bet · GL01TU1 · 1997-11-27 00:00:00 — Med fiffelflagg jämställs här även s.k.andraregister som det norska, som också använder sig av underbetaladarbetskraft från och från det forna östblocket.Fartyg i de norska fiffelregistren tillåts inte gå i norsk kustfart för attinte konkurrera med den reguljära norsk kustsjöfarten. I svensk kustfarttillåts de operera och med sina lågkostnadsbesättningar konkurrera ut svenskttonnage. Andraregister och fiffelflaggor måste förbjudas i svensk kustfart avsäkerhets-, miljö- och konkurrensskäl.Besättningarnas sociala situation måste vägas in när vi talar om undermåligttonnage. Ett minikrav ska vara att fartyget har av () godkänt avtal, eller när det gällerandraregistren, att det för besättningen tecknade avtalet inte understigerITF:s standard- avtal.Även när det gäller fiffelflaggen måste ges utökade resurser och befogenhetertill och att övervaka sjöfarten för att setill att reglerna följs. är det fiffeltonnaget som är de störstamiljöbovarna med oljeutsläpp och dylikt. De leder också statistiken när detgäller olyckor och haverier.Problemet NorgeSärskilt svår är konkurrensen från det norska registret Norsk InternationelltSkepsregister (). Fartyg regististrerade i registret tar överallt mer avsjötransporterna i med sina låglönebesättningar. Enligt , utförde , 350 olika norska fartyg transportuppdrag påSverige (de allra flesta ). var det endast 254svenskregistrerade fartyg som utförde transportuppdrag på . I volymräknat är de norska fartygen helt dominerande bland de utlandsflaggandefartygen som utför sjötransporter till och från vårt land.När infördes skedde det under vissa restriktioner. Så förbjödsexempelvis att utföra regelbunden passagerartrafik i men intei andra länder. NIS-fartygen är även förbjudna att utföra inrikessjötransporter i men inte i andra länder. I fick enbart fartygregistrerade i , det norska förstaregistret, bedriva trafik. Den storaskillnaden är att på fartyg registrerade i saknar redarna möjligheter attutnyttja låglönebesättningar. Skälet till förbudet var naturligtvis att maninsåg att NIS-fartygen med sina låga löner snabbt skulle slå ut den existerandepassagerar- och godstrafiken inrikes. Vad som skedde i andra länder bekymrademan sig uppenbarligen inte om. Norrmännen såg gärna lågavlönade filippinarelitet varstans, dock ej på Hurtigrutten.Sverige hade redan före tillkomst ett bilateralt avtal medNorge om rätt för norska fartyg att utföra inrikes transporter i , motatt svenska fartyg fick utföra inrikes transporter i . Men när avtaletingicks hade man naturligtvis inte räknat med tillkomsten av , som ju heltändrat grundförutsättningarna. Det beklämmande är dock att ännu eftertillkomsten av ett sådant skeppsregister har den intereagerat. Till det kommer att det strider mot EUs regler.Rätten för ett EU-lands fartyg att fritt bedriva inrikes trafik i ett annatEU-land är en konsekvens av den fria rörligheten för varor och tjänster inomgemenskapen. Denna rättighet är fullt ut genomförd i norra . Under enövergångsperiod finns några restriktioner kvar i , men de sistahindren är borta . Det finns emellertid en viktig inskränkning: fartygsom är förbjudna att utföra transporter i det egna landet, har heller ingarättigheter att göra det i övriga medlemsländer (om inte det enskildamedlemslandet av någon anledning själv ger detta tillstånd).I en nyutkommen rapport från påpekas att när rättigheten attfritt bedriva sjöfart i andra medlemsländer nu ska utsträckas till EES-områdetkommer NIS-fartygen inte att få generellt tillträde till EU:s inre trafik, ominte norrmännen ändrar sina regler på hemmaplan. Kommissionen noterar dock attnorrmännen meddelat att de inte har några planer på det, varför de kommer attförbli utestängda. Men i fortsätter NIS-fartygen att skeppa gods tackvar ett gammal bilateralt avtal då förutsättningarna såg annorlunda ut. Detmåste nu vara dags att sätta stopp för att bedriva inrikes