bet · GK01AU10 · 1997-03-20 00:00:00 — Omstrukturering av (skr. 1996/97:95 och förs. 1996/97:RR8) Detta betänkande behandlar dels regeringens skrivelse 1996/97:95 omomstrukturering av och motioner som väckts med anledning avskrivelsen, dels revisorers förslag 1996/97:RR8 angående bolaget.Utskottet föreslår att gör ett tillkännagivande till regeringen omstyrningen av . Utskottet avstyrker samtliga motioner, däriblandförslag att staten skall avyttra företaget.Reservationer har avgetts av företrädarna för , regeringens skrivelse 1996/97:95 bereds tillfälle att ta del avredovisning av regeringens bedömning av hur AmuGruppen AB:s framtidaverksamhet bör utformas med avseende på inriktning och organisationsform m.m.FörslagetI revisorers förslag 1996/97:RR8 yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad revisorer har anfört om styrningen avAmuGruppen AB.Motioner1996/97:A25 av Per m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av arbetsmarknadsutbildning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en försäljning av AmuGruppen AB.1996/97:A26 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en kommande utvärdering om hur utvecklas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om strävan efter ökad konkurrens inom områdetarbetsmarknadsutbildning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att arbetsmarknadsutbildningen skall knytas närmare ordinarieutbildning,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall eftersträva samordning med kommuner ochnäringsliv.1996/97:A27 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetsmarknadsutbildningens volym,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om könsuppdelad statistik och könsperspektiv,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av AmuGruppen AB:s geografiska spridning,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetsmarknadspolitiska medel för kostnader i samband medutbildning,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om individuella handlingsplaner och arbetsmarknadsutbildning,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvärderingar.1996/97:A28 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen och dimensioneringen av arbetsmarknadsutbildningen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utförsäljning av ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av utvärdering av arbetsmarknadsutbildningen.1996/97:A29 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen mot utbildning i det reguljära skolväsendet ochföretagsförlagd utbildning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det långsiktiga behovet av ett statsägt företag förarbetsmarknadsutbildning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör återkomma till med förslag till enlångsiktig inriktning av arbetsmarknadsutbildningen och AmuGruppen AB:s roll. I detta betänkande behandlas dels regeringens skrivelse 1996/97:95Omstrukturering av , dels revisorers förslag1996/97:RR8 angående , dels också motioner som väckts medanledning av skrivelsen.BakgrundArbetsmarknadsutbildning är en på arbetsmarknadspolitiska grunder prioriteradvuxenutbildning som riktar sig till dem som är arbetslösa eller som riskeraratt bli det och som är i behov av utbildning för att återgå tillarbetsmarknaden. Beslut om att någon skall beviljas arbetsmarknadsutbildningfattas av (). Utbildningen berättigar tillutbildningsbidrag.Under 1970-talet och fram byggde arbetsmarknadsutbildningen påett delat huvudmannaskap mellan AMV och . AMU-Gruppen brötsår 1986 ut ur och blev en egen uppdragsmyndighet. Det blevsamtidigt möjligt för AMV att fritt välja och upphandla tjänster av olikautbildningsanordnare.I februari 1993 beslutade att uppdragsmyndigheten ombildas till aktiebolag (prop. 1992/93:152, AU6,rskr. För ändamålet bildades en koncern bestående av ett moderbolag,, och ett antal dotterbolag.Uppgiften var att erbjuda