bet · GL01NU1 · 1997-12-02 00:00:00 — Särskilt viktigtär det vidare att stödja hushåll med svag ekonomi.För att kunna mäta effekter och utröna behovet av åtgärder harKonsumentverket under /96 genomfört marknadsstudier inom olikaområden. I propositionen redovisas handläggningstider och styckkostnader.Konsumentverket har erhållit en invändning från RRV i revisionsberättelsenavseende smärre brister i den interna kontrollen. Ett antal av de punkter somRRV tar upp har redan åtgärdats av och på andra punkter har enöversyn påbörjats. Inför årsredovisningen för avses samtliga punktervara åtgärdade. Regeringen följer detta arbete.Regeringen beräknar anslaget till för nästa budgetår.MotionernaAnslaget till bör av statsfinansiella skäl minskas med 10miljoner kronor, anförs det i motion 1997/98:N282 (m). Verket bör kompenserabesparingen med rationaliseringar och ökad avgiftsfinansiering.I motion 1997/98:N312 (v) föreslås en ökning av det aktuella anslaget med 20miljoner kronor. Enskilda hushåll har stort behov av ekonomiskrådgivning, anser motionärerna; en rådgivning som kan vara nog så lönande såvälför den enskilde som för kommunen. I motionen hänvisas till en annan motion avVänsterpartiet - 1997/98:N265 - i vilken förslaget om budgetrådgivningriktad till hushållen utvecklas.Behovet av ekonomisk rådgivning för enskilda hushåll är stort, anförs det iden sistnämnda motionen 1997/98:N265 (v). Arbetslösheten och låga nivåer isocialförsäkringarna har bidragit till att inkomstklyftorna ökat, sägermotionärerna. har det skett en årlig utbyggnad avkonsumentverksamheten. vände dock trenden, men från år1996 noteras en svag ökning. Ekonomisk rådgivning kan ske i olika former, sägsdet i motionen. Rådgivning i anslutning till konsumentvägledning ansesdärvid vara ett mycket bra alternativ. Konsumentvägledarens oberoende ställningi förhållande till myndigheter och banker är av stor betydelse för människorsom behöver hjälp att reda ut sin ekonomi. Genom de av Vänsterpartietföreslagna ökade medlen med kan kommuner som vill bygga uppeller vidareutveckla ekonomisk rådgivning söka bidrag till den nämndaverksamheten. Målet skall vara att alla hushåll som efterfrågar ekonomiskrådgivning skall kunna få sådan, anser motionärerna. Kommunerna skall ocksåkunna få mer resurser till utredningar inom ramen för skuldsaneringslagen(1994:334).För att finansiera en ökning till konkurrensforskningen som Kristdemokraternaförordar och som tidigare redovisats föreslås i motion 1997/98:N274 (kd) enminskning av det här aktuella anslaget med motsvarande summa, dvs. Konkurrensfrågorna är mycket betydelsefulla och i allra högsta grad ettkonsumentintresse, eftersom de bl.a. bidrar till en lägre prisnivå, anförmotionärerna.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog liknande yrkanden som de här aktuella (bet.1996/97:NU1). När det gäller nedskärningar gäller, enligt uppgift, att anslagettill skurits ned med totalt i reala termer under densenaste sexårsperioden.Beträffande frågan om ekonomisk rådgivning till hushållen kan noteras attansvaret för denna ligger hos kommunerna. Enligt uppgift finns det förnärvarande sådan rådgivning i ca 240 kommuner.Allmänna reklamationsnämnden ()har till uppgift bl.a. att pröva tvister mellankonsumenter och näringsidkare rörande varor, tjänster och andra nyttigheter somtillhandahållits huvudsakligen för enskilt bruk, s.k. konsumenttvister, och gerekommendationer om hur tvister bör lösas. RRV har inte anfört någrainvändningar i sin revisionsberättelse.Regeringen beräknar anslaget för nästa budgetår till 13,6 miljoner kronor.Förslaget har inte föranlett några motioner.Fastighetsmäklarnämnden (F 4), som inrättades , skall verka somcentral myndighet för registrering av och tillsyn över fastighetsmäklare ochskall särskilt inrikta sin verksamhet på att fastighetsmäklarna följer godfastighetsmäklarsed, att information sprids om vad god fastighetsmäklarsedinnebär samt att mäklarna har en god utbildning för sin uppgift. Utgångspunktenär att staten skall