bet · GL01SfU1 · 1997-12-02 00:00:00 — Motionärernaanser att nivån som ett första steg bör höjas till fr.o.m. den 1 januari1999.Utskottet konstaterar att arbetsgivaren fr.o.m. kommer attha möjlighet att lämna kompletterande sjukersättning, förutom undersjuklöneperioden, utan att sjukpenningen minskas och att densammanlagda sjukersättningen i sådana fall - som en följd av höjdersättningsnivå till fr.o.m. samma tidpunkt - kommer att kunna uppgå till90 % av den förmånsgrundande inkomsten. Som framgår av det föregående harutskottet med anledning bl.a. av ett yrkande om oförändrad ersättningsnivåupprepat sin uppfattning att en rimlig ersättningsnivå inte bör understiga 80 %av förmånsgrundande inkomst. har så sent som under våren 1997beslutat om en höjd ersättningsnivå till fr.o.m. den 1 januari 1998.Utskottet har inte anledning att nu föreslå en ytterligare höjning.Med hänsyn härtill avstyrker utskottet bifall till motion Sf263 yrkande 3.Försäkringen mot kostnader för sjuklönFöretag med en viss högsta lönekostnad har enligt 17 § SjLL möjlighet attförsäkra sig hos mot sjuklönekostnader avseende tid fr.o.m.den tredje ersättningsdagen. Rätt att teckna en sådan försäkring hararbetsgivare vars sammanlagda lönekostnader under ett kalenderår - exklusivesociala avgifter och särskild löneskatt - inte beräknas överstiga 130 gångerbasbeloppet. Försäkringen ersätter försäkringstagarens kostnader för sjuklönliksom kostnaderna för socialavgifter, allmän löneavgift och särskildlöneskatt. Avgiften är av de sammanlagda lönekostnaderna år 1997.I motion N217 yrkande 5 av m.fl. (m, fp, kd) begärs etttillkännagivande om att småföretagens försäkring mot ökade kostnader på grundav arbetsgivaransvaret bör förbättras och förbilligas.Som redan nämnts har lagt fram förslag om etthögkostnadsskydd mot sjuklönekostnader. Utskottet anser att resultatet av enkommande remissbehandling liksom beredningen i övrigt av förslaget böravvaktas. Motion N217 yrkande 5 får anses tillgodosedd med det anförda.Kvinnors rehabiliteringMotionerI motion Sf240 av m.fl. (m, c, fp, v, mp, kd) begärs i yrkande1 ett tillkännagivande om att kvinnors rehabilitering särskilt böruppmärksammas när det gäller samordnade insatser med andramyndigheter. Enligt motionärerna är samverkansformerna inte tillräckliga för enrättvis rehabilitering. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att ökadeutbildningsinsatser rörande kvinnors och mäns olika behov och förutsättningarbör ske för personal med rehabiliteringsuppgifter.I motion So305 yrkande 13 av och ()begärs ett tillkännagivande om att kvinnor inte får diskrimineras på grund avkön när det gäller rehabiliterande insatser.I motion Sf255 yrkande 2 av m.fl. (v) begärs etttillkännagivande om rehabilitering särskilt när det gäller långtidssjukakvinnor. Motionärerna framhåller att dessa kvinnor får sämre villkor vidrehabilitering än män.UtskottetI samband med behandling av förslaget till inriktning avsamverkansformer inom rehabiliteringsområdet konstaterade utskottet i sittbetänkande 1996/97:SfU12 att det av kommittébetänkandet - enkartläggning av lokala samverkansprojekt inom rehabiliteringsområdet (SOU1996:85) framgick att det så gott som helt saknades ett genomtänkt könsper-spektiv i de projekt som utredningen hade studerat. Enligt utskottets meningvar detta nedslående, i synnerhet som det av utvärderingsrapporten 1997:1 framgick att en kraftig systematisk ökning av kvinnorssjukskrivning hade skett samt att rehabiliteringens effektervar mindre påtagliga för kvinnor än för män. Utskottet noterade dock medtillfredsställelse att regeringen i proposition 1996/97:63 hade anfört attkravet på ett könsperspektiv särskilt bör framgå av uppdragen till desamverkande myndigheterna och förvaltningarna samt att könsperspektivet bör gesutrymme i t.ex. utbildningar. Med det anförda ansåg utskottet att motionerrörande olika villkor för kvinnors och mäns rehabilitering fick anses i vartfall i huvudsak tillgodosedda.Utskottet anser att