bet · GL01UU2 · 1997-11-25 00:00:00 — Enligt utskottets mening var det också naturligtatt IT-frågorna beaktas inom ramen för det utvecklingsbistånd lämnar.Synpunkterna som framförts i det nu refererade yttrandet äger, enligtutskottets bedömning, fortfarande giltighet.Utskottet vill i sammanhanget påpeka att , främst genom sittförvaltningskontor, gjort insatser i både och på detdatatekniska området. Med inledde 1991 ett samarbete,tillsammans med ett amerikanskt kongressorgan, kring kunskaps- ochtekniköverföring rörande dokumenthantering och uppbyggnad av ett datanät inomEstlands parlament. Med stöd kunde i ett tidigtskede förfoga över ett datanät med utrustning av modernaste snitt. I Vietnamhar , i samarbete med Sida och Interparlamentariska unionen (IPU),givit aktivt stöd för ett IT-projekt i landets nationalförsamling.Regeringen redovisar, i budgetpropositionen, att den avser attanalysera kunskaps- och IT-frågorna i utvecklingssamarbetet närmare. Enligtregeringens bedömning kan detta arbete utmynna i en strategi avseendeutvecklingssamarbetets uppgift i kunskapssamhället. Utskottet välkomnar dettainitiativ. Utskottet delar motionärernas uppfattning om attkunskapsrevolutionen innebär såväl möjligheter som risker. Å ena sidan kanstora avstånd mellan utvecklingsländer och i-länder undanröjas, å andra sidankan gapet ökas mellan de länder som deltar i den nya kunskapsrevolutionen ochde länder som t.ex. på grund av bristande resurser stängs ute. Utskottetförutsätter att regeringen i det analysarbete som aviserats beaktar såväl demöjligheter som de risker som är förknippade med kunskaps- och IT-frågorna iett biståndssammanhang.Av det ovanstående följer att motion T815 (c) yrkandena 24 och 25 ansesbesvarad.Storskaliga dammbyggnationerI motion U213 (v) yrkande 18 framförs att internationellt bör motsättasig storskaliga dammbyggnationer.Utskottet har förstått att har en omfattande och krävandepolicy som avsevärt begränsar antalet dammprojekt som kvalificerar sig förbankfinansiering och som innebär att starka hänsyn måste tas till miljö,ersättning vid tvångsförflyttning, alternativprövning, fattigdomsinriktning,påverkan av lokal kultur, m.m. Enligt policy måste ocksåomfattande studier genomföras av olika alternativ, även vad gäller själva valetav energikälla, innan man kommer överens med mottagarlandet omprojektutformningen. Utskottet noterar med tillfredsställelse att ,tillsammans med övriga nordiska länder, har varit särskilt aktivt iutformningen av denna policy, bl.a. vad gäller frågor om tvångsförflyttning,miljöhänsyn och lokalt medbestämmande. inrättades, också då medstarkt nordiskt stöd, en inspektionspanel med syfte att granska denoperationella verksamheten och se till att banken följer den egna policyn.Ytterst ansvarar dock mottagarlandet för att projektet genomförs i enlighet medde policyvillkor som man kommit överens om i projektutformningen.Utskottet konstaterar att Sida antog en policy för miljöanpassatenergibistånd och att kraven från Sida om miljöhänsyn därmed har förstärkts.Samtidigt avser Sida att fördjupa och bredda sina kontakter med internationellaoch svenska organisationer som har intresse för miljöanpassat energibistånd.Sida prioriterar också stöd, främst genom kompetensförstärkning, tillutvecklingen av organisationer, bl.a. energiföretag, miljömyndigheter ochmiljöorganisationer. Även utvecklingen av institutioner som beställer, deltar ioch granskar miljökonsekvensbedömningar, stöds av Sida. Detsamma gällerforskningssamarbete inom energisektorn.Ett återkommande problem i samband med storskaliga vattenkraftsprojekt ärtillgången till tillförlitlig information. Utskottet har inhämtat att ,vid svensk inblandning genom t.ex. samfinansiering eller liknande, harambitionen att särskilt uppmärksamma eventuell kritik som framförs i debattenkring sådana projekt. Vidare inriktas arbetet på försök att biståenergiansvariga myndigheter, inte minst i utvecklingsländer, i utformandet aven hållbar energipolitik i linje med den som gäller