bet · GL01SfU1 · 1997-12-02 00:00:00 — att beslutar att folkpensionen och ATP räknas upp med helabasbeloppet med början ,12. att beslutar att höjningen av folkpensionen och ATP till etthelt basbelopp finansieras ur AP-fonden.1997/98:So677 av m.fl. (v) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om successiv utökning av kvoterad föräldraledighet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förhöjd ersättning för den s.k. pappamånaden.1997/98:So678 av m.fl. (v) vari yrkas1. att beslutar om ett återinförande av möjligheten för kommunernaatt ansöka om ett underhållsstöd för familjehemsplacerade barn.1997/98:So805 av m.fl. (mp) vari yrkas3. att hos regeringen begär förslag på att utöka kvotering vidföräldraledighet från i enlighet med vad som anförts imotionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att rätten till föräldraledigheten bör förlängas . Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikappUtgiftsområdet omfattar två verksamhetsområden, ekonomisk trygghet vid sjukdomoch handikapp samt socialförsäkringsadministrationen. Förmånerna ges i form avdagersättningar såsom sjukpenning, rehabiliteringsersättning, närståendepenningsamt vissa yrkesskadeersättningar. Därutöver ingår i utgiftsområdethandikappersättning, folkpension och pensionstillskott i form avförtidspension. Förmånerna inom verksamhetsområdet trygghet vidsjukdom och handikapp bekostas från anslagen A 1 Sjukpenning ochrehabilitering, m.m., A 2 Förtidspensioner och A 3 Handikappersättningar.Socialförsäkringsadministrationen omfattar anslagen B 1 Riksförsäkringsverketoch B 2 Allmänna försäkringskassor.Riksdagen har för i enlighet med regeringens förslagfastställt ramen för utgiftsområde 10 till 37 (bet. 1997/98:FiU1, rskr. 1997/98:35).Principer för socialförsäkringarnaPropositionenEnligt vad som anges i propositionen skall socialförsäkringarna uppfylla kravenpå trygghet, rättvisa och effektivitet. Målen skall uppnås genom en generelloffentlig försäkring som ger standardtrygghet genom inkomstbortfallsprincipen.Socialförsäkringarna skall understödja arbetslinjen i välfärdspolitiken.Tilltron till försäkringssystemen kräver ett samband mellan avgifter ochförmåner. En väl fungerande socialförsäkring kräver vidare en administrationsom säkerställer likformighet, kvalitet och kostnadseffektivitet.Administrationen skall genomsyras av tillgänglighet och god service samt byggapå ett brett förtroendemannainflytande.MotionernaModeraternaI motion So240 av m.fl. (m) begärs i yrkande 12 ett tillkännagivandeom principer för ett nytt socialförsäkringssystem. Enligt motionärerna börsystemet vara robust och ha en klar koppling mellan avgifter och förmåner. Detbör vidare vara överblickbart, garantera grundläggande trygghet samt betonaarbetslinjen.I samma motion yrkande 14 begärs ett tillkännagivande ominkomstbortfallsförsäkring och sparkonton. Motionärerna anser att ettsocialförsäkringssystem bör utformas antingen som en obligatorisk försäkringvid inkomstbortfall på grund av sjukdom, skada och arbetslöshet kombinerad medindividuella tilläggsförsäkringar eller som ett system med sparkonton.I yrkande 13 begär motionärerna ett tillkännagivande om en bred diskussion omframtidens socialförsäkringssystem.CenterpartietI motion Sf213 av m.fl. (c) begärs i yrkande 1 etttillkännagivande om principer för nya trygghetssystem. Motionärerna anser attsystemet skall bygga på grundtrygghet med möjlighet att teckna egnaförsäkringar samt vara generellt, robust och lättöverskådligt.I samma motion yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om en ny arbetslivs- ochohälsorelaterad försäkring. Försäkringen bör ge en inkomstrelaterad ersättningi form av grundpenning vid arbetslöshet, sjukdom, arbetsskada ochförtidspension. Den bör vidare utformas så att den stärker arbetslinjen likaväl som rehabilitering.I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om socialbidragsnormen. Införandet aven grundpenning i arbetslivsförsäkringen innebär enligt motionärerna att detinte behövs någon statlig socialbidragsnorm.I yrkande 5 begär motionärerna ett tillkännagivande om behovet av envälfärdsreform. De anser att nuvarande lapptäcke saknar helhetsperspektiv.I motion A272 yrkande 2 av m.fl. (c) begärs etttillkännagivande om utredning av transfereringssystemen.