bet · GL01AU1 · 1997-11-27 00:00:00 — Skadeståndets storlek skall bestämmasi relation till företagets storlek.Vad gäller begäran om skapandet av en kunskapsbank omarbetsskador, sjukfrånvaro m.m. kan utskottet konstatera att det är viktigt attolika intressenter i samhället såsom t.ex. löntagare får bättre information omför- och nackdelar med olika arbetsplatser och arbetsuppgifter. För att göraarbetsmarknaden effektivare och ge arbetsgivarna incitament att förändraproduktionen behövs en kunskapsbank med information om arbetsskador,sjukfrånvaro, personalomsättning etc. på de olika arbetsplatserna. bör information om arbetsmiljön och dess effekter på personalen förasin i företagens redovisningar och utnyttjas för att klassificera arbetsplatseri förhållande till respektive bransch och yrke.På små arbetsplatser där det inte finns någon skyddskommitté får den fackligaavdelningen utse skyddsombud utanför kretsen av arbetstagare på arbetsstället,s. k. regionalt skyddsombud. Utskottet delar uppfattning attdet är viktigt att betona de regionala skyddsombudens betydelse när det gälleratt initiera och upprätthålla ett aktivt miljöarbete på mindre företag. Deregionala skyddsombudens roll har dock varit och är omdiskuterad. Ombuden harav vissa arbetsgivare uppfattats som ett intrång i företagens verksamhet.Utskottet anser att de regionala skyddsombuden gör stor nytta när det gälleratt ge råd och driva på arbetsmiljöarbetet i småföretagen. är de t. o.m. en förutsättning för att ett arbetsmiljöarbete över huvud taget skallförekomma på arbetsplatsen. Utskottet anser att arbetsmiljölagen är oklar vadgäller de regionala skyddsombudens uppgifter. bör därför geregeringen till känna att 6 kap. 2 § arbetsmiljölagen bör ses över. Utskottettillstyrker med anledning av det anförda motion A271 yrkande 4.I början av 1990-talet tillkom en bestämmelse i arbetsmiljölagen om att desom genomgår en utbildning skall ges tillfälle att genom elevskyddsombudmedverka i skyddsverksamheten på arbetsstället. De har dock ingen reellpåverkansmöjlighet eftersom de bl.a. saknar rösträtt. Utskottet anser attelevrepresentanter bör ges samma befogenheter som övriga ledamöter ochtillstyrker därför motion A271 yrkande 5.Utskottet tillstyrker mot bakgrund av vad som anförts ovan motion A271yrkandena 2 - 5.Jämställdhet mellan kvinnor och män(den del som avser redovisning av jämställdhetsperspektiv i budgeten)Regeringen har i ett särskilt beslut gett alla statliga kommittéer i uppdragatt anlägga ett jämställdhetsperspektiv i sitt utredningsarbete. Utskottetdelar uppfattning att detta beslut är positivt. Utskottet anserdock att regeringen i sina egna propositioner mer regelmässigt och på etttydligare sätt borde redovisa förslagens konsekvenser för jämställdheten.Utskottet anser att också budgetpropositionen brister när det gäller attredovisa förslagens konsekvenser såväl för kvinnornas ställning i ekonomin somför jämställdheten mellan män och kvinnor. Vad utskottet nu har anfört börriksdagen ge regeringen till känna. Med det anförda tillstyrker utskottetVänsterpartiets motion Fi220 yrkande 2.dels att utskottets hemställan under 1, 4, 10, 15, 16, 25, 27, 29, 37, 38, 41,43, 55 bort ha följande lydelse:1. beträffande allmän inriktning av politikenatt med anledning av motion 1997/98:A310 yrkandena 1 och 2 samt medavslag på motionerna 1997/98:A213 yrkandena 1 och 2, 1997/98:A214yrkandena 2 och 4, 1997/98:A230 yrkandena 4-6, 1997/98:A244, 1997/98:A256yrkande 1, 1997/98:A258, 1997/98: A259 yrkandena 1-10 och 25, 1997/98:A264yrkande 1, 1997/98: A269 yrkandena 1-6 och 31, 1997/98:A299 yrkandena 1och 2, 1997/98:A314 yrkandena 1 och 6, 1997/98:A415 yrkandena 1 och 2,1997/98:A806 yrkande 11, 1997/98:Fi205 yrkandena 16-19, 1997/98: N217yrkande 3, 1997/98:Sf305 yrkande 12, 1997/98:N311 yrkande 7 samt1997/98:Sk321 yrkande 12 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,4. beträffande EU-frågor m.m.att med anledning av av motion 1997/98:A307 och med avslag