bet · GL01UU1 · 1997-11-25 00:00:00 — Vidare harutskottet erfarit att som en följd av detta pågår inom Regeringskanslietdiskussioner om sekretariatets framtida resurser och organisatoriska hemvist.Utskottet menar att projektsekretariatets arbete är värdefullt när det gälleratt underlätta för svenskt näringsliv att delta i internationell upphandlinginom biståndsområdet och att sekretariatet har förutsättningar för att bli encentral kontaktpunkt i vad gäller projektexport. Utskottetanser emellertid att utformningen av den organisation som skall handha dennauppgift, storleken på densamma liksom den organisatoriska hemvisten iRegeringskansliet är frågor som avgörs av regeringen inom ramen för de medelsom ställer till regeringens förfogande.Utskottet anser att motion U220 (kd) yrkande 17 därmed är besvarad.Motionärerna bakom motion U302 (fp) menar att det var ett förhastat beslut attstänga den svenska ambassaden i och anför att har behov avdiplomatisk närvaro i fransktalande västra (yrkande 1). Motionärernabegär även ett tillkännagivande att svensk diplomatisk närvaro iKinshasa återupprättas (yrkande 2).Utskottet konstaterar att har ambassadörer ackrediterade i en stordel av länderna i det fransktalande västra . Dessa ambassadörer är ivissa fall stationerade i men sidoackrediterade (, ) och iandra fall stationerade i . Genom resor och besök i huvudstäderna avdessa ambassadörer upprätthålls kontakter med staternas regeringar.Vidare har utskottet inhämtat att i vissa fall har närvaro i andraformer än ambassader. Det är fallet vad gäller () där enambassadtjänsteman är stationerad för att under den svenske ambassadören iNairobi svara för det bilaterala utvecklingssamarbetet och de humanitärainsatserna. Vad gäller () har en svensk tjänsteman placeratsvid UNDP:s kontor med uppgift att, som i , även svara för svenskaofficiella kontakter inom utvecklingssamarbetet och för det humanitärabiståndet.Utskottet noterar vidare att har en ambassad i ,, samt att i finns - i samarbete med svenskaenskilda organisationer - ett bemannat kansli.Utskottet konstaterar att har organiserat en svensknärvaro i och utan att det innebär upprättandet av ambassader.Utskottet finner att detta är en positiv utveckling som kan vara värd att prövaäven i andra länder där inte har en ambassad eller utsänd di-plomatiskpersonal på plats men där någon form av närvaro ändå är önskvärd.Vidare konstaterar utskottet att redan har fattat beslutom att återbemanna kansliet i med utsänd diplomatisk personal.Motionens önskemål är således i huvudsak redan uppfyllda varför ettriksdagens tillkännagivande ej är aktuellt i denna fråga.Med det anförda betraktar utskottet motion U302 (fp) yrkandena 1 och 2besvarad.I motion U303 (v) yrkande 2 anför motionärerna att de lokalanställda vidutlandsmyndigheterna har en viktig roll att spela när det gällerSverigeinformationen i stationeringsländerna. De lokalanställda bör därför iökad utsträckning erbjudas möjlighet att resa till på studieresor.Utskottet har inhämtat att inom pågår kontinuerligtkompetenshöjande utbildningsinsatser för den lokalanställda personalen. uppfattning ankommer det på att avgöra vilkainsatser som är behövliga för att höja den lokalanställda personalens kompetenssamt insatsernas utformning.Utskottet avstyrker därmed motion U303 (v) yrkande 2.I motion U303 (v) yrkande 6 anför motionärerna att tjänster med inriktning påexport av flygplanet bör ersättas av tjänster som lägger tonvikten vid atthjälpa de enskilda organisationerna.Som utskottet har framhållit tidigare i detta betänkande finns inomUtrikesdepartementet både en beredskap och en beredvillighet att bistå deenskilda organisationerna även om det arbetet efter departementetsomorganisation sker i delvis andra former. Verksamheten har, som framhöllsovan, inte nedprioriterats av . För att tillgodose bl.a.behovet av att samordna kontakter mellan svenska folkrörelser och FN-systemetfinns dessutom en särskild tjänst inom verksamhet kan enligt utskottets