bet · GL01UbU5 · 1997-11-25 00:00:00 — I utvecklingsplanen aviseraderegeringen även att den senare skulle återkomma till med förslag tillåtgärder mot mobbning, i frågan om avgiftsfria skolmåltider samt med förslagtill ändringar i timplan.Utskottet behandlar i detta betänkande propositionen om förskoleklass ochandra skollagsfrågor, motioner som väckts med anledning av den samt vissamotionsyrkanden från den allmänna motionstiden som rör de frågor som tasupp i propositionen.2. Propositionen i korthetI propositionen föreslås att bestämmelserna om förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg i socialtjänstlagen (1980:620) inarbetas i ett nytt kapitel,2 a kap. Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, i skollagen (1985:1100). Densexårsverksamhet som bedrivs inom ramen för förskolan (15 § socialtjänstlagen)föreslås bilda en egen skolform inom det offentliga skolväsendet för barn ochungdom. Regeringen föreslår att skolformen skall benämnas förskoleklass.Möjligheten att dela upp verksamheten (den s.k. glesbygdsmodellen)tas bort. I ett nytt kapitel, 2 b kap. Förskoleklass, i skollagen läggs förslagtill bestämmelser om förskoleklassen.Beträffande skolstarten föreslår regeringen att en kommun på begäran av ettbarns vårdnadshavare och om det finns särskilda skäl skall kunna besluta attskjuta upp skolplikten till höstterminen det år barnet fyller åtta år.Vidare föreslås att förskollärare och fritidspedagoger skall få användas förundervisning i det offentliga skolväsendet. Även för dessa yrkeskategorierskall det krävas att de har en utbildning avsedd för den undervisning de ihuvudsak skall bedriva.Förskoleklassen skall enligt propositionen omfattas av samma sekretess somgrundskolan och motsvarande skolformer. Detsamma skall i huvudsak gällabeträffande skolbarnsomsorgen. I förskoleverksamheten skall sekretess gälla föruppgifter om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart attuppgifterna kan röjas utan att den som uppgifterna rör eller någon honomnärstående lider men.Kommunerna skall enligt propositionen ha hand om tillståndsgivningen förförskola, förskoleklass, integrerad skolbarnsomsorg och fritidshem i enskildregi.Regeringen föreslår vidare bl.a. skärpningar och förtydliganden av skollagentill stöd för det lokala arbetet mot mobbning.Ändringar föreslås även i timplan så att timplanenstraditionellt styrande roll minskas och utrymmet för lokala beslut ökas. Vidareföreslås att antalet timmar i ämnena idrott och hälsa respektive slöjd utökasfrån 460 respektive 282 till 500 respektive . Tidenför utökningen - - tas enligt förslaget från elevens val.Slutligen föreslås att bestämmelser införs i skollagen om kostnadsfriaskolmåltider för elever i och motsvarande skolformer.Ändringarna föreslås träda i kraft . Ändringarna itimplanen skall enligt förslaget tillämpas på utbildning som äger rum /99. De kommuner som före ikraftträdandet har tillämpat den s.k.glesbygdsmodellen föreslås få möjlighet att t.o.m. dela upputbildningen i förskoleklassen på två år.Vissa bestämmelser i socialtjänstlagen (1980:620) måste ändras närbarnomsorgen inte längre utgör en del av socialtjänsten.Regeringen har inhämtat Lagrådets yttrande över de lagförslag som avserbestämmelser om förskoleklass, förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, uppskjutenskolplikt och sekretess. Lagrådet lämnade förslagen utan erinran.3. Förskoleklass m.m.PropositionenEnligt 15 § socialtjänstlagen (1980:620) är kommunerna skyldiga att anvisa allabarn plats i förskola från höstterminen det år barnet fyller sex år.Verksamheten skall vara avgiftsfri och omfatta minst . Ivissa fall får verksamheten delas upp och skall då omfatta minst 700timmar, den s.k. glesbygdsmodellen.Regeringen föreslår att den sexårsverksamhet som bedrivs inom ramen förförskolan skall bilda en egen skolform inom det offentliga skolväsendet förbarn och ungdom. Skolformen skall benämnas förskoleklass. Det skall varaobligatoriskt