det närmast är en självklarhet att det är behovet avrehabiliteringsinsatser som skall styra valet av en rehabiliteringsåtgärd. Idet fall det skulle råda någon tveksamhet på denna punkt måste erforderligaåtgärder vidtas. Utskottet har tidigare (bet. 1994/95:SfU10) påtalat vikten avatt frågor om kvinnors rehabilitering och eventuella särskilda insatserytterligare belyses inom ett samlat åtgärdsprogram eller i annat lämpligtsammanhang. Detta gavs regeringen till känna. Utskottet, som nödgas konstateraatt något mer påtagligt inte har hänt , anser att frågan om kvinnorsrehabilitering särskilt måste uppmärksammas i försäkringskassornassamverkansarbete men även eljest.Bristande kunskaper, i den mån sådana förekommer, rörande kvinnors och mänsolika behov och förutsättningar av rehabilitering kan enligt utskottets meningbäst undanröjas med kompetensutveckling och/eller utbildning. Som påpekats harregeringen i proposition 1996/97:63 förklarat att könsperspektivet bör gesutrymme bl.a. i utbildningar. Utskottet vill understryka vikten av attutbildningar med sådan inriktning kommer till stånd.Vad utskottet anfört om kvinnors rehabilitering bör som sin meningge regeringen till känna. Utskottet tillstyrker således bifall till motionernaSf240 yrkandena 1 och 2, So305 yrkande 13 och Sf255 yrkande 2.Rehabiliteringsersättning m.m. vid ätstörningssjukdomarI motion Sf261 av () begärs ett tillkännagivande om översynav reglerna för rehabiliteringsersättning vid ätstörningssjukdomar.I motion Sf209 av () begärs förslag till sådan ändring avsjukförsäkringen att ersättning vid närståendevård kan utges till föräldrar somdeltar i behandlingen av barn med anorexia nervosa och andra ätstörningar.Utskottet har förståelse för önskan att åstadkomma förbättringar för dem somdrabbats av ätstörningssjukdomar liksom för deras anhöriga. De aktuellaförmånerna har en generell räckvidd och för rätt till förmånerna krävs inte ochbör inte heller krävas att den försäkrade har en speciell diagnos ellersjukdom. Utskottet anser inte att det finns skäl att ändra på detta förhållandeoch avstyrker därför bifall till motionerna Sf261 och Sf209.Förtidspension och arvode för politiska uppdragSom nämnts i det föregående kan förtidspension/sjukbidrag utges som hel, trefjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. För rätt till hel förmån krävs attarbetsförmågan är helt nedsatt. Inom ramen för hel förmån accepteras enligtRiksförsäkringsverkets allmänna råd 1993:5 (ändring ) visst mått avideellt arbete liksom mycket små inkomster. I de nämnda råden rekommenderasförsäkringskassan att vid bedömningen av arbetsförmågan bortse frånarbetsinkomst som understiger lägsta sjukpenninggrundande inkomst, dvs. I de allmänna råden rekommenderas vidare attförsäkringskassan bortser från sådana aktiviteter som kan jämställas med sådanafritidsaktiviteter som en yrkesverksam person i normalfallet utför på sinfritid.I motion Sf202 av och () begärs etttillkännagivande om en förändring av förtidspensionsreglerna. Personer medförtidspension eller sjukbidrag bör enligt motionärerna ges möjlighet att deltai arvoderade verksamheter.Utskottet har i betänkande 1996/97:SfU12 behandlat liknande yrkanden.Utskottet anförde bl.a. att utskottet i samma betänkande hade tillstyrktförslaget om höjning av den lägsta gränsen för rätt till sjukersättning från6 till av basbeloppet och att denna ändring torde få effekt ävenför gruppen förtidspensionärer som uppbär en mindre inkomst.I övrigt noterade utskottet att Sjuk- och arbetsskadekommittén i sittslutbetänkande SOU 1996:113 hade föreslagit att försäkrade som uppbär helmånadsersättning, dvs. sådan förmån som föreslågs ersätta nuvarandeförtidspension, under vissa förutsättningar skall ges möjlighet att utnyttjasin restarbetsförmåga genom att månadsersättningen minskas med del avarbetsinkomsten. Utskottet noterade vidare att regeringen hade gett en särskildutredare i uppdrag att med utgångspunkt i kommitténs princip ommånadsersättning utforma