrker utskottet motion U814 (v) yrkande 3.I motion U812 (fp) yrkandena 8 och 9 efterlyses en självständigCentraleuropapolitik och en självständig Balkanpolitik. Utskottet vill anföraföljande. Som framhölls ovan förordar utskottet en koncentration på närområdetav de svenska insatserna. Det minskar dock inte vikten av samarbetet med andraländer i . Regeringen framhåller i proposition 1996/97:1att samarbete med övriga länder i främst skallske genom unionens PHARE- och TACIS-program[1] samt genom multilateralaorganisationer som , och . Regeringen tillägger attenstaka bilaterala projekt emellertid kan stödjas i dessa länder. Utskottetdelar denna uppfattning.Därutöver kan anföras att ger stöd för kandidatländernasförberedelser för EU-medlemskap och fortsatt integration av dessa länder inomunionen. Det sker dels bilateralt i form av seminarier, studiebesök ochpersonutbyten, dels genom att i arbetet inom unionen aktivt verka för att EUförstärker sitt arbete med att bistå kandidatländerna i förberedelserna förmedlemskap och slutligen genom att ge ett aktivt stöd för unionens utvidgning.Vidare vill utskottet anföra att har bilaterala relationer medsamtliga de länder motionärerna åberopar och formulerar sin politik gentemotdessa - som gentemot andra länder - utifrån svenska mål, intressen ochprioriteringar. Med det anförda betraktar utskottet motion U812 (fp) yrkandena8 och 9 besvarad.Med anledning av motion U814 (v) yrkande 10 vill utskottet framhålla attregeringen har framlagt en särskild proposition 1995/96:153 om jämställdhetsom ett nytt mål för internationella utvecklingssamarbete. Ipropositionen anförde regeringen att den avsåg att utarbeta riktlinjer förkonkret integrering av jämställdhet i utvecklingssamarbetet. Riktlinjerna somantogs gäller även för samarbetet med . Iriktlinjerna påpekas bland annat att jämställdhet är inte bara enrättighetsfråga utan också ett sätt att göra biståndet effektivare och attfrämja en långsiktigt hållbar utveckling.En studie över hur jämställdhet bättre kan främjas i samarbetet med Central-och har presenterats (, Ds 1996:72) ochinnehåller förslag till ytterligare konkretisering av riktlinjerna. I studienpresenteras ett flertal framgångsvägar för att jämställdhetsperspektivet skallkunna genomsyra alla områden i samarbetet med . Dessautgör underlag för det fortsatta samarbetet med länder i Central- ochÖsteuropa och för det arbete som bedrivs på hemmaplan, både inom UD och Sida.Enligt vad utskottet inhämtat är ett första led i uppföljningen av studienatt göra jämställdhetsperspektivet mer synligt i och isamarbetsländerna. När det gäller att höja kompetensen och vidareutvecklamedlen för hur ett jämställdhetsperspektiv skall kunna inarbetas i allaprogram och projekt, pågår ett arbete med metodutveckling ochutbildningsverksamhet inom UD och Sida.Vidare kan framhållas att jämställdhet behandlas i regeringensstyrinstrument på landnivå, dvs. i landstrategierna, som har utarbetats för deprioriterade samarbetsländerna för perioden 1996-1998.Beträffande EU:s PHARE- och TACIS-program för lyfterSverige fram jämställdhetsperspektivet när programlandsstrategier behandlas.Vidare kommer uppföljning att ske av jämställdhetsaktiviteter inom , TAIEX.Utskottet vill anföra att de vidtagna åtgärderna visar den vikt som Sverigelägger vid en medvetenhet om hur kvinnors och mäns ekonomiska och socialasituation påverkas av den pågående omvandlingsprocessen. På grundval av devidtagna åtgärderna kan ett könsrelaterat perspektiv anläggas på helaöstsamarbetet, från demokratistöd till näringslivssamarbete och stöd till denfinansiella sektorn. Utskottet anser därmed motionärernas syften vältillgodosedda