bet · GK01KU17 · 1997-03-18 00:00:00 — I betänkandet behandlas regeringens proposition 1996/97:67 Digitala TV-sändningar. Vidare behandlas tre motioner som väckts med anledning avpropositionen, tre motioner från allmänna motionstiden och två motionersom väckts med anledning av proposition 1996/97:3 Kulturpolitik.I propositionen föreslås att digital marksänd TV införs i flera steg medmöjlighet för staten att successivt ta ställning till om och på vilket sättverksamheten skall fortsätta. I en första etapp föreslås sändningar inledas påett begränsat antal orter i . Enligt regeringen skall sändningarnastarta , helst . Kärnan iverksamheten skall vara digitala marksändningar av TV, men även andradistributionsformer bör prövas. Enligt regeringen skall eftersträvas att fleraav varandra oberoende programföretag deltar. TV-företag som bedrivermarksändningar skall enligt förslaget beredas tillfälle att medverka i dedigitala sändningarna. Regeringen föreslår därutöver att , och skall anvisas ettengångsbelopp för digitala sändningar ur rundradiokontot på högst 200 miljonerkronor fördelat med högst och högst 100 miljonerkronor , under förutsättning att rundradiokontots resultatutvecklingmedger det.Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Till betänkandet har fogats tio reservationer och två särskildayttranden. 1996/97:67 vari yrkas1. att godkänner vad regeringen föreslår om digitala TV-sändningar(avsnitt 6),2. att godkänner vad regeringen föreslår om anvisande avengångsbelopp ur rundradiokontot till , och (avsnitt 7). Motioner med anledning av proposition 1996/97:671996/97:K14 av förste vice talman m.fl. (m) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att ändra ?must-carry?-skyldigheten innan digitalasändningar påbörjas,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge tillstånd att påbörja analogaoch digitala sändningar via satellit,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om finansieringsformen för utbyggnaden av marknätet.1996/97:K15 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om statens roll i mediepolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vilka aktörer som tillåts inleda digitala TV-sändningar imarknätet,3. att uppdrar åt regeringen att inrätta lånegaranti förfinansiering via Rundradiofonden,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av utredning i ett kulturpolitiskt perspektiv,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett vidgat uppdrag för den kommitté med parlamentariskt inslag somutses,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att frågan bör bli föremål för ny prövning 1999.1996/97:K16 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att de analoga TV-sändningarna bör finnas kvar till dessövervägande delen av de svenska hushållen införskaffat nödvändig teknik,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljökonsekvenserna till följd av förväntat TV-skrot,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ytterligare behov av pengar och att regeringenåterkommer med förslag till om ytterligare medeltillförsel tillföretaget ur rundradiokontot om och när förväntat resultat infriats,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om AB:s förslag om att få starta TV-kanalenArena och att regeringen vidtar åtgärder så att förslaget kan genomföras.Motioner från allmänna motionstiden 19961996/97:K713 av m.fl. (m) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den licensfinansierade verksamheten för sin programverksamhetskall begränsa sig till egna befintliga kanaler,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett markbundet stolpnät för digitala sändningar.15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rätt att sända digitalt via satellit.1996/97:So426 av m.fl. (c) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om digital TV.1996/97:Sf625 av m.fl. (kd) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en