få full kostnadstäckning för det berörda arbetet genomavgifter från mäklare.En arbetsgrupp under lagutskottet har utvärderat fastighetsmäklarlagen(1995:400). Den valda organisationsmodellen att Kammarkollegiet sköterkansligöromål och tillhandahåller den personal som bereder och föredrar ärendeninför nämnden verkar enligt arbetsgruppens rapport inte förenlig med etteffektivt tillsynsarbete. Statskontoret har i en rapport (1996:11) ifrågasattbehovet av en författningsreglerad anslutning till en värdmyndighet. Regeringenanser att en översyn av nämndens organisation fordras för att effektivisera ochåstadkomma en bättre styrning och kontroll av verksamheten. RRV har inte anförtnågra invändningar i sin revisionsberättelse.Regeringen beräknar anslaget till för nästa budgetår.Inga motioner har väckts på detta område.Stöd till konsumentorganisationer (F 5)PropositionenSedan år 1990 har särskilda medel anslagits för stöd till ideellakonsumentorganisationer. Medlen, som förmedlas av , skall bl.a.kunna användas till stöd åt befintliga konsumentorganisationer och för attstödja och stimulera uppbyggnaden av nya organisationer. konsumentrådoch Konsumenter i samverkan är på olika sätt representerade i europeisktkonsumentarbete. Det är regeringens bedömning att båda organisationerna ävenfortsättningsvis skall kunna medverka till en fördjupad diskussion och debattom hur konsumentskyddet skall kunna stärkas i och till att spridainformation om EU till sina respektive medlemsorganisationer. Mot dennabakgrund anser regeringen att båda organisationerna bör få fortsatt ekonomisktstöd. Även andra organisationer kan få ekonomiskt stöd. En fristående forskarehar fått i uppdrag att utvärdera de projekt beviljat stöd tillunder åren 1994-1996.Regeringen beräknar anslaget för nästa budgetår till 4,1 miljoner kronor.MotionenI motion 1997/98:N259 (mp) föreslås en ökning av stödet tillkonsumentorganisationer med för . Detmarknadsekonomiska systemet förutsätter kritiska och kunniga konsumenter, somhar möjlighet att göra medvetna val, anför motionärerna. De anser mot dennabakgrund att insatserna på det konsumentpolitiska området måste öka på följandesätt: konsumentforskningen bör få ökade resurser, leverantörerna bör åläggasatt bifoga produktinformationsblad vid leveranser, alla produkter bör ha enfullständig innehållsdeklaration, en obligatorisk miljövarudeklaration börinföras, livsmedelsprotokollen bör vara offentliga, kommersiella, oadresseradereklamblad bör inte få delas ut i brevlådorna och kommunerna bör informeras omvärdet av och den kommunala vinsten med konsument-rådgivning.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog ett liknande yrkande som det här aktuella (bet.1996/97:NU1). Yrkandet följdes upp i en reservation (mp).Stöd till konsumentforskning (F 6)tog över ansvaret förkonsumentforskningen från . Regeringen gör bedömningen attKonsumentverket även för bör anvisas medel för att ha möjlighet attaktivt medverka i arbetet med att följa konsumentforskningen. Med hänsyn tillforskningens långsiktiga karaktär och på grund av att verksamheten nyligenöverflyttats till är det inte möjligt att påvisa konkretaresultat, sägs det i propositionenRegeringen beräknar anslaget för nästa budgetår till 4,1 miljoner kronor.Inga motioner har väckts på detta område.Bidrag till miljömärkning av produkter (F 7)Målet för miljömärkningsverksamheten är att genom frivillig miljömärkningstimulera utveckling och användning av produkter som ur miljösynpunkt är bättreän andra i övrigt jämförbara produkter. Ett harmoniserat nordiskt system förmiljömärkning av produkter, Svanen, infördes . Den frivillligamiljömärkningen inom ramen för detta system organiseras och drivs av SIS -Standardiseringen i och leds av Miljömärkningsstyrelsen.Miljömärkningen skall finansieras genom avgifter och ersättningar frånde företag som får sina produkter miljömärkta. gäller inomEU en förordning om miljömärkning. har presenterat ett förslagtill en ny miljömärkningsförordning i syfte att effektivisera