uppfattning inte jämföras med detillfälliga uppdrag som vissa ambassader erhållit för att bistå iansträngningarna att exportera JAS. Enligt vad utskottet inhämtat finns inomutrikesförvaltningen en tillfälligt inrättad tjänst vid ambassaden i Budapestför att inom ramen för ett bredare svenskt-ungerskt samarbete på handelsområdetexportera flygplanet . Vidare gäller att ambassaderna i , ochSantiago de , inom ramen för sitt allmänna uppdrag att lämna stöd tillsvenska exportföretag, kan bistå vid marknadsföringen av JAS Gripen.De resurser som läggs ned på marknadsföringsinsatser för JAS Gripen är små ijämförelse med de resurser som satsas på att bistå de enskilda organisationernaoch folkrörelserna i deras arbete inom biståndsområdet. Det föreligger enligtutskottets uppfattning inget motsatsförhållande mellan dessa bådaarbetsområden.Utskottet avstyrker därmed motion U303 (v) yrkande 6.Fyra motioner innefattar önskemål om upprättande eller återöppnande avbeskickningar och konsulat. Med anledning av liknande yrkanden gjorde utskotteti betänkande 1996/97:UU1 följande bedömning:En utgångspunkt för alla förändringar i verksamhet måstevara det faktum att utrikesförvaltningen till följd av det ansträngdastatsfinansiella läget - liksom många andra delar av statsförvaltningen - harålagts att genomföra ett omfattande sparprogram. De begränsade finansiellaresurserna, och oförändrat höga utrikespolitiska ambitioner, lederofrånkomligen till svåra avvägningsfrågor. Detta blir tydligt vad gällerSveriges representation i utlandet.Utskottet kan konstatera att har varit framgångsrikt attgenomföra ålagda sparbeting som en hög ambitionsnivå inomutrikespolitiken upprätthållits. har särskilda medel ställts tillUtrikesdepartementets förfogande inom ramen för den s.k. profilpotten. När detgäller ansvarsområde sker en ökad satsning på främjandeav export, investeringar och turism. I samband med denna satsning harUtrikesdepartementet i samråd med Närings- och , som äransvarigt för främjande av svensk export liksom av turism och utländskainvesteringar i , gjort en noggrann prövning av vilka nya myndighetersom bäst skulle kunna uppfylla dessa mål. En hård prioritering har fått görasinom ramen för tillgängliga medel vilket resulterat i att beslut om upprättandeav konsulat i och fattats.I motion U306 (m) anförs att såväl konsulära, ekonomiska och kulturella skältalar för att konsulatet i återinrättas. Motionären begär ett riksdagenstillkännagivande om inrättande av ett generalkonsulat i Milano.Enligt vad utskottet inhämtat har frågan om ett nytt generalkonsulat i Milanonoga prövats i samband med fördelningen av medel från den s.k. profilpotten menett konsulat därstädes har inte funnits vara tillräckligt prioriterat. Isammanhanget bör även uppmärksammas att i finns etthandelskontor vilket samarbetar med den svenska ambassaden i Rom.Med det anförda avstyrker utskottet motion U306 (m).I motion U801 (m) yrkande 1 konstateras att och är representerademed utlandsmyndigheter i och motionären yrkar att även börupprätta handelskontor och konsulat i staden. skall haansvar för bevakning av i syfte att främja handel och deallmänna relationerna mellan regionen och samt underlättavisumhanteringen.Utskottet behandlade frågan om upprättande av ett generalkonsulat i Murmanski betänkande 1996/97:UU1. Utskottet framhöll därvid att ansvariga enheter inomUD konstaterat att viseringshanteringen som utförs av den norskegeneralkonsuln, tillika svensk honorärkonsul, skötas på ett utmärkt sätt.Utskottet har inhämtat att gör bedömningen att densvenska officiella närvaron i är tillräcklig genom det norskageneralkonsulatets verksamhet för svensk räkning liksom den bevakning avområdet som görs av det svenska generalkonsulatet i har vidare erfarit att ett näringslivskontor med syfte att främjahandelsförbindelserna mellan och är under upprättande.Verksamheten finansieras gemensamt av regionala myndigheter och näringslivet inorra samt av EU-medel (Interreg Barents). Utskottet