sjöfart iSverige när man inte har den rätten i Norge.Mer rederistödNu har den tyska regeringen beslutat att, liksom tidigare och ,utnyttja EU:s nya riktlinjer för sjöfartsstöd. Detta innebär bl a att man kananställa utländska sjömän till lokala villkor, få subventioner för det egnalandets sjömän (i vissa fall även om fartygen för lågkostnadsflagg) samterhålla skattebefrielse.EU har uttalat att sjöfartspolitiken ska prioriteras av miljö- ochtrafikmässiga skäl, vilket innebär att överföra landtransporter tillnärsjöfarten samt att återta förlorade andelar av oceansjöfarten frånlågkostnadsländer.Våra grannländer arbetar nu intensivt med att locka till sig svenskarederiföretag, både fartyg och huvudkontor. Lockmedlen består avinternationella besättningar och befrielse från bolagsskatt samt direktasubventioner i den mån man anställer nationellt sjöfolk.När flyttade till förlorade vi , huvudsakligentanktonnage. överväger vårt sista stora transoceana linjerederi, , att flytta från av skatteskäl. har Europasstörsta och modernaste flotta av produkt- och kemikalietankfartyg. De ägs ochdrivs huvudsakligen av kustrederier i skärgården, som känner sig tvingadeatt flytta till , om vi inte anpassar vår sjöfartspolitik till övrigaEuropa.EU har gjort klart att en nationell handelsflotta är så viktig attmedlemsländerna får särbehandla hela branschen: Man behöver inte kräva ininkomstskatt från de ombordanställda och man kan ta bort de sociala avgifterna.Man får ta bort bolagskatten för rederierna. Dessutom får man stödjautbildning, nybyggnation av fartyg med mera.Med det lämnas fältet fritt för alla EU-och EES-länder att anta de delar avpaketet som anses passa det egna landet. Utskottet ser därför positivt på attskatteutskottet bereder en motionsledes väckt fråga om möjlighet för rederiernaatt utnyttja en skattebefrielse, som belöper sig till 255 miljoner kronor.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet motion 1997/98:T612yrkandena 1-4. Övriga nu aktuella motionsyrkanden avstyrks.dels att utskottets hemställan under 36 bort ha följande lydelse:36. beträffande den svenska handelssjöfartens internationellakonkurrenskraftatt med bifall till motion 1997/98:T612 yrkandena 1-4 samt med avslagpå motionerna 1997/98:T202 yrkande 16, 1997/98:T214 yrkandena 20-21,1997/98:T231 yrkande 12 och 1997/98:T623 yrkandena 1-3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,24. Sjöfartsavgifter (mom. 37)Tom (), (), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 83 börjar med ?Regeringenhar? och på s. 84 slutar med ?avstyrks sålunda? bort ha följande lydelse:Som framhålls i motion 1997/98:T224 (m), genom hänvisning till motion1997/98:T202 (m), innebär det nya systemet för sjöfartsavgifter risker för attstora delar av handelssjöfarten slås ut. Det gäller framför allt dentransoceana linjetrafiken och de inrikes transporterna. De senare får alltsvårare att konkurrera med hårt subventionerade landtransporter. Visstlandtransporterat gods erhåller dessutom direkt kontantbidrag i form avtransportstöd, något som ytterligare snedvrider konkurrensen mellantransportslagen. Utskottet delar därför motionärernas uppfattning att enöversyn av det nya taxesystemet är påkallad.Vad utskottet nu anfört - och som innebär att motion 1997/98:T224 (m)yrkande 12 tillstyrks - bör som sin mening ge regeringen till känna.Detta ställningstagande innebär att syftet med motionerna 1997/98:T604 (m) och1997/98:T611 (kd) torde få anses tillgodosett. Motionerna 1997/98: T623 (fp)yrkande 4 och 1997/98:A455 (fp) yrkande 10 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 37 bort ha följande lydelse:37. beträffande sjöfartsavgifteratt med bifall till motion 1997/98:T224 yrkande 12, med anledning avmotionerna 1997/98:T604 och 1997/98:T611 samt med avslag på motionerna1997/98:T623 yrkande 4 och 1997/98:A455 yrkande 10 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,25. Kostnadsansvaret för