bet · GL01TU4 · 1997-09-18 00:00:00 — Kampen mot rattfylleriet får vi aldrignågonsin ge upp, betonar motionärerna. Genom poliskontroller och informations-kampanjer bör vi kunna få fler att avstå från bilkörning efter intag avalkohol, narkotika och påverkande mediciner.I motion T85 (mp) säger sig motionärerna förutsätta (yrkande 1) att dagenstrafiksäkerhetsmål ligger fast och får funktionen av delmål då de nukompletteras med ett långsiktigt mål, nollvisionen.I motion T85 (mp) framhålls vidare (yrkande 2) att barns trafiksäkerhet börutgöra ett särskilt reformområde i det nationella trafiksäkerhetsprogrammet.Motionärerna erinrar om att barnens problem skall beaktas särskilt enligt nugällande trafiksäkerhetsmål och betonar att barns säkerhet i trafiken är enfråga som behandlas styvmoderligt i propositionen.Enligt yrkande 3 i motion T85 (mp) bör besluta att ge regeringen iuppdrag att tillsätta en opartisk kommission för att granska hur den del avriksdagens trafiksäkerhetsmål som berör barns problem i trafiken hargenomförts i det praktiska trafiksäkerhetsarbetet.Enligt yrkande 8 i motion T85 (mp) bör som sin mening geregeringen till känna vad i motionen anförts om förbättradtrafiksäkerhetsinformation, inriktad på att få flera att i högre grad kunnautnyttja trafiksäkrare trafikslag. Motionärerna framhåller att en viktig delav informationsarbetet är att visa på att kollektivtrafiken utgör ettsäkerhetsmässigt fördelaktigt alternativ till det individuella handhavandet avfordon. I motion T85 (mp) framhålls också (yrkande 9) att hälften av detstatliga bidraget till Nationalför-eningen för trafiksäkerhetens främjande(NTF) bör användas till att informera om trafiksäker kollektivtrafik.I motion T86 (c) framhålls (yrkande 1) att det ideella trafiksäkerhetsarbetetinte lyfts fram tillräckligt i propositionen. Det ideellatrafiksäkerhetsarbete som bedrivs via olika organisationer och föreningar harstor betydelse för att utbilda och upplysa och för att förändra negativabeteenden i trafiken. Detta arbete har därför en given plats i nollvisionensstrategi och är omistligt för att visionen skall kunna nås.I motion T86 (c) framhålls vidare (yrkande 3) att drogbekämpning är en av deviktigaste frågorna i trafiksäkerhetsarbetet. Motionärerna betonar att det ärytterst angeläget att införa gränsvärden för droger och mediciner vid sidan avde alkoholhaltiga dryckerna. Regeringen bör därför återkomma tillriksdagen med förslag till gränsvärden för droger.I motion T87 (fp, c, v, mp, kd) framhålls att det behövs ett heltäckandetrafiksäkerhetsprogram med tydlig inriktning på att bekämpa alkohol och andradroger i trafiken. Det krävs, betonar motionärerna, både en förändradlagstiftning som ger tydliga gränsvärden och ett opinionsarbete för attförhindra såväl knark som mediciner i trafiken. Ett viktigt led att nåframgång i detta arbete är en bred folklig förankring. Frivilligorganisationergör betydande insatser som behöver uppmuntras och stärkas.I motion T420 (s) betonas vikten av kampanjer i stortstadsområdena för attöka trafiksäkerheten och minska olycksfallsriskerna där.4.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens uppfattning att det långsiktiga målet förtrafiksäkerhetsarbetet bör vara att ingen skall dödas eller skadas allvarligttill följd av trafikolyckor inom vägtransportsystemet. Utskottet ställer sigsålunda bakom den s.k. nollvisionen. I likhet med regeringen anser utskottetatt det från etisk synpunkt inte kan accepteras att människor dödas ellerskadas allvarligt i samband med förflyttningar inom vägtransportsystemet.Utskottet anser vidare, liksom regeringen, att vägtransportsystemetsutformning och funktion bör anpassas till de krav som följer av nollvisionen.Människans fysiska förutsättningar att tåla yttre våld vid trafikolyckor börvara normgivande vid utformningen av vägtransportsystemet. Ansvaret förtrafiksäkerheten bör vara delat mellan trafikanten och de s.k.systemutformarna. Det är även enligt utskottets mening angeläget