ser dettaregionala initiativ som ett värdefullt komplement till den handelsfrämjandeverksamhet som bedrivs vid generalkonsulatet i utskottets uppfattning är det inte påkallat att öppna ett svensktgeneralkonsulat i Murmansk.Utskottet avstyrker därmed motion U801 (m) yrkande 1.Ett flertal yrkanden behandlar relationerna mellan och samtvissa frågor om representationen i och Taipei.I motion U631 (m) yrkande 2 framförs förslaget att Taiwansrepresentationskontor i får en status likvärdig den som tillkommerutländska beskickningar. I motion U627 (m, c, fp, kd) yrkande 1 förespråkasökade officiella kontakter mellan och . I yrkande 2 i sammamotion förordas att representationskontorets personal ges skattefrihet.Motsvarande förslag framförs även i motion U632 (fp) yrkande 7. I samma motionframförs i yrkande 8 att den svenska representationen i bör förstärkas.Utskottet har i ett tidigare betänkande (1996/97:UU12) framhållit attförhållandena i genomgått en genomgripande förändring i demokratiskriktning . hölls allmänna val till denlagstiftande kammaren, och 1996 genomfördes val till nationalförsamlingen ochtill presidentämbetet. Detta innebär att alla politiska ledare i numeraär utsedda i fria demokratiska val. har det också skett en positivutveckling av kontakterna mellan och . Detta gäller ekonomisktsamarbete, kulturellt utbyte, turism m.m.Utskottet framhöll även att det är positivt att har utveckladekontakter med olika länder, inklusive och att hargenomgått en demokratisk utveckling under senare år.Det svenska utbytet med är betydande på många områden. Utskottet serpositivt på denna utveckling av förbindelserna, vilket tidigare ävenframhållits i betänkandena /95:UU24 och 1996/97:UU12.Utskottet konstaterar att följer en ett-Kinapolitik, vilket innebäratt inte erkänner som en suverän stat. Det är skälet till attSverige inte har upprättat mellanstatliga förbindelser med . Detta läggerenligt utskottets uppfattning emellertid inga hinder i vägen för livaktigakontakter av icke-officiell natur inom en rad områden. Däremot är det intemöjligt att tillerkänna representation samma villkor som tillkommerutländska beskickningar i Sverige.Därmed avstyrker utskottet motionerna U627 (m, c, fp, kd) yrkande 1 och U631(m) yrkande 2.I avsaknad av officiella mellanstatliga förbindelser är representationi ej att betrakta som en främmande stats beskickning i Sverige.Därmed föreligger ej det nödvändiga villkoret för att personalen vid Taiwansrepresentation skall kunna erhålla immunitet och privilegier, däriblandskattefrihet, som diplomatisk personal i Sverige.Utskottet avstyrker därmed motionerna U627 (m, c, fp, kd) yrkande 2 samt U632(fp) yrkande 7.Vad gäller svensk närvaro i konstaterar utskottet att harett representationskontor i det anförda avstyrker utskottet motion U632 (fp) yrkande 8.I motion U307 (m) anförs i yrkande 1 dels att en utlandsmyndighet bör upprättasi , dels att ambassaden i åter öppnas.Vad avser sker bevakningen av utvecklingen i genomsidoackreditering från , vilket ansetts till fyllest. Beslut omupprättande av ett svenskt honorärkonsulat har fattats av Utrikesdepartementetmen vitryska myndigheter har inte gett tillstånd till detta medhänvisning till att intern vitrysk lagstiftning saknas för upprättande avhonorärkonsulat. Utskottet har erfarit att det från svensk sida finns intresseför en samnordisk lösning på frågan om representation i . Frågan är,enligt vad utskottet inhämtat, föremål för underhandsdiskussioner med särskiltDanmark och Finland.Sverige bedriver viss biståndsverksamhet i , inriktad på attstödja de demokratiska krafterna i landet. För att på plats kunna följa arbetetmed detta har på Sidas initiativ en svensk placerats vid UNDP:s kontor i utskottets uppfattning är detta ett ändamålsenligt sätt att i väntan påupprättandet av ett honorärkonsulat tillförsäkra en svensk närvaro på plats iVitryssland.Utskottet betraktar därmed motion U307 (m) yrkande 1 besvarad i denna del.Vad avser fann utskottet