bet · GK01TU7 · 1997-03-06 00:00:00 — Syftet med detta anslag är att få till stånd ett bättreutnyttjande av järnvägens infrastruktur genom sänkta biljettaxor så att flerresenärer får råd att åka tåg.Av sammanställningen nedan framgår motionärernas förslag och propositionensmotsvarande beräkning.Miljöpartiet de gröna föreslår i motion T51 (mp) en investeringsram för dekommande tio åren på totalt . Denna ram bedöms varanödvändig för att nå en verklig omställning av trafiksystemet och eninfrastruktur som inte ger merkostnader i form av miljö- och hälsopåverkan.Förslaget innebär jämfört med regeringens förslag en betydande ökning avjärnvägsinvesteringarna på bekostnad av insatser på vägområdet.Planeringsramen för regionala åtgärder, som benämns Regional självplanering,föreslås också öka väsentligt. Som framgår av följande sammanställning harvidare en neddragning gjorts av planeringsramen för drift och underhåll avvägnätet som motiveras med den förutsedda minskade vägutbyggnaden.Vänsterpartiets och förslag till planeringsramar för perioden1998-2007 samt propositionens motsvarande beräkning (miljarder kronor)-------------------------------------------------------| | | | ||Ändamål |Propositionen|||| | | |de gröna|-------------------------------------------------------| | | | ||Totalt | 29 | 5 | 6 ||väginvesteringar | | | |-------------------------------------------------------|Bärighet och | 9 | 9 | 6 ||beläggning | | | |-------------------------------------------------------|Trafiksäkerhet och | 17 | 12 | 10 ||miljö | | | |-------------------------------------------------------|Drift och underhåll | 56 | 43 | 48 ||av vägar | | | |-------------------------------------------------------|Totalt | 36 | 42 | 78 ||järnvägsinvesteringar| | | |-------------------------------------------------------|Drift och | 27 | 35 | 36 ||vidmakthållande av | | | ||statliga järnvägar | | | |-------------------------------------------------------|Länstrafikanläggningar| 13 | 24 | 0 |-------------------------------------------------------|Kommunalt | 1 | 0 | 1 ||stimulansbidrag | | | |-------------------------------------------------------|Biljettstöd | 0 | 2 | 0 |-------------------------------------------------------|Regional | 0 | 0 | 56 ||självplanering | | | |-------------------------------------------------------|Storstadsöverenskommelser| 2 | 0 | 0 |-------------------------------------------------------|Totalt | 190 | 172 | 241 |-------------------------------------------------------4.1.3 Utskottets ställningstagandeGenom beslut om planeringsramar för perioden 1994-2003fastlades en långsiktig plan för utbyggnaden av landets väg- och järnvägsnät.I jämförelse med tidigare anslagsnivåer höjdes investeringsnivån betydligt iframför allt järnvägssystemet men även på vägområdet. Ambitionshöjningen sågssom en nödvändig förutsättning för att möjliggöra en fortsatt utveckling avinfrastrukturen för att uppnå de trafikpolitiska målen.Enligt utskottets mening behövs det alltjämt en utveckling av trafikensinfrastruktur för att slå vakt om välfärden och för att öka näringslivetskonkurrenskraft. Infrastrukturen måste också anpassas till vad som ärförenligt med en långsiktigt hållbar utveckling. Även för en sådan anpassningkrävs fortsatta investeringar. är det angeläget att dra nytta av deerfarenheter som vunnits av den hittillsvarande investeringsverksamheten. Nyaforsknings- och utvecklingsrön måste också beaktas. Detta innebär att enkursändring måste göras i infrastrukturplaneringen som bör avspeglas vidfördelningen av planeringsramar.Utskottet konstaterar att i jämförelse med nuvarande planeringssystemförordar regeringen att planeringsramar även skall anges för drift- ochunderhållsverksamhet. Enligt utskottets mening finns det ett nära sambandmellan investeringar och behovet av underhållsinsatser. Utskottet anser attdet är bra att detta samband tydliggörs genom att ramar anges även förunderhåll av statliga vägar och järnvägar. Detta ligger också i linje med