bet · GL01TU1 · 1997-11-27 00:00:00 — Sådana neddragningar innebärockså att underhållet av vägarna eftersätts vilket medför att de befintligavägarna förfaller. Det har tidigare funnits en bred samsyn i om detangelägna i att förstärka underhållsinsatserna. Utskottet anser, i likhet medregeringen, att det är angeläget att den av tidigare beslutadeinriktningen på ökat underhåll av de statliga vägarna kan genomföras somplanerat, med start . En reducering av väganslaget innebär också attsysselsättningen försvagas, vilket utskottet anser måste undvikas. Satsningarpå järnvägsinvesteringar utöver regeringens förslag, som ochMiljöpartiet föreslår, anser utskottet inte nu vara möjliga av statsfinansiellaskäl. Utskottet vill framhålla att anslagen till järnvägsbyggandet har ökatkraftigt . Därigenom har många angelägna byggen kunnat slutföraseller påbörjas.Utskottet ställer sig sålunda bakom regeringens förslag tillmedelsanvisningar till anslagen Väghållning och statsbidrag och Investeringarsamt drift och underhåll av statliga järnvägar. Utskottet har inte heller någraerinringar mot regeringens förslag beträffande övriga anslag under avsnittetVäg och järnväg i budgetpropositionen.Vänsterpartiet anser också att medel till bärighetsåtgärder på vägarna börredovisas som en egen post eftersom dessa medel kommer från en tidigareöverenskommelse mellan åkeriförbunden och regeringen. Utskottet vill framhållaatt enligt beslut om trafikpolitikens inriktningfinansieras bärighetsåtgärderna från planeringsramen för regionalainfrastrukturåtgärder. Det är därmed länsstyrelserna som avgör hur tillgängligaanslag skall fördelas. Utskottet förutsätter att länsstyrelserna beaktarnäringslivets behov av bärighetsförbättrande åtgärder. yrkandeavstyrks.8.4 Sjö- och luftfart8.4.1 SjöfartI antog ett sjöfartspolitiskt beslut som innebär attstaten är beredd att skapa långsiktighet och rimliga konkurrensvillkor för densvenska handelssjöfarten . Statligt stöd lämnas tillarbetsgivares kostnader för skatt och sociala avgifter. Stödet uppgår till 400miljoner kronor innevarande budgetår.Moderaterna framhåller i motion 1997/98:T224 att den form avföretagssubventioner som det statliga stödet innebär inte leder till etteffektivt resursutnyttjande i samhällsekonomin. bör i stället verka iinternationella sammanhang, inte minst inom EU, för att skapa internationelltlikvärdiga konkurrensvillkor för rederinäringen. Stödet bör avvecklas inom enperiod av . bör anslaget vara , dvs.100 miljoner kronor mindre än vad regeringen föreslår.Regeringen tillsatte en utredning för att mot bakgrund av denfastlagda närings- och sjöfartspolitiken närmare utreda den svenskarederinäringens struktur och kapitalförsörjning samt allmänna företagsvillkor.En principöverenskommelse har träffats mellan SEKO-Sjöfolk och för att stärka den svenska sjöfartens konkurrenssituation.Regeringen har vidare förklarat att den har för avsikt att se över vilka lag-ändringar som behövs för att reducera bemanningskostnaderna.Utskottet delar regeringens uppfattning att sjöfarten har stor betydelse förden svenska utrikeshandeln och för det svenska näringslivet. Det är därförviktigt att slå vakt om en svensk sjöfartsnäring och skapa ett positivt klimatför näringen att utveckla säkra och miljövänliga transportlösningar. I avvaktanpå regeringens ställningstagande till den ovan beskrivna utredningens förslag,som kommer att framläggas, anser utskottet i likhet med regeringenatt bidragsnivån, , bör bibehållas budgetåret 1998.Utskottet har inte heller några erinringar mot regeringens övriga förslagbeträffande anslag under avsnittet Sjöfart i budgetpropositionen.8.4.2 LuftfartSynpunkter på regeringens förslag till medelsanvisning för nästa budgetårbeträffande anslaget Driftbidrag till kommunala flygplatser i skogslänenframförs i två motioner, nämligen 1997/98:T216 (v) och 1997/98:T213 (kd). Ibåda dessa motioner föreslås att bidrag utgår med nästabudgetår, vilket är mer än vad regeringen föreslår.Frågan om stöd till kommunala flygplatser har behandlats avKommunikationskommittén i betänkandet Ny kurs i trafikpolitiken (SOU 1997:35).Kommittén föreslår att staten genom fördelar ett bidrag tillsamtliga kommunala och privata flygplatser som har linjetrafik,säsongstrafik eller betydande fraktflyg. Bidraget bör täcka av det samladedriftsunderskottet. Regeringen kommer att framlägga enproposition med anledning av betänkande. Ut-skottetanser att regeringens ställningstagande bör avvaktas. Motionsyrkandena bördärför avslås av . Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.8.5 Post- och telekommunikationerEnligt beslut (prop. 1995/96:218, bet. 1996/97:TU6, rskr.1996/97:34) skall () fr.o.m. den 1 januari 1998upphandla den del av den rikstäckande kassaservicen som ersätts av statenvia anslag. Regeringen framhåller i budgetpropositionen att det är av störstavikt att betalnings- och kassaservicen säkerställs. Med anledning av attregeringen planerar att överlämna en proposition om ändringar i postlagen tillriksdagen anser regeringen att PTS upphandling av rikstäckandebetalnings- och kassaservice bör uppskjutas och nuvarande ordning medersättning till bibehållas tills vidare. Regeringen föreslår attersättningen nästa budgetår skall utgå med , vilketmotsvarar nivån för innevarande budgetår.Moderaterna framhåller i sin motion 1997/98:T224 att Postens ekonomiskaredovisning är sådan att det inte går att klargöra om vissgrundläggande verksamhet verkligen behöver statliga subventioner. Till dess attPosten AB kunnat belägga behovet av stöd bör enligt motionen ingen ersättningutgå.Utskottet delar regeringens uppfattning att det är nödvändigt att garantera attdet finns en rikstäckande betalnings- och kassaservice. Dessa frågor kom-merockså att behandlas i den proposition om postlagen som regeringen kommer attlägga på bord . Utskottet tillstyrker regeringens förslagtill medelsanvisning och avstyrker det moderata motionsyrkandet.Utskottet ställer sig också bakom regeringens övriga förslag tillmedelsanvisningar under avsnittet Post- och telekommunikationer. Härav följeratt förslag att minska anslaget C 1 med10 och att öka anslaget C 2 Upphandling av samhällsåtagandenmed avstyrks.8.6 , kollektivtrafik och samhällsköpta tjänster m.m.För att förbättra järnvägens konkurrenskraft föreslår att ban-avgifterna för godstrafiken tas bort, vilket kostar ochatt SJ:s persontrafik ges ett prisstöd på 200 miljoner kronor.Regeringen kommer i den trafikpolitiska propositionen, som kommer attföreläggas , att behandla frågor om järnvägenskonkurrenskraft. Utskottet, som anser att regeringens förslag bör avvaktas, ärinte berett att tillstyrka de förslag som framförs i motion.Regeringen föreslår att för nästa budgetår anvisar 413 miljonerkronor till anslaget D 2 Köp av interregional persontrafik på järnväg.Förslaget grundas på att avtal tecknats för mellan Delegationenför köp av viss kollektivtrafik och (), ett avtal sominnebär att SJ skall köra olönsam trafik på sträckor som redovisas ibudgetpropositionen. Vidare har avtal träffats mellan delegationen ochHolmstroem om flygtrafik mellan och anser att de olika transportmedlen bör tillåtas konkurrera på likavillkor. Köp av olönsam järnvägstrafik kan inte motiveras så länge inte andralösningar tillåts eller prövas. Anslaget bör därför enligt Moderaternaavvecklas. bör regeringens förslag reduceras med 100 miljonerkronor.Miljöpartiet däremot anser att anslaget bör höjas med 147 miljoner kronornästa budgetår för att mer olönsam trafik skall kunna upphandlas.Utskottet, som anser att det är angeläget att kunna trygga regionalpolitisktangelägen trafik som är företagsekonomiskt olönsam, ställer sig bakomregeringens förslag till medelsanvisning för nästa budgetår. Utskottet villockså erinra om att Kommunikationskommitttén i sitt slutbetänkande harföreslagit att ett rikstrafikombud inrättas för att upphandla trafik på ettbasnät för interregional trafik. Enligt kommittén bör ramen för upphandling avtrafik omfatta . Regeringen kommer att ta ställningtill detta förslag i den trafikpolitiska proposition som kommer att presenterasvåren 1998.Vänsterpartiet föreslår att anslaget D 3 Ersättning till trafikhuvudmännen förköp av viss kollektivtrafik för nästa budgetår höjs med 150 miljoner kronorjämfört med förslaget i budgetpropositionen med motiveringen attkollektivtrafiken framför allt i större städer måste utökas.Anslaget utnyttjas framför allt för att ersätta berörda trafikhuvudmän enligtgällande avtal för att huvudmännen tagit över ansvaret för persontrafiken utmedvissa länsjärnvägar. Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag.Utskottet tillstyrker regeringens samtliga förslag till medelsanvisningar förnästa budgetår under avsnittet , kollektivtrafik och sam-hällsköpta tjänster m.m. i budgetpropositionen.8.7 Kommunikationsforskning och meteorologiStatens väg- och transportforskningsinstitut (VTI) är ett nationellttransportforskningsinstitut som utför kvalificerad tillämpad forskning ochutveckling åt myndigheter och andra uppdragsgivare. Intäkterna frånavgiftsfinansierad verksamhet skall uppgå till av institutetsintäkter. Regeringen föreslår att för nästa budgetår anvisar 29,2miljoner kronor till VTI.Miljöpartiet framhåller i motion 1997/98:T220 att bör anvisa 2miljoner kronor mer än vad regeringen föreslagit. I motion 1997/98:T913 (c)yrkas att anslaget till VTI höjs med och att denna ökningfinansieras genom en lika stor neddragning av anslaget Väghållning ochstatsbidrag. Enligt denna motion är det inte rimligt att minska anslaget i ettläge då de ekonomiska effekterna av beställningsstopp ännu inteövervunnits.Utskottet delar för sin del regeringens bedömning att bör anvisa 29,2miljoner kronor till VTI. Motionsyrkandena om större anslag avstyrksföljaktligen. Regeringen framhåller bl.a. att VTI är beroende av endastett fåtal beställare. Institutet bör därför verka för att vidga kretsen avforskningsbeställare i avsikt att bli mindre sårbart för tillfälliga nedgångari efterfrågan hos enskilda beställare.Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) har till uppgift att planera,initiera, stödja och samordna övergripande kommunikationspolitiskt motiveradforskning, utveckling och demonstrationsverksamhet. KFB skall också svara förinformation och dokumentation inom forskningsområdet. Regeringen föreslår enmedelsanvisning till KFB för nästa budgetår på . Utskottetdelar regeringens uppfattning och kan således inte ställa sig bakomMiljöpartiets förslag om en höjning av anslaget med 3 miljoner kronor.Miljöpartiet föreslår också att anvisar till ettnytt anslag Forskning om el- och hybridfordon. beslutade under1992/att KFB skulle inleda ett forsknings-, utvecklings- ochdemonstrationsprogram rörande användningen av el- och hybridfordon. Programmethar en budget om totalt och syftar till att utröna effekterav storskalig användning av el- och hybridfordon och möjligheterna attstorskaligt introducera sådana fordon i ett kortare och längre perspektiv.Pengar finns kvar för att driva programmet . Utskottetär, med hänvisning till det anförda, inte berett att ställa sig bakomMiljöpartiets yrkande om att ytterligare medel skall anvisas nästa budgetår.Moderaterna anser att bör bedriva sin verksamhet i mer affärsmässigaformer och föreslår därför att bidraget till minskas med 20 miljonerkronor nästa budgetår. Utskottet har inget att erinra mot regeringens förslagtill medelsanvisning och avstyrker följaktligen motionsyrkandet.Utskottet tillstyrker regeringens samtliga förslag till medelsanvisningar förnästa budgetår under avsnittet Kommunikationsforskning och meteorologi ibudgetpropositionen.8.8 Anslag för budgetåren 1999 och 2000I motion 1997/98:T220 (mp) yrkande 2 begärs att godtar en beräknadfördelning på anslag inom utgiftsområde 22 . Utskottetfinner ingen anledning att nu gå in på en detaljerad bedömning av enskildaanslag . Motionsyrkandet avstyrks följaktligen.8.9 Sammanfattning av utskottets ställningstagande till anslagsfrågornaAv redovisningen ovan följer att utskottet anser att för budgetåret1998 bör