bet · GK01UU9 · 1997-04-29 00:00:00 — Den s.k.Minskgruppen arbetar kontinuerligt med att förbereda en fredskonferens, somskall hållas i den vitryska huvudstaden . Minskgruppen består av ettantal intresserade stater, däribland , samt konfliktens parter. Sverigevar ordförande i 1994-1995.Under det senaste året har intensiva förhandlingar och konsultationer förtsav både samordförande (och ) ochMinskgruppens medlemmar. Flera förslag har förelagts konfliktens parter, meninget har kunnat accepteras av samtliga.OSSE:s samverkan med andra organisationerOSSE utgör en sådan regional organisation som avses i åttondekapitel och ingick 1993 under svenskt ordförandeskap ett ramavtal med FN omnärmare samarbete. Efter ett initiativ av det svenska ordförandeskapet sammaår äger numera regelbundna konsultationer rum mellan FN:s och . Samarbetet och samordningen mellan och FN har stärktssedan dess, särskilt vad gäller konfliktförebyggande verksamhet ochkrishantering. hölls ett möte mellan FN och de regionalaorganisationerna, vid vilket man bl.a. diskuterade hur samarbetet mellanorganisationerna kunde förbättras ytterligare.OSSE:s och generalsekreterare och de båda organisationernasordförandeskap diskuterade ökad samverkan. De bådageneralsekreterarna utväxlade besök i varandras organisationer.Granskningen av efterlevnad och tillämpning av gjorda åtaganden är områdenpå vilka såväl och som deras medlemsstater har mycket attvinna på organiserad samverkan. hölls ett möte i mellanOSSE och , vid vilket de båda organisationerna utbytte erfarenheteroch jämförde metoder för granskning av medlemsländernas fullgörande av sinaåtaganden.OSSE:s parlamentariska församling1996 års möte med parlamentariska församling ägde rum i ijuli. Vid det årliga mötet, som var församlingens femte, deltog närmare 300delegater från 51 av medlemsländer. upptogs som ny medlem iförsamlingen efter att tidigare ha gått med i . Till presidenti församlingen för valdes spanjoren . Densvenska riksdagsledamoten () valdes till vice ordförande i denkommitté som behandlar ekonomi, miljö och vetenskapligt samarbete.Den parlamentariska församlingen är fristående i förhållande till institutioner. När församlingen fattar beslut gällermajoritetsprincipen. i övrigt tillämpar konsensusregeln. Församlingen flera tillfällen, senast i , uttryckt önskemål om att beslut inomOSSE i större utsträckning skall kunna fattas utan krav på enhällighet.Under mötet inbjöds på svenskt initiativ till ett särskilt möte medkvinnliga parlamentariker. De svenska riksdagsmännen drev också frågor rörandeproblem för kvinnor som kan uppstå vid övergången från plan- till mark-nadsekonomi.Nästa möte med församlingen äger rum i i juli 1997.OSSE:s framtida roll i det europeiska säkerhetssamarbetetOSSE-systemets respons på de förändringsprocesser som igångsatts av NATO ochEU har framför allt legat på två plan. På rustningskontrollområdet kanomförhandlingen av avtalet om konventionella styrkebegränsningar i () skapa militära förutsättningar för en återhållsam NATO-utvidgning, men den kan i sämsta fall leda till en ytterligareförsvagning av de militära restriktioner som avtalet ålägger parterna. Detgäller bl.a. de för så väsentliga flankbestämmelserna.På det normativa området kan den förestående förhandlingen om ett nyttsäkerhetspolitiskt grunddokument, en säkerhetsstadga, ses som ett svar påryska önskemål om att parallellt med NATO:s utvidgning se över och öka relevans för europeisk fred och säkerhet. Dettakan i bästa fall leda till en vitalisering av , men i sämsta fall till enurvattning av ett grundläggande OSSE-dokument, Parisstadgan.Enligt regeringens uppfattning är det väsentligt att förmår att även påett tredje plan svara på de av EU och NATO igångsatta förändringsprocessernagenom att mer metodiskt, och med medlemsstaternas politiska och materiellastöd i ryggen, söka utnyttja de politiska instrument organisationen har tillsitt förfogande, inte minst i det förebyggande och återuppbyggande arbetet.Sammanfattning av motionenI motion U19 (mp) behandlar den miljömässiga och ekonomiskautvecklingens betydelse för det säkerhetspolitiska samarbetet inom . Detbreda säkerhetsbegreppet, som är väl etablerat, omfattar inte endastmilitära hot utan också miljöförstöring, vatten- och livsmedelsbrist ochökande sociala och ekonomiska klyftor. Denna typ av hot kan enligtmotionärerna inte mötas med militära medel. Det krävs i stället investeringari verklig säkerhet, för bätttre miljö och minskade sociala klyftor.Miljöpartiet anser att bör vara pådrivande vad gäller tillämpningenav den vidgade hotbilden i OSSE-samarbetet. Miljöfrågornas betydelse för densäkerhetspolitiska utvecklingen måste föras upp på dagordning.Motionärerna hänvisar till det sammansatta utrikes- och försvarsutskottetsbetänkande /97:UFöU1 och vad det sammansatta utskottet där anförde:?Utskottet anser att bör vara drivande när det gäller den vidgadehotbilden i OSSE-samarbetet, i ekonomiska forum, och framhållermiljöfrågornas betydelse för regionens säkerhetspolitiska utveckling. ?Motionärerna saknar i skrivelsen en beskrivning av hur regeringen har ageratpå detta område och vill därför att regeringen skall återkomma till riksdagenmed ett åtgärdsprogram för hur man skall arbeta med den miljömässiga ochekonomiska utvecklingens betydelse för det säkerhetspolitiska samarbetet inomOSSE.Utskottets övervägandenUtskottet har tagit del av regeringens skrivelse 1996/97:148 och denredogörelse som där lämnas för verksamheten i Organisationen för säkerhet ochsamarbete i (). Utskottet anser det värdefullt att på detta sättårligen få en sammanhållen redogörelse för de frågeställningar som står ifokus för organisationens arbete. Utskottet anser att styrka framförallt ligger i dess tillämpning av det breda säkerhetsbegreppet. Frågor rörandeexempelvis demokratiuppbyggnad och respekt för de mänskliga rättigheterna harkommit att få allt större säkerhetspolitisk betydelse, vid sidan av meratraditionella säkerhetspåverkande faktorer. Denna helhetssyn har legat tillgrund för de verksamheter och den speciella kompetens som under en följdav år har utvecklat för att aktivt kunna agera konfliktförebyggande.I samband med framväxten av nya säkerhetspolitiska strukturer kommer attspela en viktig roll. Omförhandlingen av avtalet om konventionellastyrkebegränsningar i () kommer att ha implikationer för denförestående NATO-utvidgningen. I anslutning till toppmötet i kom de30 stater som är parter i överens om riktlinjerna förfortsättningen av detta arbete. Utskottet noterar detta som ett av deviktigaste resultaten av toppmötet i ett mera konkret operativt plan har representationer stått i centrumför verksamheten. Mandaten för de elva representationerna ärindividuellt utformade, och enligt utskottets uppfattning är dessafältinsatser ett mycket viktigt bidrag till försöken att förebygga potentiellakonflikter och minska redan uppkomna spänningar och motsättningar.Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse 1996/97:148Verksamheten inom till handlingarna.Som motionärerna anför är det breda säkerhetsbegreppet nu väl etablerat. Dettabegrepp kom att utvecklas efter det slut, då destormaktsmotsättningar som varit en av grundvalarna för en tämligen statisksäkerhetspolitisk situation förlorade i betydelse. har vid ettflertal tillfällen uttalat sig om detta begrepp.Enligt utskottets uppfattning medför de senaste årens utveckling att vi måste teckna en bredare bild av tänkbara risker, hot och påfrestningar.Bilden sträcker sig från den hårda kärnan av mer traditionellasäkerhetspolitiska hot, över de nya konflikter som tenderar att blossa upp idet spår, till de hot och risker som följer av den globalautvecklingen och de moderna samhällenas sårbarhet. Underliggandekonfliktorsaker kan sökas i såväl politiska som etniska, religiösa,ekonomiska, sociala och miljömässiga förhållanden. Kännetecknande fördiskussionen kring ett bredare spektrum av hot och risker och det vidgadesäkerhetsbegreppet är den allmänna insikten om de direkta och indirektasambanden mellan olika aspekter på