arbetsmarknadsutbildning av hög kvalitet i helalandet. Koncernen skulle dessutom kunna erbjuda företagsutbildning. Så långtsom möjligt skulle koncernen verka under samma villkor som andra, ickestatligt ägda, utbildningsföretag. Vid riksdagsbehandlingen framhölls attstaten som ägare av bolagen borde utöva en aktiv ägarroll och ansvara för attföretaget fortsatte att utvecklas.Verksamheten har därefter bedrivits genom moderbolaget och nio geografisktindelade dotterbolag samt ett tionde, Amu , med särskild inriktning pådatorstöd åt funktionshindrade. Dotterbolagen är i sin tur indelade imarknadsområden, ofta bestående av ett län. Sammantaget har AmuGruppen 34marknadsområden och 135 fasta produktionsorter från i norr till isöder.I en proposition till sent , Kapitaltillskott tillAmuGruppen AB, (prop. 1996/97:55) konstaterades att en omfattande nedskärningmåste göras av arbetsmarknadsutbildningen. En sådan nedskärning skulle fålångtgående konsekvenser för AmuGruppen AB:s verksamhet. I propositionengjordes bedömningen att en drastisk reduktion av kostnaderna var nödvändig.Redan höga kostnader i kombination med kraftigt sjunkande intäkter skulle ledatill ett akut likviditetsproblem vid det stundande om inga åtgärdervidtogs. I propositionen föreslogs att regeringen skulle få bemyndigande attinom en ram på besluta om kapitaltillskott eller andraåtgärder för att förstärka den finansiella basen. Regeringen meddelade att deninom kort skulle återkomma till med en plan för en långsiktiglösning för bolagets framtida verksamhet.I anslutning till beredningen i arbetsmarknadsutskottet fattades beslut omatt föreslå revisorer att granska bakgrunden till den uppkomnasituationen. Utskottet utgick från att den i motioner väckta frågan omlönenivån för ledande befattningshavare inom skulle bli belyst isamband med en sådan granskning.I det av godkända betänkandet (1996/97:AU6, rskr. 108) tillstyrktearbetsmarknadsutskottet regeringens förslag om kapitaltillskott.Regeringen har i skrivelsen, Skr. 1996/97:95, redovisat sin bedömning avAmuGruppen AB:s framtida verksamhet.Riksdagens revisorer har genomfört sin granskning av , vilkenöverlämnats till (1996/97:RR8). Granskningen har tagit sikte på attförsöka belysa och klargöra bakgrunden till den uppkomna situationen fram /97.I såväl regeringsskrivelsen som revisorernas förslag lämnas en beskrivningav arbetsmarknadsutbildningen, dess mål, omfattning och inriktning över tiden.I båda dokumenten lämnas också en bakgrund till bildandet av Amu-Gruppen ABoch en redogörelse för bolagisering och för utvecklingen därefter.Redovisningen nedan bygger på uppgifter hämtade ur båda dokumenten.ArbetsmarknadsutbildningenDe övergripande målen för arbetsmarknadsutbildningen har över tidenformulerats med utgångspunkt i stabiliserings-, tillväxt- ochfördelningspolitiska mål. Betoningen av dessa olika mål har varierat. Isamband med att lågkonjunkturen inträdde betonades destabiliseringspolitiska målen. budgetproposition och ipropositionen om en effektivare arbetsmarknadspolitik lades tonvikten främstpå den tillväxtpolitiska uppgiften. Även det fördelningspolitiska måletbetonades.Antalet deltagare i arbetsmarknadsutbildningen har varierat . Itakt med det försämrade läget på arbetsmarknaden ökade antalet kraftigt. År1992 nåddes den högsta siffran, i genomsnitt 86 300 personer i månaden.Motsvarande siffra var för drygt 40 000 personer, medan den avAMS bedöms uppgå till ca 20 000 personer.Bild 1Källa: AMS och beräkningar av revisorerUnder har även inriktningen på arbetsmarknadsutbildningenförändrats. Andelen administration/ADB har ökat kraftigt liksom förberedandeutbildning. Utbildning med inriktning mot vårdarbete har däremot minskat.Andelen personer i utbildningar inom tillverkningsområdet har stabiliserats påen nivå strax under 20 %.Bild 2Andel personer som påbörjat arbetsmarknadsutbildning fördelat efteryrkesområde /90 -1995/96, i