bet · GK01FiU23 · 1997-05-15 00:00:00 — I paragrafen föreskrivs att om den som bedriverkreditupplysningsverksamhet inte fullgör vad som åligger honom enligt bl.a. 12§ får Datainspektionen förelägga vite.MotionenI motion Fi39 av () yrkande 2 anförs att även företaghar rätt till integritet i vart fall i form av skydd mot felaktiga ochmissvisande kredituppgifter. Sådana uppgifter måste därför rättas till genomett effektivt och snabbt förfarande. Rättelseförfarandet som regleras i 12 §kreditupplysningslagen är otillfredsställande. Skärpning kan uppnås genom attföreskriva ett snabbare förfarande med en bredare underrättelseplikt. Enfelaktig kreditupplysning kan för ett mindre företag vara förödande.Underlåtelse från kreditupplysningsföretagens sida att efterlevarättelseförfarandet bör också vara förenat med stränga skadeståndsmöjligheter.Konstitutionsutskottets yttrandeKonstitutionsutskottet anser i sitt yttrande (1996/97:KU9y) att motionen böravstyrkas med hänvisning till att vad som anförs i motionen tillgodoses genomnu gällande regler.Finansutskottets bedömningFinansutskottet anser i likhet med motionären att det är av väsentligtintresse såväl för de enskilda som för kreditgivarna att den information somförekommer i kreditupplysningssammanhang inte är felaktig eller missvisande.Finansutskottet delar bedömning att vad som anförs imotionen tillgodoses genom nu gällande regler. Motion Fi39 (fp) yrkande 2avstyrks.Tillstånds- och tillsynsfrågorSkall nuvarande system med tillståndskrav och statlig tillsyn behållas?PropositionenKreditupplysningsverksamhet får enligt den nu gällande huvudregeln i 3 §kreditupplysningslagen bedrivas endast efter tillstånd av Datainspektionen.Enligt 4 § får tillstånd meddelas bara om verksamheten kan antas bli bedrivenpå ett sakkunnigt och omdömesgillt sätt.Regeringen bedömer att kreditupplysningsverksamhet även fortsättningsvis somhuvudregel bör få bedrivas endast efter särskilt tillstånd. Kriterierna föratt få ett sådant tillstånd bör behållas oförändrade.Finansutskottets bedömningFinansutskottet delar regeringens bedömning.Skall särskilda regler i fråga om tillstånd gälla för banker och vissa andrakreditinstitut?PropositionenSom framgått ovan föreslås i propositionen att systemet med en frikretsavskaffas. Om kreditupplysningslagens nuvarande tillståndsbestämmelser somåterfinns i 3 § behålls oförändrade, skulle det innebära att banker och andraföretag inom frikretsen fick bedriva kreditupplysningsverksamhet endast medDatainspektionens tillstånd.Mot en sådan ordning talar att såväl banker som andra kreditinstitut ärunderkastade ett krav på oktroj eller annat tillstånd enligt den speciellareglering som gäller för kreditinstituten. Tillståndsprövningen görs avregeringen eller - i fråga om kreditmarknadsbolagen - av Finansinspektionen.Därvid bedöms bl.a. institutens allmänna lämplighet att bedriva finansiellverksamhet.Om en bank eller ett kreditmarknadsbolag efter prövning meddelas oktrojresp. tillstånd, kan man utgå från att institutet kan driva den del avverksamheten som består i att lämna kreditupplysningar på ett sakkunnigt ochomdömesgillt sätt. Det är därför överflödigt att det görs en särskild prövningsom tar sikte på kreditupplysningsverksamhet.Regeringen föreslår mot den angivna bakgrunden att något särskilt tillståndinte skall krävas för banker eller andra kreditinstitut som enligt singrundläggande auktorisation har rätt att bedriva kreditupplysningsverksamhet.Finansutskottets bedömningFinansutskottet tillstyrker regeringens förslag.Vilken myndighet skall meddela tillstånd och utöva tillsyn?PropositionenEnligt nu gällande bestämmelse är det Datainspektionen som utförtillståndsprövning och utövar tillsyn över efterlevnaden avkreditupplysningslagen.Förslaget i propositionen att den s.k. frikretsen tas bort medför att ävenbanker och andra kreditinstitut kommer att omfattas av tillsynen.Tillståndsprövningen för banker och andra kreditinstitut föreslås dock ipropositionen, som framgått ovan, innefattas