bet · GK01UU12 · 1997-03-06 00:00:00 — Kurderna är, hävdarmotionären, världens största folkgrupp utan egen nationalstat. Kurdernassituation i är väl känd. Övergreppen mot den kurdiska befolkningen iTurkiet fortsätter. När nu har tullavtal med EU finns goda möjligheteratt utöva påtryckningar mot regeringen i . bör ta initiativ,yrkande 4, inom EU för att få att respektera kurdernas mänskligarättigheter och få till stånd en politisk lösning mellan regeringen ochkurderna i . Ett särskilt problem är de turkiska myndigheternas oviljaatt ge visum till internationella biståndsorgan som för att åka till norraIrak måste passera . Restriktionen gäller även journalister ochpolitiker. I yrkande 5 krävs att agerar för att underlätta förenskilda organisationer att verka i norra i motionen U639 (v, m, c, fp, mp, kd) behandlas bristen på respekt förde mänskliga rättigheterna i . har ratificerat såväl FN:skonvention mot tortyr som mot tortyr och den Europeiskakonventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och grundläggandefriheterna. I samband med att tullunionen mellan och utlovadesdemokratisering och förbättrad respekt för de mänskliga rättigheternaMotionärerna hävdar att MR-situationen i , trots de många löften somutställts av i olika sammanhang, inte förbättrats utan snarastförsämrats. Det framhålls att den bristande respekten för mänskligarättigheter hänger intimt samman med politik att till varje pris slåvakt om landets enhet. I yrkande 1 föreslås att sätter upp en permanentkommitté för en lösning av den väpnade konflikten mellan PKK och den turkiskaregeringen. förslås i yrkande 2 verka inom för att enundersökningsdelegation under den s.k. Moskvamekanismen på plats i Turkietundersöker situationen beträffande respekten för de mänskliga rättigheterna.Motionärerna begär också i yrkande 3 att skall kräva att Turkietföljer rekommendationer från och förförhindrande av tortyr. Vidare påkallas att regeringen verkar för en FN-resolution om att uppmana att inbjuda arbetsgrupper som undersökerförsvinnanden och olagliga arresteringar, yrkande 4. bör även verkaför att FN:s särskilda rapportörer för utomrättsliga avrättningar ochförekomsten av tortyr ges i uppdrag att granska , yrkande 5. Sverigebör uppmana att ratificera FN:s konvention om medborgerliga ochpolitiska rättigheter samt dess tilläggsprotokoll liksom 1967 årstilläggsprotokoll till flyktingkonvention i dess helhet, yrkandena 6respektive 7. Motionärerna yrkar att regeringen noga följer upp de senasteresolutionerna i om vad gäller de mänskligarättigheterna, demokratisering och en lösning på den kurdiska frågan, yrkande8. I motionen anförs slutligen, i yrkande 9, att bör verka för attministerrådet i sina överläggningar med ihärdigt tar upp frågorna omde mänskliga rättigheterna samt att ställer krav på att i sina utlovade årliga rapporter om ägnar MR-frågornastor uppmärksamhet.I den enskilda motionen U622 (fp) tar motionären upp förhållandena förassyrierna (syrianerna) i . Inledningsvis nämns att assyrierna förutomi bl.a. finns i , och . I sker en minskningvarje år av det assyriska folket genom att förföljelsen av dessa är stor isydöstra . Mer än 30 personer har dödats mendessutom har assyrierna utsatts för andra slags övergrepp.Man har förbjudit undervisning i assyriska, förstatligat skolor och kyrkor,förbjudit dem att utöva kulturella traditioner, påtvingat dem att registrerasig som araber eller kurder, förnekat dem högre utbildning m.m. ärmedlem av FN, och . Motionären kräver att i dessaorgan vidtar åtgärder för att uppmärksamma assyriernas/syrianernas situationsamt arbetar för att följer sina åtaganden om de mänskligarättigheterna och erkännande av etniska minoriteter.IrakTvå motioner behandlar kurdernas situation i . De innehållersammanfattningsvis krav på svenskt agerande i FN och EU för att få stopp påmilitära aktioner i irakiska och för att på olika sätt främja enlösning av konflikten samt att bl.a. med humanitär hjälp stödja det kurdiskafolket.I motion U632 (v, fp, mp) behandlas situationen i , . Kurdernastragiska historia skildras. De kan enligt motionärerna ses som förlorare i ettstorpolitiskt spel där olika konstellationer av länder med intressen iMellanösterns olja omväxlande givit och undandragit sitt stöd, när de egnamålen uppnåtts. bör verka i FN för att den kurdiska frågan tas upp pådagordningen anförs det i motionens yrkande 1. bör även verka i FN föratt , får realistiska förutsättningar att bygga demokrati och geskydd åt sitt hårt prövade folk (yrkande 2). bör också på olika sättstötta den humanitära hjälpen till , (yrkande 3) samt ge lokaltanställda personer som arbetat med svenska biståndsorganisationer iSverige om Provide Comfort upphör eller kan skydda dessa personer(yrkande 4).Även i motion U637 (fp) behandlas kurdernas situation i . Motionärenanför att övergreppen mot den kurdiska befolkningen fortsätter. börverka för att det kurdiska området som skyddas av FN undantas från FN-embargot. bör vidare inom FN, EU och i andra internationella foraavkräva åtgärder för att få stopp på militära aktioner av , ochIran inom irakiska samt verka för en varaktig lösning av kurdernassituation i norra (yrkande 1). bör vidare, yrkande 2, aktivtarbeta för och ta initiativ till att mäkla fred mellan de stridande partiernaKDP och PUK. bör främst genom demokrati- och förvaltningsbistånd, viade många enskilda organisationer som verkar i området, kunna göra en kraftfullinsats för att stödja en fredlig utveckling hävdas det i yrkande 3.IranMotionären i enskilda motionen U637 (fp) anser att skall fördöma deniranska regimens förföljelser av kurdiska flyktingar utomlands och kräver attiranska flyktingar som fått i bereds skydd (yrkande 7).SyrienI motion U637 (fp) yrkande 6 påkallas att den i sinakontakter med tar upp situationen för de många kurder i somsaknar medborgarskap och som därigenom inte kan äga fast egendom, gifta sig,folkbokföra sina barn eller resa utomlands.Utskottets övervägandenTurkietUtskottet har under en rad år utförligt behandlat främst kurdernas situation ibl.a. och (senast i betänkande 1994/95:UU24). Även assyriernassituation i har uppmärksammats av utskottet. Utskottet följerkontinuerligt situationen i och håller sig underrättat om situationen,bl.a. genom information från riksdagsledamöter som i olika sammanhang besökerlandet. Utskottet anförde i ovan nämnda betänkande attTurkiet som medlem i FN, och har gjort långtgående åtagandenangående respekten för de mänskliga rättigheterna. Dessa åtaganden måsteuppfyllas. Alla individer har en självklar rätt till sin identitet, sitt språksin kultur och sin religion. Utskottet noterar att , såväl i bilateralakontakter som i internationella fora, kräver respekt för de mänskligarättigheterna i Turkiet.Enligt amerikanska UD:s (State Departments) rapport om MR-läget i 1996har förbättringar som skett 1995 ej kunnat vidmakthållas utan läget har ivissa hänseenden försämrats. Uppgifter förekommer om allvarliga övergreppbegångna i hela landet. uppger följande beträffande MR-läget 1996:Hundratals människor greps och kvarhölls som samvetsfångar under året.Politiska och andra fångar torterades rutinmässigt på polisstationer och minstfem människor dog i polishäkte, av allt att döma till följd av tortyr. Minst35 människor skall ha försvunnit i säkerhetsstyrkornas häkten och ett stortantal människor dödades under omständigheter som tydde på att de blevutomrättsligt avrättade av säkerhetsstyrkorna. utfördesinga avrättningar, men dödsdomar avkunnades. Väpnade oppositionsgrupper gjordesig skyldiga till avsiktligt och egenmäktigt dödande.Förhoppningar om en förbättring av respekten för de mänskliga rättigheternaefter förra årets författningsändringar har ännu inte infriats. Aviseradereformer, bl.a. rörande reducering av häktningstiden och förflyttning av vissamål från de s.k. säkerhetsdomstolarna till allmänna domstolar, har intefärdigbehandlats i parlamentet. Utskottet noterar att korruption och rättsrötahar fortsatt att prägla det