procent-------------------------------------------------------|Yrkesin- |89/90|90/91|91/92|92/93|93/94|94/95|95/96||riktning | | | | | | | 18 || | | | | | | |mån. |--------------------------------------------------------------------------------------------------------------|Tekn- | | | | | | | 3,7||naturv. |3,8 |3,8 |6,2 |7,4 |7,8 |6,4 | |-------------------------------------------------------|Vårdarbete |16,9 |12,7 | | | | | 4,7|| | | |8,7 |6,3 |4,8 |4,2 | |-------------------------------------------------------|Adm/ADB | |10,4 |16,8 |17,7 |25,4 |29,5 | 24,2|| |8,8 | | | | | | |-------------------------------------------------------|Kommersiellt| | | | | | | 3,5|| |1,0 |1,7 |2,7 |2,7 |4,2 |3,9 | |-------------------------------------------------------|Samfärdsel | | | | | | | 1,8|| |4,3 |4,0 |3,0 |2,2 |2,1 |1,9 | |-------------------------------------------------------|Tillverkning|22,3|23,7 |20,7 |20,1 |20,7 |18,5 | 17,9|-------------------------------------------------------|Service | | | | | | | 5,5|| |6,6 |6,9 |7,2 |7,1 |7,0 |6,0 | |-------------------------------------------------------|Övrigt | | | | | | | 4,0|| |16,5 |4,5 |1,5 |1,1 |1,1 |1,0 | |-------------------------------------------------------|Förb. |19,8 |32,3 |33,2 |35,4 |26,9 |28,6 | 34,8||kurser | | | | | | | |-------------------------------------------------------|Summa |100,0|100,0|100,0|100,0|100,0|100,0|100,0|--------------------------------------------------------------------------------------------------------------Källa: AMSUpphandling av arbetsmarknadsutbildningBeslut om upphandling skall enligt föreskrifterna för () grundas på en sammanvägning av olika faktorer där efterfrågan påyrkesutbildad arbetskraft, de arbetssökandes utbildningsbehov och tillskottetav yrkesutbildade från det reguljära utbildningsväsendet är de tyngst vägandefaktorerna. När utbildningsbehovet fastställts skall länsarbetsnämnden medutgångspunkt i lagen om offentlig upphandling ta in anbud från olikautbildningsanordnare och anta det bud som bedöms som förmånligast.AmuGruppens andel av marknadenAmuGruppen AB har en stor del av länsarbetsnämndernas upphandling, men andelenav utbildningsvolymen, mätt i antal kursveckor, och andelen medel för köp avarbetsmarknadsutbildning har minskat kontinuerligt. /90 varandelen av utbildningen och andelen av medlen . Motsvarande tal /95 respektive . Att andelen av medlen är högre änandelen av omfattningen beror på att AmuGruppen i högre grad är inriktad på dedyrare yrkesinriktade utbildningarna. Det sistnämnda budgetåret upphandladeAMV arbetsmarknadsutbildning för 5,6 miljarder kronor.Bild 3Grå staplar representerar kronor, svarta staplar representerar antal deltagareKälla: AmuGruppen ABAmuGruppens konkurrenter är dels komvux, dels ett antal privatautbildningsföretag. Komvux har av totalmarknaden medanövriga företag har betydligt lägre andelar.Av totala omsättning, som beräknas till 2,5 miljarder kronorunder , hänför sig till upphandlad arbetsmarknadsutbildning,medan resterande del kommer från utbildningsuppdrag från företag och andraorganisationer.Bolagets marknadsposition varierar kraftigt över landet. Bolaget är starkareinom områden där tillverkningsindustrin står för en stor del avsysselsättningen, medan marknadsandelarna är lägre på orter där till exempeloffentlig förvaltning och tjänsteproduktion är mer dominerande. Istorstadsområden är konkurrensen hårdare. Den starkaste ställningen harAmuGruppen i ren glesbygd.AmuGruppen AB:s verksamhetEnligt bolagsordningens ändamålsparagraf skall AmuGruppen bedriva utbildningför arbetslivet med huvudinriktning på arbetsmarknadsutbildning,företagsutbildning och rehabiliteringsutbildning samt därmed förenligverksamhet.Styrelsen består av sex ledamöter och tvåarbetstagarrepresentanter samt två suppleanter. Enligt bolagsordningen utsesstyrelsen, inklusive ordförande, av regeringen. AmuGruppens