i regeringens ellerFinansinspektionens prövning av om oktroj respektive tillstånd skall meddelas.Kreditupplysningsutredningen föreslog i sitt betänkande atttillståndsprövningen även i fortsättningen skulle utföras av Datainspektionen.Ansvaret för tillsynen skulle dock enligt förslaget vara uppdelat mellanDatainspektionen och . Enligt utredningen skulleFinansinspektionen utöva tillsyn över banker och andra kreditinstitut, medanDatainspektionen skulle anförtros tillsynen över de egentligakreditupplysningsföretagen.I stort sett samtliga remissinstanser avstyrkte en uppdelning. Som skäl motden av utredningen föreslagna ordningen anfördes att en uppdelning inte skulleinnebära ett effektivt resursutnyttjande och att det fanns en risk för att deolika delarna av kreditupplysningsmarknaden inte skulle komma att styras avöverensstämmande villkor. Detta skulle i sin tur kunna leda till attkonkurrensförhållandena inte blev enhetliga. Vidare framhölls attFinansinspektionen och Datainspektionen skall tillvarata delvis olikaintressen.I propositionen instämmer regeringen i de invändningar som framförts. Ettsamrådsförfarande mellan myndigheterna, som utredningen föreslog, kan baradelvis undanröja de problem som följer med en uppdelning av tillsynen. Medhänsyn härtill bör, enligt regeringen, tillståndsprövningen och tillsynen påkreditupplysningsområdet anförtros åt en och samma myndighet.Frågan är då om det finns anledning att flytta tillståndsprövningen ochtillsynsansvaret från Datainspektionen till Finansinspektionen.Av stor betydelse i sammanhanget är enligt regeringen attFinansinspektionen, till skillnad från Datainspektionen, inte särskilt hartill uppgift att tillvarata den enskildes intresse av integritetsskydd. Attjust integritetsskyddsfrågor tilläggs stor betydelse när det gäller vilkenmyndighet som skall ha ansvaret för tillståndsprövningen och tillsynen är,enligt regeringen, naturligt med tanke på att kreditupplysningslagenshuvudsyfte är att förhindra att kreditupplysning leder till otillbörligtintrång i den personliga integriteten. Det förhållandet att Datainspektionensom en av sina huvuduppgifter har att värna om skyddet för den personligaintegriteten utgör därför ett tungt vägande skäl för att Datainspektionen börhandha tillståndsprövningen och ha ansvaret för tillsynen på området.Hos Datainspektionen finns vidare en lång erfarenhet av de frågor som kanbli aktuella i kreditupplysningssammanhang och ett betydande mått avsakkunskap på området. Så gott som all kreditupplysningsverksamhet drivs medhjälp av ADB. Datainspektionen är tillstånds- och tillsynsmyndighet enligtdatalagen. Med tanke på den viktiga roll som ADB spelar förkreditupplysningsverksamhet är det en fördel om Datainspektionens kompetens pådataområdet kan tas tillvara. I praktiken är det också ofta så atttillståndsprövningen och tillsynsuppgifterna enligt datalagen ochkreditupplysningslagen sammanfaller. Om Datainspektionen inte skulle anförtrostillsynen över bankers och andra kreditinstituts verksamhet enligtkreditupplysningslagen skulle inspektionen alltså ändå - liksom - utövatillsyn enligt datalagen över närliggande verksamheter som dessa institutbedriver.Efter en sammanvägning av de omständigheter som diskuterats föreslårregeringen att Datainspektionen bör ha hand om tillståndsprövningen samt varatillsynsmyndighet på hela kreditupplysningsområdet. För att tillvarataFinansinspektionens särskilda kunskaper om finansiell verksamhet i stort börDatainspektionen samråda med i tillsynsfrågor som rörbanker och andra kreditinstitut. Enligt regeringen bör en bestämmelse omsådant samråd införas i kreditupplysningsförordningen (1981:955).Vidare föreslås att tillsynsverksamheten skall finansieras genom avgifter.Enligt propositionen bör en bestämmelse införas i kreditupplysningslagen somger regeringen rätt att föreskriva en skyldighet för den som bedriverkreditupplysningsverksamhet att betala en avgift för tillsynsverksamheten.Datainspektionen bör påföra avgiften.MotionernaI