bet · GL01UbU1 · 1997-11-25 00:00:00 — beträffande information om nya rön inom vissa vetenskapsgrenaratt avslår motion 1997/98:Ub807 yrkande 58,res. 7 (mp) - delvis36. beträffande anslagen under utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning för , m.m.att riksdagena) godkänner regeringens förslag om att av det för /96under åttonde huvudtiteln uppförda reservationsanslaget Fortbildning m.m.får användas högst och högst försvensk undervisning i utlandet (yrkande 2),b) godkänner det som regeringen förordat om omfattningen och principernaför utbyggnaden av den högre utbildningen under budgetåren 1998-2000(yrkande 3),c) godkänner vad regeringen förordat om läkarutbildningen (yrkande 4),d) med anledning av regeringens förslag (yrkande 5) och motion 1997/98:Ub483som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om tekniskaoch naturvetenskapliga utbildningar,e) godkänner vad regeringen förordat om lärarutbildningar (yrkande 6),f) godkänner vad regeringen förordat om konstnärliga utbildningar (yrkande7),g) godkänner vad regeringen förordat om omfattning och inriktning avhögskoleverksamheten i (yrkande 8),h) godkänner vad regeringen förordat om omfattning och inriktning avhögskoleverksamheten på (yrkande 9),i) med anledning av regeringens förslag om satsningar på forskning ochforskarutbildning vid universitet och högskolor (yrkande 10) ochmotionerna 1997/98:Ub441 yrkande 4 och 1997/98:Ub474 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört ommedelsanvändningen inom fakultetsanslagen,j) godkänner vad regeringen förordat om stöd till gästforskare/gäst-lärareutomlands (yrkande 12),k) godkänner de belopp för ersättning för helårsstudenter ochhelårsprestationer som regeringen förordat för de olikautbildningsområdena för (yrkande 13),l) godkänner vad regeringen förordat om generellt utbildningsuppdrag(yrkande 14),m) godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för ,, , , , , , Högskolan iGävle/, , , Högskolan iKarlstad, , , ,i samt skall vara i enlighet medvad regeringen förordat i avsnitten B 1, B 3, B 5, B 9, B 11, B 17, B 22,B 23, B 24, B 25, B 27, B 28, B 31, B 32, B 38 respektive B 39 (yrkandena15-30),n) med bifall till regeringens förslag för anvisar anslagenunder utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligtuppställning i bilaga 1 (yrkande 35),o) bemyndigar regeringen att låta staten ta på sigekonomiska förpliktelser i samband med stöd till forskning som finansierasunder verksamhetsområdet och internationella forskningsresursersom innebär åtaganden i enlighet med vad regeringen förordat under avsnitt7.4 i propositionen (yrkande 33),p) godkänner regeringens förslag angående användningen av anslagssparandesom förordats under anslaget D 17 Särskilda utgifter för forskningsändamål(yrkande 34),q) avslår de motionsyrkanden som förtecknats i bilaga 3,res 7 (mp) - delvis37. beträffande beräknad fördelning på anslag för åren 1999 och2000att avslår motion 1997/98:Ub807 yrkande 63,res. 7 (mp) - delvis38. beträffande decentralisering av högskoleutbildningen i Stockholmslänatt avslår motion 1997/98:Ub484 yrkande 2,res. 4 (c) - delvis39. beträffande ökade möjligheter till distansstudier samt öppetuniversitetatt avslår motionerna 1997/98:Ub417, 1997/98:Ub424, 1997/98:Ub427,1997/98:Ub474 yrkandena 17 och 18, 1997/98: Ub810 yrkandena 13 och 14,1997/98:Kr601 yrkande 9 och 1997/98: A455 yrkande 2.res. 11 (m, c, fp, v, kd).Stockholm den 25 november 1997På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), ()1, BengtSilfverstrand (s), (), (), ()1,(), (), ()1, ()1, (), (), ()1, (), ()1, () ochTanja Linderborg (v)1.1Har ej deltagit i beslutet under moment 36. Andra anordnare än komvux inom (mom. 1)(), (), (), () och () anför:Vi anser att regeringen måste ändra inriktningen på så att enstörre del av satsningen görs av andra anordnare än kommunens ordinarieskolförvaltningar. Med den konstruktion av finansiering och organisationsformsom