arbetet medmiljömärkning inom EU. Förslaget kommer att behandlas av rådet tidigast underår 1998.Regeringen avser att i samråd med SIS omstruktureraorganisationen av miljömärkningsverksamheten i syfte att skapa en klarare ocheffektivare organisation med tydligare beslutsstruktur än i nuvarande ordningoch underlätta det svenska deltagandet i det nordiska samarbetet. Avsikten äratt verksamheten tills vidare skall bedrivas inom ett av staten och SIS, förägarna icke vinstgivande, ägt bolag. Huvudinriktningen för bolagets verksamhetskall vara densamma som i nuvarande organisation och dess skötsel m.m. skallliksom tidigare regleras i ett avtal mellan ägarna. Avsikten är att statentills vidare skall äga av aktiekapitalet och röstetalet för samtligaaktier, genom förvärv av dessa för en köpeskilling av , medan resterandeaktier skall ägas av SIS. Regeringen begär bemyndigande att beslutai frågor rörande förvärv av av aktiekapitalet och röstetalet för samtligaaktörer i ett bolag, till vilket förvaltningen i av det nordiskamiljömärkningssystemet och EU:s miljömärkningsordning skall överföras.Med hänsyn till att det nordiska miljömärkningssystemet kräver ett omfattandenordiskt samarbete och till att EU:s miljömärkningssystem inte förutses geintäkter av någon betydande storlek anser regeringen attmiljömärkningsverksamheten bör få fortsatt statligt stöd. För nästa budgetårberäknar regeringen anslaget till . Inga motioner har väcktspå detta område.Övriga frågorStimulanser till hushållstjänsterI motion 1997/98:N274 (kd) föreslås inrättandet av ett nytt anslag, Hushålls-tjänster, och att skall anvisas för . I syfte attmöjliggöra för enskilda att köpa tjänster till hushållet och minska denomfattande förekomsten av svartjobb vill motionärerna införa en modell förhushållstjänster som prövats i och som är permanentadsedan maj 1996. Genom direkta statliga bidrag till företag som säljerhushållstjänster till privatpersoner skapas en modell där den enskilde slipperatt ligga ute med betydande belopp. Staten betalar tillbaka halva dendebiterade kostnaden, dvs. staten återbetalar direkt hela skattekilen tillhushållet, påpekas det. En utvärdering visar att ?varje återbetald timme?inneburit en nettovinst för statskassan, säger motionärerna. De anser attmålsättningen för en sådan modell i bör vara att alla hushåll skall haråd att köpa hjälp för de mest förekommande sysslorna i hemmet, liksom privatbarnomsorg och privat hälsovård. Det föreslagna systemet skapar nya jobb ochhöjer den totala produktionen, men minst lika viktigt är att det introducerartusentals människor i företagandets villkor, menar motionärerna.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog ett liknande yrkande (bet. 1996/97:NU1).Tjänstebeskattningsutredningen föreslog i sitt betänkande Skatter,tjänster och sysselsättning (SOU 1997:17) bl.a. att arbetsgivaravgifterna ochegenavgifterna för egenföretagare skall avskaffas i tjänstebranscher som kananses utgöra substitut till hemarbete och s.k. svart arbete. Förslagetomfattade följande branscher: bilserviceverkstäder, reparationsverkstäder förhushållsartiklar, restauranger, personalmatsalar, cateringföretag,landtransportföretag (endast persontransporter), städföretag (endast verksamhetriktad till privatkonsumenter) och andra serviceföretag. Vidare föreslogs enhöjd och permanentad skattereduktion för utgifter för reparationer, ombyggnaderoch tillbyggnader av småhus och bostadsrätter (ROT-avdrag), ändringar iföräldraförsäkringen och en särskild skattereduktion för pensionärer.Betänkandet har remissbehandlats.I budgetpropositionen (finansplan m.m. avsnitt 8.2.3) kommenterasutredningen. Regeringen anser att en budgetneutral omläggning av skattesystemetsom utredningen föreslår kan öka sysselsättningen. Det finns däremot anledningatt vara skeptisk till storleken på den sysselsättningseffekt som utredningenberäknar, sägs det. Regeringen kan inte ansluta sig till utredningens förslagom finansiering. I den fortsatta beredningen ingår därför