bet · GL01UbU1 · 1997-11-25 00:00:00 — Regeringen understryker att det ankommer påvarje högskola och övriga myndigheter att se till att upphandling, finansieringoch återrapportering sker i enlighet med givna föreskrifter.Avslutningsvis framgår det av propositionen att berörda myndigheter isärskilda rapporter skall redovisa sina åtgärder för regeringen. Regeringenavser att beakta innehållet i rapporterna inför beslut om regleringsbrev för år1998.Redovisning av resultatRegeringen ägnar tämligen stort utrymme åt att redovisa resultaten avverksamheten inom utgiftsområdet och sin bedömning av dem. I ett inledandeavsnitt gemensamt för hela utgiftsområdet anför regeringen att de resultat somuppnås inom utgiftsområdet måste bedömas utifrån de angivna målen och iperspektivet av de konkreta utmaningar som utbildningen och forskningen stårinför i dagens samhälle. I vart och ett av de tre följande huvudavsnitten,Barnomsorg, skola och vuxenutbildning, Universitet och högskolor respektiveNationella och internationella forskningsresurser, lämnas en utförligresultatbedömning/resultatinformation. Under praktiskt taget varje anslagåterkommer regeringen därutöver med ett kort avsnitt, Resultatinformation. Idessa senare avsnitt redovisas - när anslaget avser ett lärosäte - i stora dragoch i förekommande fall resultatet av granskning och bedömningav kvalitetsarbetet vid respektive universitet/högskola. Regeringen erinrar omatt en utförlig redovisning av hur såväl barnomsorgen som ungdomsskolan ochvuxenutbildningen utvecklats i förhållande till de nationella mål somstatsmakterna satt upp för verksamheten lämnades i regeringensskrivelse till om utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr.1996/97:118, yttr. UbU6y, bet. FiU20).Utskottet har inget att erinra mot regeringens sätt att informera riksdagenom de olika verksamheternas resultat - så långt dessa senare är möjliga attbeskriva på ett begränsat utrymme och är kvantifierbara. Som bakgrund tillbehandlingen i detta betänkande av anslagen under utgiftsområdet anserutskottet det vara av intresse att återge följande uppgifter.Regeringen anför att det finns flera rapporter som visar att elever med behovav särskilt stöd har fått minskat stöd genom de nedskärningar som gjorts avundervisningen i skolan. - En i propositionen återgiven prognos (s. 24) överbefokningen i visar att skolankommer att få ett ökat elevtryck . - Kommunernas ansvar för detoffentliga skolväsendet förutsätter att varje kommun uppfyller de krav påuppföljning och utvärdering samt vidtar de åtgärder som är nödvändiga för attsäkerställa utbildningens kvalitet. Enligt regeringens bedömning skallhuvudansvaret för att genomföra kvalitetsgranskningarna och den nationellaredovisningen ligga på . Det blir ett komplement till den tillsyn,uppföljning och utvärdering som verket kontinuerligt ansvarar för.En allt större andel av de elever som lämnar går direkt vidaretill studier i gymnasieskolan: och . Av de elever sompåbörjade nationella program var det som fullföljde sinutbildning . Intresset för det naturvetenskapliga programmet harökat, liksom andelen flickor på samma program. Gymnasieskolan har främst underde befunnit sig i ett intensivt förändrings- och utvecklingsskede.Detta har ställt stora krav på kommuner, lärare och skolledare. Målen förprogrammen och kursplanerna i bl.a. kärnämnena kommer att ses över.Vuxenutbildningen, heter det i propositionen, befinner sig iett intensivt expansions- och förnyelseskede som sammantaget kommer attinnebära en omfattande successiv reformering av vuxenutbildningen de kommandeåren. Grunden för denna reformering är den femåriga vuxenutbildningssatsningen(), som har inletts i samtliga kommuner. Regeringen hartillsatt en delegation för att leda arbetet med . Viddelegationens kontakter med kommunerna har det kommit fram att Kunskapslyftetredan har inneburit starka incitament till förnyelse på en lång rad områden. -I komvux fanns /96 över en miljon