bet · GK01KU20 · 1997-05-15 00:00:00 — Fördelarna med samverkan är att den möjliggör ett mer flexibeltoch effektivt resursutnyttjande. Enligt motionärerna finns det andra fördelarmed förslaget än de ekonomiskt rationella. Möjligheten att bilda gemensammanämnder underlättar för små kommuner att samarbeta och minskar därmed motiventill kommunsammanslagningar och - omvänt - underlättar kommundelningar.Avståndet mellan politiker och medborgare ökar. För att vända denna utvecklingkrävs fler förtroendevalda i . Uppdragen bör bli fler, de bör spridasoch nya människor bör regelbundet få möjligheten att ta på sig ett politisktuppdrag. Detta kan bäst åstadkommas om antalet kommuner ökar.En annan fördel med förslaget om gemensamma nämnder är enligt motionärernaatt de gör de kommunala bolagen överflödiga. liberalerna hartidigare i motioner till krävt att de kommunala bolagen successivtavvecklas. När kommunala angelägenheter försvinner in i aktiebolagenförsvinner också en betydande del av den insyn och offentlighet som är ettgrundläggande drag i den svenska demokratin. Sekretesslagen ger storamöjligheter till hemlighetsmakeri med hänvisning till affärshemligheter.Eftersom i princip allt som avhandlas i ett bolag har betydelse för desskonkurrenssituation kan det mesta hemligstämplas med hänvisning tillaffärssekretessen. Motionärerna anser att ett lagförslag om gemensamma nämndermåste kopplas till ett förslag om en successiv avveckling av de kommunalabolagen. Att så inte skett i propositionen är en allvarlig brist.Motionärerna vill också förhindra att kommunala bolag, som ägnar sigåt affärsdrivande verksamheter som t.ex. städning eller restaurangservice,bara glider över till den nya samverkansformen. Det krävs tydligareavgränsningar för att förhindra att kommunerna ägnar sig åt affärsdrivandeverksamheter av det slag som nämnts. har tidigare krävt enändring i kommunallagen som mer strikt definierar den kommunala kompetensen.Huvudregeln bör vara att kommuner inte har rätt att bedriva näringsverksamhet.Detta bör ske genom en ändring av 2 kap. 7 § kommunallagen.I motion 1996/97:K511 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande om vad som i motionen anförts om en förändring avkommunallagen. torde fler och fler kommuner samverka inom olikaområden. För att underlätta ett sådant samarbete borde, enligt motionärerna,kommunallagen ändras så att kommunerna ges möjlighet att ha gemensamma nämnderför vissa frågor.Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens uppfattning att det är viktigt att kommuner ochlandsting har tillgång till enkla och smidiga former för samverkan. Genomförslaget om gemensam nämnd kan samarbete komma till stånd inom alla kommunalaverksamheter. Utskottet delar således inte de uppfattningar om begränsningarav de gemensamma nämndernas verksamheter som framförs i flera av motionerna.Utskottet tillstyrker således regeringens förslag i denna del med deändringar av lagtexten som redovisas nedan. Motion K511 får anses tillgodoseddoch avstyrks. Även motionerna K33, K34 och K35 avstyrks.När det gäller lagtextens utformning vill utskottet anföra följande. 3 § kommunallagen framgår att fullmäktige i kommun och landsting skalltillsätta de nämnder som utöver styrelsen behövs för att fullgöra kommunensoch uppgifter enligt särskilda författningar och för verksamheteni övrigt. Det är sådana uppgifter som enligt regeringens förslag skall kunnautföras genom en gemensam nämnd. Utskottet anser därför att 3 kap. 3 a §första stycket blir tydligare genom en direkt hänvisning till 3 kap. 3 §. (förslag, bilaga 2. )Enligt regeringen skall ledamöterna i de samverkande kommunerna ellerlandstingens fullmäktige ha en möjlighet att interpellera och ställa frågor omden gemensamma nämndens handläggning av ärenden. Regeringen föreslår etttillägg till 5 kap. 52 § kommunallagen enligt vilket ledamöter i fullmäktige ikommuner eller landsting som bildat en gemensam nämnd får ställainterpellationer om nämndens handläggning. Regeringen