säkerhet. Sambanden gäller t.ex. en positivutveckling av ekonomi och miljö, respekt för demokrati och mänskligarättigheter m.m. som grund för internationell stabilitet och säkerhet.Utskottet utgår från att detta breda säkerhetsbegrepp ligger till grund förregeringens agerande i de organisationer där är medlem.Vad gäller den fråga som här är aktuell - miljöfrågornas säkerhetspolitiskabetydelse - anförde det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet ibetänkande 1996/97:UFöU1 att bör vara drivande när det gäller denvidgade hotbilden i OSSE-samarbetet. Det sammansatta utskottet framhöll ocksåmiljöfrågornas betydelse för regionens säkerhetspolitiska utveckling.Motionärerna åberopar också det sammansatta utskottets ställningstagandehärvidlag.Utskottet vill inledningsvis understryka att miljöfrågorna generellt harkommit att få en allt större betydelse. Insikten har växt om de ömtåligasamband som förutsätter en varlig hantering av jordens resurser, för attsäkerställa en hållbar utveckling . Denna insikt kommer till uttryck påsnart sagt alla politikområden och genomsyrar i allt högre grad regeringenspolitik. Bakom satsningarna på ett aktivt miljöarbete finns också en bredparlamentarisk majoritet.Vad gäller miljöfrågornas hantering i , kan konstateras attmiljöaspekterna utifrån den ovan beskrivna helhetssynen, baserad på det bredasäkerhetsbegreppet, dels beaktas vid alla generella överväganden, delsoperativt och konkret innefattas i s.k. ekonomiska dimension. I Bonn-deklarationen av 1990 lades grunden för samarbetet inom detta område.Detta innebär att miljöfrågorna kontinuerligt bearbetas inom och atthandläggningen av dem också blir föremål för de regelbundet återkommandeutvärderingarna av Bonndeklarationen. hålls också ett ekonomisktforum i , där miljöfrågorna har en framträdande plats. Dessutom genomförssärskilda seminarier för miljöfrågor. hölls sådanaseminarier i Tasjkent.I slutet av maj 1997 arrangeras i ett seminarium om miljövänligvaraktig utveckling i sydöstra , med fallstudier, presentation avsamarbetet i Svartahavsområdet och i och diskussioner rörandeföretagandet och miljön. En särskild session kommer att ägnasmiljödemokratiska frågor. skall ett seminarium om regional samverkanhållas, där de nya säkerhetspolitiska hoten kommer att behandlas.Utskottet vill erinra om att vid ekonomiska forum ingåendepresenterade innehållet i Östersjösamarbetet och därvid gav miljöaspekterna enframträdande plats.Vid toppmötet i fattades beslut om att förstärkasekretariatet för den ekonomiska dimensionen. Detta kommer att vara positivtäven för arbete med miljöfrågor.Utskottet vill understryka att det också utanför ram pågår ettomfattande miljöarbete, som i stor utsträckning kompletterar OSSE:smålsättningar.I samarbete med intar sålunda miljöfrågornaen framskjuten plats som ett av de fyra övergripande målen.I EU:s program för stöd till ansökar- och associationsländer läggs stor viktvid miljöstödet. framlade en särskild strategi förmiljöfrågor inom PHARE, och i den nya förordningen för TACIS-programmet harmiljön lyfts fram som en prioriterad sektor.I förarbetet till UNGASS (FN:s specialsession för uppföljning av Agenda efter Riomötet) utformas ett globalt program för det fortsattamiljöarbetet. Detta blir vägledande för kontinenter, regioner och nationer.Enligt vad utskottet inhämtat kommer de nya hoten mot stabilitet och säkerhetatt belysas utförligt i det arbetet.De direkta och indirekta samband som finns mellan olika aspekter på säkerhetinnebär att det internationella arbetet med säkerhetspolitiska frågor igrunden har förändrats. Delvis nya hot och utmaningar kräver i storutsträckning nya angreppssätt. Enligt utskottets uppfattning erbjuderhärvidlag ekonomiska dimension ett viktigt forum för arbetet medmiljöfrågor. Dessa frågor har en stor och sannolikt växandesäkerhetspolitisk betydelse.Utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringen lägger ned betydandeansträngningar inom OSSE-samarbetet, inom alla delar av , också vad avser den ekonomiska