isbrytningen (mom. 38)Tom , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 84 börjar med ?Moderntisbrytande? och slutar med ?avstyrks följaktligen? bort ha följande lydelse:Utskottet delar den i motion 1997/98:T202 (m) uttalade uppfattningen attmodernt isbrytande tonnage bör premieras. Det är enligt utskottets mening interimligt att sådant tonnage genom dryga sjöfartsavgifter skall betala isbrytningför maskinsvagare konkurrenter. Efter den förebild som den miljödifferentieradefarledsavgiften utgör bör taxor utformas så att det modernaisbrytande tonnaget premieras. Som framhålls i m-motionen bör behovet avisbrytare och kostnadsansvaret för isbrytningen utredas i samband med enförnyelse av isbrytarflottan.Vad utskottet nu anfört - och som innebär att motion 1997/98:T202 (m) yrkande18 tillstyrks - bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 38 bort ha följande lydelse:38. beträffande kostnadsansvaret för isbrytningenatt med bifall till motion 1997/98:T202 yrkande 18 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,26. Vissa säkerhets- och miljöfrågor avseende handelssjöfarten (mom. 40)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 85 börjar med ?I fjolårets?och på s. 86 slutar med ?avstyrks följaktligen? bort ha följande lydelse:Utskottet delar den i motion 1997/98:T231 (c) uttalade uppfattningen attregeringen bör aktivt verka för skärpta internationella överenskommelser ommiljöriktig sjöfart. Regeringen bör vidare, som framhålls i motionen, återkommatill med en redovisning av vidtagna åtgärder och en handlingsplanöver hur sjöfarten skall minska de miljöfarliga utsläppen. I planen bör ocksåanges hur regeringen ämnar arbeta för att få den internationellt accepterad.Vad utskottet nu anfört - och som innebär att motion 1997/98:T231 (c) yrkande11 tillstyrks - bör som sin mening ge regeringen till känna. Syftetmed övriga nu aktuella motionsyrkanden torde genom detta ställningstagande fåanses tillgodosett.dels att utskottets hemställan under 40 bort ha följande lydelse:40. beträffande vissa säkerhets- och miljöfrågor avseendehandelssjöfartenatt med bifall till motion 1997/98:T231 yrkande 11 samt med anledningav motionerna 1997/98:T213 yrkandena 22-23, 1997/98:T220 yrkande 20,1997/98:T619 och 1997/98:A455 yrkande 9 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,27. Vissa säkerhets- och miljöfrågor avseende handelssjöfarten (mom. 40)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 85 börjar med ?I fjolårets?och på s. 86 slutar med ?avstyrks följaktligen? bort ha följande lydelse:Utskottet delar den i motion 1997/98:T220 (mp) uttalade uppfattningen attSjöfartsverket bör ges i uppdrag att utarbeta konkreta miljömål för sjöfartensom bör uppfyllas inom och att regeringen bör återkomma tillriksdagen i den frågan. Utskottet tillstyrker med det sagda yrkande 20 i mp-motionen. Detta ställningstagande innebär att syftet med övriga nu aktuellamotionsyrkanden tillgodoses.Vad utskottet nu anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 40 bort ha följande lydelse:40. beträffande vissa säkerhets- och miljöfrågor avseendehandelssjöfartenatt med bifall till motion 1997/98:T220 yrkande 20 samt med anledningav motionerna 1997/98:T213 yrkandena 22-23, 1997/98:T231 yrkande 11,1997/98:T619 och 1997/98:A455 yrkande 9 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,28. Ansvaret vid olagliga oljeutsläpp (mom. 41)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 87 börjar med ?Utskottetanser? och slutar med ?avstyrks därför? bort ha följande lydelse:Som framhålls i motion 1997/98:T612 (m) är det med nuvarande lagstiftningmycket svårt att fastställa ansvaret vid olagliga oljeutsläpp och därmed attsenare uppnå fällande dom. I praktiken är det så att myndigheterna måste kunnafastställa vilken person ombord på ett fartyg som handgripligen orsakatutsläppet.Precis som vid annan företagsamhet bör, som motionären säger, självfalletägare