sverigefinsk fullservicekanal inom Radio.Motioner med anledning av proposition 1996/97:3 Kulturpolitik1996/97:Kr4 av m.fl. (mp) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att till digital utveckling av ,och skall utbetalas urRundradiofonden.1996/97:Kr20 av m.fl. (v) vari yrkas17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om digital radio och TV.Yttrande från kulturutskottetPå begäran har kulturutskottet yttrat sig i ärendet.Kulturutskottet har i samband härmed överlämnat tre motionsyrkanden frånallmänna motionstiden (1996/97:K713 yrkandena 10 och 15 och 1996/97:Sf625yrkande 13) och ett motionsyrkande som lämnats med anledning av proposition1996/97:3 Kulturpolitik (1996/97:Kr4 yrkande 8). har avståttfrån att yttra sig över ett motionsyrkande som avser statens roll imediepolitiken (1996/97:K15 yrkande 1) samt miljökonsekvenser till följd avförväntat TV-skrot (1996/97:K16 yrkande 2). Yttrandet har fogats tillbetänkandet i en bilaga. Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att digital marksänd TV införs i flera steg medmöjlighet för staten att successivt ta ställning till om och på vilket sättverksamheten skall fortsätta. Förutsättningarna skall enligt propositionenredan från början vara sådana att krav på yttrandefrihet, tillgänglighet ochmångfald tillgodoses. I en första etapp föreslås sändningar inledas på ettbegränsat antal orter i . Enligt propositionen är en grundläggandeförutsättning för en eventuell utbyggnad att de digitala marksändningarnabedöms ha ekonomisk bärkraft.Sändningarna föreslås starta , helst under hösten 1997.Sändningsorterna skall väljas så att de kompletterar varandra. Kärnan isändningsverksamheten skall enligt regeringen vara digitala marksändningar avTV. Vid sidan av trådlösa marksändningar bör det eftersträvas att också andradistributionsformer prövas. I propositionen föreslås vidare att det vid urvalav programföretag skall beaktas att programutbudet som helhet skall tilltalaolika intressen och smakriktningar. Lokala och regionala program bör gesföreträde, liksom program som är förankrade i den svenska kulturkretsen. Detskall enligt regeringen eftersträvas att flera av varandra oberoendeprogramföretag deltar. TV-företag som bedriver marksändningar skallberedas tillfälle att medverka i de digitala sändningarna.Regeringen föreslår därutöver att , skall anvisas ett engångsbelopp för digitalasändningar ur rundradiokontot på högst fördelat med högst100 och högst , underförutsättning att rundradiokontots resultatutveckling medger det.I ett avsnitt om planering och uppföljning av sändningsverksamheten angerregeringen att den bedömer att en särskild utredare bör förbereda denföreslagna sändningsverksamheten. Enligt regeringens bedömning bör vidare enkommitté med parlamentariskt inslag följa verksamheten och medverka vidutvärderingen.Propositionen innehåller avslutningsvis ett avsnitt där regeringeninformerar om sina bedömningar beträffande vissa frågor som rör betal-TV iSveriges Television, digitala ljudradiosändningar, Utbildningsradiosbegäran att få inleda ljudradio- och TV-sändningar från politiska arenor samtförutsättningar för lokal TV.BakgrundTill grund för de förslag som regeringen nu lägger fram ligger slutbetänkandetFrån massmedia till multimedia - att digitalisera svensk television (SOU1996:25) från Utredningen om tekniska förutsättningar för utökade sändningarav radio och television till allmänheten. Utredningen gavs iuppdrag att redovisa underlag för ett beslut om en eventuell övergång tilldigital teknik för marksänd TV. Arbetet bedrevs av en särskild utredare. Ibetänkandet föreslås att statsmakterna skall fatta beslut om att införadigital marksänd TV. Betänkandet har remissbehandlats.Samma utredning behandlade frågan om digital marksänd TV i ett tidigarebetänkande, Tekniskt utrymme för ytterligare TV-sändningar (SOU 1994:34).Regeringen har gett () i uppdrag att