styrelsehar ändrats vid ett flertal tillfällen under de tre verksamhetsåren. Bolagethar två auktoriserade revisorer, varav en från ().Arbetsmarknadsdepartementet har företrätts av fyraolika personer i styrelsen. har det varit en statssekreterare,en tjänsteman.Den 1 juli 1992 hade AMU-gruppen 6 700 anställda, varav 2 000 medtidsbegränsad anställning. Vid bolagiseringen var de anställdaca 3 600. Inför bolagsbildningen sades all personal upp, men ett stort antalknöts till bolaget som projektanställda. Antalet anställda ökade till ca 5 200år 1995. har en kraftig reducering ägt rum, och vid årsskiftet1996/97 hade koncernen ca 3 300 anställda.Huvuddelen av intäkterna i verksamheten avser försäljning avarbetsmarknadsutbildning, , och företagsutbildning, . Avkostnaderna utgör cirka hälften personalkostnader, lokalkostnader och kostnader för utbildningsmaterial. Det första verksamhetsåret, en 18-måna-dersperiod, var omsättningen . Under åren 1994 till 1996sjönk omsättningen från 3,4 till drygt 2,5 miljarder kronor.AmuGruppen AB hyr lokaler för . I vissa fall rördet sig om 20-årskontrakt som tecknats inledning. I sambandmed bolagiseringen ingicks ett avtal mellan staten och företaget som innebaratt staten skulle stå för två tredjedelar av kostnaderna för övertaligalokaler avseende kontrakt som övertogs från myndigheten. Statens utgifter fördetta uppgick under föregående budgetår till ca 36 miljoner kronor.Revisorernas förslagRevisorerna erinrar till en början om att de påbörjade engranskning av hur staten utövar sin roll som ägare i statliga företag. Dengranskningen omfattar majoritetsägda statliga aktiebolag som sorterar direktunder regeringen, däribland . Den nu berörda granskningen kanenligt revisorerna ses som en delstudie i granskningen av ägarrollen.I förslaget tecknas en bild av händelseutvecklingen inom koncernen efterbolagiseringen . Den bygger i stor utsträckning på intervjuer.Revisorerna konstaterar att en ganska samstämmig bild framkommit genomintervjuerna, även om det finns skilda uppfattningar i några frågor.I utgångsläget hade marknaden börjat vika av expansion,vilket medförde kraftig personalminskning. Konkurrensen hade börjat öka.Beroendet av AMV var stort, motsvarande av omsättningen. AMV börjadeändra upphandlingsprocedurer med större planeringssvårigheter som följd förbolaget. Relationerna mellan AMV och AMU var relativt ansträngda, bl.a. pågrund av ett system med bonuslöner inom bolaget. Några ekonomiska krav ellerandra mer preciserade krav från ägaren fanns inte formulerade.Första /94 uppstod vissa oförutsedda kostnader. Avsaknadenav en enhetlig strategi var det största problemet. Den interna ekonomiskaredovisningen och kontrollen var otillräcklig. Genom en ökning av antalet fastanställda nåddes inte målet om att högst skulle ha sådananställningsform. Ett första tecken på ett mer allvarligt ekonomiskt problemvisade sig när ett av dotterbolagen redovisade ett dåligt bokslut beroende påsämre försäljning till länsarbetsnämnden än väntat.Andra fortsatte koncernen att öka antalet fast anställda.Delårsbokslutet visade svag resultatutveckling vilket ledde tillanställnings- och investeringsstopp. Ytterligare dotterbolag började redovisaförlust. 950 personer sades upp. Problemen från första verksamhetsåret fannskvar. Personmotsättningar och skilda uppfattningar om den fortsattainriktningen hade utvecklats. Verkställande direktören avgick och ersattes aven tillförordnad VD. En konsult engagerades i syfte att redovisa en fortsattstrategi och ny organisation.Tredje präglades av problem med att finna en ny VD och avsvårigheter att bedöma framtida volymer av arbetsmarknadsutbildningen.Motsvarande problem fanns i dotterbolagen. Strukturförändringar kunde intebeslutas och genomföras på grund av den olösta VD-frågan. Saken togs upp medArbetsmarknadsdepartementet och . Baserat på kontakter med AMS ochArbetsmarknadsdepartementet