regeringen har beslutat har många av de nya initiativ, nyaorganisationsformer, nya konstellationer av intressenter och nya pedagogiskagrepp kraftigt förhindrats. I stället har kommunerna finansierat fortsattanställning av annars bortrationaliserad personal och fortsatt utbildning igängse former. har det varit en direkt koppling till komvux.Kommunerna har med dessa medel fyllt i de hål som regeringen skapat genomindragningar av kommunernas ordinarie medel. Enligt vår uppfattning varavsikten med att finna nya spännande former för att lyftakunskapsnivån utifrån den enskildes behov och önskningar.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under mom. 1 bort hemställa1. beträffande andra anordnare än komvux inom Kunskapslyftetatt med bifall till motion 1997/98:Ub284 yrkandena 1 och 2 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,2. Samverkan mellan folkbildning och vuxenutbildning inom sfi-undervisningen, m.m. (mom. 4, 7, 13 och 15)() anför:Jag anser att det är viktigt att centrala resurser inom ramen förKunskapslyftet avsätts för samverkan mellan folkbildning och kommunalvuxenutbildning inom sfi-undervisningen. och folkhögskolorbedriver i mindre utsträckning sfi-undervisning på kommunernas uppdrag.Resultatet är ofta bra. Krympande resurser har emellertid bidragit till att manär obenägen att använda sig av externa utbildningsanordnare. Samverkan mellankomvux och folkbildning bör uppmuntras och stimuleras.Ett prioriterat mål bör vara att alla barn och ungdomar har tillgång till ITi skolan. är IT i stor utsträckning ett område för pojkar, vilket innebäratt flickor halkar efter. bör därför ges i uppdrag att komma medförslag om IT och jämställdhet i skolan.Jag anser vidare att bör ges i uppdrag att inrätta ett institutför distansutbildning. Ett sådant institut bör få i uppgift att utvecklametoder för distansutbildning och ta fram lämpliga pedagogiska program förolika nivåer av utbildning.Enligt min uppfattning bör statsbidrag även fortsättningsvis utgå till bl.a.de deltidskurser i knyppling som sker i regi isamarbete med Sätergläntan. Det är möjligt att anordna olika kortarekurser i knyppling tack vare Sätergläntans statsbidragsberättigadedeltidskurser. Det har diskuterats att staten skall dra in alla statsbidragtill utbildningar som är kortare än 32 veckor.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under mom. 4, 7, 13 och 15bort hemställa4. beträffande samverkan mellan folkbildning och kommunalvuxenutbildning inom sfi-undervisningatt med bifall till motion 1997/98:Kr601 yrkandena 5 och 6 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,7. beträffande allmänt om IT i skolanatt med bifall till motion 1997/98:T912 yrkande 1 och med anledningav motionerna 1996/97:T917 yrkandena 16 och 19, 1997/98:Ub208 yrkande 7,1997/98:Ub221 yrkande 22, 1997/98: Ub250 yrkande 14, 1997/98:Ub267 yrkande8, 1997/98:K333 yrkande 15, 1997/98:T815 yrkande 1, 1997/98:T911 yrkande 6och 1997/98: So411 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,13. beträffande inrättandet av ett nytt med bifall till motion 1997/98:T912 yrkande 16 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,15. beträffande statsbidrag till vissa deltidskurseratt med bifall till motion 1997/98:Ub258 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,3. Den framtida kvalificerade yrkesutbildningen, m.m. (mom. 6, 7, 10, 26, 31och 32), , och (alla m)anför:När det gäller den framtida kvalificerade yrkesutbildningen anser vi att det ärviktigt att regeringen återkommer med förslag om huvudmannaskap,finansiering etc., så att kan fatta beslut . Vianser att en ny yrkeshögskola bör inrättas parallellt med högskolan. Till dennya bör påbyggnadsutbildningar, kompletterande skolor och YTHöverflyttas. Regeringen bör återkomma med beräkningar av de ekonomiskakonsekvenserna av en sådan överflyttning. Enligt vår uppfattning bör ett merflexibelt system skapas. För vissa yrken krävs det mer