koordinerafrekvenser för digtal marksänd TV. PTS har överlämnat två lägesrapporter medanledning av detta uppdrag, . kommer deeuropeiska teleförvaltningarnas att hålla ett möte för attfastställa de tekniska parametrar som skall användas för planering ochkoordinering av digital marksänd () har på uppdrag av regeringensammanställt uppgifter om bl.a. avkodare, dvs. den utrustning som behövs föratt dagens analoga TV-mottagare skall kunna användas vid mottagning avdigitala TV-sändningar. Uppdraget redovisades i en rapport i augusti 1996.Enligt kommer en avkodare för marksänd TV att finnas till försäljning islutet av år 1997.Under våren 1995 beslutade att digitala ljudradiosändningar skullepåbörjas (prop. 1994/95:170, bet. 1994/95:KU47, rskr. 1994/95:369). Härigenomgavs såväl () och () somprivata programföretag möjlighet att delta i sändningarna. Regeringen fattadebeslut om sändningarna för och UR respektive den 25januari 1996. Beredning av ansökningar om sändningstillstånd från privataprogramföretag pågår.Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredaremed uppgift att förbereda sändningar av digital marksänd TV (dir. 1997:19). Enredogörelse för utredarens uppdrag lämnas nedan (se s.17).Digitala sändningar inleds på ett antal orterPropositionenRegeringen föreslår att digital marksänd TV införs i flera steg med möjlighetför staten att successivt ta ställning till om och på vilket sätt verksamhetenskall fortsätta. Förutsättningarna skall redan från början vara sådana attkrav på yttrandefrihet, tillgänglighet och mångfald tillgodoses. Enligtpropositionen bör i en första etapp sändningar inledas på ett begränsat antalorter i . Regeringen anför att en grundläggande förutsättning för eneventuell utbyggnad bör vara att de digitala marksändningarna bedöms haekonomisk bärkraft.Som skäl för sitt förslag anför regeringen att målen för statens nuvarandepolitik inom massmedieområdet, att säkerställa yttrandefrihet, tillgänglighetoch mångfald, bör vara vägledande även för den tekniska utveckling som nupågår. Enligt regeringen ligger denna uppfattning bakom den överenskommelsesom ingicks mellan Socialdemokraterna, ochFolkpartiet om riktlinjer som skall ligga till grund för ett ställningstagandetill digitala TV-sändningar i marknätet. De tre partierna anser attdigitaltekniken skall användas så att den vidgar yttrandefriheten ochmångfalden samt motverkar privat och offentlig maktkoncentration.Regeringen konstaterar att olika distributionsformer kommer attexistera sida vid sida. Statens åtgärder bör vara inriktade på att främjadenna utveckling, som staten ser till att grundläggandemediepolitiska krav kan upprätthållas. Enligt regeringen får introduktionenav digital- TV inte innebära att publikens valfrihet inskränks eller attSveriges Televisions program kan nå alla i hela landet. Det ärockså viktigt att public service-televisionen tekniskt skall kunna hålla sammastandard som övriga TV-företag.Mot denna bakgrund finns det enligt regeringen anledning att särskiltuppmärksamma följande drag i den aktuella tekniska utvecklingen:- Risken för dominans över de nya distributionsvägarna. har främstframgångsrika företag inom betal-TV-området drivit utvecklingen. Enligtregeringen finns en risk för att dessa företag tar makten över TV-distributionen genom att utnyttja tekniska lösningar som binderkonsumenterna till det egna distributionsnätet. Om det företag som svararför distribution och åtkomstkontroll också har stora intressen iprogramverksamheten kan den tekniska dominansen utgöra ett hinder föryttrandefriheten och mångfalden. Regeringen anser att det därmed finnsbetydande risker för att den nya tekniken kan komma att leda tillkonkurrensbegränsningar och maktkoncentration inom TV-området.