anvisa anslag under utgiftsområde 22 Kommunikationer i enlighet medregeringens förslag. Utskottets förslag till medelsanvisningar finns redovisati bilaga. Motionerna 1997/98:T213 (kd) yrkande 30, 1997/98: T214 (fp) yrkande27, 1997/98:T216 (v) yrkandena 6-7, 10 och 14, 1997/98: T220 (mp) yrkandena1-2, 26 och 29, 1997/98:T224 (m) yrkandena 1-8 och 11 i denna del samt1997/98:T913 yrkandena 4 och 5 avstyrks följaktligen.8.10 Ökad flexibilitet i medelsanvisningen m.m.8.10.1 Regerings- och motionsförslagI budgetpropositionen föreslår regeringen att den bemyndigas att för år 1998vid behov omfördela medel mellan anslagen A 2 Väghållning och statsbidrag och A4 Investeringar samt drift och underhåll av statliga järnvägar. Enligtbudgetpropositionen bör för nästa budgetår anvisa 11,8 miljarderkronor under anslaget A 2 och under anslaget A 4.Regeringen framhåller att det på grund av stora investeringsvolymer och imånga fall utdragna planprocesser ofta är svårt att tidsmässigt budgeterainvesteringarna, dvs. kostnadsmässigt fördela dem på rätt budgetår. Detta harunder bl.a. medfört att investeringsanslag i ett transportslagkunnat uppvisa stora underskridanden som startklara projekt i detandra transportslaget inte kunnat påbörjas på grund av att medel saknats. Detbegärda bemyndigandet att omfördela medel mellan anslagen skulle ökaflexibiliteten i medelsanvisningen. Eventuella överföringar skall enligtregeringen ske i enlighet med beslut angåendeinfrastrukturinvesteringar, fördelning mellan trafikslag och fördelning mellaninvesteringar och underhåll för (prop. 1996/97:53, bet.1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174). En redovisning av utfall och eventuellamedelsöverföringar mellan anslagen kommer att redovisas i budgetpropositionen.I motionerna 1997/98:T213 (kd), 1997/98:T214 (fp), 1997/98:T216 (v),1997/98:T220 (mp) och 1997/98:T224 (m) yrkas att avslår regeringensförslag till bemyndigande att överföra medel mellan anslagen A 2 och A 4. Imotion 1997/98:T231 (c) framhålls att bemyndigandet måste an-vändas med störstarestriktivitet för att inte äventyra anslagsstyrning. Som motiv föravslagsyrkandena anförs att ett sådant vitt bemyndigande skulle försvagariksdagens ställning, innebära en avvikelse från den nya budgetordningen ochvara betänkligt ur demokratisk synpunkt. Det måste vara en fråga för riksdagenatt avgöra hur stora belopp som skall anvisas till vägar respektive järnvägar.Som framgår av avsnitt 8.3 föreslår regeringen att antalet anslag tillVägverket och reduceras. På vägsidan har det tidigare funnits anslagför administrationskostnader, drift och underhåll av statliga vägar, byggandeav vägar, byggande av länstrafikanläggningar, bidrag till drift och byggande avenskilda vägar och kostnader för registerverksamhet. På järnvägssidan har detfunnits anslag för sektorsuppgifter, drift och vidmakthållande av statligajärnvägar samt nyinvesteringar i stomjärnvägar. För att ge förutsättningar förökad måluppfyllelse och ökad flexibilitet i medelsanvändningen föreslårregeringen att antalet anslag reduceras till två för respektive område, ettanslag främst för administration och ett anslag för den egentliga verksamheten.Några invändningar mot den nya anslagsstrukturen har inte framförts imotionerna. I motionerna 1997/98:T220 (mp) och 1997/98:T224 (m) framförs dockatt regeringen bör avlämna en redogörelse för hur medlen under anslagenanvänts.8.10.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet delar motionärernas uppfattning att det av regeringen begärdabemyndigandet att omfördela medel mellan väg- och järnvägsanslagen ärvittgående och att det är viktigt att värna ställning när det gälleranvisning av anslag till olika ändamål. har fattat beslut omtioårsplaner för inriktningen av planeringen av investeringar i och underhållav vägar och järnvägar för . Av detta skäl råder osäkerhet omnär de olika projekten kommer att genomföras, vilket gör det svårt att beräknabehovet av anslagsmedel för nästa budgetår.Utskottet anser, i likhet med