bet · GK01TU7 · 1997-03-06 00:00:00 — Därmed kan den fysiska planberedskapen höjas för ettbeslut om en första etapp av Götalandsbanan.I motion T18 (m) konstateras att Götalandsbanan är samhällsekonomiskt lönsamoch att projektet har stor strategisk betydelse för järnvägens framtidautveckling. Regeringen bör därför skynda på det fortsatta planerings- ochutredningsarbetet. Även om projektet inte kan genomföras inom planerings-perioden så bör enligt motionärerna en realistisk tidsplan för banansförverkligande tas fram.I motion T23 (s) framhålls att Götalandsbanan utgör en s.k. felande länk i detnuvarande järnvägsnätet. Genom projektet kan Västra stambanan avlastas.Dessutom öppnar Götalandsbanan möjlighet för att etablerahögfartståg i ett högklassigt system som trafikerar de mycket befolkningstätaregionerna i . Mot denna bakgrund föreslås att en utredningsmantillkallas för att i samverkan med SJ, och berörda kommuner ochlänsstyrelser fortsätta utredningsarbetet kring projektet. Regeringen börvidare ta initiativ till att genomföra en bred systemstudie som belyser olikavägval för framtidens järnvägstrafik.I motion T39 (c) framhålls att en utbyggnad av Götalandsbanan skulle vara enviktig del i arbetet med att förnya och utveckla den svenska järnvägen så attden kan spela en större roll i ett framtida mer miljöanpassat transportsy-stem. Fortsatta satsningar på Götalandsbanan föreslås utformas som ettutredningsarbete på två nivåer. Som en första åtgärd bör en utredningsmaneller ges i uppdrag att i samverkan med kommuner och länsstyrelserfortsätta utredningsarbetet och höja den fysiska planberedskapen för ettkommande beslut om en första etapp av Götalandsbanan. Staten bör vidare på enmer övergripande nivå initiera en bred systemstudie som belyser olika vägvalför framtidens järnvägssatsningar i Sverige.I motion T506 (m) framhålls att en utbyggnad av Götalandsbanan skulle gebetydande fördelar åt hela . Banan bör därför prioriteras högt.I motion T522 (s) erinras om att har kommuner ochlänsstyrelser längs den planerade Götalandsbanan strävat mot att utveckla ensammanhängande stadsregion med väl utvecklade och miljövänligakommunikationer. Enligt motionen är det viktigt att detta arbete nu försvidare i utredningar som inriktas på att genomföra Götalandsbanan. Siktet börvara inställt på att bygga ut en första etapp och därefter ett successivtfullföljande. Alternativa finansieringsformer bör därvid närmare övervägas.Mot denna bakgrund föreslås att en särskild utredare tillkallas för attsamordna insatserna av , SJ och de berörda regionala och kommunalaintressenterna.I motion T25 (kd) anges att byggföretaget lämnade in ettanbud om att bygga Götalandsbanan på sträckan innebär en kostnadssänkning i jämförelse med Banverketstidigare kalkyler. Enligt motionen är därmed Götalandsbananssamhällsekonomiska lönsamhet en av de högsta som har presenteratsbland framtida järnvägsprojekt i . Mot denna bakgrund begärs att ettbeslut fattas om att projektet skall förverkligas.Enligt motion T526 (fp) är det synnerligen angeläget att Götalandsbanan påsträckan byggs ut snabbt. Den i projektet ingåendedelsträckan mellan och bör däremot inte byggas ännu.Enligt motion T531 (c) bör Götalandsbanan byggas etappvis. Till en början börden felande länken mellan och byggas. Med denna del av bananutbyggd kan trafiken starta och övriga bandelar kan byggas om och förbättrasnär ekonomin så medger. En utbyggd Götalandsbana som trafikeras för fulltkommer att ha mycket stor betydelse för näringslivet och för de orter somligger i anslutning till banan. För som har krångligaförbindelser skulle banan bli mycket betydelsefull.I motion T43 (c) framhålls att järnvägar går dåligt. Allt färre åkertåg som järnvägens andel av godstrafiken minskar. På grund avbristande bankapacitet går det vidare inte att prioritera vare sig person-eller godstrafik utan att det blir problem. Denna eftersläpning när det gällernytänkande och investeringar i nya järnvägar bedöms vara till men såväl