- Allmänhetens tillgång till TV-sändningar. Regeringen påpekar attdigitaltekniken kräver att den som skall ta emot programmen har en avkodare.Det blir därmed lätt att begränsa den krets som kan ta del av programmen ochenkelt att ge publik som vill betala för det tillgång till ytterligaretjänster och program. finns enligt regeringen risken attutvecklingen får till följd att principen om allas rätt till informationförsvagas.Regeringen utgår ifrån att TV och TV-liknande tjänster kommer attdistribueras på flera olika sätt, men att det inte är sannolikt att ettdistributionssätt kommer att bli allenarådande.Vidare anför regeringen att det är en grundläggande politisk ambition attTV-sändningar skall kunna tas emot av alla som bor i . För närvarandenås av den fast bosatta befolkningen av TV-signaler från marksändare.Enligt regeringen kan det inte uteslutas att en framtida teknisk utvecklingkan leda till en ändrad bedömning när det gäller var tyngdpunkten i TV-distributionen bör ligga. De alternativ till markdistribution som harframförts under remissbehandlingen bygger på satellitdistribution ellertrådbunden distribution eller på olika kombinationer av dessa. Enligtregeringens uppfattning är inget av dessa distributionssätt tillräckligtutvecklat för att det skall vara möjligt att förorda att de heltskall ersätta marksändningarna. Regeringen bedömer därför att trådlösamarksändningar bör erbjudas som en möjlighet för den framtida TV-distributionen.Regeringen anför att sändningar av digital marksänd TV bör starta på ettbegränsat antal orter under förutsättningar som gynnar fri konkurrens mellanolika programleverantörer och publikens möjligheter att välja bland olikatjänster. Ett viktigt mål för detta initiativ är att de som erbjuder programoch andra tjänster använder en teknik som gör att alla har goda möjligheteratt nå publiken med sina olika erbjudanden. Sändningarna skall följa svensklagstiftning, och lokala och regionala sändningar skall finnas med frånbörjan.Enligt regeringen kommer verksamheten att ge de medverkande erfarenheter avteknik, tjänster och arbetssätt som utvecklas i de digitala TV-sändningarna.Regeringen påpekar att inte bara staten kommer att ha nytta av dessaerfarenheter. Även programföretag och andra aktörer kommer att kunna göra provinför kommande introduktion av nya tjänster. Därmed blir det möjligt att meden begränsad ekonomisk insats tidigt vinna värdefulla erfarenheter. Desamarbetsformer som utbildas bör enligt regeringen kunna vara mönsterbildande.Regeringen anser att den föreslagna sändningsverksamheten i sin helhet skallbekostas av medverkande företag. Eventuella stimulanser till hushållen för attanskaffa digitalavkodare - på motsvarande sätt som har skett inommobiltelefonmarknaden - måste därmed bekostas av företagen. Härigenom fårsamtliga aktörer möjlighet att bilda sig en uppfattning om vilkamarknadsmässiga förutsättningar och vilken ekonomisk bärkraft sändningarnahar.Enligt regeringen är det angeläget att erfarenheterna från den praktiskaverksamheten fortlöpande kan tas till vara så att staten kan fatta nödvändigabeslut utan onödigt dröjsmål. Parallellt med sändningsverksamheten bör detdärför ske ett utvärderingsarbete där tekniska, ekonomiska, juridiska ochandra frågor kan behandlas. När det finns tillräckliga erfarenheter kanregeringen ta ställning till sändningarna och den fortsatta utbyggnaden.Regeringen anför att en grundläggande förutsättning för en utbyggnad givetvisär att de digitala marksändningarna bedöms ha ekonomisk bärkraft. Omutvärderingen visar att sändningarna inte har ekonomisk bärkraft skallprogramföretagens tillstånd att bedriva digitala marksändningar inte förlängasefter den första tillståndsperiodens slut.MotionernaI motion 1996/97:K14 av förste vice talman m.fl. (m) hemställsatt regeringens förslag avslås i enlighet med vad som anförs i motionen(yrkande 1). Motionärerna anför att det är fel av regeringen att politisktsatsa på ett stolpbundet marknät för sändning av digital-TV i syfte att utövapolitisk kontroll över medierna. Systemet blir