föreslår även ett nyttandra stycke till 5 kap. 54 § kommunallagen i avsikt att reglera möjlighetenatt ställa frågor. Genom den hänvisning som redan finns i 54 § andra stycket,att 49 och 51-53 §§ skall tillämpas när frågor skall ställas, behövs enligtutskottet inte någon ytterligare reglering. Utskottet avstyrker därförregeringens förslag till ändring i 5 kap. 54 § kommunallagen.Enligt regeringens förslag i 9 kap. 2 § andra stycket kommunallagen skall engemensam nämnd granskas av revisorerna i var och en av de samverkandekommunerna eller landstingen. Utskottet tillstyrker detta förslag. Regeringenhar emellertid också uttalat att de samverkande kommunerna eller landstingenvar och en skall revidera ?sin? del av nämndens verksamhet. Enligt utskottetskall revisorerna granska hela nämndens verksamhet, vilket enligt utskottetockså överensstämmer med den av regeringen föreslagna utformningen av 9 kap. 2§ andra stycket kommunallagen.Enligt regeringens förslag till 9 kap. 16 § tredje stycket kommunallagenskall frågan om ansvarsfrihet för en förtroendevald i en gemensam nämnd prövasav fullmäktige i den kommun eller det landsting som har valt honom ellerhenne. Den gemensamma nämnden är ansvarig gentemot de olika huvudmännen förskötseln av de uppgifter som den fått. Revisionen av den gemensamma nämnden ären fråga för samtliga huvudmän. Enligt utskottet bör huvudmännen pröva fråganom ansvarsfrihet för hela den gemensamma nämnden och inte bara för deras egnaförtroendevalda. Fullmäktige i de olika samverkande kommunerna och landstingenskall alltså enligt utskottet ta ställning till hur hela nämnden har sköttsina uppdrag. När det gäller återkallelse av uppdrag som förtroendevald kanemellertid den frågan endast prövas av fullmäktige som valt personen i fråga.Utskottet föreslår därför att det föreslagna tillägget till 9 kap. 16 § ändrasså att frågan om ansvarsfrihet för en gemensam nämnd skall prövas av var ochen av de samverkande kommunerna eller landstingen. (Se utskottets förslag,bilaga 2. )Förenklade regler om kommunalförbundPropositionenAllmäntRegeringen anser att kommunalförbundet som offentligrättslig samverkansform ärvärdefullt. Intresset för kommunalförbundet som samverkansform har ökat. Dethar dock länge funnits ett behov av att anpassa reglerna till de nya behov ochförutsättningar som uppkommit sedan kommunalförbundslagen tillkom år 1985.Regeringen anser därför att det finns anledning att föreslå att reglernaändras på ett antal viktiga punkter. bör reformerasoch göras mer attraktivt som form för samarbete.För det första finns det enligt regeringen goda skäl för att minska antaletregler och föra in regleringen av kommunalförbunden i kommunallagen. Genomdetta markeras att kommunalförbundet är en samverkansform som i storutsträckning arbetar efter kommunallagens grundregler. För det andra finnsskäl att förenkla reglerna och göra dem mer flexibla. På så sätt ökarmöjligheterna att organisera förbundet och ge det arbetsformer som äravpassade till medlemmarnas och verksamhetens behov. skallkunna användas såväl när antalet samverkande kommuner är litet som när det ärstort.När det gäller frågan hur kommunalförbunden skall regleras finns i principtvå vägar att gå. Antingen tas bestämmelserna in i en separat lag som i dageller så tas de in i kommunallagen. Regeringen gör den bedömningen attreglerna om kommunalförbund bör tas in i kommunallagen.Av regeringens förslag till 3 kap. 21 § kommunallagen följer att lagen skallgälla i tillämpliga delar även för kommunalförbund. Detta gäller i storutsträckning genom de hänvisningar som görs ikommunalförbundslagen till kommunallagen. Uttrycket ?tillämpliga delar?antyder att kommunallagens alla bestämmelser inte går att direkt tillämpa påkommunalförbund. Tillämpningsområdet får i viss mån avgöras från fall tillfall. De närmare tillämpningsfrågorna får precis som lösas irättspraxis. I vissa fall är det dock uppenbart att bestämmelserna ikommunallagen inte kan tillämpas på