bet · GK01LU16 · 1997-05-15 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 1996/97:130. Ipropositionen föreslås lagändringar i syfte att anpassa de nationella svenskareglerna om registrering av fartyg till Europeiska unionens gemenskapsrätt.Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli 1997.Propositionen har inte föranlett något motionsyrkande, och utskottettillstyrker bifall till de i propositionen framlagda lagförslagen. I proposition 1996/97:130 föreslår regeringen () - efterhörande av Lagrådet - att antar de i propositionen framlagdaförslagen till1. lag om ändring i sjölagen (1994:1009),2. lag om ändring i lagen (1979:377) om registrering av båtar föryrkesmässig sjöfart m.m.,3. lag om ändring i lagen (1958:566) om ersättning för krigsskada å egendom,4. lag om ändring i lagen (1996:1331) om ändring i kommunalskattelagen(1928:370).Lagförslagen har intagits som bilaga till betänkandet. Gällande svenska bestämmelserI sjölagen (1994:1009) finns bestämmelser om fartygs nationalitet och flagg.Enligt 1 kap. 1 § är ett fartyg svenskt och berättigat att föra svensk flagg,om det till mer än hälften ägs av svensk medborgare eller svensk juridiskperson. Regeringen, eller efter regeringens bemyndigande , fårmedge att även annat fartyg skall anses som svenskt och vara berättigat attföra svensk flagg. Ett sådant medgivande förutsätter att driften av fartygetstår under avgörande svenskt inflytande eller att fartygets ägare har fasthemvist i . Bestämmelser om partrederier finns i 5 kap. sjölagen. Ettpartrederi föreligger om flera har kommit överens om att under deladansvarighet gemensamt driva sjöfart med eget fartyg. Delägarna kan utse enhuvudredare som har särskild behörighet att företa sådana rättshandlingar somrederirörelsen vanligen för med sig. Huvudredaren skall enligt 5 kap. 2 § varaen svensk juridisk person eller en fysisk person som dels är bosatt här ilandet, dels är medborgare i , , eller . Om dessakrav på huvudredaren är uppfyllda, är fartyget att anse som svenskt.Av 1 kap. 2 § sjölagen följer att fartyg vars skrov har en största längd avminst och en största bredd av betecknas skepp.Annat fartyg kallas båt. Beträffande svenska skepp gäller en principiellregistreringsplikt, och i 2 kap. 1 § anges att ett svenskt skepp skall varainfört i skeppsregistret. Regeringen kan med stöd av samma lagrum bestämma attskepp som ägs av staten inte skall vara införda i registret. Ett undantagförutsätter dock att skeppen används uteslutande för statsändamål och inte föraffärsdrift. Registret förs endast över svenska skepp, och det går inte attregistrera utländska skepp i något svenskt register.När det gäller båtar är registreringsplikten begränsad till sådana somanvänds i yrkesmässig sjöfart. För båtar som används i näringsverksamhetgäller enligt lagen (1979:377) om registrering av båtar för yrkesmässigsjöfart m.m. att båtar skall föras in i ett särskilt båtregister, om deanvänds yrkesmässigt till befordran av gods eller passagerare, till bogseringeller bärgning, till fiske eller annan fångst eller till uthyrning tillallmänheten. Som en ytterligare förutsättning anges att båtens skrov skall haen största längd av . Är det fråga om en passagerarbåt skallden dock alltid registreras, om den är konstruerad så att den kan föra tolveller flera passagerare (4 § första stycket). Reglerna i 4 § första stycketavser svenska båtar. Enligt 4 § andra stycket skall reglerna dock gälla ocksåutländsk båt, som vanligen är förlagd till svensk hamn och vars ägare ärbosatt i . Dessutom får regeringen med stöd av 4 § tredje stycket,efter överenskommelse med främmande makt, förordna om registreringsplikt ävenför annan fiskebåt än som avses i första stycket.Svenska båtar kan i vissa fall registreras även om förutsättningarna i 4 §inte är uppfyllda. Det krävs då att båten har ett skrov med en största längdav eller att det med hänsyn till båtens typ och användning,dess tilldelning av anropssignal för radiostation eller annars finns särskildaskäl att den registreras (5 §). Det