arbetsplatsförlagdutbildning än för andra. Vidare bör det utgå lön till deltagarna i utbildningenunder den tid den är förlagd till en arbetsplats. Vi förutsätter därvid attavtal träffas om lön som minst motsvarar ordinarie studiemedel. Det skall varanaturligt för personer som redan är etablerade i arbetslivet att söka till dennya . De har färdighetsträningen men kan behöva en djupareteoretisk kompetens eller annan kunskap. Vi anser också att utbildningens längdbör kunna variera mellan ett och . Det bör finnas minst tre olika examinaefter genomgången yrkeshögskola.Enligt vår uppfattning bör den nya informationstekniken (IT) införas ochkomma till användning i alla skolor och på alla nivåer. Senast vid utgången avår 2000 skall alla skolor vara anknutna till Internet och ha goda tekniskamöjligheter att på ett effektivt sätt använda tekniken fullt ut iundervisningen. Skolans arbetsmetoder och organisation måste moderniseras.Lärare och elever måste få tillgång till informationstekniken och ha en godarbetsmiljö. Vi vill också i sammanhanget peka på att vi i vår budgetmotion haranslagit särskilda medel för en IT-satsning.Vi anser att en nationell skolpeng bör införas. Reformen bör ske stegvisgenom skatteväxling mellan stat och kommun. Resurser för elever med särskildabehov skall finnas på nivå, eftersom ett relativt generelltskolpengssystem inte kan ta de speciella hänsyn som krävs i vissa fall. Enligtvår uppfattning är en nationell skolpeng ett medel för att garantera valfrihetoch likvärdighet, konkurrens och mångfald.Det finns enligt vår mening anledning för att som principer förfördelningen av forskningsresurserna markera att forskningsresurserna inte fårsplittras. Resurserna till forskarutbildning skall koncentreras tilluniversiteten. Det är fel tänkt av regeringen att de mindre och medelstorahögskolorna skall kunna anordna forskarutbildning och därmed försörja sigsjälva med lärare för sin utbildning. Forskningen vid de mindre och medelstorahögskolorna skall utvecklas, men endast för mycket väl definieradeforskningsfält.Vi delar den oro som kommer till uttryck i motion 1997/98:Ub445 när detgäller högpresterande datorsystem. skall enligt vår mening inteavvecklas.Enligt vår mening är det nödvändigt att hävda kvaliteten inom den högreutbildningen för att skall ha möjlighet att göra sig gällande i enhårdnande internationell konkurrens. I har det funnitsackrediteringssystem, där universitetens egna utvärderingar av kvalitetenåtföljs av utvärderingar genom externa sakkunniga. Vi anser att ett frånHögskoleverket fristående kvalitetsinstitut bör inrättas för att säkerställaoch garantera kvaliteten på högskolans utbildningar. Som vi närmare utvecklat imotion 1997/98:Ub805 yrkande 7 bör institutet ha till uppgift både att bistålärosätena i deras kvalitetsarbete och att besluta i frågor om examinationsrättvid statliga och privata lärosäten. bör med bifall tillmotionsyrkandet begära att regeringen återkommer med förslag om ett oberoendekvalitetsinstitut.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under mom. 6, 7, 10, 26, 31och 32 bort hemställa6. beträffande den framtida kvalificerade yrkesutbildningenatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub208 yrkande 19 och1997/98:Ub452 yrkandena 2-8 och 11 samt med avslag på motionerna1997/98:Ub225 och 1997/98:Ub810 yrkande 3 som sin mening ger regeringentill känna vad som ovan anförts,7. beträffande allmänt om IT i skolanatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub208 yrkande 7 och1997/98:K333 yrkande 15 samt med anledning av motionerna 1996/97:T917yrkandena 16 och 19, 1997/98:Ub221 yrkande 22, 1997/98:Ub250 yrkande 14,1997/98:Ub267 yrkande 8, 1997/98:T815 yrkande 1, 1997/98:T911 yrkande 6,1997/98:T912 yrkande 1 och 1997/98:So411 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,10. beträffande införandet av en nationell skolpengatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub208 