kommunalförbund. Så är t.ex. fallet medbestämmelserna om kommunindelning. Andra bestämmelser i kommunallagen undantasdessutom uttryckligen från tillämpning och ersätts med nya bestämmelser. Iandra fall kan samverkan i kommunalförbund ge upphov till speciella frågor sominte kan lösas genom en tillämpning av de regler som finns ikommunallagen. För dessa fall tas särskilda bestämmelser in i lagen. Dessutomkan medlemmarna genom föreskrifter i förbundsordningen i viss utsträckningbestämma att annat än vad som framgår i kommunallagen skall gälla.Bestämmelserna om fullmäktige i kommunallagen skall i mycket storutsträckning kunna tillämpas på förbundsfullmäktige. Uppdelningen mellanbeslutande och verkställande organ är tydlig i förbund med fullmäktige. Påförbundsdirektion skall kommunallagens bestämmelser om styrelsen och dessuppgifter i huvudsak kunna tillämpas. Förbundsdirektionen har även vissabeslutande uppgifter, och vissa regler om fullmäktige skall därför ocksåtillämpas av en direktion.Bildande av kommunalförbund, m.m.Enligt kommunalförbundslagen är ett kommunalförbund bildat först närförbundsordningen har antagits och undertecknats av samtliga medlemmar (1 kap.7 § andra stycket). När förbundsmedlemmarna är många kan en sådan procedur draut . Denna ordning har givit upphov till osäkerhet om vid vilkentidpunkt ett förbund har bildats. Regeringen anser att undertecknandet avförbundsordningen inte bör vara det som i första hand avgör när ettkommunalförbund är bildat. Det bör i stället vara en fråga förförbundsmedlemmarna att besluta om genom samstämmiga beslut av medlemmarnasfullmäktige. Detta behöver enligt regeringen inte uttryckligen tas in i lag.När ett kommunalförbund skall bildas kan det behöva vidtas olikaförberedande åtgärder såsom att upprätta budgetförslag, rekrytera personal ochingå avtal som förflyter mellan medlemmarnas beslut att bildaett förbund och anta en förbundsordning tills förbundet anses formellt bildat.I dag saknas möjligheter att inrätta ett interimsorgan. Ett interimsorgansfrämsta uppgift är att företräda förbundet. Uppgifterna för ett sådant organkan variera beroende på vilken typ av verksamhet som förbundet skall bedriva,verksamhetens omfattning, tidpunkten för bildandet m.m. Regeringen föreslåratt från det att beslut fattats om bildandet och tills förbundetbörjar sin verksamhet får förbundet företrädas av ett interimsorgan.Förbundsmedlemmarna skall i förbundsordningen kunna meddela föreskrifter ominterimsorganets sammansättning, uppgifter, befogenheter och arbetsformer.Detta finns intaget i 3 kap. 25 § andra stycket och 28 § 2 kommunallagen.Övriga frågorEn rad av de frågor rörande kommunalförbundets organisation och arbetsformersom regleras i lag skall i stället regleras av parterna själva i enförbundsordning. Förbundsordningen skall fastställas av medlemmarnasfullmäktige. Förslaget har tagits in i 3 kap. 27 § kommunallagen. Vad somskall regleras i en förbundsordning framgår av 3 kap. 28 § kommunallagen.Förbundsmedlemmarna får stor frihet att bestämma om ett kommunalförbundsändamål. En uppgift som lämnas över till ett kommunalförbund behöver inte varagemensam för medlemmarna. Det enda krav som ställs är att uppgiften skall varaen angelägenhet. Ett kommunalförbund får ha hand om hela verksamhetereller geografiskt, funktionellt eller på annat sätt avgränsade uppgifter.Förslaget finns intaget i 3 kap. 20 § kommunallagen.Förbundsmedlemmarna får stor frihet att bestämma om ett kommunalförbundsorganisation. I lagen ställs endast krav på att det skall finnas en beslutandeförsamling och ett organ som svarar för verkställighet och förvaltning. kan vara förbundsfullmäktige eller enförbundsdirektion. Förslaget finns intaget i 3 kap. 23 § första stycketkommunallagen.I kommunalförbund med förbundsfullmäktige skall en förbundsstyrelsetillsättas. I kommunalförbund med förbundsdirektion kan liksom för närvarandeden beslutande församlingen och det verkställande organet vara ett och sammaorgan - en förbundsdirektion. Förslaget finns intaget i 3 kap. 25 § förstastycket kommunallagen. I kommunalförbund med direktion får förbundsmedlemmarnaen möjlighet att inrätta nämnder. Förslaget följer av 3 kap. 25 § andrastycket kommunallagen.Ledamöter och ersättare i den beslutande församlingen skall väljas avmedlemmarnas fullmäktige. Förslaget har införts i 3 kap. 23 § andra stycketkommunallagen. Ledamöter och ersättare till kommunalförbundets styrelse ochövriga organ utses av förbundets beslutande församling. Förslaget har införtsi 3 kap. 25 § kommunallagen. Val av ledamöter och ersättare i den beslutandeförsamlingen skall liksom kunna vara proportionella. Likaså skall valav ledamöter och ersättare till förbundsstyrelsen, andra nämnder, beredningarsamt revisorer och revisorsersättare vara proportionella om inte något annatföljer av förbundsordningen. Förslaget har införts i 5 kap. 46 §kommunallagen.Förbundsmedlemmarna bestämmer i förbundsordningen hur många ledamöter denbeslutande församlingen skall ha samt hur medlemmarna skall vararepresenterade där. Varje förbundsmedlem skall dock vara representerad medminst en ledamot och en ersättare. Antalet ersättare skall vara lika stort somantalet ledamöter. Medlemmarna får en möjlighet att i förbundsordningenbestämma hur de skall vara representerade i övriga organ. Förslaget finnsintaget i 3 kap. 23 § andra och tredje styckena och 28 § 3 kommunallagen.En förbundsmedlem får till ledamot eller ersättare i ett kommunalförbundsbeslutande församling välja endast den som är ledamot eller ersättare iförbundsmedlemmens fullmäktige. Valbar till förtroendeuppdrag i ettkommunalförbunds övriga organ är den som har rösträtt vid val till någon avförbundsmedlemmarnas fullmäktige. Förslaget finns intaget i 4 kap. 23 a §kommunallagen.I ett kommunalförbund med fullmäktige eller direktion väljerförbundsmedlemmarna den beslutande församlingen eller den kortaretid som anges i förbundsordningen. Förslaget finns intaget i 3 kap. 24 § och28 § 3 kommunallagen.Förbundsmedlemmarnas styrning av och insyn i ett kommunalförbunds ekonomi ochverksamhet stärks. Föreskrifter om detta lämnas i förbundsordningen. Förslagethar införts i 3 kap. 28 § 12 kommunallagen. Styrelsen i en kommun eller ettlandsting som är medlem i ett kommunalförbund åläggs att ha uppsikt överförbundets verksamhet. Detta sker genom ett tillägg till 6 kap. 1 § andrastycket kommunallagen.Bestämmelserna om budgetprocessen i kommunallagen skall inte gälla förkommunalförbund. Medlemmarna skall lämna föreskrifter i förbundsordningen omförbundets budgetprocess. Förslaget finns intaget i 3 kap. 28 § 13 och 8 kap.24 § första stycket kommunallagen.Förbundsmedlemmarna får i förbundsordningen föreskriva att sådanaförtroendevalda hos medlemmarna som inte är ledamöter eller ersättare iförbundets organ skall ha rätt att närvara och yttra sig och även göraprotokollsanteckningar vid sammanträden med ett kommunalförbunds beslutandeförsamling och övriga organ. Förslaget finns intaget i 3 kap. 28 § 8 och 9kommunallagen.Möjligheterna att i förbundsmedlemmarnas fullmäktige ställa interpellationeroch frågor som gäller kommunalförbundet vidgas. Detta följer av 6 kap. 1 § och5 kap. 49 § kommunallagen. Förbundsmedlemmarnas fullmäktige får besluta attordföranden i en nämnd får lämna över besvarandet av en interpellation elleren fråga till ordföranden i förbundsstyrelsen eller annat organ i förbundet.Förslaget finns intaget i 5 kap. 53 § kommunallagen.Bestämmelserna i kommunallagen om mål för den ekonomiska förvaltningen,medelsförvaltningen, budgetens innehåll, utgiftsbeslut under budgetåret,förbud mot pantsättning samt om räkenskapsföring och redovisning skall gällaför kommunalförbund. Budgetprocessen regleras i förbundsordningen.Budgetförslaget skall dock hållas tillgängligt för allmänheten på samma sättsom i övrig verksamhet. Som ett led i förbättringen avförbundsmedlemmarnas styrning av och insyn i förbundets verksamhet får derätt, men inte