är här fråga om en frivillig registrering,och någon möjlighet att registrera motsvarande utländska båtar finns inte.Frågan om att införa ett register för fritidsbåtar har diskuterats ibetänkandet (SOU 1996:170) Fritidsbåten och Samhället. I betänkandet förordasatt ett obligatoriskt båtregister införs. Betänkandet är för närvarandeföremål för beredning inom Regeringskansliet.EU:s regler om fri rörlighet för personerSverige är genom sitt medlemskap i unionen (EU) bundet avRomfördraget och de regler som där finns om fri rörlighet för varor, personer,tjänster och kapital. Till den fria rörligheten för personer höretableringsrätten, dvs. rätten för medborgare i en medlemsstat inom unionenatt fritt etablera ekonomisk verksamhet på en annan medlemsstats territorium.Den fria rörligheten för personer som garanteras genom innefattarockså rätten att bege sig till en annan medlemsstat för att där utöva arbetesom löntagare eller egenföretagare.Som medlem i EU måste också numera följa den rättsutveckling somsker genom praxis. Genom dom i det s.k. FactortameII-målet (C-221/89 The Queen mot Secretary of State for Transport, exparte m.fl., Rec. 1991 s. I-3905) preciserades och uttolkadesrätten att etablera verksamhet inom fiskenäringen och sjöfarten. Enligt domenfår medlemsstaterna inte ha några regler om registrering av fartyg somdiskriminerar andra EU-länders medborgare, och etableringsrätten får inteindirekt beskäras genom sådana regler. Genom har reglerna om denfria rörligheten utsträckts till att gälla inom hela Europeiska ekonomiskasamarbetsområdet (EES).Av rättstillämpningen i (se dom i mål C-334/94mellan och ) framgår vidare att registreringen avfritidsfartyg berörs av reglerna om arbetskraftens fria rörlighet enligtRomfördraget och . Den som vistas i ett annat land för att arbetadär skall nämligen ha tillträde till värdlandets fritidsaktiviteter på sammavillkor som värdlandets egna medborgare. Det betyder bl.a. att reglerna omregistrering av fritidsfartyg inte får leda till diskriminering på grund avnationalitet.Propositionens förslag och utskottets ställningstagandePropositionen behandlar förhållandet mellan etableringsrätten och reglerna omarbetskraftens fria rörlighet inom EU å ena sidan och de nationella svenskareglerna om registrering av fartyg å andra sidan. I propositionen dras denslutsatsen att de svenska reglerna på området inte är förenliga medgemenskapsrätten. Kopplingen till fartygets nationalitet och därmed indirekttill ägarnas medborgarskap eller den juridiska personens svenska anknytningstrider mot regler om etableringsrätt och arbetskraftens friarörlighet. Mot denna bakgrund föreslås lagändringar i syfte att bringa desvenska reglerna i harmoni med gemenskapens regler. Propositionens lagförslaggrundar sig på promemorian (Ds 1996:60) Registrering av fartyg. Promemorianhar remissbehandlats.I propositionen föreslås att svensk lagstiftning skall ändras så att fysiskaoch juridiska personer från EES skall ha rätt att registrera sina fartyg iSverige, om fartygen används inom ramen för en ekonomisk verksamhet som haretablerats här i landet. Dessutom skall fysiska personer från andra länderinom EES som arbetar i kunna få sina fritidsfartyg betraktade somsvenska. Sålunda föreslås ändringar i sjölagen och lagen om registrering avbåtar för yrkesmässig sjöfart m.m. Förslagen innebär att fartyg skall ansessom svenska även när det inte finns en svensk ägarövervikt, om de till hälfteneller mer ägs av rättssubjekt från EES. Det skall dock krävas att fartygetanvänds inom ramen för en ekonomisk verksamhet som har etablerats i Sverigeeller att fartyget används för fritidsändamål här i landet av någon som vistashär med stöd av gemenskapens regler om fri rörlighet för arbetskraft. Vidareskall krävas att fartyget är infört i skeppsregistret eller båtregistret.Gemenskapens regler om etableringsfrihet och om den fria rörligheten förarbetskraft är nämligen utformade som rättigheter, inte skyldigheter, för denenskilde, och de svenska reglerna föreslås därför få samma