motion Fi39 av () yrkande 3 påpekas attkreditupplysningsverksamhet har ett påtagligt samband med kreditbedömning ochannan finansiell verksamhet. har rätt kompetens att bedömavad som är rimlig information i en kreditupplysning, i den mån en sådandetaljerad prövning alls skall ske av kreditupplysningsregistrensuppgiftsarter. har också ett eget ansvar för värnandet avlåntagares och kreditsökandes personliga integritet. Dessutom skallFinansinspektionen enligt sin instruktion verka för ett gott konsumentskydd.Mot denna bakgrund och med hänsyn till de näringspolitiska aspekter som börbeaktas vid kreditupplysning bör vara tillstånds- ochtillsynsmyndighet med skyldighet att samråda med Datainspektionen.I motion Fi41 av m.fl. (c) yrkande 1 anses också att det voremest lämpligt om ansvaret för all tillstånds- och tillsynsverksamhet låg hosFinansinspektionen med hänsyn till den starka ekonomiska knytning somkreditupplysningsmarknaden har.Konstitutionsutskottets yttrandeKonstitutionsutskottet anser att finansutskottet bör tillstyrka regeringensförslag i denna del och att motionerna Fi39 (fp) yrkande 3 och Fi41 (c)yrkande 1 bör avstyrkas.Finansutskottets bedömningFinansutskottet anser liksom regeringen att en och samma myndighet bör haansvaret för tillståndsprövningen och tillsynen på kreditupplysningsområdet.Kreditupplysningslagens huvudsyfte är att förhindra att kreditupplysningleder till otillbörligt intrång i den personliga integriteten. Att en avDatainspektionens huvuduppgifter är att värna om skyddet för den personligaintegriteten är, som regeringen framhållit, ett tungt vägande skäl för attDatainspektionen bör handha tillståndsprövningen och ha ansvar för tillsynen.Därtill kommer att det hos Datainspektionen finns en lång erfarenhet av defrågor som kan bli aktuella i kreditupplysningssammanhang och en storsakkunskap på området. Vidare är det, med tanke på den viktiga roll som ADBspelar för kreditupplysningsverksamhet, en fördel om Datainspektionenskompetens på dataområdet kan tas till vara. På grund av det anförda anserfinansutskottet, liksom regeringen och , attDatainspektionen även i fortsättningen skall ha hand om tillståndsprövningenoch vara tillsynsmyndighet på hela kreditupplysningsområdet.Finansinspektionens särskilda kunskaper om finansiell verksamhet i stort kantas till vara genom att Datainspektionen samråder med itillsynsfrågor som berör banker och andra kreditinstitut.Regeringens förslag att på kreditupplysningsområdet införa ett system sominnebär att tillsynsverksamheten finansieras genom avgifter från dem somomfattas av tillsynen finner finansutskottet vara välgrundat.Mot den angivna bakgrunden tillstyrker finansutskottet regeringens förslagoch avstyrker motionerna Fi39 (fp) yrkande 3 och Fi41 (c) yrkande 1.Villkor för hur verksamheten skall bedrivas m.m.PropositionenEnligt nuvarande bestämmelser kan Datainspektionen meddela föreskrifter om hurverksamheten skall bedrivas och om skyldighet att anmäla förhållanden som haftbetydelse för tillståndet (4 §). I propositionen föreslås att Datainspektionenäven fortsättningsvis skall kunna besluta om villkor för hur ett företagskreditupplysningsverksamhet närmare skall bedrivas.Enligt det nuvarande systemet har Datainspektionen i regel meddelathuvuddelen av villkoren i samband med att ett tillstånd att bedrivakreditupplysningsverksamhet beviljats. I det föregående har föreslagits attbanker och andra kreditinstitut skall få bedriva kreditupplysningsverksamhetutan att det görs någon särskild tillståndsprövning, under förutsättning attinstitutet enligt sitt grundläggande tillstånd har rätt att bedrivakreditupplysningsverksamhet.Enligt vad som framgått ovan bör Datainspektionen enligt regeringens meningutöva tillsyn även över kreditinstitutens kreditupplysningsverksamhet. För attDatainspektionen skall kunna få tillfälle att meddela de villkor som kan varabehövliga avseende dessa institut, bör en anmälningsskyldighet föreskrivas. har för avsikt att utnyttja sin rätt att enligt den