vadriksdagen har uttalat om att utgångspunkten förinvesteringsplaneringen bör vara en helhetssyn på trafiksystemet.Beträffande motionerna T44 (m) och T41 (kd) som efterlyser bl.a. en flexibelmedelstilldelning med stor öppenhet för justeringar och omprioriteringar villutskottet klargöra syftet med planeringsramarna. Avsikten med dessa är att geriktlinjer för den framtida omfattningen av investerings- ochunderhållsverksamheten. Detta är av stor betydelse för trafikverkensplaneringsverksamhet. Kännetecknande för trafikens infrastruktur är nämligenatt det tar mycket mellan planering och genomförande avinvesteringar. Även för andra intressenter som representerar samhällsbyggandeoch näringsliv är det av stor betydelse att vissa riktlinjer ges för denfortsatta utvecklingen av trafikens infrastruktur.Samtidigt gäller självfallet att planeringsramarna måste anpassas till bl.a.statsfinansiella förutsättningar. Det betyder att förskjutningar kan komma attske mellan ändamål och att anslagstilldelningen kan variera mellan åren.Utskottet vill vidare hänvisa till den revidering som skall ske avplaneringsramarna inför . Medelstilldelningen kan sålundakomma att variera mellan åren och en större omprövning av ramarna kommer attgöras av . Utskottet anser mot denna bakgrund att de berördamotionsyrkandena inte bör föranleda någon åtgärd från sida. Deavstyrks därför.I motionerna T51 (mp) och T52 (v) förordas planeringsramar som sammantaget ärhögre respektive lägre än vad regeringen föreslår. Enligt utskottets bedömningär regeringens förslag till planeringsramar väl avvägd med hänsyn tilltrafikbehov och statsfinansiellt läge. Regeringens förslag till fördelning avplaneringsramarna mellan olika ändamål är också enligt utskottet väl anpassadför att de mål som tidigare angetts för infrastrukturens utveckling skallkunna uppnås.Utskottet anser, med hänvisning till det anförda, att bör godkännaden av regeringen föreslagna fördelningen av planeringsramarna för perioden1998-2007. Detta innebär att bör användas förinvesteringar i nationella stamvägar, för investeringar istomjärnvägar, för investeringar i regionaltransportinfrastruktur, för drift och underhåll avstatliga vägar, för drift och underhåll av statligajärnvägar och för kompletterande åtgärder inom miljö- ochtrafiksäkerhetsområdena.Utskottets ställningstagande innebär att motionerna T47 (fp), T51 (mp) ochT52 (v) avstyrks i nu behandlade delar.4.2 Alternativ finansiering4.2.1 Regeringens förslagI propositionen redovisas ett antal infrastrukturprojekt som planeras attgenomföras med annan finansiering än statliga anslag. Det gällerDennispaketets vägprojekt, Öresundsförbindelsen inkl. anslutningar,, ny förbindelse över gränsen till på 6 samt en delnya vägar inom ramen för Göteborgsöverenskommelsen. Sammantaget anges attdessa projekt omfattar investeringar för ca 50 miljarder kronor.Vidare framhålls att inom Europeiska unionen pågår utbyggnaden av dettranseuropeiska transportnätverket (TEN). I syfte att påskynda genomförandetav de mest angelägna projekten har startat ett arbete med attfinna alternativa finansieringsformer. En sådan möjlighet som EU-kommissionenpekat på är samfinansieringslösningar med det privata näringslivet, s.k.Public-Private-Partnership (PPP). I har ett större PPP-projektorganiserats. Organisationen av detta projektanges vara ett föredöme för resten av Europa.Enligt regeringen är det angeläget att förutsättningarna för att organiseraytterligare samfinansieringsprojekt undersöks i den fortsattaplaneringsprocessen. Detta bör gälla såväl investeringar i de nationellastamvägarna och stomjärnvägarna som när det gäller mindre projekt inom ramenför den re-gionala trafikplaneringen. Därigenom kan anslagsmedel frigöras förandra ändamål.Inom vissa ramar är det redan möjligt att organiserasamfinansieringsprojekt. Regeringen anser dock att det bör öppnas ytterligaremöjligheter att utnyttja samfinansieringslösningar för att frigöra medel inomde av regeringen föreslagna planeringsramarna för