utformning. Ienlighet härmed skall ett fartyg inte anses som svenskt förrän ägaren har getttill känna att han önskar det. Tillkännagivandet får ske genom att fartygetanmäls till registrering i de svenska skepps- och båtregistren.Omvänt föreslås att fartyg med en svensk ägarövervikt inte skall anses somsvenska, om de används inom ramen för en ekonomisk verksamhet som etableras iett annat land inom samarbetsområdet eller om fartyget används där förfritidsändamål av en svensk som använder sig av den fria rörligheten förarbetskraft och de är införda i ett offentligt fartygsregister i värdlandet.Vidare föreslås i propositionen att fysiska och juridiska personer från EESskall kunna vara huvudredare för ett partrederi.Enligt lagen (1958:566) om ersättning för krigsskada å egendom skall statenunder vissa förutsättningar betala ersättning till den som fått sin egendomskadad vid ett krig mellan och främmande makt eller mellan främmandemakter. I propositionen föreslås att denna lag även fortsättningsvis skallomfatta fartyg med en svensk ägarövervikt, dock inte om fartyget registreratsi ett annat land inom EES än Sverige.Den nya lagstiftningen föreslås träda i kraft den 1 juli 1997.Propositionen har inte föranlett något motionsyrkande, och utskottet har försin del ingen erinran mot förslagen. Utskottet utgår från att regeringen nogaföljer frågan om vilka effekter lagändringarna kan komma att få för densvenska sjöfarten från såväl närings- och sjöfartspolitiska utgångspunkter somregistrerings- och tillsynssynpunkter. Utskottet hemställeratt antar regeringens förslag tilldels lag om ändring i sjölagen (1994:1009),dels lag om ändring i lagen (1979:377) om registrering av båtar föryrkesmässig sjöfart m.m.,dels lag om ändring i lagen (1958:566) om ersättning för krigsskada åegendom,dels lag om ändring i lagen (1996:1331) om ändring i kommunalskattelagen(1928:370).Stockholm den 15 maj 1997På lagutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (m), (), (), (), (),(), () och de ().Propositionens lagförslag1 Förslag till lag om ändring i sjölagen (1994:1009)2 Förslag till lag om ändring i lagen (1979:377) om registrering av båtar föryrkesmässig sjöfart m.m.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1958:566) om ersättning för krigsskadaå egendom4 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1331) om ändring ikommunalskattelagen (1928:370)Härigenom föreskrivs att punkt 2 av anvisningarna till 49 §kommunalskattelagen (1928:370) skall ha följande lydelse.-------------------------------------------------------|Nuvarande lydelse |Föreslagen lydelse |---------------------------------------------------------------------------------------------------------------| Anvisningar || till 49 § |-------------------------------------------------------|2. [1] Med anställning på | 2. Med anställning på||ett svenskt handelsfartyg |ett svenskt handelsfartyg||avses anställning på ett |avses anställning på ett||fartyg enligt 1 kap. 1 § |fartyg som skall anses som||sjölagen (1994:1009) som |svenskt enligt sjölagen||används till |(1994:1009) och som||handelssjöfart eller |används till||resandes fortskaffande |handelssjöfart eller||eller till annat ändamål |resandes fortskaffande||som har gemenskap med |eller till annat ändamål||handelssjöfarten. |som har gemenskap med|| |handelssjöfarten. |--------------------------------------------------------|Med anställning på ett svenskt handelsfartyg likställs|--------------------------------------------------------|a) en anställning på ett utländskt handelsfartyg som en||svensk redare hyr i huvudsak obemannat, om||anställningen sker hos redaren eller någon av redaren||anlitad arbetsgivare, |--------------------------------------------------------|b) anställning på ett svenskt handelsfartyg som hyrs ut||till utländsk redare i huvudsak obemannat om||anställningen sker hos fartygets ägare eller någon av||ägaren anlitad arbetsgivare. |--------------------------------------------------------**FOOTNOTES**[1]: Senaste lydelse 1996:1331.