grundläggandeauktorisationen bedriva kreditupplysningsverksamhet, bör sålunda anmälan omdetta göras till Datainspektionen innan verksamheten påbörjas. Anmälan bör skeminst institutet avser att påbörjakreditupplysningsverksamhet. En bestämmelse om detta bör tas in i lagens 3 §.Konstitutionsutskottets yttrandeKonstitutionsutskottet anser att finansutskottet bör tillstyrka regeringensförslag.Finansutskottets bedömningFinansutskottet tillstyrker regeringens förslag.Vissa känsliga personuppgifterPropositionenI 6 § kreditupplysningslagen föreskrivs att vissa känsliga uppgifter omfysiska personer inte får användas i kreditupplysningssammanhang. Uppgifter ompolitisk eller religiös uppfattning, ras eller hudfärg får över huvud tagetinte komma till användning. Uppgifter om brottslighet, omhändertagande ochliknande uppgifter får användas endast efter medgivande av Datainspektionen.Sådant medgivande får lämnas endast om synnerliga skäl föreligger. Detsammagäller beträffande uppgifter om sjukdom, hälsotillstånd och liknande. Iparagrafens fjärde stycke anges att bestämmelsens förbud inte hindrar attuppgifter om näringsförbud insamlas, lagras eller vidarebefordras ikreditupplysningsverksamhet.Reglerna i 6 § tar sikte på alla fysiska personer, alltså även sådana som ärnäringsidkare eller näringsanknutna.EG:s dataskyddsdirektiv innehåller bl.a. i artikel 8 bestämmelser ombehandling av känsliga uppgifter. Som tidigare nämnts har Datalagskommitténarbetat med frågan på vilket sätt direktivet skall genomföras i svensk rätt.Några mer ingående ändringar i 6 § bör mot denna bakgrund inte övervägas idetta lagstiftningsärende.På ett par punkter finns det dock, enligt regeringen, skäl att redan nu gåfram med förslag. Det gäller dels vissa enkla anpassningar till direktivet,dels en utvidgning av undantaget i 6 § fjärde stycket kreditupplysningslagenfrån förbudet att använda uppgifter om brott.Direktivets uppräkning överensstämmer i stort sett med vad som gäller enligt6 § kreditupplysningslagen. I direktivet används emellertid uttrycket?religiös eller filosofisk övertygelse? medan det i 6 § enbart talas om?religiösa uppfattningar?. Uppräkningen i 6 § bör ändras så att denöverensstämmer med direktivet. I detta används vidare uttrycket ?ras elleretniskt ursprung?, vilket motsvaras av ?ras eller hudfärg?. Ordet hudfärg börmot denna bakgrund ersättas av det vidare uttrycket etniskt ursprung. Ävenuppgifter om sexualliv anges i direktivets uppräkning och bör därför läggastill i 6 §.Konstitutionsutskottets yttrandeEnligt mening bör finansutskottet tillstyrkaregeringens förslag.Finansutskottets bedömningFinansutskottet tillstyrker regeringens förslag.Uppgifter om kreditengagemang, betalningsförsummelser och kreditmissbrukUppgifter om betalningsförsummelser och kreditmissbruk i kreditupplysningar,m.m.PropositionenNär det gäller betalningsförsummelser anges i 7 § kreditupplysningslagen attpersonupplysningar inte får innehålla uppgifter om andrabetalningsförsummelser än sådana som har fastslagits av domstol eller en annanmyndighet eller som har lett till inledande av skuldsanering,betalningsinställelse, konkursansökan eller ackord. Uppgifter om andrabetalningsförsummelser får inte heller lagras. I paragrafens andra styckestadgas att regeringen eller, efter regeringens bestämmande, Datainspektionenfår föreskriva undantag från förbudet under förutsättning att det föreliggersärskilda skäl.Förbudet i paragrafen tar sikte endast på upplysningar om privatpersoner.Kreditupplysningar om fysiska personer som är näringsidkare ellernäringsanknutna omfattas alltså inte av bestämmelsen. Förbudet gäller inteheller kreditupplysningar om juridiska personer.Datainspektionen har med stöd av 7 § andra stycket gett Upplysningscen-tralen och Soliditet tillstånd att föra register över beviljade krediter samtöver missbruk av checkkrediter, personkonton och kontokortskrediter. Med stödav medgivandet får företagen i viss omfattning låta uppgifter om gravtmissbruk av sådana krediter ingå