för kommunerna att anordna förskoleklass, men frivilligt förbarnen att delta.Verksamheten skall omfattas av de generella bestämmelserna i skollagen,främst 1 och 2 kap., vilket bl.a. innebär att förskoleklassen skall ingå i dekommunala skolplanerna. Regeringen föreslår - i avvaktan på BOSK:s översyn avskollagen - att nu gällande bestämmelser om förskola för sexåringar i stortsett oförändrade införs i ett nytt kapitel 2 b i skollagen. Detta innebär bl.a.att förskoleklassen skall omfatta minst och som vara avgiftsfri.För den tid som överstiger får avgift tas ut. Det skall vara möjligtatt ta emot även yngre barn i förskoleklass. För dessa barn skall kommunernakunna ha en möjlighet att ta ut avgifter.Regeringen föreslår att möjligheten att dela upp verksamheten i förskoleklasspå , den s.k. glesbygdsmodellen, tas bort. Regeringen anser dock att detskall vara möjligt för de kommuner som före använt sig avdenna ordning att tillämpa den , dock längst t.o.m. den30 juni år 2000.Regeringen framhåller att ett av syftena med att integrera förskoleklassenmed skolan är att höja kvaliteten i skolan. Enligt regeringens uppfattning ärdet viktigt att även sameskolan, specialskolan och särskolan ges motsvarandemöjlighet att anordna förskoleklass.Kommunerna skall ha möjlighet att komma överens med sjukvårdshuvudmannen omatt skolhälsovården tar över ansvaret för den förebyggande hälsovården förelever i förskoleklasser. Bestämmelserna i 14 kap. 3 § skollagen föreslåsändras så att de tre hälsokontrollerna skall fördelas jämnt . Omskolhälsovård anordnas för elever i förskoleklass skall det var möjligt attförlägga den första hälsokontrollen till det år barnen går i förskoleklass.Regeringen föreslår att det för undervisningen i det offentliga skolväsendetutöver lärare skall få användas förskollärare och fritidspedagoger som har enutbildning avsedd för den undervisning de i huvudsak skall bedriva.Bestämmelserna i 2 kap. 4 och 5 §§ skollagen om tillsvidareanställning ochvisstidsanställning föreslås också omfatta personer med pedagogisk utbildningmed inriktning mot förskollärare och fritidspedagog.MotionernaI motion 1997/98:Ub13 (m) yrkande 1 begärs avslag på regeringens förslag ominrättande av förskoleklass som en egen skolform. Motionärerna anser att denallmänna skolplikten bör inträda det år barnet fyller . De anser attskolstarten skall vara flexibel och kunna senareläggas. Även i motion1997/98:Ub10 (mp) yrkande 1 begärs avslag på regeringens förslag såvitt avserförskoleklassen. Motionärerna anser att helhetsperspektivet på barns utvecklinginte alls kommer till sin rätt om man väljer att göra integreringen stegvis medbörjan i sexårsverksamheten. Motionärerna anser vidare att lagförslaget ärotillfredsställande även ur andra synvinklar, t.ex. finns det inga garantierför att en fristående skola med viss pedagogisk inriktning verkligen fårutforma och driva en förskoleklass för de elever som skall fortsätta i den egnaskolan.I motionerna 1997/98:Ub208 (m) yrkande 1 och 1997/98:Ub204 (m) yrkande 3begärs förslag om allmän skolstart . I den först nämndamotionen framhålls att det skall finnas möjlighet till individuell skolstart.Enligt motion 1997/98:Ub250 (fp) yrkande 2 är förslaget att sexårsverksamhetenskall bilda en egen skolform, förskoleklass, ett steg i rätt riktning.Motionärerna anser dock att det är en felprioritering att avstå från att införaen tioårig grundskola. De förordar en skolplikt och entioårig grundskola. I motion 1997/98:Ub256 (kd) yrkande 14 föreslås en flexibelskolstart och fortsatt nioårig skolplikt samt en möjlighet till ett årsförlängning. Motionärerna avvisar obligatorisk skolstart för sexåringar och serdärför positivt på att förskoleklassen föreslås bli obligatorisk för kommunernaatt anordna men frivillig för eleverna att delta i.När det gäller regeringens förslag att den nuvarande möjligheten att dela uppverksamheten i förskoleklass skall upphöra har synpunkter framförts imotion 