till ett fartyg ytterst stå till svars och vara ansvarig för de skador,t.ex. i form av olagliga oljeutsläpp, som driften av fartyget åstadkommer. I defall ett fartyg är chartrat eller uthyrt bör ansvaret överflyttas till den somchartrat eller hyrt fartyget. Det bör t.ex. kunna arrangeras enligt i huvudsaksamma regler som gäller då någon hyr en bil.Vad utskottet nu anfört - och som innebär att utskottet tillstyrker motion1997/98:T618 (m) - bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 41 bort ha följande lydelse:41. beträffande ansvaret vid olagliga oljeutsläppatt med bifall till motion 1997/98:T618 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,29. Höghastighetsfärjor (mom. 44)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 88 börjar med ?Enligt vad?och slutar med ?avstyrks sålunda? bort ha följande lydelse:Utskottet delar den oro som uttalas i v-motionen och de två mp-motionernaöver de skador på miljön som trafiken med höghastighetsfärjor kan medföra.Utskottet anser att det behövs en grundlig och förutsättningslös utredning omdessa risker för t.ex. stranderosion, förstöring av det livet iytskikten, upprörande av bottensediment och störningar av fågelliv m.m. samt omhur riskerna skall kunna minimeras.I avvaktan på utredningens resultat är det enligt utskottets meningangeläget att bestämmelser om hastighetsbegränsningar för höghastighetsfärjorsnarast möjligt meddelas av och att fartygen följer farleder sålångt från land som möjligt.Vad utskottet nu anfört - och som innebär att motionerna 1997/98:T220 (mp)yrkande 21, 1997/98:T601 (mp) och 1997/98:T614 (v) tillstyrks - bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 44 bort ha följande lydelse:44. beträffande höghastighetsfärjoratt med bifall till motionerna 1997/98:T220 yrkande 21 1997/98:T601och 1997/98:T614 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,30. Vissa säkerhetsfrågor i fritidsbåtstrafiken (mom. 46)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 89 börjar med ?Enligtkungörelsen? och på s. 90 slutar med ?avstyrks följaktligen? bort ha följandelydelse:Utskottet delar den oro som uttalas i motion 1997/98:T606 (mp) över deproblem som trafiken med snabba fritidsmotorbåtar innebär och instämmer i dekrav som motionärerna framställer i syfte att söka minska problemen.Det innebär för det första att krav införs på förarbevis (för förare avmotorbåtar med större motorer) och att en lägsta åldersgräns fastställs förförande av motordrivna båtar.Det innebär för det andra att hastighetsbegränsningar skall gälla inomskärsoch avpassas för fauna och flora, bebyggelse, rekreationskaraktär o.d. i detområde det är fråga om.Det innebär för det tredje att alkoholpåverkan under inga förhållanden kanaccepteras hos den som för motordrivna båtar till sjöss.Regler i enlighet med dessa krav bör enligt utskottets mening snarastmöjligt utarbetas. Det ankommer på regeringen att se till att så sker.Vad utskottet nu anfört - och som innebär att motion 1997/98:T606 (mp)tillstyrks - bör som sin mening ge regeringen till känna. Dettaställningstagande innebär att syftet med motion 1997/98:T607 (s) i nu berörddel torde få anses tillgodosett.dels att utskottets hemställan under 46 bort ha följande lydelse:46. beträffande vissa säkerhetsfrågor i fritidsbåtstrafikenatt med bifall till motion 1997/98:T606 och med anledning av motion1997/98:T607 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,31. Gotlandstillägget (mom. 48)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 91 börjar med ?Utskottet kan?och slutar med ?avstyrks följaktligen? bort ha följande lydelse:Gotlandstillägget innebär enligt utskottets mening att en helt oacceptabeloligopolsituation upprätthålls för lastbilstrafiken. har på-pekat att detta är till men för näringslivet på . Regeringen anger nuatt den första nedtrappningen, enligt en av och utfördanalys, fått negativa effekter för näringsliv.Utskottet