i vissa i-länder ochför insatser. Utskottet stöder dessa ambitioner.Därmed anses motion U213 (v) yrkande 18 besvarad.Näringslivets rollDet svenska näringslivets roll i det internationella utvecklingssamarbetetbetonas i motion U220 (kd) yrkande 7.De synpunkter om näringslivets roll i biståndet som framförs ligger i alltväsentligt i linje med den svenska biståndspolitiken. Enligt utskottetsuppfattning innebär det övergripande målet för utvecklingssamarbete,fattigdomsbekämpningen, att näringslivet har en mycket viktig roll iutvecklingsländerna. Långvarig och hög tillväxt är nämligen en nödvändigförutsättning för att minska fattigdomen. Utskottet stöder därför den ökadeuppmärksamhet som i det svenska utvecklingssamarbetet ägnas åt att stödjanäringslivet i samarbetsländerna. Svenska insatser görs dels indirekt, genomstöd till utvecklingen av t.ex. rättsväsende, handelsregler, kapitalmarknaderm.m., dels direkt genom att kunskaper och kapacitet inom samarbetsländernasnäringsliv främjas.Utskottet delar vidare regeringens bedömning, som den redovisas ibudgetpropositionen, om behovet av att direkt utnyttja svenska erfarenheter.Utskottet har inhämtat att näringslivet är delaktigt i de samråd som äger rumunder landstrategiprocessen. Enligt utskottets uppfattning utgör det svenskanäringslivet en stark och viktig resursbas i det sammanhanget. Det är ocksåutskottets uppfattning att utvecklingssamarbete i flertalet fall haröppnat viktiga möjligheter för svenskt näringsliv att verka i enskilda länderoch områden.Med vad utskottet ovan anfört anses motion U220 (kd) yrkande 7 besvarad.Krediter och garantierPropositionen (avsnitt 4.3.5)Regeringen redogör för Sidas uppdrag att analysera krediters roll förutvecklingsländerna och dra konsekvenser härav för det svenska biståndets del.Uppdraget har Sida presenterat i utredningen på kredit. Vissamyndigheter, intresseorganisationer m.fl. har beretts möjlighet att lämnasynpunkter på utredningen.Regeringen erinrar i budgetpropositionen om att krediter, främst via demultilaterala utvecklingsbankerna, spelar en viktig roll inom detinternationella biståndet. Det svenska biståndet är huvudsakligengåvofinansierat, men krediter utgör ett betydelsefullt komplement.Det finns enligt regeringens uppfattning goda skäl att se krediter som ennaturlig finansieringsform i biståndet. Regeringen bedömer det som angelägetatt riva ner de skarpa gränser som ofta finns mellan olika formerav biståndsfinansiering. Syftet bör vara att så långt som möjligt anpassafinansieringsformen efter situationen i landet och projektets karaktär.Regeringen ställer sig därför bakom Sidas förslag om ökad flexibilitet iutnyttjandet av olika kreditinstrument och former.Vidare anser regeringen att u-kreditsystemet har visat sig vara ett välfungerande system och av den anledningen bör behållas i sina huvuddrag.Samtidigt bör utökade möjligheter att använda obundna u-krediter införas inomramen för internationellt överenskomna regler om lägsta tillåtnasubventionsgrad. Detta kan öka möjligheterna för att utfästa krediter isamfinansiering med och de regionala utvecklingsbankerna.Biståndskrediter bör även fortsättningsvis i normalfallet vara obundna.Kontraktsfinansiering bör även fortsättningsvis vara huvudprincipen för u-krediter. Regeringen delar Sidas bedömning om att ett ökat utrymme bör finnasför projektfinansiering via krediter.Kreditfinansierade insatser skall, enligt regeringens uppfattning, utsättasför samma bedömning som gåvofinansierade med hänsynstagande till samtligabiståndspolitiska mål. Regeringen ser därför positivt på förslaget till enfristående biståndsmotiverad garantigivning, som inte är kopplad till u-kreditsystemet. Regeringen aviserar att den avser att ge ett uppdrag till Sidaatt - i samråd med EKN - utarbeta förslag till riktlinjer, principer förgarantipremier, förvaltning m.m. som grund för att inleda en försöksverksamhetmed fristående garantigivning. Regeringen anser vidare att medel somackumulerats genom avsättningar för