Även och () begär i motion Sf243 etttillkännagivande om en ny arbetslivs- och ohälsorelaterad försäkring.I motion Fi912 yrkande 4 av och () begärsett tillkännagivande om ett moratorium i förändringar i välfärdssystemen.Motionärerna anser att man bör avstå från alltför omvälvande och inteordentligt övertänkta åtgärder. Stabila och robusta spelregler måsteeftersträvas bl.a. inom välfärdspolitiken.FolkpartietI motion Sf305 av m.fl. (fp) begärs i yrkande 1 etttillkännagivande om en ny socialförsäkringsreform. Enligt motionärerna bör detfinnas allmänna obligatoriska försäkringar vid pension, sjukdom ocharbetslöshet. De skall vara fristående och ge incitament till arbete ochrehabilitering. De bör i största möjliga utsträckning finansieras medegenavgifter. En avgiftsväxling bör ske genom att både egenavgifter och lönerhöjs som arbetsgivaravgifterna sänks.I samma motion yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om principerna försocialförsäkringarna. Motionärerna anser att det skall finnas ett direktsamband mellan avgifter och förmåner. Försäkringen skall utformas så att dengynnar rehabilitering som den motverkar utslagning. Det skall finnassjälvrisk, och försäkringarna skall vara autonoma och finansieras med avgifteroch statsbidrag. Vidare skall förmåns- och avgiftstaken vara desamma samt dettabestämmas så att de flesta hamnar under taket.I yrkande 10 (delvis) begär motionärerna ett tillkännagivande om enohälsoförsäkring. De anser att försäkringen bör ge ersättning för långa ochkorta fall inklusive förtidspension och att ersättningsnivån bör vara avinkomsten . Vidare skall försäkringen innehållaregler om karensdag och rehabilitering prioriteras. Arbetsgivare bör ha ettmedansvar samt försäkringen vara frikopplad från statsbudgeten.I yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om att tillsätta en kommission somutreder förutsättningarna för en bred parlamentarisk överenskommelse omsocialförsäkringssystemet.VänsterpartietI motion Sf263 av m.fl. (v) begärs i yrkande 1 etttillkännagivande om kvinnorna och välfärden. Enligt motionärerna slårbesparingar inom offentlig sektor hårdast mot kvinnor.I samma motion yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att slå vakt ominkomstbortfallsprincipen.I yrkande 7 begär motionärerna ett tillkännagivande om det framtidasocialpolitiska systemet. Motionärerna anser att det skall vara omfördelande,bidra till jämställdhet och omfatta alla samt vara stabilt.MiljöpartietI motion Sf293 av m.fl. (mp) begärs tillkännagivanden omgrundskyddsprincipen som huvudsaklig grund för de statliga socialförsäkringarna(yrkande 1), olika principer för kortvariga och långvariga ersättningar(yrkande 2), samordning i stället för renodling av försäkringar (yrkande 3) ochom framtidens arbetsmarknadspolitik (yrkande 4).I samma motion begärs förslag om höjning av garantinivån i sjukförsäkringentill motsvarande efter 6 månaders sjukdom (yrkande 7),ersättningsnivåer enligt "brutet tak" principen i sjuk-, föräldra- ocharbetslöshetsförsäkringarna (yrkande 8 delvis), en enhetlig taknivå i sjuk-,föräldra- och arbetslöshetsförsäkringarna vid en inkomst på ca 6,5 basbelopp(yrkande 9 delvis), försörjningstillägg (yrkande 10) samt om inrättande av engemensam försäkring vid långvarig ohälsa och arbetslöshet (yrkande 11).Vidare begär motionärerna tillkännagivanden om att människans hela situationskall beaktas vid bedömning av kvalifikationskrav till långvariga försäkringar(yrkande 12) och enhetliga ersättningar på grundskyddsnivå vid långvarig ohälsaoch arbetslöshet (yrkande 13).I två motionsyrkanden tas frågan om medborgarlön upp. I motion Sf293 yrkande 5begärs en utredning om alternativ användning av kostnaden för en individssocialförsäkringsskydd i ett livsperspektiv i form av medborgarlön.