delar regeringens uppfattning att man inte nu bör gå vidare mednedtrappningen, eftersom denna förefaller ha fått besvärande negativakonsekvenser. Mot bakgrund av tidigare bedömning att stödetinverkar menligt på näringslivet, bör det dock ankomma på att omgåendenärmare pröva vad en snabbare avveckling av Gotlandstillägget kan komma attinnebära. Det är ett oeftergivligt krav att en fungerande konkurrens påtransporterna tillskapas, som pressar kostnaderna och stärker det gotländskanäringslivet.Vad utskottet sålunda anfört - och som innebär att syftet med motion1997/98:T602 (m) i viss mån torde få anses tillgodosett - bör som sinmening ge regeringen till känna. Motion 1997/98:T610 (v) yrkande 1 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 48 bort ha följande lydelse:48. beträffande Gotlandstilläggetatt med anledning av motion 1997/98:T602 och med avslag på motion1997/98:T610 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,32. Gotlandstillägget (mom. 48)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 91 börjar med ?Utskottet kan?och slutar med ?avstyrks följaktligen? bort ha följande lydelse:Vilken form som det framtida stödet till godstransporter till och frånGotland bör få står inte helt klart . Utskottet vill emellertid slå fasttvå viktiga principer som skall gälla för stödet:- Det skall vara konkurrensneutralt.- Det skall leda till att kostnaderna för en transport av gods mellanGotlandoch en ort på fastlandet inte är högre än för en transportmotsvarandesträcka på fastlandet.Finansieringen av transportstödet kan ske helt eller delvis inom ramen förstödet till färjetrafiken på , men utskottet vill betona att det intefår göras avhängigt en fixerad totalram för detta stöd, som t.ex. dagens 175miljoner kronor under anslaget Transporstöd till Gotland.Vad utskottet nu anfört - och som innebär att motion 1997/98:T610 yrkande 1tillstyrks - bör som sin mening ge regeringen till känna.Motion 1997/98:T602 (m) avstyrks.dels att utskottets hemställan under 48 bort ha följande lydelse:48. beträffande Gotlandstilläggetatt med bifall till motion 1997/98:T610 yrkande 1 och med avslag påmotion 1997/98:T602 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,33. Gotlandstillägget (mom. 48)Tom () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 91 börjar med ?Utskottet kan?och slutar med ?avstyrks följaktligen? bort ha följande lydelse:Som framhålls i motion 1997/98:T602 (m) är Gotlandstillägget egentligen enform av konsumtionsskatt på alla transporter till förmån för subventionering avenskilda företag i . Stödet har tidigare utvärderats, och ingapositiva effekter har kunnat påvisas. Tvärtom har stödet förhindrat en normalkonkurrens i Gotlandstrafiken och därmed skapat en högre kostnadsnivå. Deföretag som inkasserar avgiften har varken kunnat eller velat redovisa sinekonomiska fördelning, inte heller har man kunnat styrka de extra kostnader somman motiverar stödet med.Gotlandstillägget tillhör enligt utskottets mening den skadligaste formen avindustristöd, eftersom det skapar en oligopolsituation och hindrar en sundkonkurrens. Det är dessutom tveksamt om stödet är förenligt med EU:skonkurrensregler. Fjolårets riksdagsbeslut om avveckling av Gotlandstilläggetbör därför stå fast.Vad utskottet nu anfört - och som innebär att syftet med motion 1997/98:T602(m) tillgodses - bör som sin mening ge regeringen till känna.Motion 1997/98:T610 (v) yrkande 1 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 48 bort ha följande lydelse:48. beträffande Gotlandstilläggetatt med anledning av motion 1997/98:T602 och med avslag på motion1997/98:T610 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,34. Fritidsbåtsregister m.m. (mom. 50)Tom (), (), (), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 93 börjar med ?Utskottetanser? och slutar med ?yrkanden avstyrks följaktligen? bort ha följandelydelse:Utskottet kan konstatera att regeringen återigen