att detallmännas och näringslivets ansvar för trafiksäkerheten utreds och preciseras.Med det sagda tillstyrker utskottet regeringens förslag att riksdagengodkänner att det långsiktiga målet för trafiksäkerhetsarbetet skall vara attingen dödas eller skadas allvarligt till följd av trafikolyckor inomvägtransportsy-stemet samt att vägtransportsystemets utformning och funktionanpassas till de krav som följer av denna nollvision. I motion T213 (kd)framhålls, som nämnts, att nollvisionen är etiskt försvarbar och nödvändig.Syftet med motionen, i den delen, torde genom utskottets ställningstagande fåanses tillgodosett. Yrkandet, i berörd del, bör därför lämnas utan åtgärd frånriksdagens sida och avstyrks följaktligen.Med anledning av synpunkterna i motion T77 (m) på kostnader för innehav avtyngre fordon vill utskottet erinra om att regeringen tillsatt en utredningmed uppgift att göra en översyn av vägtrafikens samlade beskattning omfattandesåväl lätta som tunga fordon (dir. 1996:37). Översynen skall koncen-trerastill vad som är den lämpligaste avvägningen mellan försäljningsskatt,fordonsskatt, energi- och koldioxidskatt. Utredningsuppdraget skall redovisasföre utgången av innevarande år. En trafikpolitisk proposition, på grundvalav förslag, kommer att föreläggas ifebruari 1998. I avvaktan på regeringens förslag med anledning av det nämndautredningsarbetet avstyrker utskottet motion T77 (m) yrkande 1.I motion T86 (c) framhålls att det ideella trafiksäkerhetsarbetet äromistligt om vi skall nå nollvisionen. Regeringen borde därför ha lyft framdet arbetet mer än vad som skett i propositionen. Även i motion T87 (fp, c, v,mp, kd) betonas betydelsen av frivilligorganisationernas roll itrafiksäkerhetsarbetet.I propositionen framhålls att skilda former för samverkan etablerats mellanolika intressenter för att genomföra det nationella trafiksäkerhetsprogrammet.Samordningen på nationell och regional nivå sker i huvudsak, framhålls det,mellan , polisen och kommunerna. Även länsstyrelserna, landstingenoch NTF och dess medlemsorganisationer har viktiga roller itrafiksäkerhetsarbetet. Avtal har slutits bl.a. mellan och påsåväl central som regional nivå. I propositionen betonas vidare atttrafiksäkerhetsarbetet bör ta fasta på att alla individer har en personlignollvision. Till stöd för ett ökat folkligt engagemang finns bl.a. NTF ochdess lokala, regionala och centrala medlemsorganisationer. Genom att dels ökamedborgarnas kunskap och insikt om samspel och skaderisker i trafiken, delsstödja medborgarnas krav på att bl.a. vägar, fordon och vägtransporter ärtrafiksäkra, kan dessa organisationer aktivt bidra till en säkrare trafik.Utskottet delar regeringens och motionärernas uppfattning om det storavärdet av det ideella trafiksäkerhetsarbetet. Med hänvisning härtill och tillvad utskottet i övrigt anfört torde syftet med de motionsyrkanden som är ifråga få anses tillgodosett. Yrkandena bör därför lämnas utan någon riksdagensåtgärd och avstyrks följaktligen.Trafiknykterhetsfrågor behandlas i motionerna T84 (fp), T86 (c) och T87 (fp,c, v, mp, kd). Utskottet finner i likhet med motionärerna att insatser mottrafikonykterhet, på grund av alkohol eller andra droger, är mycket angelägna.Trafiknykterheten utgör också ett av de tio reformområdena i det nationellatrafiksäkerhetsprogrammet. Av senaste årligatrafiksäkerhetsrapport till regeringen framgår att arbetet 1996 bl.a. omfattade kampanjer, information och utbildning medinriktning mot två huvudmålgrupper: ungdomar och alkoholproblematiker. Därvidhar även andra droger än alkohol uppmärksammats. Av propositionen framgår attBrottsförebyggande rådet i utredningen 0,5 till 0,2 promilleutvärderade effekterna av den ändrade lagstiftningen om trafiknykterhetsbrottsom genomfördes . Dödsolyckorna i vägtrafiken minskade med 8 %under en treårsperiod som följde efter reformen. Av propositionen framgårvidare att i sitt betänkande Droger i trafiken (SOU1996:125) bl.a. föreslår ändrade bestämmelser för att