subventioner, inklusive löftesprovisioneroch räntor, inom u-kreditsystemet, och där den faktiska kostnaden understigerursprungligen beräknad, bör kunna avsättas som en separat säkerhetsreserv förfristående garantigivning. Framtida löftesprovisioner skall föras tillsäkerhetsreserven för u-krediter som förvaltas av EKN för Sidas räkning.Med hänsyn till Sidas roll i u-kreditsystemet och den utvidgning avgarantigivning inom biståndet som förordas, föreslår regeringen att även Sidaskall vara en garantiansvarig myndighet. Regeringen föreslår även att en ramför Sidas garantigivning införs, som skall omfatta samtliga garantiformer inomutvecklingssamarbetet, varav huvuddelen utgörs av garantiarrangemang för u-krediter, som vid det senaste årsskiftet uppgick till cirka 8,8 miljarderkronor inklusive utfästelser. Regeringen gör i budgetpropositionen bedömningenatt totalramen för Sidas garantiverksamhet bör kunna fastställas till 12miljarder kronor. Inom denna ram kan regeringen fastställa tak förbiståndsgarantier för u-krediter, garantier inom näringslivsstödet och denplanerade försöksverksamheten med fristående garantigivning.Regeringen uppger att de av regering och riksdag fastställda principerna omriskavspeglande och säkerhetsreserv även skall tillämpas vad gällerSidas garantigivning. Enligt regeringens förmenande är det dock inte lämpligtatt fullt ut använda EKN:s premiesättning vid biståndsgarantier för u-krediter.Sidaförslaget innebär därför att riskavspeglande uttas till en vissnivå, förslagsvis , och att biståndsanslaget belastas vid högrepremienivåer. Regeringen ställer sig i budgetpropositionen bakom dennabedömning och avser, under förutsättning av godkännande, att uppdraåt Sida att under en treårig försöksperiod införa ett system medsubventionerade över en viss nivå, som efter samråd med Sida och EKNkommer att fastställas av regeringen.Vidare begär regeringen att , med beaktande av 10 § budgetlagen,godkänner att Sida liksom får avsätta och anslagsavräkna erforderligamedel för gåvoelementet i u-krediter i anslutning till att krediterna lämnas.Medlen förs till räntebärande konto i och skall, inklusiveränta som genereras på kontot, täcka kostnaden för räntesubventioner underkrediternas löptid.Kreditriskbedömningar görs nu av EKN för alla aktuella länder, medrekommendation till Sida. Denna ordning bör, enligt regeringens mening,bibehållas. Förutsättningar och lämpliga sektorer för kreditbistånd börbehandlas i de landstrategier som fastställs för program- och andrasamarbetsländer.Mot ovanstående bakgrund föreslår regeringen att , i enlighet med vadregeringen anfört, dels bemyndigar regeringen att ikläda statenbetalningsansvar i form av statliga garantier till ett belopp av högst12 för garantigivning inom det internationellautvecklingssamarbetet (yrkande 3), dels godkänner inrättandet av ensäkerhetsreserv för garantiverksamhet som inte är kopplad till kreditgivning(yrkande 4), dels godkänner att subventioner av för biståndsgarantierfår belasta anslaget A 1 Biståndsverksamhet (yrkande 5), dels godkänner attavräkning av gåvoelement i u-krediter skall ske i enlighet med vad som förordasunder avsnittet Bilateralt utvecklingssamarbete (Krediter och garantier) ipropositionen (yrkande 6).MotionernaI kommittémotion U636 (v) lägger motionärerna fram ett förslag om attregeringen bör verka för att underlätta krediter via ()för företag som vill handla med (yrkande 3).Kristdemokraternas partimotion U220 (kd) föreslår i yrkande 8 att ett systemmed förmånliga krediter införs i syfte att stimulera privata investeringar i defattigaste länderna. menar att biståndskrediter tillsammansmed införandet av en garantigivning inom biståndet är till nytta förmottagarländerna och kan komma att spela en viktig roll för uppbyggnaden avbl.a. ett fungerande näringsliv.Utskottets övervägandenI propositionen (yrkandena 3-6) begärs att regeringen bemyndigas att iklädastaten betalningsansvar i form av statliga garantier till ett belopp av högst12 miljarder kronor för garantigivning