dimensionen. Utskottet delarmotionärernas inställning beträffande vikten av ett målmedvetet miljöarbeteinom ram men finner det inte nödvändigt att regeringen utarbetar ettåtgärdsprogram för miljöarbetet, vilket motionärerna efterlyser. uppfattning ligger regeringens agerande på detta område väl i linjemed tidigare säkerhetspolitiska överväganden, med utgångspunkt idet vidgade säkerhetsbegreppet.Med det anförda anser utskottet motion U19 (mp) besvarad. beträffande regeringens skrivelse 1996/97:148 med redogörelse förverksamheten i ()att lägger regeringens skrivelse 1996/97:148 Redogörelse förverksamheten inom () till handlingarna,2. beträffande miljöfrågornas säkerhetspolitiska betydelseatt förklarar motion 1996/97:U19 besvarad med vad utskottetanfört.Stockholm den 29 april 1997På utrikesutskottets vägnarViola FurubjelkeI beslutet har deltagit: (), (), NilsT (), (), (), (), BertilPersson (m), (), (s), (), (), (), (), IngridNäslund (kd), (), () och IngbrittIrhammar (c).Särskilt yttrandeBodil () anför:Miljöpartiets motion citerar det sammansatta utrikes- och försvarsutskottetsbetänkande /97:UFöU1: ?Sverige bör vara drivande när det gäller denvidgade hotbilden i OSSE-samarbetet, i ekonomiska forum och framhållamiljöfrågornas betydelse för regionens säkerhetspolitiska utveckling ochökande ekonomiska och sociala klyftor. ?OSSE:s ekonomiska dimension skall omfatta samarbete i ekonomiska frågor,vetenskap, teknik och miljö. Men någon beskrivning av hur drivande Sverigeenligt riksdagsbeslutet har varit eller borde ha varit saknas i regeringensskrivelse om verksamheten inom OSSE.I hölls i fjärde ekonomiska forum, och tematvar Ekonomiska aspekter på säkerhet. Att miljöaspekterna beaktas vid allagenerella överväganden är ingen garanti för vilken omfattning och vilkenbetydelse miljöfrågorna har i arbete. Att beakta miljöaspekter är tillintet förpliktande när det gäller den säkerhetspolitiska betydelsen av attlåta miljöhänsyn få påverkans- och genomslagskraft vid beslutsfattandet. Detfinns därför all anledning att tar fram ett åtgärdsprogram som grundför den miljömässiga och ekonomiska utvecklingens betydelse för detsäkerhetspolitiska samarbetet inom . Sammanfattning........................................1Motionen..............................................1Utskottet.............................................1Skrivelsens huvudsakliga innehåll...................1Verksamheten 1996.....................................2Toppmötet i ................................2Översynsmötet.......................................2EU-samarbetet och ..............................3OSSE:s verksamhetsfält................................4Konfliktförebyggande, krishantering, fredsbevarande åtgärder ochinsatser i återuppbyggnadsskedet efter en konflikt4Minoritetskommissarien..............................5Mänskliga rättigheter och demokratibyggande.........5Rustningskontroll inklusive förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder6Den ekonomiska dimensionen..........................7Konkreta insatser representationer...........7Estland...........................................7Lettland..........................................8Bosnien-Hercegovina...............................8Kroatien..........................................8Den f.d. jugoslaviska republiken .......9Förbundsrepubliken ....................9Tjetjenien........................................9Ukraina..........................................10Moldova..........................................10Georgien.........................................10Tadzjikistan.....................................10Konflikten i och Minskgruppens arbete11OSSE:s samverkan med andra organisationer..........11OSSE:s parlamentariska församling................11OSSE:s framtida roll i det europeiska säkerhetssamarbetet12Sammanfattning av motionen.........................12Utskottets överväganden............................13Hemställan.........................................15Särskilt yttrande....................................16