påmotionerna 1997/98:A269 yrkande 32 och 1997/98:K715 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,10. beträffande övergripande mål för AMV m.m.att med anledning av motion 1997/98:A310 yrkandena 3 och 4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.15. beträffande arbetsmarknadspolitiska åtgärders undanträngningseffekteratt med anledning av revisorers förslag 1996/97:RR10yrkande 1 och motion 1996/97:A51 yrkandena 1 och 3 samt med avslag påmotion 1996/97:A50 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,16. beträffande genomförande och kontrollatt med anledning av revisorers förslag 1996/97:RR10yrkande 2 och motion 1996/97:A51 yrkande 4 samt med avslag på motion1996/97 A50 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,25. beträffande fördelning på olika bidragstagareatt med anledning av revisorers förslag 1996/97:RR11yrkande 1 och motion 1997/98:A2 yrkandena 1 och 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,27. beträffande effekter på konkurrensenatt med anledning av revisorers förslag 1996/97:RR11yrkande 3 och motionerna 1997/98:A1 yrkande 1 och 1997/98:A2 yrkande 5 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,29. beträffande Datortek och jobbsökaraktiviteteratt med anledning av motion 1997/98:A269 yrkandena 13 och 14 samt medavslag på motionerna 1997/98:A287 samt 1997/98:A310 yrkande 16 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,37. beträffande arbetsmarknaden för ungdomaratt med anledning av motion 1997/98:A310 yrkande 17 i motsvarande delsamt med avslag på motionerna 1997/98:A203 yrkandena 3 och 5,1997/98:A227, 1997/98:A240, 1997/98:A259 yrkande 17, 1997/98:A261,1997/98:A294 yrkandena 1 och 2 samt 1997/98:T230 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,38. beträffande arbetsmarknaden för invandrareatt med anledning av motion 1997/98:A310 yrkande 17 i motsvarande delsamt med avslag på motionerna 1997/98:A217, 1997/98:A259 yrkande 20,1997/98:A305, 1997/98:A803 yrkande 10, 1997/98:A805 yrkande 5 samt1997/98:Ub810 yrkande 1 som sin mening ger regering till känna vadutskottet anfört,41. beträffande obligatorisk företagshälsovårdatt med anledning av motion 1997/98:A271 yrkande 1 samt med avslag påmotionerna 1997/98:A219, 1997/98:A221, 1997/98:A248 och 1997/98:A296 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,43. beträffande internkontroll m.m.att med anledning av motion 1997/98:A271 yrkandena 2-5 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,55. beträffande redovisning av jämställdhetsperspektiv i utredning m.m.att med anledning av motion 1997/98:Fi220 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,12. Arbetsmarknaden för invandrare m.fl. (mom. 38 och 39)() anserdels att utskottets ställningstagande i nedanstående avsnitt bort ha följandelydelse:Arbetsmarknaden för invandrare - Nationellt språkcentrumEn vanlig invändning från arbetsgivares sida mot arbetssökande invandrare äratt de saknar tillräckliga kunskaper i svenska. Vad som behövs är enattitydförändring, men det tar tid. Staten kan hjälpa till och undanröja ett avde vanliga hindren. Som sägs i motion A305 borde ett nationellt språkcentruminrättas. Med hjälp av modern teknik skulle arbetsgivaren snabbt kunnagaranteras ett felfritt skriftspråk i de texter som erfordras av den anställde.Större delen av kostnaden skulle betalas av staten som enarbetsmarknadspolitisk åtgärd, medan arbetsgivaren skulle betala en mindre del.Eftersom datakommunikation kan användas kan centret ligga nästan var som helsti landet.Utskottet ansluter sig således till motion A305.Arbetsmarknaden för yrkesdansareUtskottet anser, liksom i motion Kr270, att de grupper inomkultursektorn som är särskilt utsatta bör lyftas fram. Som sägs i motionen ärdansarna en sådan yrkesgrupp. Yrkesskadefrekvensen är hög, arbetslöshetenlikaså. Dessutom är karriären mycket kort, i regel koncentrerad till åldern . Detta faktum är mycket litet uppmärksammat inom dansarutbildningarna ochinom dansvärldens