dessutom både otidsenligt ochkostsamt. De stordriftsfördelar som finns i t.ex. satellit- och kabelbaseraddigital-TV gör att marksändningarna blir mindre betydelsefulla.Kabelanslutningen ger dessutom - till skillnad från mottagning via marknätet -hushållen god tillgång till interaktivitet. Motionärerna anför vidare atteftersom det tekniska utrymmet är begränsat i det marksända digitala nätet gesockså staten möjlighet att sätta upp restriktioner, t.ex. genom krav av publicservice-karaktär eller genom formen av urvalsförfarande. Enligt motionärernaframstår regeringens förslag som inskränkt mot bakgrund av den allt snabbaretekniska utvecklingen och den alltmer påtagliga multimediaverkligheten.Regeringens planer att påbörja utbyggnaden av ett marknät bör därföromedelbart avskrivas. I stället bör få tillstånd attsända television analogt och digitalt via satellit och kabel (yrkande 3).I samma motion behandlas frågan om finansieringsformen för den föreslagnasändningsverksamheten. Motionärerna noterar att enligt regeringens förslagskall sändningsverksamheten i sin helhet bekostas av medverkande företag. OmTeracom tillåts att delta i finansieringen av stimulanserna till hushållenfinns enligt motionärerna en risk för att konkurrensen på marknaden snedvrids.Det måste också ifrågasättas om det är lämpligt att översin statsfinansierade budget skall vara med och bekosta den stimulans somhushållen förmodas behöva för att anskaffa erforderlig mottagarutrustning.Enligt motionärernas mening bör i sin funktion av publicservice-företag stå neutral till de olika alternativa distributionsformerna.Med hänsyn till landets svåra ekonomiska situation måste det också sättas ifråga om skall medverka till att stimulera hushållensinköp av mottagarutrustning för den distributionsform som medför de högstakostnaderna. Vad som anförts bör ges regeringen till känna (yrkande 4).I motion 1996/97:K15 av m.fl. (v) anförs att digitala TV-sändningar kan ge möjlighet att vidga yttrandefriheten och stärka demokratin.Förutsättningen är att staten ger en stabil plattform för verksamheten i formav ett regelverk för aktörerna på marknaden för digital-TV. Med hänsyn tillosäkerheten vad gäller marknadsförutsättningarna finns det enligt motionärernaanledning att gå försiktigt fram. För detta talar också de skiftandebedömningarna vad gäller marknätets förtjänster i förhållande till sändningarvia telenätet, satellit eller kabel. Motionärerna anför vidare att detomgående behövs ytterligare utredning beträffande om och hur verksamhetenenligt regeringens förslag skall fortsätta. Enligt motionärerna är det ensjälvklarhet att samhället bör ha inflytande över televisionens utveckling.Samhället bör verka så att villkoren för public service-företagen inteurholkas i och med införandet av ny teknik. Därutöver bör samhället garanteraatt konsumenterna inte tvingas köpa dyr avkodningsutrustning för att ta del avinformation om omvärlden. Motionärerna anför att samhället genom åtgärder motägarkoncentration på medieområdet bör säkerställa att mångfald i medieutbudetblir möjligt och att yttrandefrihet i praktiken blir en rättighet för alla. Deerfarenheter den privata reklamradion gett bör tas till vara. Motionärernahemställer att vad som anförts i motionen om statens roll i mediepolitiken börges regeringen till känna (yrkande 1).I motion 1996/97:K16 av m.fl. (mp) anförs att de analoga TV-sändningarna bör finnas kvar till dess övervägande delen av de svenskahushållen införskaffat nödvändig teknik. Detta bör ges regeringen till känna(yrkande 1).I motion 1996/97:K713 av m.fl. (m), som avlämnats underallmänna motionstiden , hemställs att vad som i motionen anförs om ettmarkbundet stolpnät för digitala sändningar bör ges regeringen till känna(yrkande 14). Enligt motionärerna bör teknikens alla möjligheter tas till varai den digitala utvecklingen. Mot den bakgrunden avvisar motionärernaregeringens