gjorde bolaget bedömningen att volymenarbetsmarknadsutbildning skulle bli mindre 1997 än 1996. Varkenföretagsledning eller styrelse fick någon information fråndepartementsföreträdaren i styrelsen om bedömningen av den fortsattadimensioneringen av arbetsmarknadsutbildningen. Utformningen avbudgetpropositionen som lades fram skapade oklarheter omvolymerna. Varken bolagsledningen eller arbetslivsenheten inomArbetsmarknadsdepartementet, som svarar för ägarfrågorna, hade till fulloförstått konsekvenserna av innehållet i propositionen. Den kunskapen fannsdäremot på arbetsmarknadsenheten på samma departement. Företagsledningen blevmedveten om omfattningarna av neddragningarna först . Genom AMS fickman information om att volymen endast skulle komma att uppgå till15 000 personer, jämfört med 40 000 . Uppgiften att det skulle blifråga om en halvering var ny även för ägarrepresentanterna inom departementet.I slutet av oktober beslutades om kontrollbalansräkning. Kostnaderna för enavveckling av övertalig personal och överkapacitet vad gäller lokaler skullemedföra att det egna kapitalet skulle understiga hälften av det registreradeaktiekapitalet. Både ett soliditets- och ett likviditetsproblem förelåg. Efterriksdagsbeslutet fick bolaget ett ägartillskott på 600 miljonerkronor. Genom utökad bankkredit förbättrades likviditeten.Revisorernas bedömningarGranskningen visar enligt revisorerna att problemen för AmuGruppen har fleraorsaker. Till viss del ärvdes problem från myndighetsperioden. Fram tillsommaren 1996 fanns interna brister i form av avsaknad av strategi - först dåfanns ett strategidokument - brister i omvärldsanalys, svag och outveckladkoncernstyrning och en stel organisation. Bolaget har också haft svårt attbedöma den framtida utvecklingen av arbetsmarknadsutbildningen. Dessutom harstaten uppträtt passivt i sin roll som ägare.Revisorerna pekar på problem som den långt decentraliserade organisationenoch de ofördelaktiga hyresavtalen. Mycket tid och kraft gick åt till att ta hand om avtalsfrågor, övertalig personal m.m. Ettförhållandevis stort antal tvister i Arbetsdomstolen skulle hanteras. Mot denbakgrunden ifrågasätter revisorerna om bolagiseringen var tillräckligt välförberedd.Dotterbolagen fick en självständig roll vilket försvårade en sammanhållenorganisation, och bristen på gemensamma system för redovisning försvåradeekonomiska jämförelser mellan dotterbolagen.Inledningsvis var styrningen av dotterbolagen svag och kostnadskontrollenotillräcklig. Det var svårt att bredda verksamheten och finna nya kunder,bl.a. på grund av bolagets image som utbildare av arbetslösa.Ökningen av antalet fast anställda bidrog till kostnadsproblem och gjordeorganisationen oflexibel.Revisorerna konstaterar att dessa problem i allt väsentligt gällde fram tillsommaren 1996. Därefter har ett omfattande förändringsarbete påbörjats.I VD-frågan konstaterar revisorerna att de höga krav som ställdes var enförklaring till att rekryteringen tog . Man sökte en person som kundeleda omvandlingen från myndighetskultur till affärskultur. De kandidater somvar aktuella hade högre löner än - vilket var den avtalade lönenför den VD som senare anställdes - och ställde också högre krav än så.Revisorerna uttalar förståelse för styrelsens ambition att rekrytera enkvalificerad VD med erfarenhet från konkurrensutsatt tjänstesektor och frånstrukturomvandlingar.I fråga om arbetsmarknadsutbildningen konstateras att omfattningen i alltväsentligt beror på de medel som anvisar för olika typer avarbetsmarknadspolitiska åtgärder tillsammans med volymmålet om personer iåtgärder. Beräkningarna måste dock, med utgångspunkt i budgetpropositionen,göras på ett indirekt sätt. Detta har enligt revisorerna uppenbart berett deinblandade parterna svårigheter. Det borde ha varit möjligt att få kännedom omstorleken på de kommande neddragningarna om det funnits bättre kontakter