förslag till ett system för ekonomisk ersättning vidlångvarigt nedsatt arbetsförmåga som skall ersätta dagens system medförtidspension och sjukbidrag. Med det anförda avstyrkte utskottet motionerna ifråga.Utskottet noterar att i betänkande SOU 1997:166lagt fram förslag som innebär att det skall finnas möjligheter för den som ärförtidspensionerad att arbeta utan att pensionen dras in. Enligt förslagetskall pensionen reduceras av arbetsinkomsterna.Utskottet anser att beredning av utredningsförslaget böravvaktas och avstyrker därför bifall till motion Sf202.Förtidspensionsfrågor i övrigtI motion Sf219 av m.fl. (s) begärs ett tillkännagivande omförsöksverksamhet med sjukbidrag/förtidspension som alternativ till lönebidrag.Motionärerna anser att en funktionshindrad person bör få ta med sig åtminstonedel av sin förtidspension/ sjukbidrag ut i arbetslivet.I motion Sf206 av de och () begärsett tillkännagivande om behovet av en flexibel tillämpning av halvt sjukbidrag.Motionärerna anser att man bör utgå från arbetsmängden och inte från denfaktiska arbetstiden.I motion Sf201 av de () begärs förslag att beslutom förtidspension inte skall få fattas under tid som fängelsetid ellerrättspsykiatrisk vårdtid löper. Motionären anser att det förhållandet att manredan under fängelsetiden bedömer att någon inte kan klara sig under normalaförhållanden är cyniskt.Utskottet anser att regeringens beredning av Förtidspensionsutredningensnyligen framlagda förslag i betänkande SOU 1997:166 bör avvaktas, och utskottetavstyrker bifall till motionerna Sf219, Sf206 och Sf201.Fusk och missbruk av försäkrings- och bidragssystemenI motion Sk698 yrkande 5 av m.fl. (c) begärs etttillkännagivande om att intensifiera kampen mot fusket i de olika försäkrings-och bidragssystemen. Motionärerna anser att en ökad samkörning av register böranvändas som medel att motverka fusk.I motion Ju911 yrkande 7 av m.fl. (m) begärs en kartläggning avkriminella mc-klubbmedlemmars missbruk av det svenska välfärdssystemet.Som redovisats ovan har fåttförbättrade utrednings- och kontrollmöjligheter. får göraförfrågan hos den försäkrade eller annan som antas kunna lämna nödvändigauppgifter samt besöka den försäkrade. Ersättning får dras in eller sättas nedför den som underlåter att lämna uppgifter eller vägrar att ta emot besök.Vidare skall uppgifter som den enskilde lämnar om faktiska förhållanden lämnaspå heder och samvete.Utskottet har i sitt av godkända betänkande 1997/98:SfU5tillstyrkt förslag till en enhetlig registerlagstiftning. Enligt lagen, somträder i kraft , skall de allmänna försäkringskassorna ochRiksförsäkringsverket, inom ramen för de ändamål som anges i lagen, själva fåavgöra vilka register som behövs för verksamheten. Vidare skallsocialförsäkringsregister genom sambearbetning få tillföras uppgifter frånandra socialförsäkringsregister och även genom sambearbetning få tillförasuppgifter som lämnas till eller medstöd av särskild bestämmelse.Mot bakgrund av vad nu anförts får motion Sk698 yrkande 5 anses tillgodosedd.I den mån motion Ju911 yrkande 7 inte tillgodosetts med det anförda avstyrkerutskottet motionsyrkandet i fråga.FörsäkringskassornaMotionerI motion Sf218 av () begärs ett tillkännagivande om resursertill försäkringskassorna. Det behövs enligt motionärerna ytterligare 200miljoner kronor för att försäkringskassorna skall kunna bedriva en vettig,resultatinriktad och bra verksamhet.I motion Sf253 av m.fl. (c) begärs ett tillkännagivande omförsäkringskassornas situation. Försäkringskassorna behöver ytterligare 100miljoner kronor på grund av omfattande ändringar av socialförsäkringssy-stemet och ökad arbetsbelastning. Regeringen bör återkomma med förslag omresurser i tilläggsbudgeten för 1998.I motion Bo518 yrkande 6 av andre vice talman och () begärs ett tillkännagivande om försäkringskassornasarbetssituation och resurstilldelning sett i ett helhetsperspektiv. Enligtmotionärerna är det stor risk att besparingar går ut över humanitet ochrättssäkerhet. Besparingarna