skapa förutsättningarför en effektivare bekämpning av rattfylleri och grovt rattfylleri i de fallföraren är påverkad av annat medel än alkohol. Frågan bereds för närvarandeinom Regeringskansliet.I avvaktan på regeringens förslag med anledning avDrograttfylleriutredningens betänkande och med hänvisning till vad utskottet iövrigt nu anfört torde syftet med de berörda yrkandena få anses tillgodosett.Dessa bör sålunda kunna lämnas utan åtgärd från sida och avstyrksdärför.Nollvisionen förtydligar, som framhålls i propositionen, det nuvarandetrafiksäkerhetspolitiska målet att antalet dödade och skadade i trafikenfortlöpande skall minskas. Det målet ligger sålunda fast. Något riksdagensuttalande härom, som begärs i motion T85 (mp), synes därför inte erforderligt.I motion T85 (mp) erinras vidare om att nuvarande trafiksäkerhetspolitiska målinnebär att barns trafiksäkerhet särskilt skall beaktas. Motionärerna vill attfrågan skall utgöra ett särskilt reformområde i det nationellatrafiksäkerhetsprogrammet. Vidare begär motionärerna en opartisk granskning avhur den del av trafiksäkerhetsmål som berör barns problem itrafiken har genomförts i det praktiska trafiksäkerhetsarbetet.I den nämnda trafiksäkerhetsrapporten från framhålls att barns ochvuxnas risker i trafiken kan användas som mått när det gäller målformuleringenatt barns problem särskilt skall beaktas. Riskerna skall ju minska mer förbarn än för vuxna. Så har också faktiskt skett . Trafiksäkerhetsprogrammets reformområden omfattar bl.a.oskyddade trafikanter, dvs. inte minst barn. Av rapporten fram-går t.ex. attkampanjer, information och utbildning om användning av cykelhjälm genomförts isamarbete med NTF och med inriktning på pensionärer och skolungdomar. Som ettannat exempel på ett reformområde av betydelse för barn kan nämnasSkyddsutrustning i bil. Projektet syftar till att alla människor som färdas ibil skall vara fastspända, antingen med speciella skyddsanordningar för barneller med bilbälten. Utskottet vill vidare framhålla att det delar regeringensuppfattning att , polisen och kommunerna bör verka för att de mestutsatta trafikantgruppernas behov av trafiksäkerhet blir styrande vid val avde åtgärder som bör vidtas för att en säker vägtrafik skall kunnauppnås.I motion T85 (mp) framhålls också att trafiksäkerhetsinformationen i störreutsträckning bör inriktas mot att få flera att i högre grad utnyttjatrafiksäkrare trafikslag.I regleringsbrevet för för uppdras åt verket att förregeringen redovisa en sammanhållen strategi för information och utbildning isyfte att påverka värderingar, attityder och beteende hos allmänhet ochbeslutsfattare för en bättre miljö, högre trafiksäkerhet och större användningav kollektivtrafik. Uppdraget har redovisats. Med anledning av mp-motionens krav på att ?hälften av det statliga bidraget till NTF? bör användasför att informera om trafiksäker kollektivtrafik m.m. vill utskottet erinra omriksdagens beslut att statsbidraget till NTF skulle upphöra (prop.1991/92:100 bil. 7, bet. TU10, rskr. upphandlar emellertidNTF:s tjänster i enlighet med ett mellan parterna gällande avtal.Vad utskottet sålunda anfört synes ägnat att tillgodose de yrkanden i motionT85 (mp) som är i fråga. Någon åtgärd synes inte påkallad,varför motionsyrkandena avstyrks.Utskottet delar den i motion T420 (s) uttalade uppfattningen om betydelsen avkampanjer för att öka trafiksäkerheten och minska olycksfallsriskerna.Självfallet gäller det sagda inte minst storstadsområden. Något riksdagensuttalande i frågan synes inte erforderligt, varför motionen avstyrks.5 Säkrare biltrafik5.1 FörarutbildningenRegeringen framhåller att nollvisionens synsätt innebär att systemutformarnatar det huvudsakliga ansvaret för att förebygga skaderisker inomvägtransportsystemet och att det ansvaret även gällerförarutbildningssystemet. Regeringen betonar vidare att nyblivna bilförare,oavsett ålder, uppvisar betydligt högre olycksrisker jämfört med erfarnaförare. Regeringens bedömning i fråga om