förSverige som industrination som för miljön. Enligt motionen skulle med endelvis ny järnväg utmed dagens samhällen och näringslivet utvecklas.Med Europabanan skulle även järnvägens upptagningsområde kunna öka samtidigtsom miljön kan förbättras och trafikolyckorna skulle minska. Mot dennabakgrund förordas att en utredning görs om hur järnvägens kapacitet kanförbättras i det viktiga nord-sydliga stråket i Syd- och Mellansverige.I motion T10 (m) anges att de viktigaste motiven för Europabanan är Södrastambanans stora betydelse för transporter till hamnarna i och denframtida bron till . Den växande persontrafiken kan i första hand gå påEuropabanan och den växande godstrafiken på . Motionärernadelar regeringens uppfattning att det inom planperioden inte finns finansielltutrymme för att finansiera Europabanan. Däremot anser de att regeringen böranvisa medel till en utredning om de ekonomiska förutsättningarna förEuropabanan.I motion T11 (m) framhålls att Europabanan och en anslutande tunnel mellanHelsingborg och tillsammans med Götalandsbanans östliga del skullekunna utgöra en svensk del i det transeuropeiska nätverket (TEN). Europabanananges också väl svara mot regeringens krav på kommande åtgärder iinfrastrukturen. Projektets samhällsekonomiska konsekvenser kan också visa sigvara positiva. I motionen erinras vidare om de möjligheter som finns attdelvis finansiera Europabanan utanför statsbudgeten. Regeringen bör därförredan under den kommande planperioden ta initiativ så att banan projekterasoch planeras samt aktivt arbeta för att finna en lämplig finansieringslösning.I motion T516 (c) anges att från EU:s sida förespråkas att tillsammansmed övriga binds till det europeiska höghastighetsnätet förjärnvägstrafik. För del utgörs bindningen av Europabanan. Enligtmotionen är det viktigt att utredningsarbetet kring den framtidajärnvägsstrukturen inte sker isolerat på så sätt att varje projekt studerasför sig. Mot denna bakgrund föreslås att Götalandsbanan och Europabanan utredstillsammans.I motion T517 (s) framhålls att det är viktigt att upprätthåller enhög handlingsnivå för framtidsinriktade investeringar i ny transportteknik.Beträffande det uppdrag tidigare fått att utreda förutsättningarnaför Götalandsbanan anges att en sådan studie för höghastighetståg enbartmellan två punkter och blir en lösryckt del isolerad fråndet europeiska nätverket. Enligt motionären är det därför viktigt attBanverket får i uppdrag att tillsammans med Götalandsbanan även utredaförutsättningarna för Europabanan.I motion T521 (s) framhålls att Europabanan utgör en nödvändig del av denNordiska triangeln. Projektet anges också vara en framtidsinriktad del av detinternationella systemet ?Transeuropean Railway Network?. bör därförenligt motionen utreda Europabanans betydelse och klargöra projektetsförutsättningar.I motion T529 (m) anges att vid planeringen av trafikens infrastruktur måsteett internationellt perspektiv anläggas och effekterna för ekonomin och denregionala utvecklingen beaktas. Vidare erinras om det miljöansvar som Sverigehar genom undertecknandet av Riodokumentet . Det innebär att Sverigeför att klara de globala miljömålen måste flytta alltfler transporter från vägtill järnväg. Enligt motionärerna är det mot denna bakgrund viktigt attSverige upprätthåller en hög handlingsberedskap för att genomföraframtidsinriktade investeringar i ny transportteknik. En utbyggnad avEuropabanan för höghastighetståg är en betydelsefull satsning.5.7.