måste ses i ett helhetsperspektiv.I motion Sf267 yrkande 2 av och () begärs beslutatt utse en kommitté med uppgift att göra en översyn av försäkringskassornasekonomi utifrån rättssäkerhetsaspekten.I motion Sf234 av och () begärs etttillkännagivande om vikten av att noga följa utvecklingen när det gällerförsäkringskassornas arbetssituation. Enligt motionärerna kommer ytterligareneddragningar att leda till försämringar i kvalitet, service ochtillgänglighet.I motion Sf276 av och () begärs ett tillkännagivandeom vikten av att noga följa utvecklingen när det gäller försäkringskassornasarbetssituation. Motionärerna hänvisar bl.a. till kritikoch det stora antalet regeländringar.I motion Sf288 av och () begärs etttillkännagivande om vikten av att noga följa utvecklingen när det gällerförsäkringskassornas arbetssituation. Enligt motionärerna måste arbetsmiljöngöras acceptabel och en fortsatt minskning av personalen undvikas.Även i motion Sf298 av och ()begärs ett tillkännagivande om vikten av att noga följa utvecklingen när detgäller försäkringskassornas arbetssituation. Motionärerna anser att en noggrannanalys bör göras av konsekvenserna av minskningen av försäkringskassornasanslag. Försäkringskassorna behöver ett förbättrat IT-stöd och bör fåkompensation för den egna personalens pensionskostnader.UtskottetUtskottet har tidigare uttalat att försäkringskassornas arbetssituation medständiga regeländringar i kombination med kraven enligt det s.k.besparingsprogrammet inger oro. Vid den offentliga utfrågning som utskottetanordnade med anledning av proposition 1996/97:63 (se bet. 1996/97:SfU12)uppgav justitieombudsmannen att förutsättningarna förförsäkringskassans handläggare synes ha försämrats, bl.a. genom den mycketsnabba lagstiftningstakten där data, blanketter, utbildning och undervisninginte följt med. Vid nämnda utfrågning redovisades dock av Riksförsäkringsverketatt en aktionsgrupp hade utsetts för att ta fram olika förslag till åtgärder,att riktlinjer för internkontroll hade utarbetats samt att ett antal s.k.kvalitetssäkringsinstrument hade utarbetats.Utskottet har ovan föreslagit att försäkringskassorna för sin administrationskall få använda sammanlagt av medlen för rehabilitering,dvs. mer än vad regeringen föreslagit.Det nämnda tillskottet i kombination med de nämnda åtgärderna, bl.a.framtagandet av ett antal s.k. kvalitetssäkringsinstrument, ger enligtutskottet betydligt ökade förutsättningar för försäkringskassorna att bedrivaen verksamhet som uppfyller kraven på rättssäkerhet, effektivitet och kvaliteti handläggningen. En god service och ett korrekt bemötande som svarar mot deförsäkrades rättmätiga krav är därvid viktiga beståndsdelar.Med det anförda får motionerna Sf218 och Sf253 anses tillgodosedda. Ävenmotion Bo218 yrkande 6 får anses i huvudsak tillgodosedd med det anförda.Vad gäller krav på en översyn av försäkringskassornas ekonomi respektive enuppföljning av arbetssituationen inom försäkringskassorna förutsätter utskottetatt regeringen utan något särskilt tillkännagivande härom noga följerutvecklingen såväl vad gäller försäkringskassornas ekonomi som i fråga omrättssäkerhetsaspekterna.Beträffande frågan om ett förbättrad IT-stöd noterar utskottet att regeringenhar givit Statskontoret i uppdrag att se över de organisatoriska formerna försocialförsäkringens ADB-verksamhet. Vidare arbetar enligt nämnda proposition engrupp inom som ett led i den fortsatta beredningen avfrågorna beträffande socialförsäkringens ADB-verksamhet. Enligt regeringenkommer resultatet härav att vägas in i den aviserade propositionen omsocialförsäkringsadministrationen. Utskottet, som i annat sammanhang (bet.1996/97:SfU12) har betonat vikten av att teknikstödet och då främst att ADB fåren tillfredsställande lösning, anser i första hand att den aviseradepropositionen bör avvaktas.När det gäller frågan om kompensation för försäkringskassornaspensionskostnader konstaterar utskottet att medel för dessa kostnader ingår