olika arbetsmiljöer. Nästan alla dansare, i omkring600 stycken, måste byta yrke. För att ge stöd vid yrkesbytet krävs kunskap omdansarnas särskilda behov och om vilka erfarenheter dansare med fördel kan tamed sig vid yrkesbytet. Utskottet anser liksom att man i Sverigebör inrätta ett speciellt rådgivningscentrum för dansare som står införyrkesbyte. Centret skulle kunna erbjuda yrkesrådgivning liksom juridisk,psykologisk och ekonomisk rådgivning.Utskottet tillstyrker alltså motion Kr270 yrkande 14. Övriga i sammanhangetbehandlade motioner får anses tillgodosedda med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 38 och 39 bort ha följande lydelse:38. beträffande arbetsmarknaden för invandrareatt med anledning av motion 1997/98:A305 och med avslag på motionerna1997/98:A217, 1997/98:A259 yrkande 20, 1997/98:A310 yrkande 17 imotsvarande del, 1997/98:A803 yrkande 10, 1997/98:A805 yrkande 5 och1997/98:Ub810 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,39. beträffande arbetsmarknaden för yrkesdansareatt med anledning av motionerna 1997/98:A206, 1997/98:A255, 1997/98:-Kr269 yrkande 29, 1997/98:Kr270 yrkande 14 och 1997/98:Kr305 yrkande 6 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,13. Flyttbidrag inom m.m. (mom. 5, 11, 15 ,16, 27, 30, 38)() anserdels att utskottets ställningstagande i nedanstående avsnitt bort ha följandelydelse:Nordisk arbetsmarknadatt utskottets ställningstagande under rubriken från ilikhet med till och med A269 yrkande 19 bör avslås borde ha haft följandelydelse.Utskottet delar åsikt att i stället för att bedriva enflyttlasspolitik bör statsmakterna anlägga en regionalpolitisk helhetssyn pånärings- och arbetsmarknadspolitiken. Denna syn bör också omfatta beslut omåtgärder som drabbar statlig verksamhet. Aktiva arbetsmarknads- ochregionalpolitiska åtgärder som tillförsäkrar de lokala områdena och regionernamöjligheter till fortsatt sysselsättning är nödvändigt om hela skallleva.Utskottet anser därför i enlighet med vad som anförts ovan att regeringeninte bör verka för att det skall införas något utvidgat flyttbidrag i Norden.Vad utskottet har anfört bör ges regeringen till känna. Med hänsyn till detanförda tillstyrker utskottet motion A269 yrkande 19.Beräkningssätt och utvärderingssystem vid arbetsmarknadspolitiska åtgärderI likhet med anser utskottet att en flexibel och lokalarbetsmarknadspolitik inte medger att man exakt kan bestämma hur mångamänniskor som ska finnas i åtgärder. I stället bör det skapas ett intervall ochett utvärderingssystem som medger en analys av kvaliteten i åtgärderna. Manbör, med andra ord, ha en helhetssyn där man avläser resultatet av åtgärdernagenom att se hur många som erhåller reguljära arbeten efter att ha deltagit ien åtgärd. Med ett genomförande av tillväxt- ochföretagsfrämjande förslag föreslår utskottet att intervallet vad gällerarbetsmarknadspolitiska åtgärder för bör bestämmas till160 000-180 000 åtgärdsplatser. Vad utskottet har anfört bör ges regeringentill känna.Revisorernas förslag angående undanträngningseffekterUtformning av åtgärder(avser den del som börjar med ?Utskottet ser? och slutar med ?yrkande 1? )Enligt utskottets mening har revisorerna på ett förtjänstfullt sätt redogjortför läget när det gäller undanträngningseffekter av arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Enligt revisorerna bör regeringen redovisa en samlad bedömning av dearbetsmarknadspolitiska åtgärdernas undanträngningseffekter, vilket i sig ärpositivt. En sådan bedömning kommer dock sannolikt att dra ut eftersomregeringen först skall avvakta en analys av AMS. Emellertid kan redan nu drasslutsatser som bör medföra en ändrad inriktning av arbetsmarknadspolitiken. Avde förslag som presenterats av regeringen vårproposition finns detflera åtgärder som ger just undanträngnings- och inlåsningseffekter. Utskottetanser att regeringen mot bakgrund av den forskning och de analyser som redan nufinns inom området inte bör föreslå åtgärder som