bet · GK01UU16 · 1997-02-13 00:00:00 — Sålunda ligger nu ansvaret förhandläggningen av de utrikespolitiska och ekonomiska förbindelserna med decentral- och östeuropeiska länderna på samma enhet som bereder ärenden inomöstsamarbetet. Detta innebär att möjligheterna till effektiv styrning ochnödvändig samordning avsevärt förbättrats.Vidare vill utskottet framhålla att i svensk förvaltningstradition görs enåtskillnad mellan regeringens och de verkställande organens arbetsuppgifter.Framtagande av policyunderlag och budgetberedning hör hemma iRegeringskansliet, medan de verkställande funktionerna ligger på självständigamyndigheter. Därmed avstyrker utskottet motion U813 (m) yrkande 3.Med anledning av motion U808 (m) vill utskottet framhålla att såväl Sida-Östsom lämnar redovisningsrapporter och att bådamyndigheterna gör löpande utvärderingar av sina insatser i Central- ochÖsteuropa. Ett antal utvärderingsrapporter har utarbetats . Resultatfrån dessa utvärderingar kommer även till del. Därmed synesmotionärens syfte vara uppnått och utskottet anser motion U808 (m) besvarad.I motion U803 (m) vill motionärerna att regeringen utställer ekonomiskagarantier för utgivning av en svensk-litauisk ordbok. Utskottet vill medanledning av denna motion anföra att det statligt finansierade samarbetet medCentral- och beträffande högre utbildning, forskning och kulturkanaliseras genom . Regeringen tar således inte ställningtill enskilda projekt och det bör heller inte ankomma på att taställning i enskilda ärenden.Utskottet har inhämtat att i det här aktuella ärendet har SI bidragit tillordboksprojektet genom rådgivning, kontakter samt rese- och underhållsbidragtill chefen för vid , bl.a. förkontakter med företrädare för Språkdata vid . Utskottetavstyrker därmed motion U803 (m).När det gäller återupprustning av den svenska församlingens kyrkobyggnad i S:tPetersburg har utskottet erfarit att frågan har väckts i anslutning tillarbetet med men att vissa grundläggande omständigheter måsteklarläggas innan ytterligare steg kan tas. Dessa avser bl.a.ägandeförhållanden och församlingens formella förfoganderätt överkyrkobyggnaden. Vissa kontakter har tagits i syfte att bringa klarhet i dessafrågor.Ärendet är av en sådan karaktär att det ej bör ankomma på att taställning till eventuella insatser eller initiativ. Det är utskottetsuppfattning att ett ställningstagande i denna fråga får tas i samråd mellanberörda myndigheter och organisationer, bl.a. och (i utlandet). Utskottet utgår därvid ifrån att berörda svenskamyndigheter på sedvanligt sätt lämnar sitt stöd för att en tillfredsställandelösning kan uppnås i kontakter med ryska myndigheter och andra motparter somkan vara aktuella. Därmed avstyrker utskottet motion U206 (m).3. Miljö- och kärnsäkerhetSammanfattning av motionernaI partimotion Jo759 (fp) förordas gemensamma lösningar påregional nivå för de gemensamma miljöproblemen. Situationen i länderna runtÖstersjön har skapat goda förutsättningar för ett utvidgat Östersjösamarbete.Det är viktigt att miljöfrågorna får en framskjuten position i regeringensÖstersjösamarbete. Den bästa insatsen som kan göra på lång sikt föratt stärka regionen kring är att arbeta för att våra grannländer såfort som möjligt skall kunna bli medlemmar i . På kort sikt krävs dock vissapunktinsatser, bl.a. ökade resurser för att minska oljeutsläppen i Östersjönoch det krävs en ökad och samordnad övervakning av sjöfarten i (yrkande 10).Även i motion U801 (kd) uppmärksammas frågan om en renare vattenmiljö iÖstersjön och särskilt problemen med oljeutsläpp i havet. Motionärenframhåller att så länge man inte har finansierat uppbyggnaden avmottagningsanläggningar runt hela för oljespill och annat avfallfrån fartyg kommer utsläppen att fortsätta. Motionären föreslår att av de tvåmiljarder som regeringen avsatt för Östersjösamarbetet respektiveinvesteringsbidrag för omställning till hållbar utveckling skall medel kunnaanvändas för att påbörja iordningställandet av mottagningsanläggningar föroljespill och annat avfall (yrkande 1).