ianslaget B 2 Allmänna försäkringskassor. På grund av ökade pensionskostnaderhar i budgetunderlaget för föreslagit attanslaget skall ökas med för för att täckakostnadsökningen. Enligt uppgift avser regeringen, som vid sin anslagsberäkninginte tagit ställning i denna fråga, att återkomma i frågan i samband medtilläggsbudgeten år 1998.Med det nu anförda får motionerna Sf267 yrkande 2, Sf234, Sf276, Sf288 ochSf298 anses tillgodosedda.Vissa sjukdomarMotionerI motion Sf212 av och () begärs i yrkande 1ett tillkännagivande om riktlinjer rörande behandling av personer som drabbatsav elöverkänslighet, magnetism och olika former av strålning. Enligtmotionärerna måste de som drabbas av ohälsa få en likvärdig, mänsklig ochrespektfull behandling . I yrkande 2 begärs etttillkännagivande om ersättningsfrågor enligt AFL. Motionärerna framhåller attvissa får sjukpenning vid el- och magnetkänslighet men inte andra, dvs.försäkringskassans bedömningar är godtyckliga.I motion So346 av och andre vice talman ()begärs i yrkande 7 ett tillkännagivande om att kvicksilverförgiftning måsteerkännas som sjukdom. De drabbade kan då få behandling med minskadsjukskrivning som följd. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att de somär sjuka av dentala material skall omfattas av sjukvårdsförsäkringen. Personermed symtom relaterade till kvicksilverförgiftning från amalgam bör få sinsanering inom ramen för högkostnadsskyddet i sjukvården i stället för inomtandvårdsförsäkringen.I motion So344 yrkande 2 av och () begärs etttillkännagivande om försäkringskassornas gemensamma syn på diagnoser vidfibromyalgi. Försäkringskassornas bedömningar varierar stort, ochRiksförsäkringsverket bör tillse att kassorna får en gemensam syn pådiagnosen.UtskottetNär det först gäller frågan om elöverkänslighet och försäkringskassornasbedömning av rätten till sjukpenning i dessa fall noterar utskottet attRiksförsäkringsverket på regeringens uppdrag har studerat hur den allmännaförsäkringens ersättningsregler har tillämpats i ärenden där elöverkänslighetredovisas. Enligt en rapport till den 27 novenber 1996 (dnr10149/95) arbetar försäkringskassorna aktivt med dessa ärenden. I över hälftenav ärendena har arbetslivsinriktade rehabiliteringsåtgärder vidtagits och i ca80 % av alla fall har också försäkringsläkare konsulterats. I rapporten angesdels att antalet ärenden där elkänslighet redovisas - 227 ärenden i september1996 - varierar mellan 1 och 34 per försäkringskassa, dels att handläggningenav ärenden där elkänslighet redovisas sker på samma sätt som i andra ärenden.Mot bakgrund av vad nu anförts är det enligt utskottets mening inte påkallatmed något tillkännagivande i frågan.Beträffande kravet på en likvärdig och respektfull behandling i dessa fallhar utskottet ingen annan uppfattning än motionärerna. Utskottet anser såledesatt det är av stor vikt att försäkrade som har sjukdomsbesvär relaterade tillelöverkänslighet behandlas med respekt och detta oberoende av om orsaken tillbesvären med säkerhet har kunnat fastställas eller inte. Enligt utskottetsmening bör dock detta synsätt tillämpas generellt och inte bara i förhållandetill de nu aktuella sjukdomsbesvären. Något särskilt tillkännagivande frånriksdagens sida om riktlinjer rörande elöverkänslighet är därför enligtutskottets mening inte påkallat.I frågan om att erkänna kvicksilverförgiftning som sjukdom konstaterarutskottet att sjukpenning utges vid sjukdom som sätter ned den försäkradesarbetsförmåga med minst en fjärdedel. Rätt till förtidspension eller sjukbidragföreligger om den försäkrades arbetsförmåga på grund av sjukdom eller annannedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan är nedsatt medminst en fjärdedel och nedsättningen kan anses varaktig eller bestående föravsevärd tid. Huruvida sjukdomen i fråga har åsatts diagnosenkvicksilverförgiftning eller den försäkrade har fått någon annan diagnos ärinte avgörande för rätten till dessa förmåner. Något tillkännagivande är enligtutskottet