inom det internationellautvecklingssamarbetet, att inrättandet av en säkerhetsreserv förgarantiverksamhet som inte är kopplad till kreditgivning godkänns samt att detgodkänns att subventioner av för biståndsgarantier får belasta anslagetA 1 Biståndsverksamhet och att avräkning av gåvoelement i u-krediter skall skepå det sätt regeringen förordat i propositionen.Ett system med förmånliga krediter föreslås i motion U220 (kd) yrkande 8.Utskottet konstaterar att krediter har varit ett viktigtinstrument i det svenska biståndet. Det svenska biståndet är i huvudsakgåvofinansierat men krediter utgör ett betydelsefullt komplement. Ibudgetpropositionen har regeringen, mot bakgrund av Sidas utredning Bistånd påkredit, föreslagit en ökad flexibilitet i formerna för kreditgivningen och attbiståndskrediterna permanentas. Regeringen ställer sig också positiv till enförsöksverksamhet avseende garantier som ytterligare ett biståndsinstrument.Utskottet ställer sig bakom de förslag till förändringar avseende krediter ochgarantigivning som biståndsinstrument, vilka regeringen har presenterat ibudgetpropositionen. Utskottet vill också klargöra att bistånd bör kunnaanvändas för att kompensera för höga risker, men normalt inte bör subventionerasådan verksamhet som bör vara självbärande.Med detta tillstyrker utskottet propositionens förslag (yrkandena 3-6). MotionU220 (kd) yrkande 8 anses besvarad.I motion U636 (v) yrkande 3 föreslås att krediter via som vill handla med bör underlättas.Utskottet önskar mot bakgrund av det som framförs om företag som vill handlamed anföra följande.Europeiska unionen antog vid ett ministerrådsmöte , och ienlighet med Fördraget om Europeiska unionen (artikel J.2), en gemensamståndpunkt vad gäller (beslut nr 96/697/GUSP, EGT L 322). Denna förutseren resultatinriktad och konstruktiv dialog med landet syftande bl.a. till attuppmuntra en pluralistisk demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna ochgrundläggande friheterna samt en ekonomisk politik som är avsedd att leda hållbar återhämtning och förbättring av det kubanska folketslevnadsstandard. Vid allmänna rådets möte antogs rådetsslutsatser rörande uppföljning och fortsatt genomförande av EU:s gemensammaståndpunkt. och EU har vidare på olika sätt motsatt sig delar av denamerikanska sanktionslagstiftningen () mot landet, eftersom dengenom sitt oacceptabla extraterritoriella element också påverkar länder somupprätthåller handelsutbyte med Kuba.Som bilaga till detta betänkande har fogats uppgifter om svensk handel medKuba mellan åren 1992 och () 1997 (diagram 1).Av dessa uppgifter framgår att den svenska exporten till uppgick till . Motsvarande period uppgick densvenska importen från landet till (Källa: SCB Uh 22 SM1992-1997).Sedan 1986 är , enligt vad utskottet kunnat utröna, stängdför all garantigivning på , till följd av oreglerade fordringar som nämndenhar . Utskottet förutsätter att regeringen ochExportkreditnämnden följer utvecklingen på och att den svenska hållningenrörande eventuella skuldeftergifter eller ny garantigivning utformas i enlighetmed denna utveckling.Med detta anses motion U636 (v) yrkande 3 besvarad.Humanitärt biståndPropositionen (avsnitt 4.3.5)Av propositionen framgår att huvuddelen av det svenska humanitära biståndetavser insatser i samband med ett tiotal inbördeskrig i , ,, , , , , Stora sjöregionen, samtSierra m.fl. länder. Offer för väpnade konflikter utgör således denstörsta målgruppen för det humanitära biståndet. är den kontinent somdrabbats hårdast av humanitära katastrofer även om många framsteg gjorts undersenare år när det gäller fred och utveckling. Även om det humanitära biståndetskall verka fritt från andra bevekelsegrunder än de rent humanitära växerinsikten om sambanden mellan politisk konfliktlösning och humanitär krislösningRegeringen betonar att det humanitära biståndet även i fortsättningen kommeratt ligga på en hög nivå, även efter det att en stor del av stödet till detforna har överförts till en särskild