investeringar i nya vägaroch järnvägar. Alla möjligheter att finna sådana finansieringslösningar börundersökas. Det innebär att infrastrukturavgifter eller särskilda koncessionerför trafik kan komma att överlåtas till enskilda bolag. Ett privat deltagandei offentliga projekt, där de privata intressenterna också är ansvariga förintjänandeförmåga och drift av anläggningen, bör kunna verka positivt påprojektets totala ekonomi.I syfte att möjliggöra ett första steg mot ett ökat deltagande av privatafinansiärer inom ramen för väg- och järnvägsinvesteringar föreslås attregeringen bemyndigas att utnyttja medel från planeringsramen för bidrag tillsamfinansieringsprojekt med privata intressenter.4.2.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att det är angeläget att möjligheterna till alternativfinansiering prövas. Därmed kan investeringsmedel frigöras för andra angelägnaprojekt. Av propositionen framgår att regeringen avser att redovisa i vilkenmån samfinansieringsprojekt kan komma till stånd i samband med att resultatetav infrastrukturplaneringen för redovisas för riksdagenvåren 1998. Utskottet har inget att erinra mot regeringens förslag men villunderstryka betydelsen av att regeringen för redovisar i vilkenutsträckning planeringsramarna utnyttjas för samfinansieringsprojekt.Utskottet delar regeringens uppfattning att projektet ärintressant ur organisations- och finansieringssynpunkt. Med hänvisning tillatt en obegränsad likviditets- och kapitaltäckningsgaranti ställts ut för detstatligt ägda , som svarar för upphandlingen avArlandabanan, vill utskottet, när det gäller framtida finansieringslösningar,erinra om de riktlinjer som gäller för statlig garantigivning.5 Särskilda infrastrukturprojekt5.1 InledningRegeringen framhåller att strategiskt viktiga infrastrukturinvesteringaribland inte kan motiveras med hänvisning till de samhällsekonomiskalönsamhetskrav som gäller för övriga projekt som ingår i den nationellainvesteringsplaneringen. Speciellt vid större systemförändringar råder detenligt regeringen osäkerhet om de samhällsekonomiska bedömningarna och omtrafikprognosernas tillförlitlighet. Det finns också, främst förjärnvägsnätet, investeringar som har lägre lönsamhet - på grund av högainvesteringskostnader eller ett lågt utnyttjande - men som är mycket viktigaför transportnätens funktion.Mot denna bakgrund föreslår regeringen att vissa infrastrukturprojektprioriteras i särskild ordning. Det gäller fyra järnvägsprojekt, som föreslåsinrymmas i planeringsramen för investeringar i stomjärnvägar, och ettvägprojekt som föreslås inrymmas i planeringsramen för nationella stamvägar.De fem projekten behandlas i det följande i avsnitten 5.2-5.6. I avsnitt 5.7behandlas Götalandsbanan och Europabanan som enligt propositionen inte börprioriteras i särskild ordning.5.2 i m.m.Med projektet avses utbyggnaden av en järnvägstunnel under decentrala delarna av . Tunneln skall binda samman med spårentill och och till Öresundsförbindelsen. behandlasäven motionsyrkanden om att förstärka järnvägens kapacitet i sydvästra ett nytt yttre godsspår och en riksbangård.5.2.1 Regeringens förslagRegeringen anser att en Citytunnel i skapar förutsättningar för enkonkurrenskraftig internationell och nationell järnvägstrafik i Malmöregionensamtidigt som den möjliggör en utveckling av den regionala spårburna trafiken.Av propositionen framgår att efter överläggningar mellan företrädare förKommunikationsdepartementet och har ett förslag tillavsiktsförklaring upprättats om finansiering och genomförande av Citytunneln.Regeringen har undertecknat förslaget tillavsiktsförklaring. Enligt avsiktsförklaringen beräknas de totala kostnadernaför uppgå till , varav skallansvara för 2 , SJ för ochregionen för 2 392,5 miljoner kronor.Den statliga finansieringsdel som ansvarar för och som inte avsesatt finansieras med lån, uppgår enligt avsiktsförklaringen till 1 827,5miljoner kronor. Regeringen föreslår att dessa kostnader inryms i denekonomiska planeringsramen för investeringar