kursdeltagare registrerade. Över800 000 deltog i gymnasial vuxenutbildning. Av dem slutförde kursen underläsåret.Stor uppmärksamhet måste enligt regeringen ägnas åt tillgången på lärare,bl.a. med anledning av de kraftigt ökade barnkullarna. Dimensioneringen avlärarutbildningen måste också beakta det lärarbehov som blir en följd /96 studerade totalt nära 286 000 personer vid universitet ochhögskolor, vilket motsvarar cirka 233 000 helårsstudenter, inklusive ca 10 000helårsstudenter i uppdragsutbildning. Det är en ökning jämfört /95. Enligt preliminära uppgifter studerade totalt närmare 300 000personer vid universitet och högskolor under /97. Andelen kvinnorvar /96, en nivå som i stort sett varit sedan börjanav . När det gäller övergång från gymnasieskolan tillhögskolan har för avgångskullarna omfattningen fram till /88 legatpå . /93 uppgick den till . Enligt regeringensbedömning kommer av dagens 20-åringar att ha studerat i högskolannär det fyllt . - Trots en expansion av antalet platser i högskolan underde har inte alla kunnat erbjudas plats.För varje universitet och högskola har fastställt ettutbildningsuppdrag för treårsperioden /94-1995/96. I dessa uppdrag ingårbl.a. krav på att vissa mål för antalet examina av vissa slag skall uppnås. Ipropositionen redovisas utfallet för perioden (s. 52). Målen har i huvudsakuppnåtts för samtliga examina med undantag för grundskollärarexamen medinriktning mot undervisning i årskurserna 4-9 och gymnasielärarexamen.- Andelen helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och tekniskautbildningsområdena har tillsammans ökat till av samtliga helårsstudenter.Andelen kvinnor bland nybörjarna vid civilingenjörsutbildningarna har ökat från15 % till mellan läsåren 1980/81 och 1995/96. - I fortbildnings- ochvidareutbildningssyfte kan framför allt fristående kurser som ges på halv-eller kvartsfart och kurser med distansundervisning användas. Andelen kurser ilångsammare studietakt uppgick /av samtliga kurser,vilket är oförändrat jämfört med föregående år. Av samtliga studenter igrundutbildning studerade på distans.Våren 1996 fanns närmare 20 000 registrerade doktorander av vilka nästan 16000 avsatte av normal heltid till forskarstudier. Antalet nyantagnatill forskarutbildningen /96 var i stort sett oförändrat jämförtmed föregående år (drygt 3 100). Andelen kvinnor bland nyantagna varhuvudsakligen oförändrad /96 jämfört med föregående år och uppgicktill . Det har skett en viss ökning av antalet nyantagna kvinnor till detekniska och naturvetenskapliga fakulteterna. - Antalet doktorsexaminafortsatte att öka /96 och var drygt 1 600, vilket är en ökning med5 % jämfört med föregående år. Antalet licentiatexamina /96 var825, vilket är en ökning jämfört med föregående år. - /96var av de nyblivna doktorerna kvinnor, vilket är en procentenhet lägre änföregående år. /96 var av lektorerna vid universitet ochhögskolor och av professorerna kvinnor. Det är i stort sett oförändradesiffror sedan föregående år.Beträffande forskningsråden, och Rymdstyrelsen harregeringen i regleringsbrev för /96 ställt mer långtgående kravoch preciserade återrapporteringskrav än tidigare budgetår. Myndigheterna har ivarierande utsträckning uppfyllt dessa krav. Detta, anför regeringen, berordels på att råden har kommit olika långt vad gäller utvecklingen avresultatredovisningen, dels att myndigheterna valt delvis olika angreppssättsom bl.a. beror på skilda förutsättningar inom respektive vetenskapsområde. för har regeringen på en rad punkter ytterligareskärpt kraven på redovisning i forskningsrådens årsredovisningar vad avsermyndigheternas arbete med kvalitetssäkring, jämställdhet, samhällsrelevans m.m.Enligt regeringen bör myndigheternas resultatredovisningar kunnavidareutvecklas. En enhetlig redovisningsmodell skall eftersträvas som medgeröverblick och jämförelser mellan myndigheterna. Detta förutsätter ett samarbetemellan myndigheterna. - Regeringen informerar översiktligt om läget förnärvarande när det gäller arbetet med kontrollen av den vetenskapligakvaliteten och utvärderingen av forskningen liksom förnyelse av densamma. Detkonstateras att svensk forskning håller hög kvalitet i ett internationelltperspektiv. Detta framgår bl.a. av forskningsrådens internationellautvärderingar av forskning och bibliometriska analyser. - Enligt regeringensbedömning bör myndigheterna prioritera arbetet med förnyelsen inom forskningen.