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare framhållit vikten av att planeringen av trafikensinfrastruktur är långsiktig. Götalandsbanan är enligt det underlag sompresenterats ett intressant framtidsprojekt. Genom projektet ges möjlighet attbygga upp en stor sammanhängande region med goda miljövänliga kommunikationer.Som regeringen framhåller kan också såväl Södra som Västrastambanan komma att behöva avlastas för att möjliggöra en ökad järnvägstrafik.Den ekonomiska planeringsramen är dock begränsad. Det betyder att ävensamhällsekonomiskt lönsamma projekt inte kan förverkligas under den nuförestående planeringsperioden. Utskottet delar därför regeringens uppfattningatt det under kommande planperiod inte finns finansiellt utrymme för attrealisera projekten förutsätter dock att de båda projekten kommer att prövas vidareinom ramen för det fortsatta planeringsarbetet. Möjligheterna att finnaalternativ finansiering bör därvid prövas. Av utskottets ställningstagandeföljer att samtliga nu behandlade motionsyrkanden avstyrks.6 Övriga infrastrukturprojektInfrastrukturen behöver utvecklasUtskottet kan konstatera att det väckts ett stort antal motioner ominvesteringar och upprustningar av olika vägar och järnvägar samt andratrafikslag. Det finns sålunda en stark vilja i många delar av landet att byggaut och rusta upp infrastrukturen. För att slå vakt om välfärden i landetsolika delar, för att öka näringslivets konkurrenskraft och för att värnamiljön krävs också enligt utskottets mening en fortsatt utveckling avinfrastrukturen.Krav på planeringssystemetDe många förslag som finns om utbyggnader av trafikens infrastruktur ställerkrav på ett väl utvecklat planeringssystem som förmår peka ut de objekt som ärlämpligast och som uppvisar en god samhällsekonomisk avkastning. De ekonomiskaramarna är begränsade. Även om alternativa finansieringskällor kanutnyttjas i större utsträckning krävs en mycket hård prioritering. Det innebäratt ett stort antal projekt som med gällande beräknings-principer har godsamhällsekonomisk lönsamhet i många fall inte är möjliga att förverkliga underplaneringsperioden.Utskottet vill också framhålla att önskan att utvecklaplaneringsprocessen så att den möjliggör en helhetssyn på transportsystemetinnebär att ytterligare krav ställs på denna process. Investeringar iexempelvis vägar skall därmed inte bara jämföras med andra typer avinvesteringar i trafikens infrastruktur utan även med andra åtgärder itransportsystemet som t.ex. en ökad användning av transportinformatik. Vidbedömningar av järnvägsinvesteringar måste möjligheterna att upprätthålla entillfredsställande tågtrafik beaktas. Åtgärder i infrastrukturen bör därmedbetraktas som ett medel bland flera för att uppnå en effektiv och välfungerande trafikförsörjning.Riksdagens rollUtskottet har i det föregående behandlat planeringssystemet och den allmännaplaneringsinriktningen för investeringar i vägar och järnvägar. mening bör och regeringens uppgift i dennaplaneringsprocess framför allt vara att ange de övergripande målen ochriktlinjerna för investeringsplaneringen, fastställa finansiella ramar samtsvara för att det skapas en effektiv organisation för att förvalta de resursersom avsätts för investeringar i trafikens infrastruktur. En viktig uppgift ärvidare att följa upp och utvärdera de åtgärder som vidtas.För s.k. strategiska investeringar och val mellan alternativ som harväsentlig betydelse för det nationella trafiksystemets effektivitet kan ävenskäl anföras för ställningstaganden på central nivå som är mer detaljerade.Det kan exempelvis gälla utvecklingen av internationella förbindelseroch hur transportsystemet bör knytas till det transeuropeiska nätverket förtransporter (TEN).Med denna arbetsfördelning bör det däremot normalt inte ankomma på riksdagenatt ta ställning till konkreta krav på investeringar och underhållsåtgärder iolika delar av trafiksystemet. Den närmare planeringen av olikainfrastrukturprojekt och fördelningen av medel för dessa är en uppgift somkräver ett omfattande berednings- och samrådsförfarande på nationell, regionaloch lokal nivå. Den mångfald av beslut som fordras för denna planering tillfrämjande av den övergripande målinriktning som fastställer måstefattas av därtill kompetenta organ. Det bör inte heller ankomma på riksdagenatt ta ställning till hur tågtrafiken skall utformas.Utskottet vill dock starkt understryka att denna typ av planeringsprocessförutsätter dels att målen formuleras på ett tydligt sätt för att rättåtgärder skall