regeringen, att det är angeläget attöka flexibiliteten i medelsanvisningen. Så bör kunna ske genom att ramanslagetA 2 i begränsad omfattning även får användas för inve- steringarsamt drift och underhåll av statliga järnvägar. På motsvarande sätt börramanslaget A 4 även få användas för väghållning och statsbidrag. Om regeringenutnyttjar denna möjlighet bör detta redovisas för senast ibudgetpropositionen.Enligt lagen om statsbudgeten får ett ramanslag överskridas genom att enanslagskredit tas i anspråk på följande års anslag. Utskottet anser attmöjligheten för regeringen att använda anslagen A 2 och A 4 på angivet sätt börbegränsas till ett belopp som motsvarar anslagskrediten för anslaget i fråga.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 1997/98:T213 (kd),1997/98:T214 (fp), 1997/98:T216 (v), 1997/98:T220 (mp), 1997/98:T224 (m) och1997/98:T231 (c) i nu behandlade delar. Syftet med dem blir dock till väsentligdel tillgodosett.Som utskottet redan framhållit har inga invändningar rests mot den avregeringen föreslagna sammanslagningen av anslag på väg- och järnvägsområdet.Den innebär att antalet anslag reduceras till två för respektive område. Ilikhet med vad som framhålls i motionerna 1997/98:T220 (mp) och 1997/98:T224(m) anser utskottet att regeringen bör redovisa för hur medlen underanslagen Väghållning och statsbidrag och Investeringar samt drift och underhållav statliga järnvägar har använts. Utskottet förutsätter att en sådanredovisning kommer att ges i budgetpropositionen. Därmed blir det möjligt attkontrollera att den av beslutade inriktningen av åtgärderna iinfrastrukturen följs av regeringen. Utskottet förutsätter också att det ibudgetpropositionen redovisas hur regeringen beräknar att anslagen kommer attfördelas på olika ändamål kommande budgetår. Något initiativ från riksdagenssida anser utskottet inte vara erforderligt. Motionerna avstyrks därför i dennadel.Övriga frågor inom utgiftsområde 22 Kommunikationer9 VägverketAvsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet förslag i propositionen avseende Vägarenligt yrkandena 1-2, 4 och 5. bör enligt regeringendels upphäva beslutet (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:TU1, rskr. 1996/97:115) om planeringsramar för byggande av vägar och länstrafikanläggningar föråren 1998 och 1999,dels godkänna en låneram om totalt för för såvälinköp av omsättningstillgångar och anläggningstillgångar som för byggande avbroar som ersätter färjor,dels godkänna att anslaget Väghållning och statsbidrag får belastas medkostnader för ränta och amortering av upptagna lån för väg E 6 delenStenungsund-Ljungskile, väg E 18/20 delen , väg E 4 delen , väg E 22 delen Söderåkra-Hossmo samt trafikplats E 4Hallunda,dels godkänna att statens aktieinnehav i fåravyttras.I anslutning till regeringens förslag behandlar utskottet motionerna- 1997/98:T202, yrkande 6, av m.fl. (m),- 1997/98:T203, yrkande 2, av (),- 1997/98:T212 av m.fl. (v),- 1997/98:T213, yrkandena 11 och 15, av m.fl. (kd),- 1997/98:T216, yrkande 3, av m.fl. (v),- 1997/98:T231, yrkande 10, av m.fl. (c),- 1997/98:T306 av (),- 1997/98:T315 av Per m.fl. (m),- 1997/98:T319 av (),- 1997/98:T323 av m.fl. (c, s),- 1997/98:T328 av och (båda m),- 1997/98:T329 av m.fl. (fp),- 1997/98:T340, yrkande 1, av () och CatarinaRönnung (s),- 1997/98:T342 av m.fl. (s),- 1997/98:T347 av m.fl. (s),- 1997/98:T350 av (),- 1997/98:T352 av och (båda c)- 1997/98:T411 av Per (),- 1997/98:T615 av (),- 1997/98:Sk636, yrkande 2, av m.fl. (m).9.1 Upphävande av riksdagsbeslut om planeringsramar för byggande av vägar ochlänstrafikanläggningar för åren 1998 och 1999I samband med budgetreglering godkände regeringsförslag omplaneringsramar för byggande av vägar och för byggande avlänstrafikanläggningar (prop. 1996/97:1, bet.1996/97:TU1, rskr. 1996/97:115).Regeringen framhåller nu att den i enlighet med beslut medanledning av proposition 1996/97:53 Infrastrukturinriktning för framtidatransporter uppdragit åt att lämna förslag till nationellväghållningsplan