yrkande 12,1997/98:Ub229 yrkande 2 och 1997/98:Sk734 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,26. beträffande principer för fördelningen av forskningsresurser mellanuniversitet och högskoloratt med bifall till motionerna 1997/98:Ub805 yrkande 11 och1997/98:Ub811 yrkandena 5 och 7 och med anledning av motionerna1997/98:Ub489 yrkande 12 och 1997/98:Ub807 yrkande 43 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,31. beträffande högpresterande datorsystematt med bifall till motion 1997/98:Ub811 yrkande 8 och med anledningav motion 1997/98:Ub445 avslår regeringens förslag att lägga ner ,32. beträffande inrättande av ett från friståendekvalitetsinstitutatt med bifall till motion 1997/98:Ub805 yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,4. Den framtida kvalificerade yrkesutbildningen, m.m. (mom. 6, 7, 12 och 38)() anför:Enligt min uppfattning bör högskolan vara huvudman för den framtidakvalificerade yrkesutbildningen. Högskolan behöver dock inte vara den somgenomför utbildningen. Jag anser att det skall vara möjligt att lägga ut den påolika utbildningsanordnare. Det skall vidare vara möjligt att tillgodoräknautbildning vid övergång till annan högskoleutbildning och även vid övergång iden andra riktningen.När det gäller IT i skolan anser jag att alla klassrum skall vara anslutnatill Internet och att alla elever skall ha tillgång till en dator före år 2000.Målet bör vara att alla elever har tillgång till dator och en egen e-postadress. Jag vill också peka på att datorer i skolan är en mycket viktiginsats för att hjälpa elever med särskilda behov.Jag anser att ett tidsbegränsat statsbidrag bör ges till nedläggningshotadesmå skolor. Enligt min uppfattning hade de resurser om somregeringen i propositionen informerat om att den avsåg att använda underinnevarande budgetår för regionala pedagogiska utvecklingscentrum i ställetbort användas för att rädda nedläggningshotade små skolor. Regeringen har nubeslutat om användningen av pengarna. Mot bakgrund härav anser jag attregeringen bör återkomma med förslag till finansieringinom utgiftsramen av de åtgärder som föreslås i motion 1997/98Ub267 yrkande 7.Högskoleutbildningen behöver decentraliseras i hela . Det börske genom att högskolekurser i ökad utsträckning läggs ut från ,KTH och regionens olika fackhögskolor. Därigenom skulle ett nätverk avhögskolecentra kunna skapas med orter som , , , Täbyoch . Regeringen bör uppdra åt i att isamverkan med berörda högskolor och kommuner planera en sådan decentralisering.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under mom. 6, 7, 12 och 38bort hemställa6. beträffande den framtida kvalificerade yrkesutbildningenatt med bifall till motion 1997/98:Ub810 yrkande 3 och med avslag påmotionerna 1997/98:Ub208 yrkande 19, 1997/98: Ub225 och 1997/98:Ub452yrkandena 2-8 och 11 som sin mening ger regeringen till känna vad som ovananförts,7. beträffande allmänt om IT i skolanatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub267 yrkande 8, 1997/98:T815yrkande 1 och 1997/98:So411 yrkande 6 samt med anledning av motionerna1996/97:T917 yrkandena 16 och 19, 1997/98: Ub208 yrkande 7, 1997/98:Ub221yrkande 22, 1997/98:Ub250 yrkande 14, 1997/98:K333 yrkande 15,1997/98:T911 yrkande 6 och 1997/98:T912 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,12. beträffande statsbidrag till nedläggningshotade små skoloratt med anledning av motion 1997/98:Ub267 yrkande 7 som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts,38. beträffande decentralisering av högskoleutbildningen i länatt med bifall till motion 1997/98:Ub484 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,5. Den framtida kvalificerade yrkesutbildningen, m.m. (mom. 6, 7, 9, 11 och 26)() anför:När det gäller den framtida kvalificerade yrkesutbildningen anser jag attinrättandet av en yrkeshögskola med en tydlig egen identitet på ett positivtsätt skulle markera utbildningens särart. Risken för