inte påkallat med anledning av motionen i fråga.Vad därefter gäller frågan om personer med symtom relaterade tillkvicksilverförgiftning från amalgam skall få sin tandvårdssanering inom ramenför högkostnadsskyddet i sjukvården i stället för inom tandvårdsförsäkringennoterar utskottet att regeringen har tillkallat en särskild utredare som enligtsina direktiv (dir. 1997:86) skall lämna förslag till en ny inriktning avtandvårdsförsäkringen. Utredaren skall bl.a. föreslå ett bättre ekonomiskt stödtill vuxna personer som till följd av sjukdom eller funktionshinder harsärskilda tandvårdsbehov. Utskottet anser att resultatet av utredningen böravvaktas.Som nämnts i det föregående har godkänt förslag till riktlinjer förförändringar i den nuvarande organisationen avseendesocialförsäkringsadministrationen. Enligt dessa skall Riksförsäkringsverketbl.a. svara för den normgivning som skall vara styrande förförsäkringskassornas tillämpning av lagstiftningen på socialförsäkringsområdet.Vidare skall ha ansvar för att följa upp attförsäkringskassorna efterlever kraven som ställs på dem och återrapporterautfallet såväl till den enskilda som till regeringen. Enproposition om socialförsäkringsadministrationen har aviserats till slutet avår 1997. Med hänsyn härtill anser utskottet att inte heller kravet på engemensam syn på diagnosen fibromyalgi påkallar något tillkännagivande frånriksdagens sida.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionerna Sf212 yrkandena 1och 2, So346 yrkandena 6 och 7 och So344 yrkande 2.Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdomUtgiftsområdet omfattar folkpension och pensionstillskott i form av ålders-pension, efterlevandepension till vuxna samt bostadstillägg till pensionärer.Förmånerna inom utgiftsområdet bekostas från anslagen: A 1 Ålders-pensioner(folkpension i form av ålderspension och pensionstillskott, barntillägg tillålderspension, hustrutillägg och särskilt pensionstillägg till ålders-pensionärsom vårdat sjukt eller handikappat barn), A 2 Efterlevandepensioner till vuxna(folkpension i form av omställningspension, särskild efterlevandepension ochänkepension samt pensionstillskott till dessa förmåner),A 3 Bostadstillägg till pensionärer (bostadstillägg till pensionärer ochsärskilt bostadstillägg till pensionärer).Riksdagen har för i enlighet med regeringens förslagfastställt ramen för utgiftområde 11 till 62 (bet. 1997/98:FiU1, rskr. 1997/98:35).Målen för utgiftsområde 11I budgetpropositionen föreslår regeringen att skall godkänna mål förutgiftsområdet. Målet för utgiftsområdet anges vara att ge ekonomisk trygghettill äldre som tillgodoser ett rimligt och grundläggande konsumtionsbehov ochtillgång till en bostad med tillfredsställande standard. Pensionssystemet skallvara långsiktigt, stabilt och pålitligt oavsett förändringar i omvärlden.Utskottet, som inte har något att erinra mot regeringens förslag till mål förutgiftsområdet, återkommer i avsnittet Utskottets ställningstagande ochredovisar där utskottets sammantagna överväganden och ställningstaganden.A 1 ÅlderspensionerGällande ordningDet grundläggande ekonomiska skyddet vid ålderdom garanteras genomfolkpensioneringen i 5-6 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). Somtilläggsförmåner till folkpension kan utges särskilda folkpensionsförmåner iform av pensionstillskott och bostadstillägg till pensionärer. Övergångsvisutges som särskild folkpensionsförmån också hustrutillägg.Rätt till folkpension kan intjänas enligt två alternativa regler. Enligt denena regeln skall folkpension utges i förhållande till bosättningstid i landetoch enligt den andra regeln i förhållande till antalet år för vilkatillgodoräknats ATP-poäng. Den regel som ger det mest fördelaktiga resultatetskall tillämpas. För rätt till oavkortad folkpension krävs 40 bosättningsårmellan 16 och respektive med ATP-poäng. Om kravet på 40respektive inte uppfyllts reduceras pensionen.För flyktingar m.fl. som beviljats uppehållstillstånd i finns i 5kap.