Även i motion Sf250 av () begärs en utredning av frågan ommedborgarlön.KristdemokraternaI motion Sf252 av m.fl. (kd) begärs i yrkande 1 etttillkännagivande om en parlamentarisk kommitté med uppdrag att utreda ettsamordnat och renodlat välfärdssystem. Motionärerna anser att välfärdssy-stemet behöver ändras i grunden. Som ett första steg bör en kommitté tillsättasför att utreda hur dagens socialförsäkringssystem kan samordnas, renodlas ochgöras mer överskådligt i avvaktan på mer genomgripande ändringar.I samma motion yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om en bred kommissionmed uppdrag att utreda en välfärdskontomodell. Inriktning bör enligtmotionärerna vara att införa en sådan modell.UtskottetUtskottet har i sitt av godkända betänkande 1996/97:SfU12 behandlatflera av de frågor som tas upp i de ovan redovisade motionsyrkandena.Såvitt gäller principer för en allmän försäkring vid sjukdom ochrehabilitering anförde utskottet bl.a. att starka skäl talade för att det ärstaten som skall stå för inkomstskyddet upp till en viss nivå och för ettgrundläggande skydd vid varaktig ohälsa för grupper som inte fått fotfäste påarbetsmarknaden. Utskottet ansåg vidare att försäkringssystem som ersätterbortfall av inkomst har stora fördelar framför försäkringar som bygger på enren grundtrygghetsprincip. Ett grundtrygghetssystem riskerar enligt vadutskottet anförde att leda till att grupper av individer ställs utanför ettskydd mot en kraftigt försämrad levnadsstandard. Även ett system som bygger påprincipen om ett s.k. brutet tak, som endast i begränsad omfattning ersätterinkomstbortfall över ett tak på 4,2 basbelopp, skulle för många innebära enförsämrad levnadsnivå. Utskottet ansåg att inkomstborfallsprincipen bör varautgångspunkten för försäkringsskyddet även . Utskottet ansåg också atten allmän försäkring måste uppfylla kraven på rättvisa och effektivitet, dvs.ges på lika villkor för alla och innehålla ett betydande mått av utjämningmellan grupper som löper olika risk att drabbas av sjukdom och skada. Vidareansåg utskottet att det skall finnas möjligheter att kontrollera och begränsasamhällets kostnader för försäkringen samt att försäkringsskyddet bör utformasså det inte motverkar jämställdhet mellan könen.Vad därefter gäller samordning av olika socialförsäkringar anförde utskottetbl.a. att en renodling av de olika försäkringssystemen är nödvändig då dentydliggör gränserna för vad som bör ersättas från socialförsäkringen respektivefrån andra trygghetssystem, t.ex. arbetslöshetsförsäkringen. Enligt utskottetskulle en samordnad försäkring vid sjukdom och arbetslöshet kräva sådanaanpassningar av bl.a. ersättningsnivåer som antingen riskerar att leda tillsvåra ekonomiska påfrestningar för stora och kanhända redan utsatta gruppereller till kraftiga utgiftsökningar för staten. Utskottet kunde mot dennabakgrund inte förorda en samordnad försäkringslösning. Utskottet ansåg dockatt mycket kan vinnas på att göra socialförsäkringssystemet tydligare och merlättöverskådligt och att de enhetliga ersättningsnivåer som gäller sedan år1996 är ett viktigt steg i den riktningen. Med det anförda avstyrktes motioneri ämnet.Även frågan om medborgarkonton eller sparkonton var föremål för utskottetsbehandling i det nämnda betänkandet. Utskottet, som hänvisade till attutskottet hade uttalat sig för att en allmän försäkring vid sjukdom ochrehabilitering skall ges på lika villkor till alla och innehålla ett betydandemått av utjämning mellan grupper som löper olika risk att drabbas av sjukdomoch skada, kunde därför inte förorda ett system med medborgarkonton. Utskottetavstyrkte motioner härom.Mot bakgrund av vad som anförts anser utskottet att de ovan redovisadeprinciperna för en allmän försäkring vid sjukdom och rehabilitering, somriksdagen ställt sig bakom, bör vara vägledande även i fortsättningen.Enligt utskottets mening finns det inte skäl för att frångå tidigareställningstagande i frågan.