att en yrkeshögskolaskulle betraktas som en B-högskola anser jag klart överdriven. Jag tror att enny yrkeshögskola med en kultur som inte är uttalat akademisk men ändå har enrelevant forskningsanknytning skulle vara ett framgångsrikt sätt att stimulerafler att satsa på en högre utbildning.Jag vill i fråga om IT i skolan framhålla vikten av att alla elever ochlärare får en egen e-postadress. Det ger möjlighet att utbyta tankar ocherfarenheter med andra elever och lärare över hela världen. I varje skola bordeman inrätta minst en ?Internet-skrivhörna? där elever och lärare kan komma ochskriva och läsa brev. Jag anser också att bör få ansvar för attsprida information om lyckade IT-satsningar.När det gäller läs- och skrivsvårigheter/dyslexi är det enligt min meningangeläget att glappet mellan de åtgärder som föreslås av och de resurser som avsätts i kommunerna för att genomföraåtgärderna inte blir för stort.Enligt min mening bör resurstilldelningssystemet i varakonstruerat så att det ger alla skolor en tillräcklig basresurs per elev. Dennaresurs bör vara lika stor för alla elever. Därutöver bör finnas entilläggsresurs som varierar med de enskilda elevernas behov av hjälp och stöd.Bidrag till lokalkostnader och andra kringkostnader bör anpassas efter denenskilda skolans faktiska kostnader. Tilläggsresursen för elever med behov avsärskilt stöd bör också kunna användas för anställning av elevvårdandepersonal. Jag anser det nödvändigt att elevvården inte utarmas utan fårtillräckliga resurser.När det gäller principer för fördelning av forskningsresurser stöder jagmålet att tilldela fasta forskningsresurser till alla högskolor. Uppbyggnadenav goda forskningsmiljöer tar tid och kräver långsiktighet. Jag anser attansvaret för fasta forskningsresurser inte kan ges generellt utan bara till delärosäten som uppnått en viss organisatorisk nivå.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under mom. 6, 7, 9, 11 och26 bort hemställa6. beträffande den framtida kvalificerade yrkesutbildningenatt med bifall till motion 1997/98:Ub225 och med avslag på motionerna1997/98:Ub208 yrkande 19, 1997/98:Ub452 yrkandena 2-8 och 11 samt1997/98:Ub810 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,7. beträffande allmänt om IT i skolanatt med bifall till motionerna 1996/97:T917 yrkandena 16 och 19 samt1997/98:T911 yrkande 6 samt med anledning av motionerna 1997/98:Ub208yrkande 7, 1997/98:Ub221 yrkande 22, 1997/98:Ub250 yrkande 14,1997/98:Ub267 yrkande 8, 1997/98: K333 yrkande 15, 1997/98:T815 yrkande 1,1997/98:T912 yrkande 1 och 1997/98:So411 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,9. beträffande läs- och skrivsvårigheter/dyslexiatt med bifall till motion 1997/98:Ub256 yrkande 13 och med avslag påmotionerna 1997/98:Ub214, 1997/98:Ub250 yrkande 4, 1997/98:Ub801 yrkande1, 1997/98:Ub807 yrkande 7 och 1997/98:So674 yrkandena 2 och 3 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,11. beträffande resurstilldelningssystem i grundskolanatt med bifall till motion 1997/98:Ub256 yrkandena 1 och 16 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,26. beträffande principer för fördelning av forskningsresurser mellanuniversitet och högskoloratt med bifall till motion 1997/98:Ub489 yrkande 12 och med anledningav motionerna 1997/98:Ub805 yrkande 11, 1997/98: Ub807 yrkande 43 och1997/98:Ub811 yrkandena 5 och 7 som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan anförts,6. Allmänt om IT i skolan, m.m. (mom. 7, 9, 18 och 23)() anför:Enligt min mening är det mycket angeläget att en genomtänkt satsning görs på ITi skolan. Det är viktigt att skolan följer med i utvecklingen och att teknikeninte ensam hamnar i centrum i stället för pedagogiken. Det finns en risk föratt flickorna kommer på undantag vid datoranvändning. Detta måste aktivtförebyggas av skolan. Det är också viktigt att kommunerna tar upp satsningar påIT i sina skolplaner. Alla elever skall enligt min