och motion U814 (v) yrkande 10 besvarad.I motion U806 (m) vill motionärerna införa som villkor för svenska insatser ide baltiska länderna att lagstiftningsarbetet när det gäller barns rättigheteroch omhändertagande påskyndas. Utskottet delar motionärernas oro vad gällerbarnens situation i de baltiska länderna. Många värdefulla insatser har gjortsför att bidra till förbättring av dessa barns situation.Utskottet ser emellertid behov av fortsatta insatser när det gäller barnensrättigheter. Utskottet menar dock att det bästa resultatet kan uppnås i dialogmed företrädare för dessa länder och genom att ge stöd till insatser inomområdet, ej genom att införa särskilda villkor för insatserna på andrasamarbetsområden. Förutom det offentliga samarbetet vill utskottet i dettasammanhang uppmärksamma de enskilda organisationernas värdefulla insatser äveninom detta område och uppmuntra till fortsatt samarbete. Utskottet avstyrkerdärmed motion U806 (m) yrkande 1.2. Allmänt om satsningar inom samarbetets ramSammanfattning av motionernaMotionärerna bakom kommittémotion U813 (m) menar att det var fel att inordnastödet till i Sida med dess koncentration påbiståndssamarbete i tredje världen. Det är nu angeläget att östsamarbetetbättre integreras i UD och att en särskild enhet byggs upp för attadministrera detta. I de flesta fall handlar det om samarbete via andrakanaler än det traditionella biståndet. Östsamarbetets snabbt föränderligakaraktär gör att det inte är önskvärt att bygga upp ett ämbetsverk medlångsiktig inriktning (yrkande 3).I motion U808 (m) konstaterar motionären att engagemang iuppbyggnaden av de baltiska staterna är omfattande både vad gäller privatainsatser och insatser som är finansierade av offentliga medel. Motionärenkonstaterar vidare att det förekommer uppgifter om att den hjälp som Sverigelämnar inte används på ett optimalt sätt och föreslår att gerregeringen i uppdrag att i en rapport redovisa kostnader och effekter avSveriges bistånd till de baltiska länderna.Ett projekt med att utarbeta en svensk-litauisk ordbok har inletts av denSkandinaviska institutionen vid i . Arbetet har fåttbidrag från olika håll men de är otillräckliga för att projektet skall kunnagenomföras. I motion U803 (m) föreslår motionären att den svenska regeringenutställer ekonomiska garantier för utgivning av en svensk-litauisk ordbok.I pågår en febril verksamhet för att återställa gamlakyrkobyggnader. Den gamla används för bollspel ochgymnastik och är i dåligt skick byggnadsmässigt. Motionärerna bakom motionU206 (m) vill att regeringen tar initiativ till att i samråd och samarbete medSvenska kyrkans centralstyrelse få till stånd en återupprustning av densvenska församlingens kyrkobyggnad i övervägandenAnsvaret för genomförande av samarbetsinsatserna i vartidigare fördelat på ett stort antal myndigheter. Utskottet vill med anledningav motion U813 (m) yrkande 3 anföra att sammanslagningen avbiståndsmyndigheterna, som genomfördes , syftade till att förbättraöverblicken och underlätta samordningen av såväl utvecklingsbiståndets somöstsamarbetets olika delar. som båda huvudområdena lades under sammamyndighet, markerades östsamarbetets specifika karaktär genom att en särskildavdelning för inrättades. På grundval av denna nyaverksorganisation av samarbetet med skapades bättreförutsättningar för att anpassa verksamheten till ändrade förutsättningar.I motionen hävdas att samarbetet med bättre börintegreras i UD. Den genomförda, mycket genomgripande omorganisationenav syftar till en integrering inte bara av olikasamarbetsinsatser i samma del av världen utan av alla aspekter på Sverigesrelationer med en viss grupp av länder.