1997/98:Ub1 (s). Motionärerna anser att en möjlighet till särlösningarmåste finnas för glesbygdskommuner även . Hänsyn bör kunna tastill långa reseavstånd, lågt antal barn och barnens låga ålder.Utskottet bedömningUtskottet har under förra behandlat frågor om förskoleverksamhet,skolstartsålder och integrering av förskoleverksamhet, skola ochskolbarnsomsorg vid ett flertal tillfällen, senast i samband med regeringensskrivelse med utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning (skr.1996/97:112, bet. 1996/97:UbU13). Utskottet hänvisade därvid bl.a. tillpågående utredningsarbete inom BOSK. Utskottet uttryckte sig positivt vadgäller den pågående utvecklingen inom området som syftar till att finna metoderoch former för att stimulera barns tidiga lärande.Utskottet vill framhålla att pedagogisk verksamhet för barn och ungdomar börses som en helhet. Den sociala och kulturella miljö och den pedagogiskastimulans som möter barn under barndomsåren påverkar på ett avgörande sättderas förutsättningar för utveckling och lärande. Utskottet anser i likhet medregeringen att förskolans pedagogiska roll behöver stärkas och tydliggöras föratt ge barn en god grund för det fortsatta lärandet. Utskottet ser positivt påregeringens förslag att stegvis genomföra integrationen av förskoleverksamhetenoch skolbarnsomsorgen med verksamhet. Genom att låta den s.k.sexårsverksamheten, som bedrivs inom förskolans ram, bilda en egenskolform inom det offentliga skolväsendet - förskoleklass - ökarförutsättningarna för en integration av verksamheterna. Året i förskoleklassenskall vara en rättighet för alla sexåringar och en skyldighet för kommunernaatt anordna. Därigenom ges alla elever en möjlighet till tioårig pedagogiskverksamhet. Utskottet erinrar om att den nuvarande möjligheten att börja skolanvid ålder finns kvar. I likhet med regeringen räknar emellertidutskottet med att de flesta väljer förskoleklassen som en inledning påskolgången för att få de bästa förutsättningarna för lärande och utveckling.Utskottet förväntar sig att regeringen återkommer med sina förslag tillgemensam läroplan för förskoleklassen, och skolbarnsomsorgen.Vidare delar utskottet regeringens uppfattning att det är viktigt att ävensameskolan, specialskolan och särskolan ges motsvarande möjlighet att anordnaförskoleklass.Med hänvisning till vad utskottet anfört bör avslå yrkande 1 imotion 1997/98:Ub10 och yrkande 1 i motion 1997/98:Ub13 om avslag påregeringens förslag om förskoleklass som egen skolform. Utskottet anser vidareatt med samma motivering även bör avslå de yrkanden som rörskolstartsålder, nämligen motionerna 1997/98:Ub204 yrkande 3, 1997/98:Ub208yrkande 1, 1997/98:Ub250 yrkande 2 och 1997/98:Ub256 yrkande 14.Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till lag omändring i skollagen såvitt avser 1 kap. 1 § första och andra styckena samt 4 §och 2 b kap. 1-5 §§.Utskottet tillstyrker även regeringens förslag att slopa möjligheten att delaupp verksamheten i förskoleklass , den s.k. glesbygdsmodellen.Utskottet anser att den av regeringen föreslagna övergångsbestämmelsen är välavvägd. Utskottet vill peka på att enligt 4 kap. 3 § grundskoleförordningen(1994:1194) får styrelsen för utbildningen, om det finns särskilda skäl,besluta att antalet skoldagar skall begränsas till fyra för årskurs 1eller 2. Regeringen har i propositionen meddelat att den anser att enmotsvarande regel bör införas i den planerade förordningen om förskoleklasser.Utskottet delar denna uppfattning. Utskottet anser således att böranta regeringens förslag till punkt 3 i ikraftträdandebestämmelserna tillförslaget om lag om ändring i skollagen och avslå motion 1997/98:Ub1.Utskottet har inget att erinra mot regeringens förslag om möjlighet förkommunerna att efter överenskommelse med sjukvårdshuvudmannen ta över ansvaretför den förebyggande hälsovården för elever i förskoleklassen. Utskottet villbetona att detta innebär att sjukvårdshuvudmännen