Europapost. Härtill kommerreguljära bidrag till de humanitära organisationerna inom FN-systemet och tillICRC från anslagsposten för det multilaterala utvecklingssamarbetet samtutrymme för humanitära insatser inom vissa landramar.MotionernaI de grönas partimotion U223 (mp) framhålls behovet av utbildningi demokratiska värderingar och jämställdhet i de flyktingläger som ligger inärheten av det egna hemlandet (yrkande 11).I motion U607 (v, c, fp, mp, kd) begärs i yrkande 4 ett ökat stöd tillvästsahariska flyktingar i . Enligt motionärerna lever flyktingarnaunder mycket svåra klimatmässiga omständigheter och i bristfälliga bostäder.Därtill kommer att de västsahariska flyktingarna i under de senasteåren har lidit brist på baslivsmedel. Stödet från den algeriska regeringen harsamtidigt minskat. Motionärerna anser att ett ökat stöd till dessa flyktingarborde vara en konsekvent åtgärd i linje med ökat politiskt stöd för Västsaharasnationella självbestämmanderätt.Motionärerna bakom U613 (mp, m, c, fp, v, kd) lyfter i yrkande 8 fram behovetav bistånd till flyktingbosättningen i i , där antaletflyktingar från , enligt uppgifter i motionen, ökar för varje år.Utskottets övervägandenUtbildning i flyktinglägerI partimotion U223 (mp) yrkande 11 framläggs ett förslag om demokrati- ochjämställdhetsutbildning i vissa flyktingläger.Utskottet noterar att regeringen uppger att en humanitärpolitisk strateginyligen har utarbetats, vilken avser att ge en helhetssyn på de många aspektersom finns i dagens humanitära bistånd och krishantering. Ett syfte med dennastrategi har varit att stärka det svenska agerandet på det humanitära området,främst genom en ökad samverkan i det humanitära arbetet mellan olikaansvarsområden. Sådan samverkan kan t.ex. avse global och regional säkerhet,migrationspolitik, folkrättskunskap, mänskliga rättigheter ochdemokratifrämjande.Sverige ger inom flyktingområdet stora bidrag, bl.a. till FN:sflyktingkommissarie, . Utskottet anser, i likhet med motionärerna, attutbildning är ett angeläget stöd till flyktingar, som genom sådan får bättreförutsättningar för ett återvändande. Det kan också noteras att i UNHCRdriver jämställdhetsfrågor. UNHCR har vidare inrättat en särskildkoordinatorfunktion för flyktingkvinnor med ansvar för att jämställdhet ingårsom en naturlig del i programmen. Vid undervisning av flyktingbarn prioriterast.ex. särskilt frågan om att ge flickor samma möjligheter till utbildning sompojkar.För att, på en rimlig nivå, kunna bedriva t.ex. undervisning för flyktingbarnkrävs förhållanden som inte alltid kan tillgodoses. Enligt utskottetsuppfattning är det fortsatt angeläget, främst i akuta situationer såsom iflyktingsituationer, att de humanitära aspekterna får vara avgörande för hurinsatserna skall styras. När sådana humanitära aspekter har tillgodosetts, ochsärskilt i varaktiga flyktingsituationer, bör olika former av utbildning, såsomi demokrati- och jämställdhetsfrågor, stimuleras.Med detta anses motion U223 (mp) yrkande 11 besvarad.Västsahariska flyktingarStödet till de västsahariska flyktingarna i bör öka enligt motion U607(v, c, fp, mp, kd) yrkande 4.Utskottet delar motionärernas syn på behovet av humanitärt stöd till devästsahariska flyktingar som i läger i lever under uppenbart svåraförhållanden. Frågan om behovet av ökat stöd till de västsahariska flyktingarnai har tidigare behandlats av utskottet i betänkandet 1996/97:UU15 Internationellt utvecklingssamarbete. Som utskottet då redovisade gerSverige humanitärt stöd till de västsahariska flyktingarna. Stödethar gått genom såväl svenska som internationella organisationer. Stora bidraggår genom och solidaritet. Också FN:s flyktingkommissarie(), som erhåller generösa bidrag från , bidrar med hjälp-insatserför de västsahariska flyktingarna. bidrar även genom den europeiskakommissionen. Det europeiska bidraget för uppgick till cirka 7 miljonerecu. Regeringen har beslutat om svenskt deltagande i FN:s mission förfolkomröstningen i (), vilket innebär att från slutetav bidrar