att ta fram förslagpå lämplig alternativ finansiering, sägs det.EU-kommissionen har föreslagit att medlemsländerna skall kunna sänkamervärdesskatten på vissa arbetsintensiva tjänster i syfte att ökasysselsättningen. Såväl finansminister som skatteminister har uttalat sig positivt om förslaget. I riksdagsdebatten omutgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna (RD 1997/98:30)sade finansministern att en sänkning av mervärdesskatten kan komma i fråga omvissa villkor är uppfyllda, nämligen följande: åtgärden skall ha en säkerställdpositiv sysselsättningseffekt, det skall finnas en ansvarsfull finansiering,onödigt krångel skall undvikas och skatteundandragande skall förhindras.Utskottets ställningstagandeInledningUtskottet behandlar först frågan om anslag m.m. inom utgiftsområde 24Näringsliv. Därefter behandlas några särskilda frågor som aktualiserats i olikamotioner och slutligen de lagförslag som framlagts under utgiftsområdet ipropositionen.Anslag m.m. inom utgiftsområde 24 NäringslivEnligt utskottets uppfattning och i likhet med vad som anförs i propositionenär näringspolitikens främsta uppgift att bidra till en hållbar ekonomisktillväxt och därmed till en ökad välfärd. Den medverkar också till strävandenaom en halvering av den öppna arbetslösheten till år 2000.Utskottet vill också framhålla att näringspolitiken måste ses mot bakgrund avden ekonomiska politik som förs. Denna måste innebära en stram finanspolitik,som ger förutsättningar för låga räntor och låg inflation. Balans i deoffentliga finanserna måste nås och upprätthållas.Regeringens strategi, som utskottet instämmer i, bygger på att kunnigamänniskor, ett gott företagsklimat och en omställning till ekologisk hållbarhetstärker . Huvuddelen av sysselsättningsökningen under de kommande årenbör ske i den privata sektorn. En expansion av det privata näringslivet innebären förstärkning av både de offfentliga finanserna och hela ekonomi.Sverige skall ha fler företagare, växande företag och ett mer kunskapsinriktatföretagande. måste ha livskraftiga företag som förmår att hävda sig ibåde den inhemska och den internationella konkurrensen.De allmänna förutsättningarna för företagande i är goda - räntan harsjunkit kraftigt, inflationstakten har växlats ned, skatten för företagen ärlåg, utbildnings- och kompetensnivån ökar och vinstnivån är hög. Ivårpropositionen och budgetpropositionen har olika åtgärder föreslagits för attförbättra företagsklimatet, t.ex. rätt till tjänstledighet för att starta egetföretag, ökade medel för kooperativt företagande och kvinnors företagande,förkortad arbetsgivarperiod i sjukförsäkringen och nya utbildningssatsningar.Närings- och regionalpolitiken skall ges en ny inriktning. Företagsstödenskall göras mer flexibla för att bättre kunna anpassas till regionala ochlokala förutsättningar. Många olika politikområden måste samverka för att tatillvara tillväxtmöjligheterna.I motionerna 1997/98:N282 (m), 1997/98:N306 (fp), 1997/98:N312 (v) och1997/98:N274 (kd) föreslås andra belopp för olika anslag inom utgiftsområde 24Näringsliv; dessa innebär sammantaget i alla motionerna en högre ram förutgiftsområdet än vad regeringen föreslagit. har, som redovisats,beslutat att ramen för utgiftsområdet skall vara i enlighet medregeringens förslag, dvs. Detta har ocksånäringsutskottet förordat i sitt yttrande till finansutskottet (1997/98:NU1y).Mot bakgrund av att de insatser som görs inom utgiftsområdet har stor betydelseför den förnyelse av näringslivet som är nödvändig om arbetslösheten skallminska, anförde utskottet att det har förståelse för de olika förslag om ökadeanslag inom utgiftsområdet som lagts fram i de nämnda motionerna. Samtidigtmåste en avvägning göras mot det överordnade målet att balans i de offentligafinanserna skall nås och upprätthållas.Utskottet kommenterar i det följande de olika här aktuella områdena. I dentidigare redovisningen har under berörda rubriker lämnats vissa kompletterandeuppgifter, till vilka utskottet hänvisar.Beträffande