för . Vidare har regeringen uppdragit åtlänsstyrelserna att upprätta och fastställa länsplaner för regionaltransportinfrastruktur . Mot den bakgrunden och som en följd avförslaget till ny anslagsstruktur för verksamhet föreslårregeringen att upphäver sitt beslut i samband med fjolåretsbudgetreglering. Utskottet tillstyrker regeringens förslag.9.2 Låneram för vissa investeringarUtskottet tillstyrker regeringens förslag att godkänner en låneram omtotalt för för såväl inköp avomsättningstillgångar och anläggningstillgångar som för byggande av broar somersätter färjor.9.3 Finansiering av vissa kapitalkostnaderUtskottet tillstyrker regeringens förslag att anslaget Väghållning ochstatsbidrag får belastas med kostnader för ränta och amortering av upptagna lånför väg E 6 delen , väg E 18/20 delen , vägE 4 delen , väg E 22 delen Söderåkra-Hossmo samt trafikplatsE 4 Hallunda.9.4 Avyttring av statens aktier i föreslår att godkänner att statens aktieinnehav iWallininstitutet får avyttras. Av propositionen framgår attVägverket varit delägare i (sedermera namnändrattill ). Motivet till delägarskapet var bl.a. attVägverket fick tillgång till lokaler m.m., som bolaget erbjöd sina delägare.Vägverkets aktieinnehav har uppgått till ett nominellt värde av 66 000 kr.Verket har enligt propositionen i en skrivelse till regeringen framhållit attnågra skäl till ägarengagemanget inte längre föreligger och hemställt om att fåavveckla sitt ägande i bolaget genom att avyttra de tecknade aktierna.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.9.5 Bolagisering och konkurrensutsättning av produktionsdivisionRiksdagen beslutade om en omorganisation av , som främstinnebar en indelning av verket i en beställardel och en produktionsdel (prop.1990/91:87, bet. 1990/91:TU26, rskr. 1990/91:326). I beslutet betonades viktenav att organisationen av verkets produktionsuppgifter sker på affärsmässigagrunder. Det sades vara av särskild vikt att utnyttjar och verkar förkonkurrens på producentområdet. När erfarenheter hade vunnits av den nyaorganisationen och beställare- och producentrollen trimmats in närmare sadesVägverket kunna utreda frågan om att helt eller delvis bolagiseraproduktionsorganisationen.I juni 1994 beslutade godkänna att produktionsdivisionskulle ombildas till ett av staten helägt aktiebolag (prop.1993/94:180, bet. 1993/94:TU32, rskr. 1993/94:387). be-myndigadesamtidigt regeringen att genomföra bolagsbildningen så att det nya bolagetkunde arbeta på ett konkurrensneutralt och konkurrenskraftigt sätt. Vidarebeslutade att produktionsdivisionen borde ges möjlighet att fr.o.m.den 1 januari 1995 agera inom ett utökat verksamhetsområde i syfte att stärkakonkurrenskraften inför bolagiseringen. Det utökade verksamhetsområdet omfattarenligt beslutet arbeten inom mark- och anläggningsområdet som rör vägar,järnvägar, flygplatser, hamnar, parker samt vatten- och avloppsledningar.I december 1995 upphävde sitt beslut om bolagisering avproduktionsdivisionen (prop. 1995/96:91, bet. 1995/96:TU11, rskr. 1995/96:130). Som skäl för beslutet angavs främst att beställarfunktioninte var tillräckligt utvecklad för att en bolagisering skulle kunna varamöjlig . För att säkra gjorda effektivitetsvinster iproduktionen av vägunderhåll och nybyggande bör dock, betonades det ibeslutet, fortsätta att upphandla såväl nybyggande som vägunderhåll ikonkurrens. Konkurrensutsättningstakten skulle anpassas till de övergripandekraven på verket och till hur beställarfunktionen utvecklades.Produktionsverksamheten borde tills vidare drivas i myndighetsform. Vägverkethar, sades det i beslutet, i allt väsentligt de bemyndiganden som erfordras föratt skapa en modell som utvecklar produktionen och kraven påkonkurrensneutralitet.I ett beslut meddelade regeringen, mot bakgrund avriksdagsbeslutet , vissa direktiv avseende produktioni egen regi m.m. Enligt dessa gäller bl.a. att den verksamheten skall bedrivasutan subventioner från i övrigt. Resultatet av den skall redovisassärskilt från verksamhet i övrigt.