med upp till tio civilpoliser.Utskottet har på annat håll i detta betänkande gjort bedömningen attregeringens förslag till fördelning mellan olika delposter inom det bilateralautvecklingssamarbetet för är lämpligt och väl avvägt.Mot denna bakgrund och med anledning av vad som ovan anförts avstyrks motionU607 (v, c, fp, mp, kd) yrkande 4.Dharmsala ()Biståndsbehovet för flyktingbosättningen i i framhålls imotion U613 (mp, m, c, fp, v, kd) yrkande 8.Vad gäller biståndsbehovet för flyktingbosättningen i indiska Dharmsala harutskottet tidigare gjort följande bedömning i betänkandet 1996/97:UU15Internationellt utvecklingssamarbete:Utskottet har inhämtat att Sida ger ett mindre stöd till , somär ett dokumentationscentrum i anknytning till Dharmsala. Utskottet förutsätteratt andra ansökningar om stöd till flyktingbosättningarna prövas i vederbörligordning.Denna utskottets bedömning kvarstår.Därmed anses motion U613 (mp, m, c, fp, v, kd) yrkande 8 besvarad.Bistånd genom folkrörelser och enskilda organisationerPropositionen (avsnitt 4.3.5)Regeringen framhåller den betydelse biståndet genom enskilda organisationer harför det svenska utvecklingssamarbetet. Folkrörelseförankringen och den svenskafolkbildningstraditionen används för att stödja utvecklingen av enskildaorganisationer i samarbetsländerna och för att stärka det civila samhälletsinstitutioner. Regeringen menar att organisationerna - som i samarbete med sinapartners har utvecklat kontakter och nätverk som ger speciell kunskap - har enunik roll i bekämpandet av fattigdomen. Merparten av bidragen förutvecklingsinsatser genom folkrörelser och enskilda organisationer lämnas till13 större organisationer med vilka Sida har ett långsiktigt samarbete.MotionernaModerata samlingspartiet anser i partimotion U202 (m) attfrivilligorganisationerna bör få en utökad roll i biståndet (yrkande 5). Imotionen framhålls att de fria och frivilliga organisationernas bistånd ärbärare av engagemang och kunskapsöverföring och har stor betydelse trots attbiståndet volymmässigt uppgår till små belopp. Partiet framhåller att dettabistånd har en betydligt större betydelse än den formella ekonomiska volymen.Via dessa organisationer nås de behövande befolkningarna direkt och utanomvägar över statsapparaten. Enskilda organisationer har också ofta detfolkliga stöd här hemma som är viktigt för biståndsviljan. En större del avinsatserna bör därför slussas denna väg.Enligt kommittémotion U207 (c) yrkande 6 (delvis) är det, mot bakgrund av denviktiga roll som enskilda organisationer spelar, angeläget att anslaget till deenskilda organisationerna ökas med jämfört med regeringensförslag. Medel för detta bör skapas genom att inbetalningarna tillinternationella finansieringsinstitutioner, t.ex. Världsbanksgruppen, minskasmed ett lika stort belopp, vilket framgår av tabellerna 3 (Internationellafinansieringsinstitutioner) och 5 (för det bilateralautvecklingssamarbetet) som fogats som bilaga till detta betänkande.Vänsterpartiet föreslår i kommittémotion U622 (v) yrkande 3 ett utvecklat ochstärkt stöd till de frivilligorganisationer som i de palestinska områdenaarbetar för att där bygga upp ett civilt samhälle med demokratiska struktureroch institutioner. Stödet till dessa motiveras dels av att dessafrivilligorganisationer utgör en effektiv hjälpförmedlare, dels av att dessaorganisationer alltmer medverkat till att bygga upp en samhällsstruktur och ettunikt civilt samhälle för en framtida livaktig och stark demokrati i Palestina.I partimotion U220 (kd) framhålls de enskilda organisationernas arbete ibiståndspolitiken (yrkande 12). De enskilda organisationerna utgör enligtKristdemokraterna en ytterst viktig del av det bilaterala biståndsarbetet.Kunskaper, erfarenheter och kompetens hos enskilda organisationer kan medfördel användas i planeringen och genomförandet av såväl nationella sominternationella biståndsinsatser. Biståndsinsatser på lokal nivå kan också oftavara betydligt effektivare än de som görs på nationell nivå.