uppenbart leder tillundanträngningseffekter. Härmed skulle motion A50 yrkande 1 väsentligen blitillgodosedd.Genomförande och kontroll(avser del del som börjar med ?Utskottet delar? och slutar med ?yrkande 2? )Av rapporten framgår att de volymmässiga krav som ställs på AMS kan leda tillatt kvaliteten på de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna reduceras. uppfattning finns det inget värde i sig att redovisa en storåtgärdsvolym. AMS och bör mer inrikta sig på attmäta effektiviteten av de olika åtgärderna. Man bör heller inte fastställaabsoluta tal för antalet åtgärder utan i stället mer arbeta i intervall.Därmed ges flexibilitet för att kunna sätta in mer av kvalitetsåtgärder somleder till ordinarie arbeten i stället för åtgärder som innebär ett?arbetslöshetens eget kretslopp?. Slutsatserna av den forskning och de studiersom genomförts innebär enligt utskottets mening att kvaliteten i åtgärdernamåste sättas före volymen. Det anförda bör ges regeringen till känna. Genom detanförda får motion A50 yrkande 2 anses bli tillgodosedd.Revisorernas förslag angående starta-eget-bidragetBidragets effekter på konkurrensenUtskottet delar revisorernas uppfattning att det är viktigt att hänsyn tas tillstarta-eget-bidragets eventuella konkurrenssnedvridande effekter. Man bör vararestriktiv med att ge bidrag till företag som vill etablera sig inom marknadermed risk för överetablering och till företag som inriktas på på verksamhetermed mycket begränsad lokal efterfrågan. Det avgörande bör därvid urkonkurrensneutralitetssynpunkt vara bidraget betalas ut ochmarknadssituationen inom det område där bidragsmottagaren avser att etablerasig. En generell förlängning av bidragsperioden kan öka risken förkonkurrenssnedvridning.Utskottet anser också att det behövs en översyn av förordningen (1984:523)angående starta-eget-bidraget med avseende på konkurrenspåverkan. börgöra ett uttalande till förmån för det nu anförda.Sabbatsår/friårUtskottet delar förslag i motion A269 yrkande 21 att det börinföras ett s.k. sabbatsår för personer i åldern . En sådan åtgärdskulle ge möjlighet för många personer att komma in på en ny yrkesmässig banasamtidigt som vikariatsmöjligheten skulle minska arbetslösheten. Ett krav börvara att företaget som beviljar ett sabbatsår måste tillsätta en vikarie ochatt den tjänsten skall gå till en arbetslös.Med hänsyn till det anförda tillstyrker utskottet motion A269 yrkande 21.Motionerna A208 yrkande 1-2, A205 och A281 får anses tillgodosedda genom vadutskottet har anfört.Arbetsmarknaden för invandrareI dag hamnar invandrarkvinnorna längst bak i kön till arbete.Trots olika bakgrund i fråga om t.ex. skäl för invandring, utbildning ochsocioekonomiska förhållanden räknas alla in i en och samma grupp. Många fåraldrig möjlighet att visa sin kompetens för arbetsgivare. Språkkunskaper ochkännedom om olika länders kulturer är en ovärderlig kunskap för t.ex.exportindustrin. Därför bör man ta fasta på förslaget i motion A805 av m.fl. (kd). En särskild undersökning bör göras blandinvandrarkvinnorna om specifik kompetens till nytta för exportindustrin.Därefter bör de ges utbildning om svenskt arbetsliv. Ett särskilt företagarstödbör inrättas.dels att utskottets hemställan under 5, 11, 15, 16, 27, 30, 38 bort ha följandelydelse:5. beträffande flyttbidrag inom Nordenatt med anledning av motion 1997/98:A269 yrkande 19 som sin meninggerregeringen till känna vad utskottet anfört,11. beträffande beräkningssätt och utvärderingssystem vidarbetsmarknadspolitiska åtgärderatt med anledning av motion 1997/98:A269 yrkandena 8 och 9 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,15. beträffande arbetsmarknadspolitiska åtgärders undanträngningseffekteratt med anledning av revisorers förslag 1996/97:RR10yrkande 1 och motion 1996/97:A50 yrkande 1 samt med avslag på motion1996/97:A51 yrkandena 1 och 3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,16. beträffande genomförande och kontrollatt med anledning av