förarutbildningen sammanfattassålunda: En hög och jämn utbildningsnivå bör eftersträvas för nyatrafiklärare. Ökade krav bör ställas på handledare och elever i samband medprivat övningskörning. Det bör utredas om utbildning i första hjälpen bör ingåsom ett obligatoriskt, praktiskt moment i förarutbildningen. Förutsättningarnaför att introducera en körkortsutbildning i etapper - en ?stegviskörkortsutbildning? - som ger körkortsaspiranten möjlighet att erhållaerfarenhet av bilkörning under förhållandevis säkra former bör utredas.Regeringens sålunda redovisade bedömning har inte föranlett någramotionsledes framförda invändningar.5.1.1 Minskning av antalet mottagningsorter för förarprovTill uppgifter hör att ansvara för frågor om körkort,förarutbildning och förarprov. Verket förrättar förarprov på 29 ortermed förarprovskontor och på 109 mottagningsorter utan permanent bemanning. cirkulärskrivelse till länsstyrelserna meddelade verketatt man avsåg att förändra förarprovet, såväl körprov som teoriprov, i syfteatt förbättra trafiksäkerheten. Körprovet skulle enligt skrivelsen modifierasså att det på ett bättre sätt kan avspegla den kunskap somkörkortsaspiranterna enligt utbildningsplanerna skall ha tillägnat sig. Detinnebär, betonades det i skrivelsen, att proven så långt möjligt måsteförrättas på orter som har tillräckliga trafikmiljömässiga förutsättningar. Iskrivelsen framhölls också att teoriprovet skulle datoriseras isyfte att öka kvaliteten och säkerheten. Till skrivelsen var fogad enförteckning av vilken framgick att antalet orter, där förarprov kan avläggas,planerades minska från 138 till 43. Planerna har sedemera reviderats så att denu gäller en minskning av antalet orter i fråga från 138 till 66.I tre motioner, T76 (s), T82 (m) och T86 (c) kritiseras planer.I motion T76 (s) framhålls att planerna har mött stark kritik frånkommuner, länsstyrelser, trafikskolor och körkortsaspiranter. Motionärernaerinrar om regeringens uttalande att en utgångspunkt för en eventuellreformering av körkortsutbildningen bör vara att den i stor utsträckning kanaccepteras av medborgarna. Eftersom regeringen avser att utreda ett nyttutbildningssystem för förarutbildningen, bör enligt motionärerna somsin mening ge regeringen till känna att de av påtänktaförändringarna inte bör genomföras i avvaktan på att ett nytt system förförarutbildning utreds.Även i motion T82 (m) framhålls att de av aviserade förändringarnaav körkortsutbildningen inte bör genomföras i avvaktan på ett nytt system förförarutbildning.I motion T86 (c) betonas vikten av att körkortsutbildning ges nära dem somberörs och i deras trafikmiljöer. En begränsning av antalet uppkörningsorterriskerar att leda till att avstånden till utbildningsanordnare ökar. Därmedkommer fler att välja att övningsköra som ?privatister? till men förtrafiksäkerhetsarbetet. Dessa synes nämligen särskilt frekventa iolycksstatistiken. bör därför uttala att antalet uppkörningsorterinte bör minskas.Utskottet delar motionärernas uppfattning att den av planerademinskningen av antalet orter, där förarprov får avläggas, inte skallgenomföras i avvaktan på den aviserade utredningen om ett nytt system förutbildningen i fråga. Utskottet har dock ingen erinran mot en datorisering avteoriprovet inom ramen för nuvarande antal mottagningsorter. Vad utskottetsålunda anfört - och som innebär att syftet med motionerna T76 (s), T82 (m)och T86 (c) yrkande 4 torde få anses tillgodosett - bör som sinmening ge regeringen till känna.5.1.2 Ökad differentiering av körkortI motion T85 (mp) framhålls att en ökad differentiering av körkort innebärfördelar och att frågan därom bör utredas. I takt med att livets olika skedeninträder, förändras de individuella förutsättningarna för god körförmåga,betonar motionärerna. Detta kan innebära en trafiksäkerhetsrisk. Den riskenbehöver dock inte medföra att vederbörandes körkort återkallas eller att manhelt avstår från åtgärd. En ökad differentiering av körkorten skulle gemänniskor möjlighet