i stomjärnvägar, underförutsättning att en kompletterande finansiering säkerställs. Av propositionenframgår vidare att regeringen har för avsikt att återkomma till omprojektets genomförande och finansiering när ett förslag till avtal rörandeCitytunneln föreligger.5.2.2 MotionsförslagI motionerna T44 (m) och T906 (m) framhålls att i ärnödvändig för att de investeringar som görs i Öresundsförbindelsen skall gestörsta möjliga avkastning. Vidare medför en tunnel ett effektivaretransportsystem och betydande miljövinster. Finansieringen anges dock varaoklar. Bl.a. är det osäkert om SJ har möjlighet att bidra med medel tillprojektet. Det framhålls också att det finns goda möjligheter att klarafinansieringen genom att de skånska kommunerna bidrar samt genom enförlängning av avskrivningstiden för Öresundsförbindelsen.I motion T14 (m) anges att det är av största vikt att ett yttre godsspår ochen riksbangård i blir prioriterade infrastrukturprojekt.I motion T501 (m) framhålls att behövs.Enligt motion T30 (s) ger inte på det nödvändigakapacitetstillskott som krävs för att möta de ökade kraven på godstrafik påjärnvägen. Tunneln löser heller inte övriga kapacitets- och miljöproblem iSydvästskåne. Mot denna bakgrund efterlyses en sammanhållen analys ochplanering av utbyggnaden av infrastrukturen i sydvästra som sträcker sigöver mer än tio år.I motion T901 (s) framhålls att frågorna om Öresundsförbindelsens järnvägs-och väganslutningar måste lösas i ett nationellt helhetsperspektiv med tankepå näringslivets behov och kravet på goda persontrafiklösningar. Statsmakternauppmanas därför att ta ett betydande ansvar för att finna entillfredsställande lösning.I motion T520 (c) föreslås att begär en redogörelse från regeringenom Öresundsförbindelsen som klargör planerna kring en utbyggd Kontinentalbana,en citytunnel och ett yttre godsspår öster och söder om . Vidare föreslåsatt regeringen tar fram ett förslag om hur godstrafiken till och från Europakan utvecklas ur ett nationellt perspektiv.I motion T42 (c) framhålls att byggandet av får till följd attKontinentalbanan kommer att belastas med alltför mycket godstrafik. I ställetför att rusta upp och bygga tunneln förordas att medel avsätts för att byggaett yttre godsspår och förbättra kollektivtrafikanläggningarna i . Därmedskulle en betydligt bättre trafiklösning skapas för näringslivet sommiljön i slipper den belastning som regeringens förslag innebär.Motionärerna motsätter sig därför regeringens förslag att bygga Citytunnelnoch att finansiera projektet med medel från planeringsramen för stomjärnvägar.Avsatta medel i stomnätsplanen bör överföras till den regionala ramen förinvesteringar i järnvägar. Enligt motionen bör byggande av landanslutningarfinansieras inom ramen för Öresundsprojektet.5.2.3 Utskottets ställningstagandeNär Öresundsförbindelsen står färdig beräknas av exportgods påjärnväg fraktas till kontinenten via . väntas en ökning av denspårburna kollektivtrafiken i . För att säkra en positivutveckling av godstågstrafiken till kontinenten och kollektivtrafiken i Skåneär det enligt utskottets mening angeläget att järnvägssystemet kompletteras.Utskottet har i samband med beredningen av ärendet inhämtat att enligt dennämnda avsiktsförklaringen skall ()medverka i finansieringen av projektet genom att låna ut 1 727,5 miljonerkronor för att finansiera byggandet av tunnlarna. är tillsammans medsin danska motsvarighet ägare till Öresundskonsortiet och svarar för byggande,drift och underhåll samt finansiering av de svenska landanslutningarna tillÖresundsförbindelsen. är ett av staten helägt bolag vars aktierförvaltas till hälften vardera av och Vägverket.Enligt avsiktsförklaringen skall skriva ned lånet till tunnlarna meddet överskott som kan uppkomma i verksamhet till och medÖresundsbrons 30:e driftsår. Överskottet från utgörs av de medel somåterstår i bolaget när lån till byggnationen av broanslutningarna ochbolagets årliga driftskostnader har betalats. Enligt tidigare beräkningaruppkommer ett överskott efter det att Öresundsförbindelsen öppnats förtrafik. Huvudmännen för lånet till är enligt avsiktsförklaringenBanverket och regionen i vilken innefattas och Kommunalförbundetför kollektivtrafik. Lånet skall fördelas tillregionen och till Banverket.Utskottet anser att i är ett viktigt projekt för attmöjliggöra en effektiv trafikförsörjning. Av propositionen framgår attregeringen avser att återkomma till med en närmare redovisning avhur projektet kan genomföras och finansieras. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag att inrymma en delfinansiering med 1 827,5 miljoner kronori planeringsramen för stomjärnvägar. Utskottets ställningstagande innebär attde motionsyrkanden som begär att projektet skall genomföras torde blitillgodosedda. Utskottet konstaterar vidare att den valdafinansieringslösningen innebär att förväntade överskott frånÖresundsförbindelsen kommer att användas för att delfinansieraCitytunneln. Därmed synes även syftet med motionerna T44 (m) och T906 (m) blitillgodosett. Av utskottets ställningstagande följer att motionerna T42 (c),T44 (m), T501 (m), T520 (c), T901 (s) och T906 (m) avstyrks i nu behandladdel.Utskottet övergår därefter till de motionsförslag som väckts om ett yttregodsspår i m.m. Som framhållits bl.a. av ärtrafiksituationen komplicerad i framför allt sydvästra vilket påverkartrafiken och trafiklösningarna i hela . Den omfattande trafiken orsakarbåde kapacitets- och miljöproblem.Enligt utskottets bedömning kan utbyggnaden av ett yttre godsspår och enriksbangård mot denna bakgrund vara intressanta lösningar för att komma tillrätta med de kapacitets- och miljöproblem som den tunga godstrafiken skapar.Kostnaderna för de båda projekten har uppskattats till ca 1,5 miljarderkronor. Det har inte bedömts möjligt att inrymma dessa kostnader iplaneringsramen. Utskottet förutsätter att frågor om trafikförsörjningen iSkåne kommer att övervägas bl.a. i samband med den revidering som skall ske avplaneringsramarna . Utskottet anser mot denna bakgrund att motionernaT14 (m), T30 (s), T42 (c) och T520 (c) i nu behandlad del inte bör föranledanågon åtgärd från sida. Motionsyrkandena avstyrks följaktligen.5.3 Ökad spårkapacitet i m.m.I det följande behandlas regeringens förslag om finansieringen av utbyggnadenav ett ytligt tredje spår mellan och södra samten ny dubbelspårig bro parallellt med den befintliga järnvägsbron överÅrstaviken mellan och . Vidare behandlas vissa anknytande väg-och miljöfrågor för Stockholmsregionen.5.3.1 Regeringens förslagRegeringen anser att en utbyggnad till fyra spår mellan och ,med en ny järnvägsbro över , är nödvändig för att på kort sikt kunnasäkerställa tillräcklig spårkapacitet för den utökade tågtrafik som planerassöder om . Med anledning av att spårutbyggnaden mellan ochSödermalm, kompletterad med förbättrad signalteknik, kan antas innebära atterforderlig spårkapacitet kommer att finnas tillgänglig under den kommandeplanperioden, anser regeringen att det inte finns skäl att nu forcera enytterligare spårutbyggnad genom centrala Stockholm.Regeringen framhåller i sammanhanget att målet, vid ytterligare utbyggnad avinfrastruktur för trafiken i , bör vara att uppnå enlångsiktig och miljöanpassad helhetslösning för väg-, järnvägs- ochkollektivtrafiken. Det är regeringens uppfattning att en ytterligarespårutbyggnad genom centrala är nödvändig för att man fulltut skall kunna utnyttja de omfattande investeringar som beslutats och tillstor del redan genomförts på Grödinge-, Nynäs-, Svealands-, Mälar-, Ostkust-och Arlandabanorna. Dessa investeringar syftar till att förbättra såväl deninterregionala och regionala tågtrafiken som pendeltågstrafiken.Regeringen anser att en utbyggnad av spårkapaciteten bör kombineras medåtgärder för att minska störningarna från trafiken och att den närmareutformningen av infrastrukturen bör behandlas inom ramen för den fortsattaplaneringsprocessen. Regeringen framhåller att en utbyggnad av ett tredje spåri ytläge kompletterat med en