revisorers förslag 1996/97:RR10yrkande 2 och motion 1996/97:A50 yrkande 2 samt med avslag på motion1996/97:A51 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,27. beträffande effekter på konkurrensenatt med anledning av revisorers förslag 1996/97:RR11yrkande 3 och motion 1997/98:A1 yrkande 1 samt med avslag på motion1997/98:A2 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,30. beträffande sabbatsår/friåratt med anledning av motion 1997/98:A269 yrkande 21 samt med avslagpå motionerna 1997/98:A205, 1997/98:A208 yrkandena 1 och 2 samt1997/98:A281 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,38. beträffande arbetsmarknaden för invandrareatt med anledning av motion 1997/98:A805 yrkande 5 samt med avslag påmotionerna 1997/98:A217, 1997/98:A259 yrkande 20, 1997/98:A305,1997/98:A310 yrkande 17 i motsvarande del, 1997/98:A803 yrkande 10 och1997/98:Ub810 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,C. Reservationer i fråga om anslagen för år 199814. Anslag på utgiftsområde 13 för och anslag på utgiftsområde 14 förår 1998 (mom. 57, 58)() anserdels att utskottets ställningstaganden som framgår av nedan angivnaunderrubriker till avsnittet A 1 Bidrag till arbetslöshetsersättningen bort haföljande lydelse:Beträffande anslag på utgiftsområde 13 för år 1998InledningI likhet med förordar utskottet att det införs en allmän ochobligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Försäkringen skall ge den enskilde ettekonomisk skydd när han eller hon söker en ny sysselsättning. Den skall inteutgöra någon permanent försörjning. För att betona försäkringens karaktär avomställningsförsäkring bör ersättningsrätten tidsbegränsas. Vidare anserutskottet att det statliga ansvaret för finansieringen bör minskas. Utskottetdelar därför ståndpunkt att egenfinansiering via avgifter för deenskilda bör ökas så att den motsvarar av arbetslöshetskassornasutbetalningar. Försäkringen blir då ett instrument för att skapa bättreförutsättningar för en ansvarsfull lönebildning. Den ökade egenfinansieringenskall för den enskilde vägas upp av sänkta egenavgifter.Vidare delar utskottet syn att det skall vara arbetslinjen somskall vara den vägledande linjen inom sysselsättningspolitiken. Utskottet anserdärför att de utbudsbegränsande åtgärder som införts, såsom resursarbeten osv.,bör avvecklas. Utskottet återkommer till denna fråga vid den fortsattabehandlingen av respektive åtgärd.GenerationsväxlingUtskottet delar de synpunkter som framförs av i motion A259 (yrk.16) att många arbetsgivare tvekar att anställa äldre arbetslösa som inte har såmånga år kvar till pensionering. I dessa fall bortser arbetsgivarna från attmånga av dessa personer har stor erfarenhet och hög kompetens och att detroligen kommer att stanna på arbetsplatsen . Utskottetanser i likhet med att förslaget om generationsväxling ärytterligare ett ?slag? mot den äldre arbetskraften. Genom förslaget kommerdenna grupp att känna sig obehövd på arbetsmarknaden. Med hänsyn till detanförda anser utskottet att förslaget bör avslås.ResursarbeteI likhet med vad framfört i motion A259 (yrk. 18 delvis) anserutskottet att denna åtgärd är defensiv och leder till en rad problem.Förändringsbenägenheten i kommunerna avtar och det finns risk förundanträgningseffekter. Utskottet anser mot denna bakgrund att åtgärden böravvecklas.Tillfällig avgångsersättningÄven tillfällig avgångsersättning är i likhet med generationsväxling ochresursarbete en defensiv åtgärd. Utskottet delar därför ståndpunkti motion A259 (yrk. 18 delvis) att åtgärden bör avvecklas.Medelsanvisning under anslaget A 1 Bidrag till arbetslöshetsersättningUtskottet delar förslag i motion FiA510 (yrk. 2) att anslaget börkunna reduceras med jämfört med regeringens förslag.Denna besparing uppnås i första hand genom de ökade egenavgifterna iarbetslöshetsförsäkringen. Förändringen av egenavgifterna innebär en besparingmotsvarande . Vidare uppnås besparingar genom att man inteavsätter medel till åtgärderna