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionerna So240 yrkandena 12och 14, Sf213 yrkandena 1 och 3-5, Sf243, Sf305 yrkandena 1, 2 (delvis) och 10(delvis), Sf293 yrkandena 1-5, 7, 8 (delvis) och 10-13 samt Sf250. Motion Sf263yrkandena 1, 2 och 7 får anses i huvudsak tillgodosedd med vad utskottet anförtovan.Även frågan om förmåns- och avgiftstak var föremål för utskottets behandlingi betänkandet 1996/97:SfU12. Utskottet noterade att regeringen i proposition1996/97:63 hade förklarat att frågan om förmåner och allmänna egenavgifter över7,5 basbelopp skulle beredas vidare inom i samband medlöneindexering av taket inom det nya ålderspensionssy-stemet. Mot bakgrund härav ansåg utskottet att det inte var påkallat med någotställningstagande från sida i fråga om höjning och/eller anpassningav taket för förmåner och avgifter. Vad gällde frågan om sänkning av taketansåg utskottet att en sådan åtgärd skulle innebära att man närmar sig gränsentill ett system som bygger på grundtrygghet, vilket utskottet hade motsatt sig.Utskottet avstyrkte därför motionerna i fråga.Utskottet noterar att har lagt framförslag till en ny utformning av ett system för ersättning vid långvarigtnedsatt arbetsförmåga till följd av sjukdom. I betänkande Ohälsoförsäkringen -Trygghet och aktivitet (SOU 1997:166) föreslås bl.a. att förmånstaket iohälsoförsäkringen skall följa den framtida realinkomstutvecklingen och attinkomster över det nuvarande taket på 7,5 basbelopp bör kunna liggatill grund för ersättningen från ohälsoförsäkringen. Utskottet anser attberedningen av utredningens förslag bör avvaktas liksom den beredning av fråganom förmåns- och avgiftstak som pågår inom och avstyrkerdärför bifall till motionerna Sf293 yrkande 9 (delvis) och Sf305 yrkande 2(delvis).Utskottet behandlar härefter krav på utredning m.m. av socialförsäkringssy-stemet. Såväl som och begär i sinarespektive motioner någon form av utredning av socialförsäkringssystemet.Moderaterna efterlyser en bred diskussion om framtidens system.Utskottet konstaterar att har godkänt såväl principer för en allmänförsäkring vid sjukdom och rehabilitering som riktlinjer för samverkan inomrehabiliteringsområdet och för förändringar i den nuvarande organisationenavseende socialförsäkringsadministrationen (prop. 1996/97:63, bet.1996/97:SfU12, rskr. 1996/97:273). Utskottet återkommer i det följande tillnämnda riktlinjer, se avsnitten Samverkan bl.a. inom rehabiliteringsområdet ochB 1 och B 2 Allmänna försäkringskassor. Vidare har somredan nämnts lagt fram förslag till en nyutformning av ett system för ersättning vid långvarigt nedsatt arbetsförmågatill följd av sjukdom. Utskottet anser med hänsyn härtill att det förnärvarande inte föreligger något behov av en utredning och/eller översyn avtrygghetssystemet.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet bifall till motionerna So240yrkande 13, A272 yrkande 2, Sf305 yrkande 13 och Sf252 yrkandena 1 och 2.Utskottet har däremot förståelse för önskemålet om stabila och robustaspelregler liksom för en dämpning av takten i det pågående förändringsarbetet.Det finns enligt utskottet en risk att ständiga förändringar leder till attsystemet blir krångligt att administrera och svårt för de försäkrade att tatill sig. Emellertid innebär, som utskottet framhållit ovan, enhetligaersättningsnivåer ett steg mot ett tydligare och mer lättöverskådligtförsäkringssystem. Bland annat krav på balans i statsfinanserna liksomsamhälleliga förändringar av t.ex. demografisk karaktär skapar dock inte sällanbehov av ändrade regler. Med hänsyn härtill kan utskottet inte ställa sig bakomett krav på moratorium. Med det anförda avstyrks motion Fi912 yrkande 4.Samverkan bl.a. inom rehabiliteringsområdetAllmänt om rehabilitering m.m.Regler om