Även fokuserar på miljöproblemen i i sin partimotionU802 (c). Förändringarna i de f.d. kommuniststyrda länderna ger helt nyamöjligheter att förbättra miljösituationen i och runt . Även ommiljön i har en direkt inverkan på situationen i , sker denstora miljöförstöringen främst i , och . De nödvändigainvesteringarna är av sådan omfattning att det kommer att dröja mycket längeinnan de genomförs, om satsningarna inte får finansiellt stöd från väst. Eninvesteringsform, som redan prövats i mindre skala, är att i utbyte motmiljösatsningar avskriva utlandslån. Denna modell bör kunna användas även inomÖstersjöregionen (yrkande 11).Även i partimotion Jo738 (mp) framhålls vikten av att bedrivaoch vidareutveckla internationellt samarbete kring , i synnerhet somSverige är det land som har den längsta kuststräckan mot Östersjön.Motionärerna konstaterar vidare att det finns en mångfald av olika aktörer somarbetar med Östersjöfrågor och utveckling av regionerna runt . Föratt det internationella arbetet med Östersjöfrågor skall kunna bedrivas på etteffektivt sätt är det viktigt att aktörerna har god kunskap om vad de andragör och att samarbetet samordnas. Regeringen bör erbjuda mellanstatligaorganisationer och andra aktörer som arbetar med Östersjöfrågor att samlasunder en paraplyorganisation (yrkande 1).Vidare uppmärksammar motionärerna att bilparken i det forna växeroerhört snabbt, vilket leder till en oacceptabel stadsmiljö och ökade utsläppav bl.a. kväveoxider och koldioxid. Motionärerna anser därför att börstödja utvecklingen av kollektivtrafiksystemen i det forna , bl.a. ide baltiska staterna och i (yrkande 2). anser att planernapå en ledning för fossilgas från över till börskrinläggas (yrkande 3). I stället skall stödja utvecklingen avalternativa energisystem i de baltiska staterna (yrkande 4). Motionärernaanser även att det är oacceptabelt att det exporteras stora mängder torvfrån de baltiska länderna till olika västländer för att användas som bränsleoch jordförbättringsmedel. Om torv skall användas som bränsle bör det användasinom de länder där det bryts och för att ersätta fossila bränslen (yrkande 5).Vidare bör alla länder liksom - i miljövårdsberedningen och ibudgetpropositionen - redovisa sin miljöskuld (yrkande 6).Även i partimotion U814 (v) efterlyses en långsiktig strategi för hurutvecklingen skall bli ekologiskt uthållig. När en ny infrastruktur nu byggsupp i bör den senaste mest kretsloppsanpassade tekniken användas(yrkande 7). Satsningar måste göras på snabbtåg och automatiska spårsyst-em istäderna. En situation där städerna i kvävs av en massiv bilismmåste undvikas (yrkande 8).Utökat samarbete runt för en renare vattenmiljö är målsättningen medmotion A433 (fp). Motionären relaterar exemplet med kommunssamarbete med vänorten för att få till stånd ett reningsverk medsamma höga krav som tillämpas i . Motionären menar att kommuner somönskar genomföra liknande projekt bör kunna få del av medel från den miljardsom avsattes för samarbetsprojekt med länder runt inom ramen förregeringens sysselsättningsproposition (yrkande 9).I kommittémotion U813 (m) uppmärksammas att jordens mestmiljöförstörda områden finns i . Det behövs stödinsatserunder för att hjälpa länderna att rensa bort sitt miljöarv.Det finns framför allt på energiområdet åtskilliga gamla anläggningar sombehöver reningsutrustning även om anläggningens livstid är begränsad. Särskiltviktigt är att höja säkerheten vid de sovjetiska kärnkraftverk som fortfarandehar en helt undermålig säkerhet. Detta är det allra mest högprioriterade,menar motionärerna. Rökgasrening och rening av avlopp måste skyndas på samtlistan av särskilt miljöförorenande verksamhet i åtgärdas utandröjsmål. De regionala insatserna i har en särskild tyngdpunkt närdet gäller miljösamarbetet, framhåller motionärerna. Strävan att renaÖstersjön är en gemensam angelägenhet för alla strandstater. Nordiskainstitutioner spelar här liksom i en viktig roll tillsammansmed kommissionen (yrkande 2 delvis).