i kreditupplysningar om privatpersoner. Medkreditmissbruk avses i detta sammanhang att någon utnyttjar en kredit utan attvara berättigad till det. De bankkonton som enligt tillstånden kan komma ifråga för missbruksregistrering är alltså personkonton och checklönekonton.Uppgifter om missbrukade kontokortskrediter får inhämtas frånkreditmarknadsbolag och andra kontokortsgivande företag somkreditupplysningsföretaget har bedömt som seriösa. Datainspektionen har ocksåmeddelat närmare föreskrifter om vilka kriterier som skall var uppfyllda föratt ett kreditmissbruk skall bedömas som gravt. Enligt föreskrifterna fåruppgifterna om kreditmissbruk bara lämnas ut inom en sluten användargrupp.I förarbetena till kreditupplysningslagen (prop. 1973:155 s. 89 och 97)betonades att det med tanke på den stora betydelse som tillmäts uppgifter ombetalningsförsummelser är särskilt angeläget att upplysningar omprivatpersoner inte är oriktiga eller missvisande. Det framhölls attbehovet av skydd för den kreditsökande gör sig mindre starkt gällande närkreditupplysningen avser ett företag. Med hänsyn till den stora vikt somkreditupplysningar har för kreditgivningen inom näringslivet ansågs detangeläget att upplysningarna om företag är så uttömmande som möjligt. Departe-mentschefen menade att företag därför måste finna sig i att kreditupplysningarbeträffande dem kan innehålla uppgifter som är behäftade med ett visst mått avosäkerhet. likställdes företagare och företag närstående personer.När det gäller privatpersoner bör, enligt regeringen, huvudprincipen liksomhittills vara att kreditupplysningar inte får innehålla uppgifter om andrabetalningsförsummelser än sådana som har slagits fast av domstol eller någonannan myndighet eller som har lett till inledande av skuldsanering,betalningsinställelse, konkursansökan eller ackord.Enligt regeringens uppfattning finns det emellertid skäl att bygga ut 7 §med en regel om att kreditupplysningar om privatpersoner även får innehållauppgifter om kreditmissbruk, om krediten har lämnats av ett företag som stårunder tillsyn och kredittagaren i avsevärd utsträckningöverskridit gällande kreditgräns eller på annat sätt allvarligt missbrukatkrediten. Vidare föreslås en utvidgning av undantaget i 6 § från förbudet motatt använda uppgifter om brott. Utvidgningen innebär att uppgifter ombetalningsförsummelser, kreditmissbruk och näringsförbud får användas även omdet av uppgifterna framgår att någon har begått ett brott.När det gäller kreditupplysningar om juridiska personer och om näringsidkareoch därmed likställda har inte integritetshänsynen samma betydelse som vidkreditupplysningar om privatpersoner. Här är det särskilt viktigt attkreditupplysningarna kan baseras på ett så fylligt underlag som möjligt. Ävenom det självfallet måste eftersträvas att den information som lämnas om ettföretag är korrekt och rättvisande, får det inom företagssektorn accepterasatt kreditupplysningarna innehåller uppgifter som är behäftade med en vissosäkerhet.Lika litet som vid kreditupplysningslagens tillkomst, anser regeringen attdet nu finns anledning att i lagen ställa upp några särskilda begränsningar ikreditupplysningsföretagens möjligheter att använda sig av uppgifter ombetalningsförsummelser och kreditmissbruk som juridiska personer ochnäringsidkare har gjort sig skyldiga till. Exempelvis uppgifter om ansökningarom betalningsföreläggande bör således liksom kunna användas. Det finnsbeträffande denna grupp inte heller anledning att kräva att ett kreditmissbrukskall vara allvarligt för att information skall få lämnas om det.Företrädare för bl.a. kreditupplysningsföretagen har framfört synpunkter påvilka uppgifter som skall få användas i kreditupplysningar om näringsidkare.Regeringen avser att överväga denna fråga vidare i det fortsattalagstiftningsarbetet. Enligt uppgift från skall arbetetpåbörjas före sommaren.MotionernaI motion Fi37 av m.fl. (m) yrkande 2 anförs att propositionen ivissa fall inte är tillräckligt långtgående för att tillgodose