uppfattning hatillgång till egna datorer.När det gäller åtgärder för att komma till rätta med läs- ochskrivsvårigheter/dyslexi vill jag peka på att det finns många brahjälpmedel att erhålla. Det är viktigt att de personer som har detta handikappoch deras anhöriga vet var hjälpmedlen finns att få. Det finns fleradyslexicentrum i landet. Dessa centrum skall ge specialhjälp åt personer meddyslexi men resurserna förslår inte för alla som behöver hjälp. Jag anser attdet bör upprättas fler sådana centrum så att alla de barn som har läs- ochskrivsvårigheter kan få hjälp och stöd. Även i lärarutbildningarna börkunskaper om elevers läs- och skrivsvårigheter få ökat utrymme. Det behövs föratt skolan och skolans lärare skall kunna ta ansvar för barn med läs- ochskrivsvårigheter.Behovet av fler utbildade lärare är uppenbart när man ser fram och de stora pensionsavgångarna därefter. Inte minst kommer detatt behövas fler gymnasielärare, både för gymnasieskolan och för utbyggnaden avkomvux. Regeringen säger alltför litet om hur det skall gå till att få framfler sökande, både män och kvinnor, till lärarutbildningen. Jag anser attregeringen måste återkomma till med en analys av lärarbehovet ochförslag till åtgärder.Det är nödvändigt med ett utvidgat samarbete mellan skola och forskning ochmellan skola, högskola och näringsliv. Forskare måste få möjlighet atttillfälligt gå in i skolarbetet och lärare få möjlighet att lämna skolan förforskning. Forskarutbildade lektorer inom alla skolformer skulle stimulera utveckling av läraryrket. I stället minskar nu antalet lektorer. Skolan ochlärarutbildningen har också alldeles för litet samarbete med näringslivet.Regeringen måste göra något för att ändra på dessa förhållanden. De regionalautvecklingscentrumen för lärarutbildningen bör även inbegripa det regionalanäringslivet.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under mom. 7, 9, 18 och 23bort hemställa7. beträffande allmänt om IT i skolanatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub221 yrkande 22 och1997/98:Ub250 yrkande 14 samt med anledning av motionerna 1996/97:T917yrkandena 16 och 19, 1997/98:Ub208 yrkande 7, 1997/98:Ub267 yrkande 8,1997/98:K333 yrkande 15, 1997/98:T815 yrkande 1, 1997/98:T911 yrkande 6,1997/98:T912 yrkande 1 och 1997/98:So411 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,9. beträffande läs- och skrivsvårigheter/dyslexiatt med bifall till motion 1997/98:So674 yrkandena 2 och 3 samt medavslag på motionerna 1997/98:Ub214, 1997/98:Ub250 yrkande 4,1997/98:Ub256 yrkande 13, 1997/98:Ub801 yrkande 1, 1997/98:Ub807 yrkande 7som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,18. beträffande behovet av fler utbildade lärareatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub221 yrkande 17 och1997/98:Ub250 yrkande 15 som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,23. beträffande samarbetet mellan skolväsendet, forskningsvärlden ochnäringslivetatt med bifall till motion 1997/98:Ub457 yrkandena 3 och 4 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,7. Läs- och skrivsvårigheter/dyslexi, m.m. (mom. 9, 26, 27, 28, 34, 35, 36 och37)() anför:Åtgärder för att komma till rätta med läs- och skrivsvårigheter/dyslexi ärenligt min mening av största vikt. Det finns ett stort behov av attkvalificerad undervisning om dyslexi och dess behandling ges till alla lärare igrundskolan så att nödvändig kompetens för omhändertagande av elever medspecifika läs- och skrivsvårigheter kan garanteras inom en snar framtid.Ett särskilt dyslexiprojekt bör genomföras genom samverkan mellan FOA, ,, vissa universitetsforskare och de aktiva intresseorganisationerna.Jag anser att ett sådant samverkansprojekt skulle ge förutsättningar för enlösning av dyslexifrågan. () bör ges uppdraget attsamordna och administrativt leda verksamheten. har i sittbudgetalternativ föreslagit att sammanlagt anvisas underutgiftsområde 16 för genomförande av dyslexiprojektet.