- Råd för råd redovisas läget när det gäller jämställdheten mellan könen vidbidragsgivningen, anställning som forskare, m.m. (s. 175 ff.). Förändringartill det bättre kan noteras. Medicinska forskningsrådets (MFR) redovisningvisar t.ex. att andelen beviljade nya ansökningar har ökat markant bland dekvinnliga forskarna /95 till 1995/96. Trots denna utvecklinggår av rådets allmänna projektbidrag till kvinnliga forskare. AvMFR:s totalt 126 forskarassistenter /96 var 36 kvinnor. Vidtilldelning av motsvarande anställningar för gick lika många tjänstertill kvinnor som till män. En översyn av prioriteringskommittéernassammansättning har resulterat i att antalet kvinnor blandprioriteringskommittéernas ledamöter har ökat från 6 till 16 av totalt 60.Arbetsgruppen för jämställdhet i högre utbildning och forskning (JÄST-gruppen)avlämnade sin slutrapport (Ds 1997:56) till Utbildningsdepartementet.Regeringen kommer att ge forskningsråden i uppdrag att inkomma med en särskildredovisning avseende vilka åtgärder som vidtagits med anledning av rapportenoch liknande rapporter samt redovisa planerade åtgärder.2 Barnomsorgen, skolan och vuxenutbildningen2.1 InledningSedan den 1 juli 1996 handläggs frågor om förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg inom . Regeringen har i propositionenFörskoleklass och andra skollagsfrågor (prop. 1997/98:6) föreslagit attregleringen för barnomsorgen flyttas från socialtjänstlagen (1980:620) tillskollagen (1985:1100). Utskottet har tidigare denna dag tillstyrkt regeringensförslag (bet. 1997/98:UbU5). Ansvaret för uppföljning, utvärdering och tillsynav barnomsorgen förs fr.o.m. över från tillSkolverket.Regeringen har i skrivelsen Utvecklingsplan för förskola, skola ochvuxenutbildning - kvalitet och likvärdighet (skr. 1996/97:112, bet. UbU13)redogjort för sin grundläggande syn på verksamhetsområdet och angivit vilkaområden som kommer att prioriteras under den kommande tvåårsperioden.Regeringen prioriterar arbetet med att stärka utbildningens kvalitet och attsäkra likvärdigheten. Ett led i detta arbete är integrationen av förskolanss.k. sexårsverksamhet, skolan och skolbarnsomsorgen. Syftet med integrationenär enligt regeringen att skapa en pedagogisk helhet som stärker barns ochungdomars utveckling och lärande från tidig ålder. I utvecklingsplanenframhålls vidare bl.a. att den mest angelägna satsningen nu är enkvalitetshöjning i så att alla elever får möjlighet att någrundskolans mål. Även insatser för att höja kvaliteten i gymnasieskolan krävsenligt regeringen. Inriktningen av det fortsatta förändringsarbetet igymnasieskolan har redovisats i utvecklingsplanen. I fråga om vuxenutbildningenframhålls det att den kraftiga expansionen av vuxenutbildningen som skerockså måste omfatta en successiv förnyelse av verksamheten såvälorganisatoriskt och pedagogiskt som innehållsmässigt.Utskottet behandlar i detta avsnitt först frågor med anknytning till densärskilda vuxenutbildningssatsningen - . Därefter behandlasyrkanden om informationsteknik (IT) i skolan, läs- och skrivsvårigheter/dyslexioch slutligen vissa resursfrågor. Anslagen inom verksamhetsområdet återfinnsunder ett särskilt avsnitt (avsnitt 5).2.2 Den särskilda vuxenutbildningssatsningen - KunskapslyftetRiksdagen har godkänt att en särskild utbildningssatsning görs i enlighet medde av regeringen presenterade riktlinjerna i propositionen om vissa åtgärderför att halvera arbetslösheten , m.m. (prop. 1995/96:222, yttr.UbU6y, bet. FiU15, rskr. Den särskilda vuxenutbildningssatsningen -- skall göras med start . Avsiktenär att man i praktiskt utvecklingsarbete och ikonkret tillämpning skall pröva former och få erfarenheter som kan ligga tillgrund för en successiv reformering av vuxenutbildningen.Vuxenutbildningssatsningen skall bidra till förnyelse och omställning iarbetslivet. Målgruppen är i första hand arbetslösa vuxna som helt eller delvissaknar treårig gymnasial kompetens. I ingår även resurser förbasår inom komvux samt medel för försöksverksamheten med kvalificeradeftergymnasial yrkesutbildning. Tillsammans med de medel - motsvarande 10 000platser - som avsätts direkt till folkhögskolorna och fördelas viaFolkbildningsrådet (utgiftsområde 17) omfattade satsningen ursprungligen 100000 platser.Riksdagen beslutade i samband med ekonomiska vårproposition enutökning med ytterligare 10 000 platser i samten utökning av försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning med 1 500platser (prop. 1996/97:150, yttr. UbU5y, bet. FiU20, rskr. Vidare beslötsatt ett begränsat antal kommuner skall få bidrag för en utökning avvuxenutbildningen på grundskolenivå. Regeringen aviserade i vårpropositionenäven en utökning med ytterligare 10 000 platser höstterminerna 1998, 1999 och2000. Utöver denna satsning föreslogs en ökning av försöksverksamheten medkvalificerad yrkesutbildning med 4 300 platser , vilket totaltinnebär 8 800 platser i försöksverksamheten.Sammanfattningsvis innebär detta följande antal platser inom vuxenutbildninginklusive basår vid komvux och kvalificerad yrkesutbildning:-------------------------------------------------------| | ht 1997 | ht 1998 | ht 1999 | ht 2000|-------------------------------------------------------| |101 500 |114 300 |122 800 |130 000|-------------------------------------------------------|därav kval. | 5 | 8 | 5 | ||yrk. |200 |800 |300 | |-------------------------------------------------------Mot bakgrund av den stora efterfrågan på den kvalificerade yrkesutbildningenföreslår regeringen nu att utbyggnaden tidigareläggs med 1 000 platser redanvåren 1998, vilket innebär 6 200 platser i försöksverksamheten.Medel till och försöksverksamheten med kvalificeradeftergymnasial yrkesutbildning anvisas under anslaget Särskildautbildningsinsatser för vuxna. Regeringen har beräknat anslaget till för år 1998.Regeringen redovisar att har mötts av stort intresse ochengagemang från kommunerna. Samtliga 288 kommuner har ansökt om medel förvuxenutbildningssatsningen. Statsbidrag utgår enligt förordningen (1996:1502)om statligt stöd till särskilda satsningar på utbildning av vuxna. Denverksamhet som planeras i kommunerna och utgörs avorienteringskurser (), kurser i yrkesämnen () och kurser iallmänna ämnen (). Regeringen har tillsatt en särskild delegation föratt inledningsvis leda arbetet med . Regeringen meddelar attSkolverket kommer att ta över ansvaret för den 1 juli 1998.Kunskapslyftskommittén (dir. 1996:71) skall följa utformningen av densärskilda vuxenutbildningssatsningen och har också ansvar för att friståendenationella utvärderingar genomförs samt ett samordningsansvar för utvärderingenav . Kommittén skall göraen årlig avrapportering till regeringen för att möjliggöra en successivreformering av vuxenutbildningen. Regeringen har även uppdragit åt Skolverketatt i samråd med , ochStatistiska centralbyrån ansvara för insamling av data från kommunerna omKunskapslyftet.Bidrag till försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning utgår enligtförordningen (1996:372) om en försöksverksamhet med viss kvalificeradyrkesutbildning. Försöksverksamheten leds av . Målet med försöksverksamheten är att pröva nya eftergymnasialautbildningar, nya pedagogiska former och nya anordnare. Utbildningen skallförena praktisk inriktning med fördjupade teoretiska kunskaper. Under entredjedel av utbildningstiden genomförs utbildningen i form av lärande på enarbetsplats. skall svara för uppföljningen avverksamheten samt för att en från kommittén