kunna vidtas av trafikverken, dels att noggranna uppföljningaroch utvärderingar görs av hur målen uppfylls. Utskottet förutsätter därför attregeringen kommer att bedriva ett omsorgsfullt arbete med att följa upp ochbedöma de åtgärder som vidtas och - i likhet med vad som gäller enligt 1993års riksdagsbeslut - för redovisa resultatet avuppföljningsarbetet.Utskottet vill också framhålla att genom en sådan inriktning kan utskottetsoch beredningsarbete med ett stort antal motioner reduceras tillförmån för ett mer aktivt och självständigt kontroll- och uppföljningsarbete.Fortsatt planeringsprocessEfter beslut om den långsiktiga inriktningen av åtgärder itrafikens infrastruktur kommer regeringen att utfärda planeringsdirektiv.Vägverket, och länsstyrelserna kommer därmed att få i uppdrag attenligt de nya riktlinjerna fortsätta planeringen av olika nationella ochregionala infrastrukturåtgärder. kommer trafikverkensregioner att samråda med bl.a. kommuner, landsting och trafikhuvudmän.Planerna kommer därefter att sändas på remiss till olikaberörda intressenter. Efter remissomgången upprättar trafikverken slutligaplanförslag som lämnas till regeringen för fastställelse.Regeringen kommer därefter att i en skrivelse till avrapporteraresultatet av planeringsprocessen. De frågor om nationella trafikåtgärder ivägar och järnvägar, som väckts i ett flertal motionsyrkanden, kommer därmedatt behandlas inom ramen för den fortsatta planeringsprocessen.Utskottet konstaterar vidare att en stor del av de aktuella motionsförslagengäller lokala och regionala trafikfrågor. Med det planeringssystem somutskottet har ställt sig bakom har fler beslut förts ned tillregional nivå. har den regionala planeringsramen förstärkts. Detbetyder att länsstyrelserna, och i förekommande fall regionstyrelserna, är deninstans som i många fall har att bedöma de förslag som motionärerna fört fram.När det gäller den framtida planeringsprocessen vill utskottet erinra om attplanerna skall revideras . Nästkommande period blir därför2002-2011. Arbetet med att utforma de reviderade infrastrukturplanerna, somskall gälla , påbörjas efter det att den nya trafikpolitikenbeslutats av . Det beslutet förväntas påverka vilken inriktningplaneringen av trafikens infrastruktur skall ha . Förslag till nyinriktning utarbetas därefter . Det betyder attförslag till ett nytt inriktningsbeslut för kommer attläggas fram för . Projekt som inte nu kunnat rymmas iplaneringsramen kan därmed prövas på nytt inom ramen för den fortsattaplaneringsprocessen.SammanfattningUtskottet har i avsnitt 5 behandlat vissa motionsyrkanden som rör järnvägs-och vägfrågor som regeringen särskilt uppmärksammat i propositionen. Övrigamotionsyrkanden om främst utbyggnad och upprustning av olikainfrastrukturprojekt har sammanställts nedan under rubrikerna 6.1 Vägar, 6.2Järnvägar och 6.3 Sjö- och luftfart samt yrkanden om flera trafikslag.Utskottet bedömer att syftet med en stor del av dessa motionsyrkanden kommeratt tillgodoses inom ramen för det nya planeringssystemet. Med hänvisning tillvad som tidigare anförts om formerna för inflytande när det gällerinvesteringar och underhåll i trafikens infrastruktur och i avvaktan på dentrafikpolitiska proposition som regeringen kommer att förelägga år1998 bör motionerna enligt utskottets mening inte föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida. Utskottet avstyrker därför följande motionsyrkanden:6.1 VägarSydsverige------------------------------------------------------|T14 (m) |E 6 bör byggas ut till motorväg på||- yrkande 2 |sträckan . |------------------------------------------------------|T202 (c) |Resurser för det enskilda vägnätet i||- yrkande 1 |län bör prioriteras. |------------------------------------------------------|T202 (c) |Medel för motorvägsbyggen och||- yrkande 2 |Dennispaketet bör omprioriteras till|| |riksvägs- och länsvägsprojekt i|| |län. |------------------------------------------------------|T202 (c) |Vissa riks- och länsvägar i ||- yrkande 3 |län bör upprustas. |------------------------------------------------------|T214 (fp) |E 4 bör byggas ut till motorväg även||- yrkande 5 |på sträckor i norra och södra||(delvis) |där en utbyggnad nu inte är|| |aktuell. |------------------------------------------------------|T216 (m) |Det större vägnätet i ||- yrkande 2 |behöver förbättras. |------------------------------------------------------|T216 (m) |Stora delar av Tvärleden, dvs.