politiska livet.I sydöstra råder undantagstillstånd på grund av strider mellanseparatistiska organisationer och regeringsstyrkor. State Department ochAmnesty International uppger att MR-kränkningar begångna av säkerhetsstyrkornaoch PKK förekommer i stor omfattning. Det labila säkerhetsläget medför attcivilbefolkningen, även de som inte är kurder, riskerar utsättas för övergreppsåväl från säkerhetsstyrkorna som från vissa kurdgrupper. Assyrier kommersåledes också i kläm i detta område och utsätts liksom övrig civilbefolkningför hårdhänt behandling. Assyrierna har minskat betydligt iantal i på grund av en omfattande flyktingutvandring till Europa.Många har också flytt från sydöstra till säkrare landsdelar.Situationen i sydöstra är enligt samstämmiga uppgifter oacceptabel.I detta område ställs MR-problematiken på sin spets i Turkiet.Utskottet ser med oro på läget beträffande den fortsatta bristande respektenför de mänskliga rättigheterna i Turkiet.Motion U637 (fp) ställer i yrkande 4 krav på svenskt agerande inom EU föratt få till stånd en lösning mellan den turkiska regeringen och kurderna. Iyrkande 5 begärs att skall agera för att skall ge viseringartill internationella biståndsarbetare som verkar i norra . I motionernaU634 (s) respektive motion U639 (v, m, c, fp, mp, kd) yrkandena 3, 5, 6, 7 och9 framförs ett flertal, huvudsakligen sammanfallande, krav på svenskt agerandeför åtgärder för att främja en demokratisk utveckling och respekt för demänskliga rättigheterna i . Bl.a. ställs krav på agerande för att förmåTurkiet att följa de rekommendationer som FN:s och kommittéer motbruket av tortyr avgivit, agerande i ministerrådet för att rådet iöverläggningar tar upp MR-frågor med , krav på att isina årliga rapporter ägnar dessa frågor uppmärksamhet samt att agerarför att ansluter sig till flyktingprotokoll i dess helhet. Imotion U639 (v, m, c, fp, mp, kd), begärs svenskt agerande för en FN-resolution om att uppmana att inbjuda arbetsgrupper som skallundersöka försvinnanden och olagliga arresteringar, i yrkande 5 önskarmotionärerna att agerar för att FN:s särskilda rapportörer förutomrättsliga avrättningar och förekomsten av tortyr uppdras granska ,i yrkande 6 krävs att skall verka för att ratificerar FN:skonvention om medborgerliga och politiska rättigheter samt i yrkande 8 krävsuppföljning av resolutioner om . I motion U622 (fp)kräver motionären att i FN, och arbetar för attuppmärksamma assyriernas/syrianernas situation i . I motion U604 (mp)krävs i yrkande 1 markeringar mot för dess behandling av kurder, iyrkande 3 uppmanas regeringen att verka för att frågan om och demänskliga rättigheterna förs upp i FN.Utskottet har i betänkande 1992/93:UU3 utförligt beskrivit den kompliceradefrågan om assyriernas och syrianernas ursprung och historia och de olikauppfattningar som finns beträffande vad assyrisk/syriansk står för.Assyrierna/syrianerna i synes företrädesvis vara medlemmar i desyrisk-ortodoxa, syrisk-katolska, nestorianska och kaldeiska kyrkorna. Ibetänkandet redogörs för hur de vanligen av tradition mer välbärgadejordägande assyrierna i ofta kommit i konflikt med de, i de flestafall, jordlösa kurderna. Religiöst betingade stridigheter, särskilt mellanislamiska fundamentalister och andra grupper liksom stridigheter mellanturkiska säkerhetsstyrkor och kurdiska grupper (PKK) har också ofta medförtatt de jämförelsevis små grupperna av assyrier och syrianer kommit i kläm. Ibetänkande 1994/95:UU24 beskriver utskottet hur assyriernas utsatta ställningutnyttjats också av grupper som velat ta över deras egendomar. Antaletassyrier i sydöstra uppges ha minskat från 70 1960 till omkring2000 personer 1995. Utskottet konstaterade i betänkande 1992/93:UU3 att detåligger , i likhet med övriga stater, att garantera de mänskligarättigheterna för alla grupper. Mot bakgrund av det beskrivna läget förassyrier/syrianer ansåg utskottet att dessa gruppers situation i börges ökad uppmärksamhet i de forum där frågor om de mänskliga