planer på ett s.k. stolpbundet marknät.I samma motion hemställs att regeringen skall ges till känna att SverigesTelevision omgående bör få möjlighet att påbörja satellitsändningar tillsvensk publik (yrkande 15).Kulturutskottets yttrandeKulturutskottet anför att det vid sina överväganden med anledning av denaktuella propositionen utgått från ett kulturpolitiskt synsätt. Enligt dettasynsätt bör i stort sett hela befolkningen även efter ett teknikskiftegaranteras tillgång till ett varierat utbud kanaler som inkluderar de kanalersom man nu har tillgång till, nämligen public service-kanalerna och samt . Det bör enligt utskottet understrykas att TV jämsides med radioär den främsta informations- och kulturförmedlaren. Från kulturpolitiskautgångspunkter finns det således mycket starka skäl att framhålla atttillgänglighets-, mångfalds- och yttrandefrihetsaspekterna bör blitillgodosedda. ställningstagande skiljer sig inte frånregeringens uppfattning i detta hänseende.Vidare anför kulturutskottet att en utgångspunkt för utskottetsställningstagande är, som nämnts, tillgänglighetsaspekten. Utskottetkonstaterar att av den bofasta befolkningen kan ta emotmarksändningar. Även i fritidshus, och fritidsbåtar kan man medhjälp av en enkel antenn ta emot trådlös sändning. Därutöver erinrar utskottetom att en infrastruktur i form av marksändare för analog sändning redan finnsi landet och att dessa sändare kan kompletteras med digital utrustning till enförhållandevis begränsad kostnad. Enligt beräkningar gjorda av marknätetsägare, det statliga bolaget , skulle en investering omca 0,5 miljarder kunna ge praktiskt taget hela befolkningen möjlighet att taemot sex till åtta TV-program från två digitala marknät. Det marksändaalternativet har enligt utskottets uppfattning fördelar som väger tungt idetta sammanhang. Det anförda innebär inte att utskottet motsätter sigregeringens förslag om att även andra distributionsmetoder skall kunna prövasvid sidan av de trådlösa marksändningarna. Det utvärderingsarbete som skallske fortlöpande - och som utskottet återkommer till i det följande - fårutvisa vilken distributionsmetod som slutligen bör väljas med hänsyn tagentill vad som kan anses önskvärt utifrån de nämnda förutsättningarna, nämligentillgänglig- hets-, mångfalds- och yttrandefrihetsaspekterna. Även ekonomiska,juridiska och andra aspekter skall - som nämns i propositionen - vägas in iutvärderingen.Kulturutskottet anför att i enlighet härmed böravstyrka de motionsyrkanden (1996/97:K14 yrkande 1 och 1996/97:K713 yrkande14) som innebär att propositionen skall avslås och att planerna på ettstolpbundet marknät skall avvisas.Kulturutskottet vill vidare starkt understryka att den snabba tekniskautvecklingen motiverar ett tillvägagångssätt från statens sida som innebär såfå låsningar för framtiden som möjligt. Om tekniska brister skulle visa sigeller om målsättningen då det gäller yttrandefrihet, tillgänglighet, ekonomiskbärkraft etc. inte skulle kunna uppnås med den valda tekniken är det en fördelatt inriktningen på projektet redan från början har viss flexibilitet.Samtidigt är det - som framhålls i propositionen - nödvändigt att hänsyn tastill de företag som medverkar i sändningarna, eftersom de är beroende av attkunna göra långsiktiga bedömningar (prop. s. 28).Kulturutskottet anser således - i likhet med vad som anförs i propositionen- att TV-sändningar med digital teknik skall införas i flera steg och attstaten successivt skall ta ställning till om och hur den fortsattasändningsverksamheten skall bedrivas.Då det gäller motionsyrkanden som syftar till att SVT skall fåtillstånd att sända analogt och digitalt via satellit till svenska hushållanför kulturutskottet följande. godtog regeringensförslag om att regeringens medgivande skulle inhämtas om ett programföretagville inleda nya sändningar över satellit (prop. 1995/96:161, bet.1995/96:KrU12, rskr. 1995/96:297).