i sitt betänkande 1996/97:UU1 att medbeaktande av de sparkrav som åvilar är arrangemanget medsidoackreditering från , , rimligt. Något nytt har inteframkommit som föranleder utskottet att ändra på denna bedömning.Därmed avstyrker utskottet motion U307 (m) yrkande 1 i berörd del.I samma motion yrkande 2 framförs förslag om att en översyn av hur Sverigeskall representeras utomlands genomförs. Utgångspunkten för översynen skallenligt motionärerna vara att utröna om de långsiktiga ekonomiska ramarna ärrimliga för utrikesrepresentationen och verksamhet.Som regeringen framhåller i propositionen var syftet med omorganisationen avutrikesförvaltningen att stärka den operativa verksamheten och genomförarationaliseringar. Inför omorganisationen genomfördes en utredning som tog sinutgångspunkt i de förändringsbehov som följer av den ökadeinternationaliseringen. Motionärernas syfte i denna del torde därmed varatillgodosett.Omorganisationen har medfört att de gamla avdelningarna för politik, handeloch bistånd har ersatts med geografiska och funktionella enheter. På degeografiska enheterna sker en integrerad beredning av olika frågor röranderegioner och länder vari inkluderas utrikes-, handels- och biståndspolitiskaaspekter. Även den administrativa verksamheten inom UD har varit föremål för enomfattande översyn och en ny organisation har trätt i kraft . Syftethar varit att rationalisera och effektivisera det administrativa arbetet inomdepartementet. Den målsättningen har också uppnåtts, vilket medför att resurserhar kunnat flyttas över till den operativa verksamheten.En följd av omorganisationen är att förutsättningar skapats för en förbättradverksamhetsplanering inom utrikesförvaltningen. Ett huvudsyfte med dennaplanering är att åstadkomma en väl avvägd struktur för utrikesförvaltningen sommedför att de prioriteringar som fastställts av den politiska ledningengenomförs. Inom ramen för verksamhetsplaneringen behandlas även de frågor sommotionärerna pekar på som angelägna: kostnadsdelningen med andra statligaförvaltningar och myndigheter, fördelningen av verksamheten hemma och påfältet, förbättrad kommunikationsteknik samt samverkan med nordiska länder ochmed andra medlemsländer inom EU.Utformningen av verksamhetsplaneringen och den höga ambitionsnivå som präglardenna skapar enligt utskottets uppfattning grunden för en kontinuerlig översynav verksamheten inom utrikesförvaltningen i syfte att bibehålla en högambitionsnivå kopplad till effektivitet i resursanvändningen.Utskottet instämmer vidare i motionärernas bedömning att förbättradkommunikationsteknik, och det alltmer omfattande öppna flödet av informationgenom nya och gamla medier, kan möjliggöra att bevakningen avhändelseutvecklingen i andra länder kan genomföras även på andrasätt än de traditionella inom utrikesförvaltningen. Det medför dock inte -vilket motionärerna också konstaterar - ett minskat behov för diplomatisknärvaro i olika länder. Det medför enligt utskottets uppfattning i stället ettbehov för rapportering med delvis annan inriktning. Det ökadeinformationsflödet ställer krav på ökade insatser för att ge fördjupadbakgrundsinformation och för att sammanfatta komplexa händelseförlopp. Detmedför även att större resurser kan läggas ned på analys- och strategifrågor iden utrikespolitiska bevakningen inklusive EU-bevakningen.Utskottet anser att därmed är motion U307 (m) yrkande 2 besvarad.I motion U307 (m) yrkande 4 föreslår motionärerna att under anslagetA 1 anvisar 1 för budgetåret 1998.Utskottet finner regeringens förslag väl avvägt och avstyrker därmed motionU307 (m) yrkande 4.Motionärerna bakom motion U210 (c) yrkande 11 menar att det finns behov avutökade informationsinsatser kring det nordiska samarbetet och föreslår attanslaget A 2 Nordiskt samarbete tillförs , vilka skulle tasfrån anslaget E 2 Europainformation.Utskottet har inhämtat att regeringen uppmärksammat de tillkommande behov somFöreningen anser sig ha för bl.a. informationsverksamhet och att fråganär under beredning i . Det är dock inte möjligt att användamedel ur anslaget A 2, som är ett förvaltningsanslag, för informationsinsatser.Utskottet har emellertid erfarit att regeringen inom ramen för andra resurseröverväger att stärka informationsinsatserna kring nordiskt samarbete under detkommande svenska ordförandeskapet i Nordiska ministerrådet.Utskottet avstyrker därmed motion U210 (c) yrkande 11.