behåller ansvaret för denförebyggande hälsovården för sexåringar. Utskottet anser dock i likhet medregeringen att det skall vara möjligt för skolhuvudmannen ochsjukvårdshuvudmannen att komma överens om att eleverna i förskoleklass skallomfattas av skolhälsovården och inte barnhälsovården. Det är enligt utskottetav stor vikt att detta inte får innebära någon försämring för barn vad avserden förebyggande hälsovården, t.ex. på grund av oklarheter om ansvaret förverksamheten. Utskottet utgår från att , som fr.o.m. den 1januari 1997 har tillsynsansvaret för både barnhälsovården och skolhälsovården,uppmärksamt följer utvecklingen. Med det anförda tillstyrker utskottetregeringens förslag till lag om ändring i skollagen såvitt avser 14 kap. 1 och3 §§.När det gäller regeringens förslag om undervisande personal i skolan villutskottet anföra följande.Utskottet delar regeringens uppfattning att det i en integrerad verksamhet,där ett arbetslag bestående av förskollärare, grundskollärare ochfritidspedagog gemensamt ansvarar för en grupp elever och där arbetsuppgifternafördelas mellan personalen, så att vars och ens kompetens tas till vara, inteär meningsfullt att reservera begreppet undervisning för enbart vissa delar ochmoment i verksamheten. Genom den samlade kompetensen hos de olikapersonalkategorierna ges möjligheter till en varierad och dynamisk skola somhar den enskilda eleven i centrum för den pedagogiska verksamheten. Utskottetvill också i likhet med regeringen betona att överensstämmelse mellan kompetensoch arbetsuppgifter liksom är ett ovillkorligt krav. Regeringenframhåller i propositionen att förskollärare, förutom att undervisa iförskoleklassen, främst torde komma att undervisa i och motsvarandeskolformer när undervisningen bedrivs tillsammans med flera personer i ettarbetslag. Även fritidspedagoger torde i huvudsak ha utbildning för attundervisa när undervisningen bedrivs i arbetslagsform, heter det ipropositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till ändring iskollagen såvitt avser 2 kap. 3-5 §§.4. Uppskjuten skolpliktPropositionenRegeringen föreslår att, om det finns särskilda skäl och ett barnsvårdnadshavare begär det, barnets hemkommun skall få besluta att barnet skallbörja fullgöra sin skolplikt först höstterminen det år barnet fyller åtta år.Beslut i sådana ärenden skall få överklagas hos Skolväsendetsöverklagandenämnd.Regeringen framhåller att det för enstaka barn kan finnas behov av att börjai eller motsvarande skolform senare än höstterminen det år barnetfyller . Om skolgången skjuts upp , har barnet rätt att gåytterligare i förskoleklass.Regeringen pekar på att även om ett barn börjar fullgöra sin skolplikt ålder, kommer skolplikten att upphöra vid utgången av vårterminen detkalenderår då barnet fyller eller, om barnet fullgör skolplikten ispecialskolan, (3 kap. 10 § första stycket skollagen). Enligt 4 kap. 10 §har en elev i som, när skolplikten upphör, inte tillfredsställandeslutfört sista årskursen rätt att fullfölja utbildningen om eleven bedöms haförmåga att göra detta. Motsvarande gäller enligt 7 kap. 6 § för elever ispecialskolan som inte är utvecklingsstörda. För elever i särskolan och eleveri specialskolan med utvecklingsstörning finns inte motsvarande föreskrifter.Regeringen anser att det för sådana elever bör införas en rätt att få gå likamånga årskurser som de skulle ha haft rätt att göra om de börjat vid sju årsålder.Utskottets bedömningUtskottet vill i likhet med regeringen peka på att en vårdnadshavare numera kanvälja att låta sitt barn börja skolan vid sex eller ålder. Skolplikteninträder dock alltid . Någon förändring härvidlag är inteaktuell. Det är en rättighet för det enskilda barnet att få tillgång tillgrundskolan eller någon motsvarande skolform vid sex eller ålder och enmotsvarande skyldighet för skolhuvudmännen att då ge varje barn enundervisning, anpassad till varje barns behov, utveckling och mognadsgrad.Utskottet vill betona