rättigheternabehandlas.Utskottet vidhåller denna uppfattning.Utskottet kan konstatera att regeringen har fortsatt att bedriva en aktivpolitik för att lyfta fram frågan om bristen på respekt för de mänskligarättigheterna i . Utskottet noterar härvid att regeringen i bilateralakontakter med företrädare för den turkiska regeringen kontinuerligt geruttryck för sin oro över läget beträffande respekten för de mänskligarättigheterna i . Senast skedde detta när regeringen uttryckte sinförvåning och oro till den turkiska regeringen i samband med attStatsanställdas förbunds internationella sekreterare förbjöds tala vid enkongress i om ?demokrati och civila demokratiska organisationer? islutet av november 1996.Utskottet noterar vidare att som medlem i EU har tillgång tillytterligare ett instrument för att söka påverka utvecklingen i . EU fören kontinuerlig dialog med om respekten för de mänskliga rättigheternaoch tullunionen mellan och och den s.k. Medaförordningen har givitytterligare kanaler för kontakt och politisk dialog.Inför förhandlingarna med om en tullunion åtog sigkommissionen att rapportera om relationerna till . Den förstaårliga rapporten presenterades . Där anges bl.a. att uteblivnaförbättringar på MR-området ger anledning till oro. Utrikesministern har i eninterpellationsdebatt som svar på interpellationerna1996/97:88 och 109 om EU:s tullunion med hänvisat till EU:s rapportdär det anges att löftena om förbättring av MR-läget i inte infriatssamtidigt som det i rapportens slutsatser framhålls att EU ändå måste strävaefter en fortsatt dialog och samarbete med . Utrikesministern anförvidare: ?MR-läget är mycket oroande i . Rapporter om tortyr,försvinnanden och politiska mord har inte avtagit utan snarare tvärtom.Regeringen har därför vidtagit en rad åtgärder för att förmå den turkiskaregeringen att skyndsamt genomföra de förbättringar som den redan ställt iutsikt.? I debatten framförde utrikesministern vidare att regeringen inomramen för EU, liksom i direkta bilaterala samtal, hävdat vikten av att Turkietefterlever de internationella konventioner på MR-området som landet harundertecknat.Utskottet utgår vidare från att regeringen på lämpligt sätt beaktarEuropaparlamentets resolutioner rörande situationen i . Utskottetnoterar att EU kritiserade MR-situationen i i ett tal hållet i FN:sgeneralförsamling . Utskottet har även noterar att EU-ländernagjort flera gemensamma démarcher i för att förmå den turkiskaregeringen att underlätta för frivilligorganisationerna att passera påväg till norra hälsar med tillfredsställelse regeringens aktiva agerande imultilaterala sammanhang inom FN, och . Vid i hölls ett gemensamt nordiskt anförandeom situationen beträffande respekten för de mänskliga rättigheterna i Turkiet.Utskottet ser också positivt på de nordiska utrikesministrarnas kommunikéfrån mötet i i vilken bl.a. situationen i tasupp. I kommunikén framförs att ministrarna är eniga om vikten av att föra endialog med för att hålla kvar landet inom den europeiskasamarbetsstrukturen. Bekymmer uttrycks över situationen på MR-området samtframförs att de nordiska länderna önskar bidra till att förbättra situationenbeträffande respekten för de mänskliga rättigheterna i . Detta kanenligt ministrarna ske genom konsultationer och i samarbete med turkiskamyndigheter och internationella organisationer såsom , och betonade även betydelsen av det arbete som utförs avfrivilligorganisationer för att främja de mänskliga rättigheterna i Turkiet.Utskottet har ovan redogjort för sitt stöd för den svenska politiken attverka för att så många länder som möjligt ratificerar konventioner till skyddför de mänskliga rättigheterna.Liknande krav, som framställs i motionsyrkanden om att skallverka för att följer de rekommendationer som avgivits av FN:s ochEuroparådets kommittéer mot bruket av tortyr, har tidigare behandlats avutskottet. I betänkande 1992/93:UU3 konstaterades att rapporten frånEuroparådets kommitté för förhindrande av tortyr efter besök i 