||- yrkande 3 |sträckan Olofström- || |, behöver rustas upp.|| |Sträckan är i akut|| |behov av nybyggnad. |------------------------------------------------------|T216 (m) |Tvärleden bör i sin helhet utgöra en||- yrkande 4 |riksväg. |------------------------------------------------------|T304 (fp) |En utbyggnad av till motorväg|| |mellan Ljunga- skog och|| |bör prioriteras. |------------------------------------------------------|T306 (c) |Vägmedel bör omfördelas till förmån|| |för det finmaskiga länsvägnätet i|| |. |------------------------------------------------------|T320 (m) |Medel för drift och underhåll bör|| |omfördelas till förmån för|| |nyinvesteringar som avlägsnar|| |flaskhalsar på vissa riks- och|| |länsvägar i län. |------------------------------------------------------|T409 (m) |bör få en större andel av|| |vägmedlen så att antalet|| |trafikolyckor där minskar. |------------------------------------------------------Syd- och ------------------------------------------------------|T311 (c) |Vägarna 23-138-34 på sträckan|| |Malmö-Växjö-Linköping bör få ett|| |enhetligt nummer och vägmedel bör|| |omfördelas så att riksvägsstandard|| |uppnås på hela sträckan. |------------------------------------------------------------------------------------------------------------|T210 (kd) |Det finmaskiga vägnätet i || |län bör förbättras. |------------------------------------------------------|T224 (fp) |E 6 och bör byggas ut. E||- yrkande 4 |30 bör moderniseras. |------------------------------------------------------|T302 (fp) |En utbyggnad av ,|| |, bör|| |prioriteras. |------------------------------------------------------|T305 (m) |En utbyggnad av till|| |motorväg på sträckan || |bör prioriteras. |------------------------------------------------------|T313 (mp) |Regeringens beslut att fastställa||- yrkande 1 |arbetsplan för väg E 6|| |på delen|| |Forshälla-Torp bör omprövas. |------------------------------------------------------|T323 (fp) |Anslaget för drift och byggande av|| |enskilda vägar bör i ökad|| |utsträckning användas för att stödja|| |trafiken med vissa godsfärjor i|| |. |------------------------------------------------------|T333 (fp) |Särskilda underhållsinsatser krävs||- yrkande 1 |för vägnätet i . |------------------------------------------------------|T333 (fp) |De enskilda vägarna har en särskild||- yrkande 2 |betydelse för glesbygder som|| |. |------------------------------------------------------Väst- och ------------------------------------------------------|T214 (fp) |på hela sträckan||- yrkande 5 |bör komma till||(delvis) |stånd antingen genom en utbyggnad|| |av || |E 20 mellan och eller|| |av väg 40 mellan och|| |. |------------------------------------------------------|T214 (fp) |Olika motorvägsalternativ mellan||- yrkande 6 |och bör utredas. |------------------------------------------------------------------------------------------------------------|T8 (s) |Bergslagsdiagonalen bör såsom stamväg||- yrkande 1 |omfatta vägarna 50, 60, 297 och 301,|| |dvs. sträckan (vid E|| |4)-Motala-Örebro-Borlänge-Falun-Bollnäs-|| |(vid E 4). |------------------------------------------------------|T8 (s) |Bergslagsdiagonalen bör få ett||- yrkande 2 |enhetligt vägnummer. |------------------------------------------------------|T8 (s) |Den etappindelning av||- yrkande 3 |Bergslagsdiagonalen som berörda|| |kommuner och länsstyrelser enats om|| |bör gälla. |------------------------------------------------------|T8 (s) |Utbyggnaden av Bergslagsdiagonalen||- yrkande 4 |bör prioriteras. |------------------------------------------------------|T12 (s) |E 4 bör ges en ny sträckning genom|| |län. |------------------------------------------------------|T13 |Ombyggnad av /E 20 på sträckan||(m,c,fp,v,kd) |bör prioriteras. |------------------------------------------------------|T20 (s) |En norr- och en österled genom|| |bör komma till stånd.