behovet av enväl fungerande kreditupplysningsverksamhet. Regeringens förslag om s.k.flödesinformation, exempelvis inkassoinformation, är heller inte tillräckligtlångtgående och dessutom otydligt. Redan i propositionen till nuvarandekreditupplysningslag framgår att s.k. flödesinformation bör ingå i enkreditupplysning. Eftersom Datainspektionen valt att inte tillåta attinkassoinformation och annan så kallad flödesdata utväxlas mellan företag börriksdagen nu tydligt poängtera den betydelse som tillgång till flödesdata harför en framtida effektiv kreditupplysning. Bakgrunden till att regeringen intevelat utvidga kretsen är att det anses vara ett oacceptabelt ingrepp iintegriteten, särskilt för företag som bedrivs i enskild firma. Det måste dockanses ingå i företagandets villkor att företagaren blir föremål förgranskning.I motion Fi38 av m.fl. (m, c, fp, kd) anför motionärerna attkreditupplysningslagens huvudsyfte bör vara att främja en god och välfungerande kreditupplysning. För att kreditupplysningar skall fungera som etthjälpmedel vid kreditprövningar krävs att upplysningarna grundar sig på färskflödesinformation. Sådan information är viktig men kräver att informationenkontinuerligt uppdateras för att utgöra ett tillförlitligt underlag vidkreditprövningen. I syfte att göra kreditinformationen tydligare ansermotionärerna att en bestämmelse bör införas om att den som lämnar enkreditupplysning innehållande uppgift om att mål om betalningsföreläggande harinletts skall ange om motparten har bestritt ansökan. Av samma skäl ansermotionärerna att det i kreditupplysningslagen bör införas ett krav på att densom lämnar råd och omdömen också skall redovisa på vilken grund detta sker.I motion Fi39 av () yrkandena 1 och 4 anses att s.k.flödesinformation skall få ingå i en kreditupplysning. Det bör göras heltklart att en tidig flödesinformation är tillåten och att den inte kanförbjudas genom administrativa villkor.I motion Fi41 av m.fl. (c) yrkande 2 föreslås attinkassouppgifter skall kunna inkluderas i en kreditupplysning, vilket tydligtbör framgå av lagen.Konstitutionsutskottets yttrandeKonstitutionsutskottet anser att finansutskottet bör tillstyrka regeringensförslag och avstyrka motionerna i berörda delar.Finansutskottets bedömningFinansutskottet tillstyrker regeringens förslag beträffande de föreslagnaändringarna i 6 och 7 §§, vilka avser uppgifter i kreditupplysningar omprivatpersoner.Utskottet övergår härefter till att behandla frågan om vilka uppgifter som börfå förekomma i kreditupplysningar beträffande juridiska personer samtnäringsidkare och därmed likställda.Liksom anser finansutskottet det viktigt attinledningsvis framhålla det generella krav på kreditupplysningsverksamhetensom uppställs i 5 §, nämligen att sådan verksamhet inte får bedrivas så attden leder till kränkning av den personliga integriteten eller till attoriktiga uppgifter lagras eller lämnas ut.Beträffande kreditupplysningar om juridiska personer samt om näringsidkareoch därmed likställda anser finansutskottet i likhet med regeringen attintegritetshänsynen inte har samma betydelse som vid kreditupplysningar omprivatpersoner. Här är det särskilt viktigt att kreditupplysningarna kanbaseras på ett så fylligt underlag som möjligt. delar därförregeringens bedömning att det saknas anledning att i lagen ställa upp någrasärskilda begränsningar i kreditupplysningsföretagens möjligheter att användasig av uppgifter om betalningsförsummelser och kreditmissbruk som juridiskapersoner och näringsidkare har gjort sig skyldiga till. Exempelvis uppgifterom ansökningar om betalningsföreläggande bör således liksom kunnaanvändas.I motionerna behandlas vilka uppgifter som skall få ingå i enkreditupplysning. Av propositionen framgår att frågan om vilka uppgifter somskall få användas i kreditupplysningar om näringsidkare kommer att bli föremålför överväganden inom regeringens fortsatta lagstiftningsarbete påkreditupplysningsområdet. Enligt uppgift från kommerdetta arbete att påbörjas .