Även i kommittémotion U812 (fp) (yrkande 2) tas frågan omkärnkraftssäkerhet upp. Motionärerna menar att en omständighet av särskildbetydelse är det faktum att många kärnkraftverk i det forna ärbetydligt mindre säkra än sina motsvarigheter i väst, t.ex. i , och attde är farliga för befolkningen både i det egna landet och i andra länder. Motden bakgrunden anser liberalerna att en övergripande målsättningför svensk energipolitik måste vara att självt och tillsammans medandra EU-länder verkar för en säkrare kärnkraft i dessa länder.Också uppmärksammar kärnkraften i partimotion U814 (v). Partietanför att en hel del har gjorts när det gäller kärnsäkerhet men mycketåterstår. Det handlar om både radioaktivt avfall och om kärnkraftsreaktorer.Samtidigt som sanering sker av avfall och säkerheten höjs vid kvarvarandereaktorer måste aktivt bidra till att alternativa energisystem såsnart som möjligt gör de östeuropeiska kärnreaktorerna överflödiga (yrkande9).Miljöpartiet tar i sin motion U807 (mp) upp Tjernobylkatastrofen och desseffekter. Man noterar att sarkofagen över den havererade reaktorn har sprickorvilket ökar risken för läckage av radioaktivt vatten. Två reaktorer avTjernobyltyp är ännu i drift. efterlyser åtgärder för att säkrasarkofagen och stänga övriga reaktorer i Tjernobyl och menar att härhar ett internationellt ansvar att verka pådrivande (yrkande 1).Konsekvenserna av katastrofen kostar i synnerhet den vitryska staten storasummor och motionärerna efterlyser ökat ekonomiskt stöd. Även på denna punkthar ett ansvar att agera internationellt menar man (yrkande 2).Vidare menar motionärerna att all ytterligare utbyggnad av kärnkraften iÖst- och måste stoppas (yrkande 3). Man motsätter sig den plansom upprättats för att få människor att flytta tillbaka och bruka jorden itidigare evakuerade områden (yrkande 4). När det gäller gränsvärden förradioaktiv kontaminering av livsmedel menar motionärerna att gränsvärdenarepresenterar en politisk kompromiss mellan kostnader för hälsan ochmyndigheternas och industrins kostnader för strängare kontroller. Deefterlyser relevanta gränsvärden som återspeglar de faktiska riskerna både påkort och lång sikt (yrkande 5).I motion U805 (s) föreslås att en del av de resurser som är avsatta förÖstersjösamarbetet används till att utbilda och finansiera anställning avAgenda 21-samordnare i varje kommun eller region i (yrkande 1). Dessaskall engagera människor på lokal nivå för utveckling i det egna närområdett.ex. genom att stödja initiativ och samordna projekt. Detta kan ske isamverkan med Agenda 21-samordnare i . Med detta upplägg kan devänorts- och nätverkskontakter som är etablerade mellan Sverigeoch förstärkas och utvecklas. Motionären begär ett riksdagenstillkännagivande om att vänorts- och nätverkskontakter med avseende på Agenda21-arbetet i och stimuleras (yrkande 2).Utskottets övervägandenMiljöfrågorna har alltsedan östsamarbetets början haft hög prioritet. BITSoch Sida, har kanaliserat betydande stöd till miljöinriktadeinsatser och projekt i särskilt men också i andra delar av Central-och . Regeringen har i ett flertal skrivelser till lämnaten mer detaljerad redovisning av arbetet på miljöområdet (skr. 1993/94:252,skr. 1995/96:120 samt skr. 1995/96:207). Vidare slår regeringen i proposition1996/97:1 återigen fast att ett av huvudmålen för samarbete medländerna i är att stödja en miljömässigt hållbarutveckling i enlighet med de riktlinjer som slogs fast av 1995 (bet.1995/96:UU16). Detta innebär bl.a. att verkar för miljöinsatser iCentral- och som bevarar och förbättrar miljön, särskilt i och kringÖstersjön. Utgångspunkt för insatserna är Åtgärdsprogrammet för sominnehåller många förslag på insatser som gynnar gränsöverskridande samarbete.Insatserna består, som regeringen framhåller i proposition 1996/97:1, dels avinstitutionellt stöd till centrala och regionala miljöförvaltningar, dels