|| |mellan och|| |behöver förbättras. E 22 bör|| |ledas förbi . |------------------------------------------------------|T21 (s) |Vägavsnittet på ||- yrkande 1 |och E 20 bör tillhöra de särskilda|| |objekt som skall inrymmas i|| |planeringsramarna. |------------------------------------------------------|T21 (s) |Investeringarna på vägavsnittet||- yrkande 2 |bör genomföras med|| |förtur. |------------------------------------------------------|T26 (c) |E 4 på sträckan bör|| |möjligt byggas ut till|| |motorvägsstandard. |------------------------------------------------------|T29 (s) |Förbättring av väg 73 mellan|| |och bör prioriteras. |------------------------------------------------------------------------------------------------------------|T214 (fp) |E 18/E 20 bör byggas ut till motorväg||- yrkande 5 |på sträckan . Väg 73||(delvis) |mellan och bör|| |förbättras på de sämsta sträckorna. |------------------------------------------------------|T219 (kd) |På E 22 genom behövs en|| |förbifart vid . Även på|| |väg 51, mellan och|| |, behövs en förbifart vid|| |Svärtinge. |------------------------------------------------------|T220 (mp) |Räta linjen bör inte genomföras i den||- yrkande 7 |omfattning som planeras. |------------------------------------------------------|T223 (s) |förslag om||- yrkande 1 |ökade anslag till drift och underhåll|| |i skogslänen bör genomföras. |------------------------------------------------------|T223 (s) |Vid fördelning av anslag till såväl||- yrkande 2 |drift och underhåll som investeringar|| |bör ökad hänsyn tas till de tunga|| |transporterna. |------------------------------------------------------|T307 |Ombyggnad av /E 20 på sträckan||(m,c,fp,v,kd) |bör prioriteras. |------------------------------------------------------|T308 (fp) |Förbifart vid , på ,|| |bör prioriteras. |------------------------------------------------------|T309 (m) |Fortsatt utbyggnad av /E 20 till|| |motorväg på sträckan || |bör prioriteras. |------------------------------------------------------|T316 (fp) |Byggandet av / E 20 mellan || |och bör starta || |möjligt. |------------------------------------------------------|T317 (m) |Utbyggnaden av vägnätet på || |bör prioriteras. |------------------------------------------------------|T319 (s) |Byggandet av /E 20 på sträckan|| |bör tidigareläggas. |------------------------------------------------------|T321 (m) |Anslagen för väginvesteringar i||- yrkande 1 |bör svara mot de|| |skatter och avgifter som bilisterna i|| |regionen betalar till staten. |------------------------------------------------------------------------------------------------------------|T321 (m) |Om yrkande 1 tillgodoses, kan behovet||- yrkande 2 |av att avgiftsfinansiera Ringen i|| |motsvarande mån minska. |------------------------------------------------------------------------------------------------------------|T325 (mp) |planer på att bygga||- yrkande 1 |motorväg på , sträckan|| |, bör omprövas. |------------------------------------------------------|T325 (mp) |Alternativa vägsträckningar mellan||- yrkande 2 |och bör utredas. |------------------------------------------------------|T325 (mp) |Alternativa tillvägagångssätt för att||- yrkande 3 |nå samma mål som med en ny E 4-|| |sträckning mellan och || |bör utredas. |------------------------------------------------------|T325 (mp) |Brister i ||- yrkande 4 |miljökonsekvensbeskrivning i fråga om|| |planerad väg mellan och || |bör ges regeringen till känna. |------------------------------------------------------|T325 (mp) |En ny E 4-sträckning mellan ||- yrkande 5 |och har bristande|| |samhällsnytta.