fristående utvärdering kommer tillstånd. En slutrapport kommer att avges . Regeringeninformerar om att den tillsatt en arbetsgrupp inom Regeringskanslietsom bl.a. med utgångspunkt i försöksverksamheten skall förbereda ettregeringsförslag om den kvalificerade yrkesutbildningens framtid.Antalet utbildningsplatser inom ramen för berörs i fleramotioner. I motionerna 1997/98:Ub811 (m) yrkande 14 och 1997/98:Ub452 (m)yrkandena 1 och 10 anförs att regeringen underskattar behovet av satsningar påkvalificerad yrkesutbildning och överskattar behovet avvuxenutbildningsinsatser. I det förstnämnda yrkandet föreslås en utökning avantalet platser inom den kvalificerade yrkesutbildningen till 14 000 platserhösten och en minskning av antalet platser i den särskildautbildningssatsningen till 90 000. Motionärerna har beräknat sina förslag medutgångspunkt i ett något lägre belopp per utbildningsplats. En besparing på 700miljoner kronor föreslås på anslaget till särskilda utbildningsinsatser förvuxna.Enligt motion 1997/98:Ub809 (kd) yrkande 1 finns en risk att den högautbyggnadstakten vad avser platser inom kommer att innebäranegativa konsekvenser för utbildningens kvalitet. Motionärerna anser attutbyggnaden bör begränsas till en utökning med 7 500 platser fram tillår 2000. En besparing på föreslås för år 1998.I motion 1997/98:Ub807 (mp) yrkande 62 föreslås en besparing på anslaget på50 . Utöver detta förslag till besparing har vid utskottetsberedning av ärendet företrädare föreslagit att anslaget minskasmed ytterligare för att anpassa de samlade anslagsbeloppentill den ram för utgiftsområdet som har fastställt.I motion 1997/98:Ub284 (fp) yrkandena 1 och 2 begärs ett tillkännagivandetill regeringen om en ändring av inriktningen av i syfte att enstörre del av utbildningsinsatserna skall göras av andra anordnare än komvux.Utbildning av funktionshindrade inom berörs i motion1997/98:Ub276 (s). Många funktionshindrade kommer att få svårt att få del avKunskapslyftet enligt motionären. Ett av skälen är att funktionshindrade oftabehöver mer resurser i form av lärarkapacitet, förståelse och tid, utrustningoch tekniska hjälpmedel, heter det i motionen. I motion 1997/98:Ub808 (s)yrkande 2 framhålls att det är nödvändigt att särskilt beakta personer med läs-och skrivsvårigheter. Rejält med uppsökarinsatser måste avsättas vidansökningstillfällena, och utbildningsanordnarna borde åläggas att specielltförbereda sig för att ge dessa elever en god utbildning.Enligt yrkande 4 i den sistnämnda motionen bör en idébank med erfarenheterfrån inrättas och vara tillgänglig på data. En sådan idébankskulle enligt motionärerna kunna vara ett hjälpmedel för dem som arbetar medKunskapslyftet.I motion 1997/98:Kr601 (v) yrkandena 5 och 6 anförs att centrala resurser böravsättas inom ramen för för samverkan mellan folkbildning ochkommunal vuxenutbildning inom sfi-undervisningen. Enligt motionärerna harkrympande resurser inom vuxenutbildningen bidragit till att man är obenägen attanvända sig av externa utbildningsanordnare. Samverkan mellan komvux ochfolkbildning bör uppmuntras och stimuleras.Enligt motion 1997/98:Fö720 (s) yrkande 2 är ett lämpligtområde för en försöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildning för kvinnligabrandmän.Den kvalificerade yrkesutbildningens framtid behandlas i flera motioner. Imotionerna 1997/98:Ub208 (m) yrkande 19 och 1997/98:Ub452 (m) yrkande 11 anförsatt en ny yrkeshögskola parallell med högskolan bör inrättas. Regeringen börsnarast återkomma med förslag om huvudmannaskap, framtida finansiering etc., såatt kan fatta beslut . I den sistnämnda motionen,yrkandena 2-8, läggs förslag fram om den framtida yrkeshögskoleutbildningensinnehåll m.m. Motionärerna anser att ett mer flexibelt system bör skapas. Förvissa yrken krävs mer arbetsplatsförlagd utbildning än för andra yrken (yrk.2). Lön bör utgå till den studerande som utbildningen är förlagdtill en arbetsplats. Motionärerna förutsätter