1992publicerades enär kommittén ansåg att inte samarbetade. Denna rapportutgör underlag för debatt i olika Europarådsforum. Utskottetnoterar att mot tortyr den 6 december 1996offentliggjorde en deklaration i vilken graverande förhållanden i Turkietpåtalades. Beträffande rekommendationer från mot tortyr gälleratt de i huvudsak är offentliga.Utskottet konstaterar att nära följer de åtaganden gjortgenom tillträde till och konventioner mot bruket av tortyroch bilateralt och i olika internationella fora verkar för att förmå Turkietatt förbättra förhållandena för fängslade personer.Vad avser tematiska rapportörer och tematiska arbetsgrupper(vilka behandlar olika frågor såsom tortyr, försvinnanden etc.) gäller att de,enligt sina respektive mandat, har att verka i FN:s alla medlemsländer.Turkiet är föremål för granskning inom dessa tematiska mekanismer.Utskottet har erfarit att flera av rapportörerna har anhållit om att få besökaTurkiet för att på plats undersöka förhållandena inom sina respektive mandat.I ovan nämnda tal av EU i generalförsamlingen togs bl.a. dennafråga upp. uppmanades samarbeta med alla tematiska rapportörer ocharbetsgrupper. Utskottet noterar dock att den specielle rapportören föråsiktsfrihet tillåtits besöka under 1996.Utskottet stödjer regeringens ansträngningar för att förmå att levaupp till sina internationella åtaganden och att samarbeta med FN:s ochEuroparådets olika uppföljningsorgan.Med vad som ovan anförts anses motionerna U604 (mp) yrkandena 1 och 3, U634(s), U637 (fp) yrkandena 4 och 5, U639 (v, m, c, fp, mp, kd) yrkandena 3-9samt U622 (fp) besvarade med vad utskottet anfört.I motion U639 (v, m, c, fp, mp, kd) yrkande 1 föreslås att sätter upp enpermanent kommitté för lösning av den väpnade konflikten mellan PKK och denturkiska regeringen, i yrkande 2 föreslås att skall verka för att dens.k. Moskvamekanismen utnyttjas i Turkiet.Utskottet har redan i betänkande 1994/95:UU24 konstaterat att längehar krävt att skall inbjuda en expertkommitté från för att ienlighet med den granskningsprocedur OSSE-staterna kom överens om i ,den s.k. Moskvamekanismen, på plats kunna studera situationen beträffanderespekten för de mänskliga rättigheterna i . I betänkandetkonstaterades vidare att bjudit in en parlamentarikerdelegation frånOSSE att besöka landet . Utskottet framförde vidare i betänkandetatt detta var ett positivt steg som bör följas upp genom andra åtaganden frånTurkiets sida, bl.a. inom ramen för den s.k. Moskvamekanismen.Utskottet vidhåller sin tidigare framförda uppfattning.Den ovan nämnda delegationen från parlamentariska församling besökteTurkiet . Delegationens rapport debatterades på den parlamentariskaförsamlingens möte i , där bl.a. uppmärksammades att fleraparlamentariker från sydöstra satt i fängelse. Fyra av dessa ärfortfarande i fängelse. parlamentariska församling beslutade att följaoch bevaka MR-läget i , och en ny parlamentarikerdelegation skall resatill våren 1997.Utskottet noterar, vilket även redogörs för i motion U639, att , vid sitt möte i , gjorde ettuttalande med krav på att skulle förbättra MR-situationen i landet.I betänkande 1994/95:UU24 redogjorde utskottet för hur vid upprepadetillfällen uttryckt sitt stöd för den kurdiska minoritetens krav på respektför sina kulturella rättigheter. Vidare framfördes djup oro över att politiskapartier förbjuds att verka i och att folkvalda parlamentariker dömstill långa fängelsestraff. Kurderna måste, enligt utskottets uppfattning,fritt kunna välja sina egna företrädare till parlamentet i Ankara.Utrikesministern betonade i vikten av att intesätta likhetstecken mellan kurdernas kamp för sina rättigheter och PKK:s kampför ett självständigt . Vidare anförde ministern:PKK har bevisligen gjort sig skyldigt till terrordåd, såväl i som iandra länder. betraktar inte PKK som en legitim företrädare förkurderna i . stöder territoriella integritet och dessrätt att bekämpa terrorism i landet. Kampen mot terrorismen måste dock förasinom ramen för rättsstatens