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till mål för utgiftsområde 5 såsom deformuleras i propositionens avsnitt 2, yrkande 1.Utskottet finner regeringens förslag vad gäller anslaget Utrikesförvaltningenm.m. väl avvägt och tillstyrker propositionens belopp under verksamhetsområdeA.B Internationella organisationerPropositionen (s. 19-26)Regeringen föreslår att anslås under utgiftsområde 5 föranslaget B Internationella organisationer. Härutöver finansieras äveninternationella organisationer under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd.Inom verksamhetsområdet finansieras i första hand bidrag till Förentanationerna, , (), den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken inom EU (GUSP), , och utveckling ()samt kostnader för fredsfrämjande verksamhet.Regeringen anför att den ökande globaliseringen medför att den politiska ochekonomiska utvecklingen i omvärld i allt högre grad påverkarförutsättningarna också för den nationella politiken. Samarbetet inominternationella organisationer får därmed en större tyngd. Regeringen gör avdessa skäl bedömningen att det är angeläget att även fortsatt engagerarsig i det multilaterala arbetet.Vidare framhålls i propositionen att i de internationellaorganisationerna generellt strävar efter en effektivare och mer resultatstyrdverksamhet inom ramen för en mer återhållsam budgetutveckling. I ökandeomfattning sker därför kontinuerliga uppföljningar och utvärderingar avorganisationernas verksamhet för att säkerställa en effektiv resursanvändningav de svenska bidragen.Genom en förändring i anslagsstrukturen beslutades inför attdet tidigare anslaget B 9 Fredsbevarande verksamhet skulle delas, så attfredsfrämjande insatser med väpnad trupp finansieras över utgiftsområde 6,medan övrig fredsfrämjande verksamhet finansieras över utgiftsområde 5 och detnya anslaget B 4 Fredsfrämjande verksamhet.Vad avser framhåller regeringen att vårt medlemskap i och fortsatta höga ambition att aktivt stödja FN och dessfredsfrämjande verksamhet gör att ett brett deltagande med kvalificeradpersonal i pågående och nya fredsfrämjande missioner bör prioriteras samt attSverige aktivt bör bidra till utvecklingen av en helhetssyn på fredsfrämjandeinsatser som innefattar såväl politiska, militära, polisiära, civila somhumanitära aspekter.Vidare anförs att även fortsättningsvis skall lägga stor vikt vid attstärka FN:s förmåga till konfliktförebyggande och tidiga insatser, bidra tillatt stärka den humanitära rätten och folkrättens ställning samt stödjaanvändandet av fredliga instrument i konfliktlösning.Regeringen anför även att skall medverka till framväxten av en nyalleuropeisk säkerhets- och samarbetsstruktur inom , och anslaget B 1 Bidrag till vissa internationella organisationer betalasobligatoriska avgifter för medlemskap i ett antal internationellaorganisationer. Anslaget omfattar främst bidrag till Förentanationerna, , () samt den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken inom EU (GUSP).Vad avser den del av anslaget som rör ingår bådeobligatoriska kostnader för andel till FN:s reguljära budget och FN:sfredsbevarande insatser. Vidare ingår bidragsandelar till dennystartade för förbud mot kemiska vapen (OPCW) ochtill Förberedande kommissionen i för upprättandet av den internationellakontrollorganisationen under fördraget om fullständigt förbud motkärnsprängningar (CTBTO) samt andra konventionsorgan. Från anslaget betalasäven bidragsandel för de pågående förhandlingarna i om ettverifikationsprotokoll för konventionen om förbud mot biologiska