därvid att avtal träffas sommotsvarar minst ordinarie studiemedel (yrk. Vidare bör utbildningens längdkunna variera mellan ett och (yrk. Enligt yrkande 5 bör det varanaturligt för personer som redan är etablerade i arbetslivet att söka till dennya . De har färdighetsträningen, men kan behöva en djupareteoretisk kompetens eller annan kunskap. Motionärerna anser attpåbyggnadsutbildningar, kompletterande skolor och yrkestekniskhögskoleutbildning (YTH) bör flyttas över till yrkeshög-skolan (yrk. 6).Regeringen bör återkomma till om de ekonomiska konsekvenserna av ensådan överflyttning (yrk. Det skall finnas minst tre olika examina - sombygger på utbildningens längd och innehåll - efter genomgången yrkeshögskola(yrk. 8).I motion 1997/98:Ub810 (c) yrkande 3 anförs att högskolan bör vara huvudmanför den kvalificerade yrkesutbildningen. Högskolan behöver dock inte varagenomförare av utbildningen. Det skall enligt motionärerna vara möjligt attlägga ut utbildningen på olika anordnare. Det skall vidare vara möjligt atttillgodoräkna sig utbildning vid övergång till annan högskoleutbildning ochäven vid övergång i den andra riktningen.Enligt motion 1997/98:Ub225 (kd) skulle en yrkeshögskola med en egenorganisation på ett positivt sätt markera utbildningens identitet. Enyrkeshögskola med en kultur som inte är uttalat akademisk men ändå har relevantforskningsanknytning skulle kunna vara ett framgångsrikt sätt att stimulerafler att satsa på en högre utbildning. Motionärerna pekar också på att denstora efterfrågan på den kvalificerade yrkesutbildningen visar att behovet ärstort.U t s k o t t e t har tidigare - senast i samband med behandlingen av denekonomiska vårpropositionen (prop. 1996/97:150, bet. UbU5y) - framhållit viktenav att åtgärder vidtas i syfte att höja de lågutbildades kompetensnivå så attden motsvarar arbetsmarknadens krav och möjliggör fortsatt lärande. Satsningenpå vuxenutbildning för dem som saknar fullständig gymnasial utbildning ärenligt utskottets mening utomordentligt viktig för att förhindra att de som harlåg utbildning varaktigt slås ut från arbetslivet i samband medomstruktureringar inom näringslivet och den offentliga verksamheten. Utskottetser positivt på att antalet platser i försöksverksamheten med kvalificeradyrkesutbildning ökas mot bakgrund av den stora efterfrågan på denna utbildning.Erfarenheterna av försöksverksamheten tyder på att den fyller ettstort behov i arbetslivet. Utskottet ansluter sig till regeringens förslag tillomfattning av den särskilda vuxenutbildningssatsningen inbegripet platser förförsöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning och anser därmed attmotionerna 1997/98:Ub452 yrkandena 1 och 10, 1997/98:Ub807 yrkande 62 i dennadel, 1997/98:Ub809 yrkande 1 och 1997/98:Ub811 yrkande 14 bör avslås.När det gäller yrkandena om att inriktningen på måste ändrasså att en större del av satsningen genomförs av andra än av kommunens egnaskolförvaltningar vill utskottet hänvisa till att såväl studieförbund somfolkhögskolor och andra anordnare kan anlitas av kommunerna för utbildning inomramen för satsningen. Utgångspunkten för kommunernas planering och upphandlingskall vara den enskilda individens önskemål och behov. Kommunerna måste vidupphandling av utbildning hos utbildningsanordnare självklart också väga inbl.a. Uppgifter om i vilken utsträckning kommunerna haranlitat andra utbildningsanordnare kommer att finnas inomkort. Enligt inhämtade uppgifter från delegationen för , som ibörjan av hösten genomförde en telefonenkät i denna fråga, kan andra anordnareän den egna kommunen enligt en preliminär uppskattning komma att anlitas för istorleksordningen av utbildningsplatserna. Något uttalande av omatt ändra de nuvarande reglerna för kommunernas engagemang är inte påkallat,varför utskottet avstyrker bifall till motion 1997/98:Ub284 yrkandena 1 och 2.Målgruppen för är i första hand arbetslösa vuxna som helteller delvis saknar treårig gymnasiekompetens.