generationsväxling, resursarbete, tillfälligavgångsersättning och offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa(OTA).Utskottet ställer sig därför bakom förslag till anslag i dennadel som framgår av bilaga 1.Offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa (OTA)Utskottet anser liksom i motion A259 offentliga tillfälliga arbeteninte är någon bra lösning för de äldre arbetslösa. De äldre får känna att deinte är behövda på arbetsmarknaden. Risken är dessutom stor att ordinariearbeten i den offentliga sektorn trängs undan. Dessa äldre personer har oftastor erfarenhet och kompetens som kan vara bra för många arbetsgivare att fådel av.Utskottet ansluter sig till förslag att åtgärden OTA avvecklas.Det innebär att motion A259 yrkande 18 delvis tillstyrks, liksom övrigamotioner med motsvarande förslag.Beträffande anslag på utgiftsområde 14 för år 1998Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnaderSom påpekat i motion A259 (yrk. 26 delvis) har regeringen under ettflertal år föreslagit att det skall tillföras medel till anslaget förtillfälliga personalförstärkningar på arbetsförmedlingarna. harbeslutat i enlighet med dessa förslag. Någon uppföljning av hur dessa medel haranvänts har inte gjorts. Utskottet delar därför ståndpunkt att detinte bör tillföras några ytterligare medel innan en sådan uppföljninggenomförts. Med hänsyn till det anförda biträder utskottet partiets förslag ochavstyrker regeringens förslag i denna del.Kommunal utvecklingsgarantiUtskottet delar uppfattning att den nya åtgärden reser en delfrågetecken både vad gäller finansiering och s.k. rundgång. När det gällerfinansieringen innebär regeringens förslag att det kommer att finnas fleraolika ersättningsformer för vilka kommunerna i vissa fall kommer att erhållaersättning från staten. När det sedan gäller den s.k. rundgången kan utskottetkonstatera att den kommer att uppkomma genom att arbetsförmedlingarna haransvaret för ungdomarna . Sedan övergår ansvaret tillkommunerna. Kommunernas ansvar kan sträcka sig upp till . Därefteråtergår ansvaret till arbetsförmedlingarna som ansvarar innandet är dags för kommunerna igen.Med hänsyn till det anförda biträder utskottet krav i motion A259(yrk. 19) att regeringen noga bör följa och utvärdera åtgärden. Motion A310(yrk. 18 delvis) får anses tillgodosedd genom vad utskottet har anfört.ArbetsmarknadsutbildningI likhet med vad anfört i motion A259 (yrk. 11) anser utskottet attarbesmarknadsutbildningen i alltför hög grad har varit anpassad till gårdagensarbetsmarknad. Visserligen har det skett en viss förändring i den meningen numera i allt högre grad försöker anpassa utbildningen till den enskildesbehov och kraven på arbetsmarknaden. Enligt utskottets mening är det viktigtatt detta förändringsarbete intensifieras. Vidare är det väsentligt att antaletpersoner i utbildningar minskas som kvaliteten på utbildningarnahöjs. En sådan förändring kommer att leda till fler arbeten.Arbetsmarknaden för kvinnor(Avser avsnittet Arbetsmarknaden för kvinnor i den del det avser kvinnorsföretagande)Fler kvinnor måste ges möjligheter att starta företag. beslutaderiksdagen att införa möjligheter för kvinnor att få förlängt starta - eget-bidrag. Stödet riktar sig främst till kvinnor som arbetat i offentligsektor och som är långtidsarbetslösa. Utskottet anser emellertid att ävenkvinnor med bakgrund i t.ex. näringslivet har en utmärkt kompetens som måstetas till vara. Stöd till kvinnor som startar eget företag bör därför kunna gestill alla kvinnor som är långtidsarbetslösa. Stödet bör utformas på ett sådantsätt att man tar vara på och lyssnar på kvinnors förutsättningar och krav.Utskottet ställer sig mot den bakgrunden bakom vad som anförts i motion A259yrkande 22.Medelsanvisning under anslaget A2Arbetmarknadspolitiken är en viktig del för att komma till rätta medarbetslösheten. Utskottet delar emellertid ståndpunkt i motionA259 att den traditionella arbetsmarknadspolitiken bör få ett mindre anslag .