att förbli aktiva förare ytterligare , somsamhället skulle få möjlighet att anpassa körkorten till de individuellaförutsättningarna. Som exempel anger motionärerna dagkörkort för äldre.I propositionen framhålls att senare års forskning har visat att detsannolikt finns en koppling mellan demens och olycksrisk i trafiken. Problemetkan komma att öka i takt med att gruppen äldre blir allt större. Frågan omäldres problem i trafiken bör därför enligt regeringen närmare utredas.Utskottet förutsätter att utredningen överväger den i mp-motionenaktualiserade frågan. I avvaktan på utredningens resultat avstyrker utskottetmotionsyrkandet.5.1.3 Utbyte av utländska körkortI motion T418 (m) behandlas utbyte av utländska körkort. Enligt körkortslagen(1977:477) gäller ett utländskt körkort som är utfärdat i en EES-stat iSverige enligt sitt innehåll. Även andra utländska körkort gäller i -såsom huvudregel - enligt sitt innehåll. Om körkortet är utfärdat i en statutanför EES-området gäller körkortet inte i om innehavaren ärfolkbokförd här . Ett körkort som är utfärdat i en EES-stat, eller , och som gäller i får bytas ut mot ettlikvärdigt svenskt körkort, om körkortshavaren är folkbokförd i sedanminst . Motionären framhåller att dessa bestämmelser t.ex. innebäratt en till återflyttad svenskamerikan, som kört bil i ,får köra i men att han därefter måste genomgå helaproceduren med körkortsprov för att få ett i giltigt körkort.Motionären finner denna ordning orimlig. Om ett utländskt körkort är giltigtunder , bör det i normalfallet, betonar han, vara möjligt att byta utdet mot ett svenskt på samma sätt som gäller för körkort utfärdade i ett EU-land, eller Japan.En motion med samma yrkande som det nu aktuella behandlas med vissutförlighet i utskottets av godkända betänkande 1995/96:TU14 (rskr.195). Utskottet vidhåller sin där uttalade uppfattning om det berättigade iatt göra skillnad mellan utländska körkorts giltighet och utbytbarhet på sättsom nu gällande regler innebär. Med det sagda avstyrker utskottet motion T418(m).5.1.4 Vissa övriga körkortsfrågorI motion T419 (c, v) yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att Tullängsskolan i bör ges behörighetatt utfärda körkort för personbil. Motionärerna framhåller att skolan harbefogenhet att utbilda och examinera långtradarchaufförer, busschaufförer ochlärare till trafikskolor. Befogenheten omfattar dock inte, betonarmotionärerna, examination för ett jämförelsevis avsevärt mindre omfattandepersonbilskörkort. Motionärerna finner det angeläget att elever, som utbildasför behörighet att föra tunga fordon, som förberedelse och som ett första steginom ramen för skolans verksamhet kan examineras för B-behörighet, dvs.körkort för personbil. Därför borde det vara naturligt att skolan skullekunna bedöma när - under utbildningen för behörighet att framföra tunga fordon- tillräcklig kunskap uppnåtts för att erhålla körkort för personbil.Motionärernas önskemål att elever i Tullängsskolan skall kunna avläggaförarprov där för behörighet att föra personbil, såsom en etapp på vägen motbehörighet för tyngre fordon, har numera tillgodosetts, enligt vad utskotteterfarit. Motionen kan sålunda lämnas utan någon åtgärd och avstyrksdärför.I motion T421 (m) begärs sänkta avgifter för körkortsprov och körkort somkompensation för den fördyring som den beslutade mervärdesskatten påyrkesmässig körkortsutbildning innebär.Avgifterna behövs, vill utskottet framhålla, för att täcka Vägverketskostnader för de tjänster det är fråga om. Utskottet kan därför inte ställasig bakom motionärens krav och avstyrker motionen.5.2 Kvalitetssäkring av vägtransporter, tjänsteresor och arbetsresorMed kvalitetssäkring avses enligt propositionen system för att säkerställakvaliteten på privata och offentliga organs produkter och tjänster.Kvalitetssäkringen omfattar organisatorisk struktur, ansvar och rutiner. Desenaste åren har många företag och offentliga förvaltningar arbetat med attinföra en sådan kvalitetssäkring på