delsmellan företaget och ägaren, dels mellan arbetsmarknads- ocharbetslivsenheterna inom . En sådan tidigareinformation hade sannolikt inte inneburit att de problem som ledde fram tillägartillskottet hade kunnat undvikas, men den hade gett mer tid att ändraplaneringen . De kortare avtalstiderna försvårar planeringen ochförsämrar konkurrenssituationen inom investeringstunga utbildningar. Det kanenligt revisorerna ifrågasättas om det är god hushållning att med kortaavtalsperioder bygga upp utbildningsverksamhet inom främst detindustritekniska området.Vad avser ägarrollen konstateras att regering och riksdag vid bolagiseringenbetonade att staten skulle utöva en aktiv ägarroll och ansvara för att bolagetfortsätter att utvecklas. Det är, anför revisorerna, ett rimligt krav attägaren har en uppfattning om vilken övergripande strategi som bolaget skallha. Tydliga krav skall formuleras, och löpande uppföljning skall ske av målen.Om bolaget får mer betydande problem måste ägaren engagera sig, bl.a. genomtydliga instruktioner till styrelsen. Revisorerna anser inte att departementetspelat en sådan aktiv roll. Departementet har inte gjort några egna analyserav bolagets verksamhet. Man har inte heller i några styrdokument angettkonkreta krav på vad koncernen skulle åstadkomma, varken i lönsamhetstermereller några andra avseenden. Kraven bör skrivas in i bolagsordningen eller iägardirektiv. Den passiva hållningen från regeringens sida har bidragit tillatt förvärra de problem som lett till ägartillskottet. Revisorerna konstaterarockså att ägaren var oförberedd på de ekonomiska problemen. Företagsledningenskontakter borde ha varit en tydlig signal, men departementet insåg sannoliktinte behovet av åtgärder. Det kan enligt revisorerna inte uteslutas att tätabyten på styrelseposterna kan ha försvårat en effektiv styrning ochgenomförandet av en långsiktig strategi. Några principer eller kriterier förval av styrelseledamöter har revisorerna inte kunnat finna. Ävenhandläggaransvaret på departementet har skiftat . En förklaringtill passiviteten kan vara att departementet inte byggt upp tillräckligkompetens och erfarenhet kring bolagsfrågor. Det passiva agerandet kan ocksåförklaras av en strategi från departementet att låta koncernen sköta sig påegen hand, ett synsätt som utgått från att värna konkurrensneutraliteten påmarknaden. Revisorerna pekar på den konflikt som ligger i att ha det ytterstaansvaret för både efterfrågan och utbud.Revisorerna anser att regeringen bör stärka och förbättra styrningen avbolaget. På en aktiv ägare måste man kunna ställa kravet på att tydligtformulera och konkretisera mål för bolaget och att följa och analyserautvecklingen. Styrelse och företagsledning bör få klara och tydliga riktlinjerom ägarens intentioner. Revisorerna föreslår ett tillkännagivande tillregeringen av detta innehåll.Några motioner har som nämnts inte väckts med anledning av revisorernasförslag.Regeringens skrivelseI skrivelsen lämnas en beskrivning av det förändringsarbete som påbörjats inomAmuGruppen . Programmet har resulterat i en förändrad inriktningmed tydligare delmarknader och med tjänster/produkter som ger högverkningsgrad. Bolaget har för avsikt att upphöra med allmänna utbildningarsom har liten betydelse för deltagarnas möjligheter att få arbete.Omstruktureringen innebär bl.a. att koncernen från delas ifyra affärsområden. Huvudsyftet är att åstadkomma en ökad affärsorientering,förbättrad lönsamhet och ökad möjlighet till strategisk styrning av affärerna.Den tidigare uppdelningen i länsvisa dotterbolag har frångåtts. Möjligheternaatt anlita underentreprenörer och samarbeta med andra aktörer skall utnyttjas.Antalet anställda skall successivt minskas från nuvarande 3 300 till 1 250personer.Bolaget bedöms kunna försvara sin marknadsandel av upphandladarbetsmarknadsutbildning och därmed nå en sammanlagd långsiktigomsättningsnivå på .