vapen. Underanslaget budgeteras också obligatoriska kostnader till följd av bl.a.uppföljnings- och granskningskonferenser för internationella konventioner,däribland konventionen om förbud mot särskilt inhumana vapen.Förenta nationernas reguljära budget för harfastställts av generalförsamlingen till . Under hösten1997 förhandlar medlemsstaterna om nya bidragsskalor för perioden 1998-2001.Sveriges nuvarande bidragsandel om kan komma att öka något. Regeringenbedömer preliminärt att bör avsättas för att betalaSveriges bidrag till FN:s reguljära budget för budgetåret 1998.Sveriges andel av de uttaxerade bidragen till budgetarna för FN:sfredsbevarande operationer uppgår till för . Detsvenska bidraget för beräknas preliminärt till 253,7 miljonerkronor. Även för fredsbevarande operationer kommer en ny fördelningsskala attfastställas. Regeringens bedömning är att översynen av fördelningsskalantroligen medför en ökning av andel. Vidare gör regeringen bedömningenatt det svenska medlemskapet i säkerhetsrådet ökar förväntningarnapå svenskt deltagande i fredsbevarande operationer.Regeringen framhåller i propositionen att har gettbetydande bidrag till FN, dess fredsbevarande operationer, medling och andrapolitiska insatser liksom till organisationens ekonomiska och socialaverksamhet. Regeringen anför även att det svenska medlemskapet i säkerhetsrådetför ställer höga krav på ett aktivt engagemang i alla defrågor som rådet behandlar. Det innebär även höga förväntningar på aktivtdeltagande från svensk sida i de skilda fredsfrämjande insatser somsäkerhetsrådet beslutar om.Under 1997 bidrar till reguljära budget. Förår 1998 har ett budgettak fastställts uppgående till . Beslutet om budgettak har dock fattats med reservation för vissaorganisatoriska förändringar vars finansiella konsekvenser ännu ej går attöverblicka och för att kan komma att fattabeslut som medför ökade kostnader.Regeringen bedömer preliminärt att bidraget till bör uppgå till34 för budgetåret 1998.Från anslaget B 1 betalas även obligatoriska kostnader för andel avOSSE:s integrerade budget (sammanlagt ett tjugotal delbudgetar), gemensamtbeslutade särskilda budgetar, kommunikationssystem, skiljedomstolenenligt konventionen om förlikning och skiljedom inom (den s.k.Stockholmskonventionen) samt vissa andra av organisationen debiteradegemensamma kostnader. andel av den gemensamma budgeten uppgår förnärvarande till . Regeringen bedömer att behöveravsättas för andel av budgeten för år 1998.Regeringen anför att , genom kontinuerlig bevakning avsäkerhetsutvecklingen i , har en väsentlig roll att fylla som regionalsäkerhetsorganisation och menar att organisationen ytterligare behöver utvecklasin inre struktur men med bevarad flexibilitet. Budgetprocessen behöver sesöver och resurser garanteras för de uppgifter organisationen sig. Insatsberedskapen behöver förstärkas ytterligare. Regeringenframhåller att befinner sig i en konsolideringsfas som detnormgivande arbetet fortsätter.Sveriges deltagande i arbetet med den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken inom EU innebär att verka inom nya strukturer och med nyaåtaganden när EU beslutar att agera gemensamt. Genomförandet sker genom beslutom gemensamma åtgärder och ståndpunkter samt med deklarationer och demarcher.Besluten kan innebära finansiella åtaganden för medlemsländerna.Fördelningsnyckel fastställs för varje enskilt fall.Regeringens bedömning är att GUSP-samarbetet spelar en central roll i denfortsatta europeiska integrationen. Regeringen framhåller i propositionen attden har verkat för att samarbetet utvecklas och effektiviseras och att GUSP-insatser främst finansieras över den gemensamma EG-budgeten.I den avslutade regeringskonferensen beslutade medlemsländerna attsom huvudregel skall gälla att GUSP-insatser skall finansieras över dengemensamma budgeten. Undantag gäller för åtgärder inom krishantering vilkaskall uttaxeras i särskild ordning.Behov kvarstår därför för finansiering från nationella medel.