principer och med beaktande av respekten för demänskliga rättigheterna.Utskottet anser att alla möjligheter att verka för en fredlig lösning avkurdkonflikten bör studeras. Detta inkluderar såväl de åtgärder som vidtar som de instrument och mekanismer som redanfinns inom ramen för där det pågår en dialog med angåenderespekten för de mänskliga rättigheterna.Därmed anses motion U639 (v, m, c, fp, mp, kd) yrkandena 1 och 2 besvarad.Utskottet noterar den utveckling som skett i det turkiska civila samhälletunder senare tid med en framväxt av ett stort antal frivilligorganisationer,vilka ser som sin uppgift att verka för ökat engagemang i för MR-frågor. stödjer vissa organisationer som samarbetar både medfrivilligorganisationer och med turkiska myndigheter. Ett exempel är , som har anordnat kurser om de mänskliga rättigheternaför turkiska fängelsedirektörer. Ett annat exempel är finansiell hjälp tillden svenska för mänskliga rättigheter i som i samarbetemed turkiska verkar mot tortyr. I detta sammanhangnoterar utskottet med oro uppgifter från bl.a. och HumanRights Watch vilka tyder på att personer som arbetar imänniskorättsorganisationer trakasseras av myndigheterna.Utskottet välkomnar de svenska bidragen till olika MR-insatser i ochnoterar att de nordiska ambassadörernas närvaro vid invigningen av ett centerför tortyroffer väckte berättigad uppmärksamhet i den turkiskapressen.IrakUnder 1996 utbröt stridigheter mellan de två rivaliserande kurdiskafraktionerna PUK och KDP. Det framstod klart hur besvärlig en konflikt avdenna typ är för världssamfundet att hantera. FN hade mycket svårt attingripa. Den interna maktkampen mellan de kurdiska fraktionerna förvärras avdet militära stöd som parterna ges av länder i regionen. De samtal somparterna fört i med brittisk, amerikansk och turkisk medverkan ingerdock vissa förhoppningar om att en försoningsprocess är möjlig.Amnesty International rapporterar om allvarliga kränkningar av de mänskligarättigheterna begångna av kurdiska oppositionsgrupper i ,särskilt efter sammanstötningarna mellan de olika kurdiska fraktionerna, KDP,PUK och den islamiska rörelsen i det irakiska . Olagliga avrättningarav fångar, gripanden av civila samt tortyr har förekommit.I motion U632 (v, fp, mp) yrkas att skall agera i FN för attkurdernas situation skall föras upp på dagordningen (yrkande 1), att Sverigeskall verka i FN för att , kan bygga demokrati (yrkande 2), attSverige skall stötta humanitär hjälp till området (yrkande 3) samt att lokal-anställda personer som arbetar med svenska biståndsorganisationer skall gesfristad i om Provide Comfort upphör eller skydd ej längre kan ges(yrkande 4). I motion U637 (fp) krävs i yrkande 1 att iinternationella fora verkar för fred och för att stoppa militära aktioner avTurkiet, och inom irakiska , i yrkande 2 krävs att Sverigeaktivt skall mäkla fred mellan KDP och PUK samt i yrkande 3 att viastöd till enskilda organisationer skall stödja en fredlig utveckling iområdet.Såvitt utskottet kunnat erfara föreligger det inte någon begäran från KDPoch PUK att skall mäkla fred dem emellan. Utskottet utgår från attSverige i internationella fora och bilateralt med berörda parter - även genomstöd till freds- och försoningsarbete - på lämpligt sätt söker verka för attfred i norra kan uppnås.Utskottet noterar att avsatt för humanitärtbistånd till . Huvuddelen skall kanaliseras via och WFP samt till FN:s vaktstyrka vars uppgift det bl.a. är attskydda personal som arbetar för hjälporganisationer i norra anses motion U632 (v, fp, mp) yrkandena 1-3 samt motion U637 (fp)yrkandena 1-3 besvarade.I motion U632 (v, fp, mp) yrkande 4 krävs att skall bereda fördem som arbetat med svenska biståndsorganisationer i , om ProvideComfort upphör eller skydd ej längre kan ges.Provide Comfort är en insats i vilken , , ochTurkiet upprättade en ?no-fly zone? för att förhindra irakiska flyganfall motbyar i norra . Det har förekommit upprepade fall av granatbeskjutning motcivila mål inom området.