skyldighet, att i förbundsordningen bestämma om allmänhetenskall få ställa frågor om årsredovisningen på ett sammanträde med denbeslutande förvaltningen. Förslaget finns intaget i 3 kap. 28 § 13kommunallagen.Förbundsmedlemmarna är skyldiga att täcka brister när ett kommunalförbundsaknar tillgångar för att betala sina skulder. Förslaget har införts i 8 kap.26 § kommunallagen. I förbundsordningen skall det finnas föreskrifter omförbundsmedlemmarnas andelar i förbundets tillgångar och skulder ochfördelningen av förbundets kostnader mellan medlemmarna. Förslaget har införtsi 3 kap. 28 § 11 kommunallagen.Kommunallagens regler om revision skall i huvudsak gälla för kommunalförbund.Förbundsmedlemmarna skall dock själva i förbundsordningen bestämma antaletrevisorer och ersättare samt deras mandattid. Förslaget har införts i 3 kap.28 § 4 kommunallagen.I förbund med fullmäktige är det förbundsfullmäktige som väljer revisorernaoch revisorsersättarna. I ett förbund med direktion utses revisorer ochersättare av medlemmarnas fullmäktige. Förslaget har införts i 9 kap. 19 § och3 kap. 28 § 5 kommunallagen.Det är förbundsmedlemmarna som var för sig prövar frågan om ansvarsfrihet iförbund med förbundsdirektion. Förslaget har införts i 9 kap. 20 §kommunallagen.I det fall en förbundsdirektion tillsatt en eller flera nämnder är detförbundsdirektionen som prövar frågan om ansvarsfrihet för nämndensförtroendevalda. Revisorerna skall i dessa fall avge en särskildrevisionsberättelse över nämndernas verksamhet till förbundsdirektionen.Förslaget finns intaget i 9 kap. 21 § kommunallagen.En förbundsmedlem skall ha en ovillkorlig rätt att träda ur ett förbund.Uppsägningstiden får vara längst . Kortare tid får föreskrivas iförbundsordningen. Förslaget finns intaget i 3 kap. 26 § kommunallagen.Förfarandet vid en medlems utträde skall regleras i förbundsordningen.Förslaget finns intaget i 3 kap. 28 § 14 kommunallagen.Förbundsmedlemmarna får själva bestämma om förutsättningarna för ochförfarandet vid ett kommunalförbunds likvidation och upplösning. Det blirobligatoriskt att i förbundsordningen reglera dessa frågor och frågan om hurförbundets tillgångar skall fördelas vid en upplösning. Förslaget finnsintaget i 3 kap. 28 § 11 och 15 kommunallagen.Av förbundsordningen skall det framgå hur tvister mellan förbundet ochmedlemmarna skall lösas. Förslaget finns intaget i 3 kap. 28 § 16kommunallagen.I förbundsordningen skall anges var kungörelser och andra tillkännagivandenskall anslås. Förslaget finns intaget i 3 kap. 28 § 10 kommunallagen.Förtroendevalda i kommunalförbund får samma personliga ansvar förverksamhetens bedrivande som förtroendevalda i kommuner och landsting.Förbundsfullmäktige får samma möjligheter som kommun- ochlandstingsfullmäktige har enligt 4 kap. 10 och 10 a §§ kommunallagen attåterkalla förtroendeuppdrag i vissa fall. Detsamma bör gällaförbundsdirektionen i de fall det finns nämnder i förbundet. Med regeringensförslag i 3 kap. 21 § behövs ingen tilläggsreglering i 4 kap. kommunallagen.Ett kommunalförbund får inte anordna folkomröstning. Förslaget finns intageti 5 kap. 34 § kommunallagen.Bestämmelserna om överklagande i 10 kap. kommunallagen gäller för beslut somhar fattats av den beslutande församlingen samt beslut av förbundsstyrelsen,en annan nämnd eller ett partssammansatt organ om beslutet inte är av rentverkställande art. Ett sådant beslut får överklagas såväl av varje kommun ochlandsting som är medlem i förbundet som av deras medlemmar.Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens bedömning att antalet bestämmelser omkommunalförbund bör minska, att de bör tas in i kommunallagen samt att de börförenklas och göras mer flexibla vilket ökar möjligheterna att ge ettkommunalförbund arbetsformer som är avpassade till medlemmarnas ochverksamhetens behov.När det gäller formerna för bildande av kommunalförbund har regeringenuttalat dels att det finns ett behov av att förenkla och förtydliga reglernaom bildandet av kommunalförbund, dels att regeringen valt att i lag regleraendast sådana frågor som är av konstitutiv karaktär till vilket hör bl.a.reglerna om ett kommunalförbunds bildande. Regeringen föreslår emellertid intenågon lagreglering av frågan om ett kommunalförbunds bildande. Regeringen harsamtidigt föreslagit att förbundsmedlemmarna själva genom samstämmiga beslut imedlemmarnas fullmäktige bör få bestämma när ett kommunalförbund skall varabildat. Detta bör dock enligt regeringen inte uttryckligen anges i lag.Enligt utskottet bör reglerna om bildandet av kommunalförbund vara enkla ochtydliga. Det bör vara en fråga som förbundsmedlemmarna skall kunna besluta om.Utskottet anser emellertid att det av lagtexten bör framgå vad som skall gällaom inte förbundsmedlemmarna tagit ställning i frågan. Utskottet föreslårdärför att 3 kap. 20 § kompletteras med ett andra stycke av vilket framgår attett kommunalförbund är bildat när förbundsordningen har antagits avförbundsmedlemmarna eller vid den senare tidpunkt som medlemmarna bestämmer. (Se förslaget, bilaga 2. )Enligt kommunalförbundslagen saknas möjligheten att inrätta ettinterimsorgan. Regeringen vill nu införa denna möjlighet. Någon särskildreglering föreslås däremot inte i lagtexten, utan denna möjlighet anses följaav den organisationsfrihet som införs för kommunalförbunden enligt 3 kap. 25 §och 28 § 2 kommunallagen. Utskottet anser att om den beslutande församlingenskall få tillsätta ett interimsorgan skall detta framgå av förbundsordningen.Förbundsmedlemmarna skall därför, enligt utskottet, i förbundsordningen angeom denna möjlighet skall finnas. Utskottet föreslår ett tillägg till 3 kap. 28§ 2 kommunallagen. Av 3 kap. 28 § 2 följer därefter att förbundsordningenskall ange förbundets organisation, organens befogenheter och inbördesförhållanden samt om interimsorgan får inrättas. (Se förslaget, bilaga 2. )Enligt regeringens förslag till 3 kap. 28 § 17 kommunallagen skall, i frågaom förbund med direktion, förbundsordningen ange bl.a. ordningen för attbestämma ekonomiska förmåner till ledamöterna och ersättarna i direktionen.Enligt utskottet finns det ingen anledning att inte i förbundsordningen ävenreglera ordningen för att bestämma ekonomiska förmåner till ledamöterna ochersättarna i förbundsfullmäktige. Utskottet föreslår därför att 3 kap. 28 § 17kommunallagen ändras så att det framgår att i förbundsordningen skall angesdels ordningen för att bestämma ekonomiska förmåner till ledamöterna ochersättarna i den beslutande församlingen, dels ordningen för att bestämmaekonomiska förmåner till revisorerna och revisorsersättarna när det är frågaom förbund med förbundsdirektion. (Se förslaget, bilaga 2. )Regeringen anser att medlemmarna i förbundsordningen skall få föreskriva attförbundsstyrelsen skall vara ställföreträdare för den beslutande församlingenoch att den skall få fatta beslut som i kommuner och landsting annars ankommerpå fullmäktige. Enligt utskottet bör denna möjlighet finnas. Det kan bli frågaom stora områden som kommunalförbundet skall ansvara för. Att kalla infullmäktige varje gång som beslut skall fattas kan te sig opraktiskt.Utskottet anser att mycket är att vinna i effektivitet om förbundsstyrelsenges möjlighet att företräda förbundsfullmäktige. De uppgifter som det kan blifråga om är uppgifter för fullmäktige enligt 3 kap. 9 § kommunallagen. bör det emellertid av förbundsordningen framgå särskilt omförbundsstyrelsen skall kunna vara ställföreträdare för förbundsfullmäktige.Utskottet föreslår därför ett tillägg till 3 kap. 28 § 2 kommunallagen så attdet av förbundsordningen framgår om möjligheten för förbundsstyrelsen att varaställföreträdare för förbundsfullmäktige skall finnas. (Se förslaget, bilaga2).Utskottet tillstyrker i övrigt regeringens förslag. beträffande samverkanatt avslår motion 1996/97:K32,res. 1 (m, fp) - motiv.res. 2 (mp)2. beträffande gemensam nämndatt avslår motionerna 1996/97:K33, 1996/97:K34, 1996/97: K35 och1996/97:K511,res. 3 (m)res.