förvaltningsanslag finns yrkanden både om ökat och omminskat anslag. har, enligt utskottets mening, en viktig uppgift inomnäringspolitiken. Den besparing som regeringen föreslår ser utskottet som endel av den nödvändiga budgetsaneringen. En omlokalisering av frånStockholm, som föreslås i en motion, kan utskottet inte se något motiv för.NUTEK:s verksamhet med såddfinansiering föreslås i flera motioner få ökademedel. Enligt utskottets uppfattning är denna verksamhet ett exempel på en typav lyckad näringspolitisk insats som ger mycket samhällsnytta per satsad krona.Som tidigare redovisats sker en renodling avmedelstilldelningen genom att amorteringar och räntor skall levereras in påinkomsttitel på statsbudgeten och anslaget höjas i motsvarande grad. , enligt uppgift, att såddfinansieringen i regleringsbrevet skallutgöra en särskild anslagspost. Sammantaget kan förändringarna förväntasinnebära förbättrade möjligheter att följa upp verksamheten. Det bör ocksånoteras att , som tidigare redovisats, enligt sina ägardirektiv skallavsätta medel för såddfinansiering. Utskottet utgår från att regeringen nogaföljer utvecklingen och i lämpligt sammanhang informerar om hurianspråktagandet av medel utvecklas och om behov av medelstillskott uppkommer.När det gäller insatser för att främja kvinnors företagande som aktualiserasi vissa motioner har utskottet tidigare redovisat de åtgärder statsmakternavidtagit på detta område. Utskottet vill här erinra om att regeringen ibudgetpropositionen föreslår att det berörda anslaget skall tillföras 10miljoner kronor för rådgivning till kvinnliga företagare. För att det skallvara möjligt att minska arbetslösheten måste många olika variabler samverka. Enökning av kvinnors företagande är en faktor som kan bidra till en minskning avarbetslösheten. Att identifiera vilka omständigheter som utgör hinder förkvinnor att starta företag och vidta åtgärder för att eliminera dessa är,enligt utskottets mening, en angelägen uppgift inom näringspolitiken. Liksomdet statliga stödet inom näringspolitiken bör vara neutralt mellan olikaföretagsformer bör det också vara neutralt mellan kvinnor och män. Deföretagarlån till kvinnor som ansvarar för kan ses som en del isträvandena att åstadkomma en sådan neutralitet. När det gäller forskning omkvinnors företagande hänvisar utskottet till att Stiftelsen Forum förSmåföretagsforskning fattat beslut om visst stöd till ettforskningsprogram inom området. Utskottet utgår från att ytterligare medelskall kunna erhållas för detta forskningsprogram.Stöd till kooperativ utveckling berörs i några motioner. Kooperativa företagintar, enligt utskottets uppfattning, en viktig roll inom småföretagsamheten.Som tidigare redovisats kommer det berörda anslaget att i det närmastetredubblas nästa budgetår. Utskottet noterar att de ökade medlen innebär - medde krav på motfinansiering som gäller - att det kan finnas två rådgivare perLKU. Det är dock enskilda LKU som avgör hur medlen skall disponeras, inom ramenför gällande riktlinjer. Utskottet vill också hänvisa till den arbetsgrupp meduppgift att göra en kartläggning av området social ekonomi som regeringennyligen beslutat tillsätta.I tre motioner föreslås att anslaget till omstrukturering av vissa statligtägda företag m.m. skall slopas. Detta är ett yrkande som utskottet harbehandlat och som har avslagit.Beträffande turistfrämjande föreslås såväl ökade som minskade anslag i olikamotioner. För innevarande budgetår har turistfrämjandet, som tidigare nämnts,tillförts ett engångsbelopp från småföretagsprogrammet avsett förinternationell marknadsföring. Utskottet vill framhålla att man vid jämförelserav hur stora belopp som olika nordiska länder satsar på turistfrämjande börbeakta att förhållandena skiljer sig åt mellan länderna. I deltar såvälkommuner som landsting i finansieringen av denna verksamhet i störreutsträckning än vad som är fallet i övriga nordiska länder. Utskottet villbetona vikten av att marknadsförs internationellt, då turismen har storbetydelse