rehabilitering och rehabiliteringsersättning finns i 22 kap. lagen(1962:381) om allmän försäkring (AFL). Enligt dessa skall arbetsgivaren, om detinte framstår som obehövligt, påbörja en rehabiliteringsutredning bl.a. när denförsäkrade till följd av sjukdom helt eller delvis har varit frånvarande frånsitt arbete i följd eller när den försäkradesarbete ofta har avbrutits av kortare sjukperioder. I arbetsgivarens ansvaringår också att vidta de arbetslivsinriktade rehabiliteringsåtgärder som kangenomföras inom eller i anslutning till den egna verksamheten.Försäkringskassan skall samordna och utöva tillsyn över de insatser sombehövs för rehabiliteringsverksamheten och ansvara för att rehabiliteringkommer till stånd när arbetsgivare saknas eller inte fullgör sina åtaganden.Försäkringskassan skall också upprätta en rehabiliteringsplan om den försäkradeär i behov av någon arbetslivsinriktad åtgärd.Rehabiliteringsersättning utges under vissa förutsättningar när en försäkrad,vars arbetsförmåga till följd av sjukdom är nedsatt med minst en fjärdedel,deltar i en arbetslivsinriktad rehabilitering. Rehabiliteringsersättning bestårav rehabiliteringspenning, som utges av densjukpenninggrundande inkomsten, och ett särskilt bidrag.Riksdagen har beslutat att ersättningsnivån för bl.a. rehabiliteringspenningskall höjas till av den sjukpenninggrundande inkomsten fr.o.m. den 1januari 1998 (prop. 1996/97:63, bet. 1996/97:SfU12, rskr. 1996/97:273).För köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster avsätts särskildamedel som får användas av försäkringskassorna för köp av sådana tjänster. har avsatts för detta ändamål.Inom ramen för den årliga överenskommelsen mellan regeringen och företrädareför sjukvårdshuvudmännen om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m.har avsatts särskilda medel för rehabiliterings- ochbehandlingsinsatser inom hälso- och sjukvården, s.k. Dagmarmedel. Medlenutbetalas av efter det att en överenskommelse har träffatsmellan kassan och huvudmannen om medlens användning. har avsatts250 för detta ändamål.Enligt lagen (1992:863) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordningmellan socialförsäkring och hälso- och sjukvård bedrivs sedan år 1993försöksverksamhet på lokal nivå inom fem försöksområden (FINSAM). Försökstidenär förlängd till utgången av . Syftet med försöksverksamheten är attskapa drivkrafter inom systemen för socialförsäkring respektive hälso- ochsjukvård för ett bättre utnyttjande av de gemensamma resurserna.Riksförsäkringsverket och har i en gemensam rapport (Finansiellsamordning 1997:1) anfört bl.a. att samarbetet mellan de deltagandeorganisationerna påtagligt har förbättrats och att viktiga insatser har kunnatgöras i försöket för att skapa insikt och medvetenhet om vilka fördelar som kanutvinnas för patienter och försäkrade av gemensamma insatser.Enligt rapporten uppgick den finansiella ramen för de tre försöksåren(1993-1995) till , varav frånsocialförsäkringen. av socialförsäkringens tillskott kundedisponeras för särskilda insatser. Genom det disponibla beloppet har insatserför finansierats, t.ex. inköp av medicinsk utrustning.Enligt rapporten har FINSAM gett en ekonomisk besparing i socialförsäkringen på154 i de fem försöksområdena.Resultatet utgör skillnaden mellan kostnaderna för sjukpenning ochrehabiliteringsersättning och de beräknade kostnaderna som skulle ha uppståttom försöket inte hade bedrivits. Försökets fulla effekt, som uppskattas hauppnåtts , beräknas motsvara en besparing på . Det ekonomiskaresultatet har dock varierat mellan de olika områdena. Fyra av fem områdenuppvisade klara överskott medan det femte hade ett litet underskott. Att detgick sämre i ett av områdena förklaras av att det området hade delvisannorlunda förutsättningar. Vidare minskade sjukfrånvaron mätt som ohälsotaleti försöksområdena . Under samma periodökade ohälsotalet i landet med 2,1 procent.Enligt lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordningmellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst får, omregeringen medger det, en allmän försäkringskassa, ett landsting och en kommunsom har kommit överens om det bedriva sådan försöksverksamhet i syfte att prövamöjligheterna till en effektivare användning av tillgängliga resurser (SOCSAM).Försöksverksamheten, som är begränsad till högst tio försöksområden, startadeden och skall avslutas senast vid utgången av år 2000.Riksdagen har godkänt förslag till riktlinjer för samverkan inomrehabiliteringsområdet . Enligt dessa skall bl.a. gemensammaverksamhets- och handlingsplaner upprättas på central myndighets- ochregionnivå liksom program för gemensam utbildning. Vidare skallförsäkringskassorna inom ramen för särskilda medel ges möjlighet att bedrivaolika projekt i syfte att bl.a. uppnå samverkansvinster. Samverkansprojektskall vidare ges en gemensam ram för åtgärder och insatser, men de ekonomiskabesluten fattas av respektive myndighet/förvaltning. Regeringen aviserade sinavsikt att återkomma till med erforderliga lagförslag.PropositionenRegeringen har återkommit till med förslag som innebär attförsäkringskassan skall få träffa överenskommelse med kommun, landsting ochlänsarbetsnämnd om att delta i gemensamma projekt i syfte att uppnå eneffektivare användning av tillgängliga resurser. Vidare skall kommuner ochlandsting få sluta avtal med varandra samt med ochlänsarbetsnämnden om att inom ramen för respektive hälso- ochsjukvårdens områden delta i och bidra till finansieringen av gemensammaprojekt. skall därtill ha rätt att ta del av kommuners ochlandstings redovisning avseende sådan verksamhet som bedrivits och delvisfinansierats i samverkan med och länsarbetsnämnden. De nyareglerna föreslås träda i kraft den 1 januari 1998.Som framgår av det följande (avsnittet A 1 Sjukpenning och rehabiliteringm.m.) föreslår regeringen att särskilda medel skall ställas tillförsäkringskassornas förfogande för bedrivande av olika projekt i syfte attuppnå samverkansvinster. Sammanlagt beräknas de särskilda medlen till 714miljoner kronor, varav högst skall få användas förförsäkringskassornas administration.I propositionen föreslås också att skall godkänna vad regeringenanfört angående gemensamt mål för samverkan inom rehabiliteringsområdet.Arbetsmarknadsstyrelsen, och skall enligtregeringen ha som gemensamt mål att genom att främja samverkan inomrehabiliteringsområdet uppnå en effektivare användning av tillgängliga resurseri syfte att underlätta för den enskilde att försörja sig genom eget arbete.MotionerI flera av motionerna föreslås att sådan finansiell samordning mellansocialförsäkringen och hälso- och sjukvården (FINSAM) som bedrivs enligt lagen1992:863 bör permanentas och införas i hela landet. Detta gäller såvälModeraterna, som ochKristdemokraterna. Även har yrkande härom.ModeraternaI motion So240 yrkande 9 av m.fl. (m) begärs ett tillkännagivande omfinansiell samordning mellan socialförsäkringen, hälso- och sjukvården ochkommunerna. Motionärerna anser att FINSAM bör införas som en permanentsamverkansform i rehabiliteringsarbetet fr.o.m. den 1 juli 1998.I motion Sf207 av de () begärs ett tillkännagivandeom en aktiv användning av socialförsäkringsmedel för att korta vårdköer. Enligtmotionären finns det överkapacitet inom vissa delar av sjukvården somdet är köer till operation av t.ex. höftleder. Socialförsäkringsmedel börnyttjas för att korta köerna.CenterpartietI motion So307 yrkande 6 av m.fl. (c) begärs etttillkännagivande om förslag som möjliggör en finansiell samverkan för allavårdbehövandes bästa. Motionärerna anser att regeringen skyndsamt bör komma medförslag som möjliggör en stabil och långsiktig reform av FINSAM-modell.I motion Sf270 av () begärs ett tillkännagivande omgemensam pott för samordnad rehabilitering. Motionären anser att de samverkandemyndigheterna bör få använda gemensamma för att t.ex. finansieraoperationer i syfte att minska väntetider.