att de barn som är i behov av särskilt stöd skall få detinom skolans ram.Syftet med förslaget om uppskjuten skolplikt är enligt regeringen bl.a. attförbättra förutsättningarna för skolan att möta varje barns behov. Utskottetvill i likhet med regeringen poängtera att ett beslut om uppskjuten skolpliktbör föregås av ett ingående samråd mellan skolan och hemmet, där olikalösningar övervägs.Utskottet delar regeringens uppfattning att det, om det finns särskilda skäloch barnets vårdnadshavare begär det, skall finnas möjlighet att skjuta uppskolplikten till höstterminen det år barnet fyller . Utskottet föreslåratt antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen såvittavser 3 kap. 7 §, 6 kap. 3 § och 7 kap. 6 §.5. Ändrad lagstiftning avseende barnomsorg m.m.PropositionenKommunernas ansvar för barnomsorgen skärptes fr.o.m. . Enligtnu gällande bestämmelser är kommunerna skyldiga att tillhandahålla barnomsorgför barn i åldrarna i den omfattning det behövs med hänsyn tillföräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller till barnets eget behov.Föräldrar som anmält behov av plats skall erbjudas sådan utan oskäligtdröjsmål.Förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen syftar till att genom pedagogiskverksamhet erbjuda barn fostran och omvårdnad samt att komplettera skolan ocherbjuda barn en meningsfull fritid och stöd i utvecklingen. Barn som avfysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling skallges den omsorg som deras speciella behov kräver.Regeringen föreslår att nuvarande bestämmelser om barnomsorg isocialtjänstlagen samt en motsvarighet till vissa generella bestämmelser isamma lag inarbetas i ett särskilt kapitel i skollagen, 2 a kap.Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. I avvaktan på BOSK-kommitténsslutbetänkande föreslår regeringen att bestämmelserna så gott som oförändradeförs över. Regeringen anser det viktigt att - för att stimulera en utvecklingmot ökad integrering - reglerna om barnomsorg och skola återfinns i samma lagoch att fr.o.m. får ansvaret förbarnomsorgen. Genom att bestämmelserna om barnomsorg och förskoleklassinarbetas i skollagen kommer dessa verksamheter inte längre att vara en del avsocialtjänsten. Enligt propositionen kan därmed ochlänsstyrelsernas ansvar för verksamheten upphöra och bliansvarig myndighet.MotionernaEnligt motion 1997/98:Ub10 (mp) yrkandena 2 och 3 i berörda delar bör ett nyttlagförslag tas fram som bättre motsvarar en samlad syn påbarnomsorg-förskola-grundskola och som därvid särskilt beaktar även friståendeskolors verksamhet. Motionärerna pekar på att lagförslagen ofta har formen avett enkelt byte av ansvar utan några ändringar i sak. Det pågår utredning ifrågan huruvida överföringen också skall medföra ändringar i verksamhetensformer och innehåll. Det är därför troligt att lagen kommer att ändras på nytt.Motionärerna framhåller att lagen därvid bör utformas så att den ger ett samlatregelverk för hela området barnomsorg-förskola-grundskola.I motion 1997/98:Ub807 (mp) yrkande 3 betonas vikten av att garantier om enlikvärdig skola också kan ges de yngre barnen. En läroplan och en målsättningför förskola och barnomsorg skall ge alla barn samma rätt. Regler för tillsynbör tas fram och ansvaret för tillsynen läggas på kommunerna med ett överordnatansvar hos . Motionärerna anser att verksamheten inom barnomsorgenskall behandlas i den kommunala skolplanen. Enligt motion 1997/98:Ub3 (kd)yrkande 7 bör regeringens förslag att skall ta över ansvaretför barnomsorgen från och länsstyrelserna fr.o.m. den 1 januari1998 avslås. Motionärerna pekar bl.a. på att den speciella kompetens som rörden sociala delen inom barnomsorgen och som utvecklats inom Socialstyrelseninte kommer att finnas inom . Regeringen borde ha avvaktatförslagen från BOSK och remissyttrandena över dessa, heter det i motionen.Den pedagogiska verksamheten inom skola och barnomsorg m.m. behandlas i fleramotioner. Enligt motion 