avinvesteringar. Prioritet har från svensk sida givits åt insatser för attminska tätorternas avloppsutsläpp i Östersjön.Vidare anför regeringen i proposition 1996/97:1 att många miljöproblem iEuropa är av gränsöverskridande karaktär och måste lösas genom internationelltsamarbete. Nya möjligheter att minska europeiska och svenska miljöproblem haröppnat sig genom medlemskap i den europeiska unionen. Sverigesmiljöpolitik inriktas bl.a. på att utveckla möjligheterna till internationellsamverkan för att minska gränsöverskridande föroreningar och bidra till enlångsiktigt hållbar utveckling i regionen. Detta har satt spår inom TACIS-samarbetet för länderna inom Oberoende staters samvälde (OSS) där en ny EU-förordning för samarbetsprogrammet har förhandlats fram. I den nya EU-förordningen nämns nu miljösektorn som ett av de prioriteradesamarbetsområdena. Vid behandlingen av den nya förordningen hörde tillde medlemsstater som drev kraven på att miljöfrågorna skulle ges störreutrymme och att cross border-samarbete skulle inkluderas i programmet.Den av statsministern sammankallade regeringskonferensen omÖstersjösamarbetet, som ägde rum i , beslutade om envidgad samverkan bl.a. för förbättring av miljön. Vid utrikesministrarnas mötesenare inom ramen för antogs ett omfattandehandlingsprogram för , som framförhandlades under det svenskaordförandeskapet i /96. Handlingsprogrammet innefattaråtaganden från medlemsländerna på tre områden, bl.a. avseende förbättring avmiljön.Vidare är det regeringens uppfattning att det samarbete på miljöområdet sompåbörjades genom Ronnebytoppmötet ytterligare bör fördjupas och breddas.Bl.a. eftersträvar regeringen att en regional utarbetas. Uppdateringav det gemensamma Åtgärdsprogrammet för har redan påbörjats ochkommer att följas upp av HELCOM (The Baltic ) och föreläggas . Istatsrådsberedningen har ett rådgivande organ - statsministerns Östersjöråd -inrättats. Rådets arbete kommer att koncentreras till fem områden, bl.a.samarbete för att skydda miljön runt . En fond omfattande 1 miljardkronor har skapats genom regeringens sysselsättningsproposition (prop.1995/96:222, bet. FiU 1995/96:15, rskr. 1995/96:307).Vidare kan framhållas att de nordiska länderna har enats om att upprätta ensärskild miljölåneordning i den nordiska investeringsbanken. Ordningenfinansieras av de nordiska länderna och uppgår till 100 miljoner ecu.Utlåningen kommer att avse angelägna miljöprojekt i det nordiska närområdet. Idetta sammanhang kan också omnämnas de insatser på miljöområdet som genomförsäven av multilaterala finansieringskällor som och finner det angeläget att möjligheterna till samfinansiering mellanbilaterala och multilaterala program och projekt tas till vara. Det gällersärskilt program som kräver stora investeringar, t.ex. inom energi-,transport- och miljöområdena.Regeringen framhåller vidare i proposition 1996/97:1 att miljöinsatser skallges en fortsatt hög prioritet i samarbetet. Det gäller det institutionellasamarbetet, förvaltningsstödet och insatser på lagstiftningens område. Det äräven viktigt att det investeringsstöd som utvecklats de senaste årenfortsätter med huvudsaklig inriktning mot Åtgärdsprogrammet för finner att många av de i motionerna framförda yrkandenaangående miljöinsatser av olika slag ligger väl i linje medsamarbetsprogrammets syfte och inriktning. Utskottet anser liksom regeringenoch mot bakgrund av vad som anförts i ett flertal motioner, bl.a. Jo759 (fp),U801 (kd) och U802 (c), att det är viktigt att miljöfrågorna bibehåller enframskjuten plats i Östersjösamarbetet och i samarbetet med länderna iCentral- och Östeuropa.Som har framgått ovan görs omfattande ansträngningar för att förbättravattenmiljön i . Vid möte i sommaren 1996uppmärksammades bl.a. frågan om oljeavfall från båtar, och av det vid mötetantagna handlingsprogrammet framgår att särskild prioritet skall gesgenomförandet av den plan för att komma till rätta med dessa problem somdragits upp av