miljöområdet i sin verksamhet. Vissa haräven påbörjat ett arbete med att från miljö- och trafiksäkerhetssynpunktkvalitetssäkra de transporter för vilka företaget eller myndigheten ansvarar.Regeringen framhåller att statliga myndigheter och bolag bör kvalitetssäkrasina vägtransporter, de anställdas tjänsteresor och resor till och frånarbetet. Det är även önskvärt att andra offentliga organ och näringslivet påmotsvarande sätt kvalitetssäkrar sina transporter. Om detta sker på ettorganiserat och utbrett sätt bör det kunna leda till betydande effekter påtrafiksäkerheten.I motion T79 (kd) anknyter motionärerna till regeringens sålunda återgivnauttalanden och framhåller vikten av att det införs krav på säkerhetsbälten ibussar. Det finns standarder för bussbälte i , säger motionärerna, menvi saknar nödvändiga politiska beslut i Sverige.I motion T414 (s) framhålls att förbud bör införas mot att transporteraresenärer stående i buss vid färd på motorväg.Inom EU har, enligt vad utskottet inhämtat, direktiv antagits om att allabussar - med undantag för dem som har platser för stående - skall varautrustade med säkerhetsbälten på alla sittplatser. inleder i höstett arbete med att föra över direktivets innehåll till svenska bestämmelser.Utskottet förutsätter att regeringen överväger möjligheterna att införa det is-motionen aktualiserade förbudet. Med det anförda finner utskottet syftet medmotionerna T79 (kd) yrkande 1 och T414 (s) till väsentlig del tillgodosett.Yrkandena bör sålunda kunna lämnas utan någon åtgärd och avstyrksföljaktligen.I motion T85 (mp) framhålls att bör ges i uppdrag att utarbeta enkvalitetssäkring för skolskjutsar som kommunerna kan utgå från iupphandlingar.I motion T88 (s) framhålls att regeringen bör utforma regler som innebär ettförbättrat skydd för skolbarnen under deras resor till och från skolan.Som Kommunförbundet konstaterat måste kommunerna vid upphandling av t.ex.skolskjutsar säkerställa att transporterna sker på ett trafiksäkert sätt.Enligt vad utskottet erfarit prövar man inom , med bistånd avVägverket, möjligheterna att med väginformatik genomföra kontroll- ochuppföljningssystem för de offentligt upphandlade vägtransporterna.Verksamheten sker i samarbete med bl.a. ett antal transportutövare och gällert.ex. fordonsbaserad hastighetskontroll.Barnens säkerhet i samband med skolskjutsar är, vill utskottet understryka,i hög grad en fråga om att se till att på- och avstigning kan ske på ettsäkert sätt. Utskottet förutsätter att även den frågan noggrant följs inomramen för berörda myndigheters och kommunernas trafiksäkerhetsarbete.Med hänvisning till det anförda finner utskottet att motionerna T85 (mp)yrkande 10 och T88 (s) nu kan lämnas utan någon åtgärd. De avstyrksföljaktligen.5.3 Väginformatik och annan ny teknik5.3.1 Regeringens bedömningarRegeringen framhåller att det inom områdena fordon och väginformatik i dagförekommer flera intressanta tekniska systemlösningar, vilka effektivt kanbidra till en förbättrad miljö och trafiksäkerhet. Problemet är att det i daginte finns någon naturlig efterfrågan på dessa lösningar. Från samhällets sidaföreligger dock ett starkt intresse av att sådana tillämpningar introducerassom effektivt kan bidra till att de trafikpolitiska målen uppnås.Förutsättningarna bör därför utredas för att i trafiksäkerhetsfrämjande syfteinrätta en organisation med uppgift att stödja privata och offentliga organvid upphandling av fordon, väginformatik och annan ny teknik. Vidare börSverige delta aktivt i EU:s vidareutveckling av standarder och berördadirektiv inom områdena fordon, väginformatik och körkort.5.3.2 MotionsförslagI motion T77 (m) framhåller motionärerna att de är kritiska till tanken attinrätta en organisation av det angivna slaget. Utveckling av fordon,väginformatik och annan ny teknik inom fordonsområdet är enligt motionärerna ihuvudsak en angelägenhet för marknaden. finns dessutom en radstatliga organisationer som helt eller delvis arbetar med liknande frågor,t.ex.