1997/98:Ub204 (m) yrkande 1 behövs en översyn avbarnomsorg och de tidiga skolåren utifrån ett pedagogiskt perspektiv. I yrkande2 begärs förslag om en allmän förskola . Motionärenframhåller att det finns många goda tankar i Lpo94. Enligt yrkande 5 bör enöversyn göras av läroplanen. Vikten av att utnyttja alla sinnen, att blandabild, musik och rörelse i det dagliga skolarbetet behöver lyftas fram. Barnsolika inlärningsstilar måste sättas i centrum, framhåller motionären. - Enligtmotion 1997/98:Ub250 (fp) yrkande 1 bör integrationen mellan förskola och skolaöka i syfte att ta till vara barns naturliga lust att lära. Regeringen böråterkomma med förslag som innebär att den pedagogiska verksamheten för barnfrån ålder kan utvecklas inom barnomsorgen. I motion 1997/98:Ub5 (v)yrkande 6 framhålls vikten av att förskolepedagogiken når in i skolan ochbidrar till att utveckla arbetsformerna där. Enligt motion 1997/98:Ub807 (mp)yrkande 2 skall skolan vara en skola för alla, men också en skola för envar.Utbildning skall utgå från en medveten kunskapssyn och undervisningen skallutgå från en helhetssyn på människan. Detta bör framgå av målen för denpedagogiska verksamheten i barnomsorg, förskola och skola. I motion 1997/98:Ub3(kd) yrkande 1 framhålls vikten av att värdegrunden, som den beskrivs i dennuvarande läroplanen för , betonas i den nya gemensamma läroplanensom är under utarbetande. Enligt motion 1997/98:Sf224 (kd) yrkande 6 måstekommunerna garantera att den barnomsorg som erbjuds håller hög kvalitet.Frågor som rör kommunernas skyldighet att tillhandahålla förskoleverksamhetoch skolbarnsomsorg tas upp i flera motioner. Enligt motion 1997/98:Ub5 (v)yrkande 3 bör kommunernas skyldighet att tillhandahålla barnomsorg skärpas. Ilagtexten (2 a kap. 6 §) bör ?föräldrarnas förvärvsarbete eller studier?strykas och lagtexten bör lyda: ?Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg skalltillhandahållas i den omfattning det behövs med hänsyn till barnets egetbehov.? I motion 1997/98:So805 (mp) yrkande 6 begärs förslag om hur barn tillarbetslösa skall kunna tillförsäkras plats inom den kommunala barnomsorgen.Även i motion 1997/98:Ub268 (s) tas frågan upp om att barn till arbetslösa börerbjudas plats i barnomsorgen. Enligt motion 1997/98:Ub264 (fp) yrkande 5 ärarbetslösheten hög och svenska språket sparsamt förekommande i utsatta områden.De barn som bäst behöver förskola står oftast utanför. Alla barn i utsattaområden bör enligt motionären ha rätt till förskola. Liknande tankegångarframförs i motion 1997/98:Ub243 (s). Motionärerna pekar på att många barn iutsatta områden står utanför den reguljära barnomsorgen, bl.a. på grund avarbetslöshet hos föräldrarna. För att bryta utvecklingen och ge alla barnlikvärdig start krävs enligt motionärerna insatser på nationell nivå.Avgifter inom barnomsorgen m.m. behandlas i motion 1997/98:Ub5 (v). Riskenatt familjer av ekonomiska skäl avstår från barnomsorg som skulle varavärdefull för barnen har ökat eftersom barnomsorgsavgifterna har höjts.Motionärerna pekar på att har gjort en kartläggning avavgiftsnivåerna och att det är viktigt att följa utvecklingen på detta område(yrkande 2). Motionärerna framhåller vidare att det är angeläget att bevakafrågan om invandrarfamiljers utnyttjande av barnomsorgen. Risken attinvandrarfamiljer av ekonomiska skäl avstår från barnomsorg som skulle varavärdefull för barnen har ökat, heter det i motionen (yrkande 5). Det ärväsentligt att invandrare, särskilt kvinnor, har barnomsorgsplats till sinabarn så att de själva har möjlighet att studera svenska (yrkande 4).Motionärerna pekar även på att föräldrar med obekväma eller oregelbundnaarbetstider kan ha svårt att utnyttja samhällets barnomsorg. Barnomsorgenbehöver i större utsträckning anpassas till dessa föräldrars behov (yrkande 1).Den öppna förskolan är en viktig social träffpunkt för barn, föräldrar ochdagbarnvårdare, heter det i motion 1997/98:Sf224 (kd) yrkande 7.