HELCOM. Utskottet ser positivt på dessa och andra satsningar iförvissningen om att regeringen även fortsättningsvis kommer att ägna särskilduppmärksamhet åt vattenmiljö.Därmed betraktar utskottet motionerna Jo759 (fp) yrkande 10 och U801 (kd)yrkande 1 besvarade.I anledning av motion U802 (c) yrkande 11 som ställer förslag om att i utbytemot miljösatsningar avskriva utlandslån vill utskottet anföra följande. Somframgått ovan bidrar med omfattande resurser för att förbättra miljönrunt och verkar för motsvarande satsningar från multilaterala organ.Det är av vikt att dessa resurser når upp till motsvarande nivåer även underkommande år eftersom behoven - som motionärerna framhåller - är omfattande.Den föreslagna metoden har en nackdel i detta sammanhang. Möjligheten atttillämpa skuldavskrivningar i utbyte mot miljöinvesteringar begränsas av detfaktum att de privata långivare som kan vara engagerade i ett projekt måsteersättas i särskild ordning, vilket skulle kunna medföra att det totalaresursutrymmet för miljöförbättringar därmed minskar. En ytterligarebegränsning är att de länder som är aktuella har en sådan god kreditvärdighetatt den föreslagna skuldkonverteringen inte skulle ge den utväxling som maneftersträvar. Det är därför effektivare att styra svenska medel direkt tillolika miljöprojekt. Utskottet betraktar därmed motion U802 (c) yrkande 11besvarad.Vad gäller motion Jo738 (mp) delar utskottet inte motionärernas bedömning atten paraplyorganisation för det internationella samarbetet med Östersjöfrågorskulle leda till en effektivisering. Det skulle tvärtom kunna motverka syftetgenom att snäva in kommunikationsvägar och kontaktytor. Utskottet avstyrkerdärmed yrkande 1. Vad avser yrkande 2 avstyrker utskottet att bör haen förutfattad mening om hur trafikplaneringen i dessa länder utformas ochgenomförs. Det är varje lands ansvar att utforma sin trafikpolitik i enlighetmed de miljömål som har fastställts.Utskottet avstyrker även yrkande 3 om att bör agera på ett särskiltsätt när det gäller ledningar för naturgas. Det är regeringens sak att hanteradessa frågor i enlighet med de miljömål som har beslutat om.Inom ramen för de energisatsningar som görs i de baltiska länderna med svenskamedel tas hänsyn till att den använda tekniken är miljövänlig och långsiktigthållbar. Därmed avstyrker utskottet yrkandena 4 och 5. Vad avser yrkande 6slutligen anser utskottet att det skulle vara positivt om en sådan ordning sområder i vad beträffar redovisning av miljöskuld anammades även avandra länder. Det är dock varje enskilt lands regering som har att avgöradetta. Utskottet avstyrker därmed yrkande 6.Motsvarande resonemang kan föras vad gäller motion U814 (v). Teknikvalet vidutbyggnad av infrastruktur avgörs av de enskilda länderna i enlighet med demiljömål som antagits nationellt och internationellt. Därmed avstyrkerutskottet motion U814 (v) yrkandena 7 och 8.I motion A433 (fp) anför motionärerna att medel från det särskilda anslagetför samarbetsprojekt med länderna runt skall kunna användas förvänortsprojekt kring vattenreningsverk. Utskottet vill erinra om att frågor omanvändande av detta särskilda anslag handläggs av regeringen efter det attriksdagen beslutat att anslå dessa medel. Det bör därför inteankomma på att ta ställning till enskilda projekt.Utskottet vill även framhålla att det inom det ordinarie anslaget församarbete med länderna i finns särskilda medel avsattaför att stödja vänortssamarbetet. Som har framhållits tidigare i betänkandetser utskottet positivt på denna samarbetsform som engagerar många svenskakommuner. Utskottet vill också framhålla att det ser positivt påvänortssamarbete även när det gäller vattenrening av tätorters avlopp iÖstersjön. Det är emellertid varje enskild kommun som i samråd med sin vänortavgör vilka områden man vill satsa på inom vänortssamarbetet.Därmed anser utskottet att motionärens syfte är uppnått och betraktar motionA433 (fp) yrkande 9 besvarad.I ett flertal motioner - U813 (m), U812 (fp), U814 (v) och U807 (mp) -behandlas frågor kring kärnsäkerhet. Utskottet konstaterar att insatser föratt förbättra kärnsäkerheten är ett prioriterat område i regeringenshandlingsplan för östsamarbetet och spelar en betydande roll såväl i Sverigesbilaterala samarbete med som i EU:söstsamarbetsprogram. har inom ramen för en internationellansvarsfördelning tagit på sig som särskild uppgift att förbättrakärnsäkerheten och strålskyddet vid kärnkraftverket i insatser inom områdena kärnsäkerhet, kärnämnessäkerhet och strålskyddgörs dessutom i flera andra länder, bl.a. i , och Ukraina.Utskottet har inhämtat att fram t.o.m. har närmare 300 miljoner kronoravsatts för sådan verksamhet varav huvuddelen gått till insatser för attförbättra säkerheten vid Ignalina.Som utskottet konstaterade i sitt betänkande 1994/95:U16 är en realistiskutgångspunkt för de internationella insatserna på kärnsäkerhetsområdet att deaktuella kärnkraftsreaktorerna spelar en betydande roll ielförsörjningen och att de därför kan behöva drivas framöver.Samtidigt noterade utskottet att det står klart att inga insatser, varken frånsvenskt eller internationellt håll, görs i central- och östeuropeiskakärnkraftverk med avsikt att förlänga deras tekniska livslängd. Syftet äruteslutande att åstadkomma en så säker driftssituation som möjligt som dessa verk måste drivas på grund av energisituationen iberörda stater. Dessa utskottets bedömningar kvarstår oförändrade.Utskottet framhöll även att parallellt med säkerhetssatsningar ikärnkraftverk är det angeläget att hjälpa staterna i Central- och Östeuropamed att planera för och utveckla alternativ, säker och miljöanpassadenergiproduktion och framför allt att åstadkomma en effektivare ochresurssnålare energianvändning, bl.a. genom internationell samverkan.Unionens östsamarbete innefattar ett för de båda programmen PHARE och TACISgemensamt kärnsäkerhetsprogram, som har omfattatutfästelser till ett belopp av totalt 515 miljoner ecu. räknar man med avsättningar på i storleksordningen 100 miljoner ecu perår. Den största enskilda insatsen avser avvecklingen av kärnkraftverket iTjernobyl.Sverige medverkar bl.a. genom PHARE/TACIS-programmen till att utveckla ochförändra energisystemen i . De bilaterala insatserna i haravsett bl.a. energieffektivisering och förnyelsebara energikällor. Med stödvia pågår ett program för effektivare energianvändning i de baltiskastaterna. Programmets huvudsakliga syfte är att bidra till minskade globalakoldioxidemissioner och ge underlag för en bedömning av möjligheterna för s.k.gemensamt genomförande inom ramen för klimatkonventionen.Utskottet noterar vidare att regeringen i proposition 1996/97:1 framhålleratt kärnsäkerhetsprogrammets syfte är att åtgärda uppenbara säkerhetsrisker iexisterande reaktorer som av energiförsörjningsskäl inte kanstängas och att stärka oberoende säkerhetsmyndigheters arbete med att ställakrav på och övervaka säkerheten vid dessa anläggningar. Regeringen framhålleräven att arbetet inte får leda till att genomförda åtgärder motiverar enlängre drifttid än som är nödvändig innan andra alternativ finns till handssamt att det är viktigt att Sida samordnar sitt arbete med vad som görs avinternationella organ som , , genom EU:s PHARE/TACIS-programsamt andra bilaterala program inom detta område.Utskottet anser därmed att motionerna U813 (m) yrkande 2 (delvis), U812 (fp)yrkande 2 samt U814 (v) yrkande 9 är besvarade.Som framgått ovan ger ett aktivt bidrag till att höja säkerheten videxisterande kärnkraftanläggningar och agerar långsiktigt för en omställning avenergiproduktionen både bilateralt och i samarbete med multilateralafinansieringsinstitutioner. har liksom de berörda länderna intresse avatt effektiva åtgärder genomförs inom området kärnsäkerhet och miljövänligenergiproduktion.Det är även angeläget att hjälpa offren efter katastrofen i Tjernobyl, sommotionärerna bakom motion U807 (mp) eftersträvar. Detta har också gjorts frånsvensk sida.