vägtunnel som ersätter , skulle gemöjligheter att förbättra miljön och göra de kulturhistoriska värdena mertillgängliga i området kring . Trafikplaneringen genom centralaStockholm är emellertid i första hand en fråga för . I syfteatt uppnå en långsiktig och miljöanpassad helhetslösning anges att denkommunala trafikplaneringen bör samordnas med den regionala och nationellainfrastrukturplaneringen.Regeringen föreslår mot denna bakgrund att ett finansiellt utrymme förytterligare ökad spårkapacitet genom centrala reserveras underslutet av den kommande planperioden inom ramen för investeringar istomjärnvägar. Det bör ankomma på att efter samverkan med berördaparter avgöra hur stort detta utrymme bör vara. Det bör vidare enligtpropositionen ankomma på den regionala och kommunala planeringen att visavilka kompletterande infrastrukturåtgärder som skall genomföras. Denfinansiella ramen för regionala åtgärder i infrastrukturen bör enligtregeringen i detta sammanhang kunna utnyttjas för att till viss del finansieraen långsiktig och miljöanpassad helhetslösning för trafiken genom centralaStockholm. Av propositionen framgår vidare att som villkor för att medel fårtas i anspråk för ytterligare utökad spårkapacitet genom centrala Stockholmgäller att en finansiellt hållbar lösning kan ordnas för trafikinvesteringarnai Stockholmsregionen.5.3.2 MotionsförslagI motion T36 (s) konstateras att i sammanstrålar långväga tågrafikfrån norr, söder och väster som en omfattande pendeltågstrafikutförs till och från kranskommuner. För att inte äventyra desatsningar som görs på tågtrafiken föreslås att tidpunkten för byggandet avdet tredje spåret flyttas fram och inte läggs i slutet av planeringsperioden1998-2007.I motion T44 (m) anges att frågan om ökad spårkapacitet genom inteslutgiltigt kan avgöras genom de förslag som presenterats. Det är av storbetydelse att de beslut som berör denna fråga inte får en sådan utformning attde försvårar genomförandet av . Förtroendet förtrafikpolitikens långsiktiga inriktning bygger på att ingångna avtal hålls.I motion T33 (fp) framhålls att enligt i och länär det uppenbart att behöver omförhandlas i väsentligadelar. Starka stadsmiljöskäl talar bl.a. för att utbyggnaden avspårkapaciteten bör ske utan ytterligare ingrepp i den känsliga och historisktvärdefulla miljön på . Detta talar för att ekonomiska medel börfrigöras som exempelvis kan innebära att biltrafiken på dras itunnel som förordat. Enligt motionärerna är det vidarenaturligt att frågan om tredje spåret förbi och utbyggnaden avfyra spår från till löses i ett sammanhang. Regeringen bördärför - efter förhandlingar med företrädare för huvudstadsregionen -lägga fram ett förslag om att tredje spåret byggs ut och att vägtrafiken påCentralbron förläggs i en tunnel.I motion T52 (v) anges att storstadsöverenskommelserna bör överges. Att bygganya motorvägar i tätortsmiljö bland befintlig bebyggelse är helt fel metod föratt uppnå en kretsloppsanpassning av trafiksektorn. I stället bör alla parteruppta nya förhandlingar i syfte att uppnå regionala överenskommelser föruppbyggnad av miljöanpassade storstadskommunikationer. Enligt motionen börvidare planerade investeringar i kollektivtrafiken i storstadsregionernasnarast slutföras.I motion T51 (mp) anges att de gröna är positiva till en fortsattutbyggnad av järnvägstrafiken i . Spårutbyggnaden bör dock tas upp isamband med att omförhandlas. bör därförbegära att regeringen återkommer till med förslag tillinvesteringar utifrån en ny framförhandlad överenskommelse. Därmed ges ocksåenligt motionen ett bättre underlag för att genomföra en helhetslösning förStockholmsregionen.I motion T41 (kd) framhålls att det inte är rimligt som regeringen föreslåratt vänta till slutet av planperioden för att tillskapa ytterligarespårkapacitet i det redan hårt belastade trafikavsnittet i . Vidareanges att det torde vara tveksamt om statliga bidrag från anslaget Regionaltransportinfrastruktur med nuvarande regelverk kan lämnas till en nedgrävningav .