för sysselsättningen.När det gäller frågan om varvsindustrin, som aktualiseras i några motioner,står utskottet fast vid ställningstaganden som gjorts vid olika tillfällenunder det senaste då frågan behandlats. Utskottet anser sålunda attdet är mycket viktigt att olika industrigrenar erhåller konkurrensneutralitet iförhållande till motsvarande industrigrenar i konkurrentländerna. Utskottetanser vidare att det inte är en tillfredsställande ordning att det, till följdav att ännu inte har ratificerat , fortfarandeförekommer subventioner i konkurrentländer. Regeringen bör med allkraft verka för att dessa upphör. Utskottet vill i detta sammanhang ge sittstöd till den linje som driver inom EU och som innebär en strävan attkomma bort från rena driftstöd till förmån för stöd till forskning ochutveckling och till innovationer. Det bör också härvid erinras om den svenskagarantiförordning för fartygsfinansiering som infördes . Statlig garantienligt denna förordning förutsätter att fartyget har ett högt förädlingsvärdeoch att detta grundar sig helt eller delvis på ny teknik.Beträffande , vars verksamhet föreslås få ökade medel i enmotion, noterar utskottet att, som tidigare redovisats, medlen förkonkurrensfrämjande verksamhet i relation till andra aktiviteter inomutgiftsområde 24 givits viss prioritet genom att vissa sparbeting i ställetslagits ut på andra verksamhetsområden. Verket har vidare ett betydandeanslagssparande. I ett kort perspektiv torde därför nivån på anslaget inteutgöra något hinder för verket att ta egna initiativ. Utskottet vill ocksåerinra om den verksamhet som skall bedrivas av det i budgetpropositionenaviserade rådet för konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privatsektor.Konkurrensforskningen föreslås få ökade medel i tre motioner. Det för år 1998i budgetpropositionen föreslagna anslaget innebär dock, enligt uppgift,tillsammans med sparade medel en disponibel nivå på 4 miljonerkronor.Högre anslag till teknisk forskning och utveckling föreslås i tre motioner,medan det i en motion föreslås minskat anslag. Utskottet anser att tekniskforskning och utveckling är av grundläggande betydelse för möjligheterna attuppnå ökad produktivitet, förnyelse och tillväxt i näringslivet.Teknikutveckling och produktförnyelse är strategiska faktorer för de svenskaföretagens konkurrenskraft, och utformningen av den industrirelateradeforskningen är härvid av avgörande betydelse. Det är nödvändigt att samverkanmellan näringsliv och universitet/högskola främjas och att forskningsresultatförs ut till företagen. har en viktig uppgift när det gäller denindustrirelaterade forskningen.Av besparingen avseende teknisk forskning och utveckling för åren 1997 och1998 har, som tidigare redovisats, ungefär hälften kompenserats genom attforskningsstiftelserna tagit över finansieringen. Utskottet vill dock peka påatt dessa finansieringar endast avser ett begränsat antal år och således inteär långsiktiga. Vidare gäller att forskningsstiftelserna inte arbetar med aktivsamverkan med näringslivet på det sätt som gör. I propositionen sägs attde stora besparingarna på det här aktuella anslaget föranleder en översyn ochen omprövning av verksamheten. Utskottet vill understryka vikten av attregeringen noga följer utvecklingen och på lämpligt sätt håller riksdageninformerad.Förslaget i en motion att minska anslaget till rymdverksamheten avvisas avutskottet. Denna verksamhet är viktig för att upprätthålla och höjakompetensnivån inom de berörda företagen och stärka deras konkurrenskraftinternationellt. När det gäller deltagande i villutskottet hänvisa till det frågesvar som utrikesminister och som tidigare återgivits. Detta projekt sker enligtgällande internationella regler som varit med om att utarbeta ochgodkänt.Regeringen har föreslagit en minskning av anslaget till den teknisk-vetenskapliga attachéverksamheten - ett förslag som avvisas i tre motioner.Utskottet ser besparingen, som är relativt begränsad, som en del av dennödvändiga budgetsaneringen.