aviserar att förslag skallkomma om införande av både obligatoriskt båtregister och båtskatt, eller vadregeringen kallar båtavgift. Utskottet motsätter sig sådana förslag. I likhetmed en miljon båtägare, Datainspektionen och anser utskottet attåterinförande av ett statligt, obligatoriskt båtregister inte är motiverat avvare sig olycksskäl eller miljöskäl. Den skatt eller avgift på som harnämnts torde knappt täcka registerhållningskostnaderna och administrationen.Vad utskottet nu anfört - och som innebär att motion 1997/98:T214 yrkande 25tillstyrks - bör som sin mening ge regeringen till känna.Övriga nu aktuella motionsyrkanden avstyrks.dels att utskottets hemställan under 50 bort ha följande lydelse:50. beträffande fritidsbåtsregister m.m.att med bifall till motion 1997/98:T214 yrkande 25 samt med avslag påmotionerna 1997/98:T220 yrkande 22, 1997/98:T605 yrkande 1, 1997/98:T607 idenna del, 1997/98:T608 och 1997/98: T613 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,35. Fritidsbåtsregister m.m. (mom. 50)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 93 börjar med ?Utskottetanser? och slutar med ?yrkanden avstyrks följaktligen? bort ha följandelydelse:I betänkandet ?Fritidsbåten och Samhället (SOU 1996:170), som regeringenhänvisar till, saknas en mycket viktig del, nämligen den miljökostnad somfritidsbåtarna ger upphov till. Enligt betänkandet Hållbar utveckling i svenskaskärgårdsområden (1996:153) står fritidsbåtarna för följande påfrestningar påmiljön:* Utsläpp av kolväten , varav sker i Stockholmsskärgård. * Utsläpp av kväveoxider . * Utsläpp av koldioxid . * Utsläpp av koppar , vilket utgör en tredjedel av de totalakopparutsläppen i svenska vatten. * 18 000 m³ toalettavfall som släpps direkt ut i vattnet. Detta motsvarar 140ton kväve och fosfor.De sålunda återgivna uppgifterna visar klart och tydligt att det finns någonform av miljökostnad för samhället. Därtill kommer bullerstörningar. Utskottetvill självfallet inte förbjuda fritidsbåtarna men anser att de bör betala sinamiljökostnader i högre utsträckning och att de också bör utvecklas imiljövänligare riktning. Detta bör ytterligare utredas, och regeringen böråterkomma till med ett förslag om hur fritidsbåtarna bättre skallbetala sina miljökostnader i syfte att nå en miljöstyrande effekt.Vad utskottet nu anfört - och som innebär att motion 1997/98:T220 (mp)yrkande 22 tillstyrks - bör som sin mening ge regeringen till känna.Övriga nu aktuella motionsyrkanden avstyrks.dels att utskottets hemställan under 50 bort ha följande lydelse:50. beträffande fritidsbåtsregister m.m.att med bifall till motion 1997/98:T220 yrkande 22 samt med avslag påmotionerna 1997/98:T214 yrkande 25, 1997/98:T605 yrkande 1, 1997/98:T607i denna del, 1997/98:T608 och 1997/98: T613 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,36. Isbrytarnas bemanning (mom. 51)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 93 börjar med ?Dentraditionellt? och slutar med ?och avstyrks följaktligen? bort ha följandelydelse:Som framhålls i motion 1997/98:T612 (v) är isbrytning en civil verksamhet sombör skötas av civil personal. Utskottet ser därför positivt på Sjöfartsverketsplaner att civilbemanna en del av det tonnage verket använder för isbrytning.Huvuddelen av isbrytarflottan kommer emellertid även i fortsättningen att hamilitär personal. Denna ordning kan enligt utskottets mening inte i längdengodtas, varför bör instrueras att låta all sinisbrytning ombesörjas av civil personal.Vad utskottet nu anfört - och som innebär att motion 1997/98:T612 yrkande 8tillstyrks - bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 51 bort ha följande lydelse:51. beträffande isbrytarnas bemanningatt med bifall till motion 1997/98:T612 yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,37. Färjor och farleder i (mom. 54)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 95 börjar med ?De frågor? ochslutar med ?till ?