bet · GK01TU5 · 1997-04-29 00:00:00 — har ävengranskat om - som enligt telelagen skall upplåta telenätet åtkonkurrerande bolag för en självkostnad - har tagit ut ?oskäliga priser? Verket kunde emellertid inte finna att så var fallet, eftersomde verkliga merkostnaderna för användningen inte framgick tydligt nog avTelias redovisning. Enligt motionen bör därför staten begära att Teliatillämpar sådana redovisningsprinciper att det klart framgår att bolagetupplåter sitt telenät till skäliga priser.Enligt motion T58 (kd) bör åläggas att särredovisa sina intäkter ochkostnader för accessnätet. För att bli meningsfull bör redovisningen även skegentemot kunderna så att kostnaden för olika operatörer kan jämföras. För attnå full konkurrens på telemarknaden bör vidare accessnätetavskiljas till ett eget bolag. I motionen behandlas vidare vilka riktlinjersom bör gälla vid beräkningen av samtrafikavgifter. Som en grundprincipföreslås gälla att hänsyn inte skall tas till historiska kostnader.Operatörens eventuella ineffektivitet skall heller inte beaktas. I ställetförordas att kostnadsberäkningen görs med hjälp av metoden Long Run AverageIncremental Cost (LRAIC). Enligt motionen används denna metod förkostnadsberäkning redan i andra europeiska länder och kommer också attrekommenderas av EG-kommissionen.I motion T917 (kd) framhålls att telelagen lämnar stora och viktiga luckor närdet gäller att åstadkomma en sammanhållen infrastruktur. Medlet för att fylladessa luckor var den konkurrenslag som trädde i kraft med telelagen.Samverkan mellan telelagen och konkurrenslagen fungerar dock inte.Konkurrensverket har mottagit ett stort antal anmälningar mot förmissbruk av dominerande ställning, men inte avgjort ett enda fall. Enligtmotionen är och eniga om att Teliaförsvårar samtrafiken men oeniga om vem som borde göra vad för att leva upptill lagstiftarens intentioner. Effekten är att vi håller på att få tvåseparata telenät. Dels Telias nät, dels ett nät för alla andra operatörer.3.2.3 SkadeståndI motion T60 (c) framhålls att med några få undantag är brott mot telelageninte föremål för sanktioner på annat sätt än att PTS kan kombinera ettåläggande med vite. Inte heller brott mot tillståndsvillkor renderar normaltnågon påföljd förrän myndigheten ingripit med ett vitesföreläggande. Enligtmotionen bör därför telelagen kompletteras med bestämmelser om skadestånd ochen särskild ?skadeavgift? vid överträdelse av centrala skyldigheter enligtlagen.3.2.4 NummerupplysningI motion T916 (c) behandlas katalog- och nummerupplysning för telefoni. Enligtmotionen bör staten ta ansvar för att olika operatörers nät finns tillgängligapå lika villkor för alla intressenter i hela landet. Principen om att ?allaskall nå alla? Det är därför angeläget att olika operatörers nätknyts samman. Ett alternativ för att lösa denna informationsfråga är att skapaett gemensamt adressregister. Ett annat alternativ är att teleoperatörernaåläggs att synkronisera sina register, dvs. alla operatörer svarar för sinaegna register men skall se till att användare utan problem kan kommunicera medvarandra. Enligt motionen är det av stort värde att få till stånd ett samlatadressregister. uppmanas därför uppdra åt regeringen att återkommamed förslag i ärendet.3.3 Utskottets ställningstagande3.3.1 Samhällsomfattande tjänsterMed samhällsomfattande tjänster avses sådana tjänster som skalltillhandahållas alla användare oavsett var de bor till ett rimligt pris. FörSveriges del har traditionellt telefonitjänsten mellan fastanätanslutningspunkter räknats som en sådan samhällsomfattande tjänst. Enligttelelagens definition ingår även överföringsmöjligheter av telefaxmeddelandensamt datakommunikation via låghastighetsmodem. Tillhandahållandet av telefonisom en samhällsomfattande tjänst säkerställs genom ett villkori Telias tillstånd.Av propositionen framgår att även fortsättningsvis skall telefonitjänstmellan fasta nätanslutningspunkter inräknas bland de samhällsomfattandetjänsterna. Nuvarande definition av telefonitjänsten, dvs. överföring av talmed möjlighet till överföring av telefaxmeddelanden och datakommunikation vialåghastighetsmodem, behålls därmed. Av propositionen framgår också att enframtida utvidgning av de tjänster som skall räknas in bland desamhällsomfattande tjänsterna bör baseras på en bred efterfrågan. Vidare angesatt en kommande utvidgning av tjänsterna inte bör låsas till någon särskildöverföringsteknik.Enligt regeringen bör inte någon särskild finansiering av desamhällsomfattande tjänsterna införas. En sådan bör emellertid kunna övervägasom konkurrenssituationen på telemarknaden ändras påtagligt eller om deekonomiska villkoren för att tillhandahålla samhällsomfattande tjänsterändras, t.ex. till följd av en förändrad pris- och samtrafikreglering. Avpropositionen framgår vidare att om det uppkommer behov av ersättning för desamhällsomfattande tjänsterna eller om dessa tjänster i framtidentillhandahålls av fler operatörer, bör en solidarisk finansieringsmodellväljas.Utskottet konstaterar att telemarknaden är föränderlig. Den tekniskautvecklingen driver ständigt fram nya och bättre produkter. Fler aktörer påmarknaden sätter press på priserna och tvingar fram nytänkande. En ökadinternationalisering innebär också att telekommunikationerna ärnationella utan globala. I en sådan föränderlig värld är det svårt att för enalltför låsa fast lagstiftningen och definitionen av vilka tjänstersom samhället skall garantera som självklara och nödvändiga för alla.Enligt utskottets mening står sig dock definition fortfarande väloch uppfyller konsumenternas basbehov. Definitionen stämmer också överens medden avgränsning som gjorts inom EU, vilket innebär att det finns ettsamstämmigt begrepp inom . Utskottet vill dock understrykavikten av att såväl regelverk som statens ansvar analyseras med jämnamellanrum för att kunna anpassas till den föränderliga värld somtelekommunikationer utgör. I takt med den snabba tekniska utvecklingen måstedärför statens roll och omfattningen av de samhällsomfattande tjänsternafortlöpande anpassas. En sådan anpassning följer också av det telepolitiskamålet om att alla, enskilda och myndigheter, i landets olika delar skall hatillgång till effektiva telekommunikationer.Utskottet vill betona att ett utpekande av vilken teknik somsamhällsomfattande tjänster skall ha, t.ex. ISDN, innan man kunnat konstateraden tekniska livslängd eller den efterfrågan som finns på tekniken, innebärrisker för stora felinvesteringar. Utskottet instämmer därför i regeringensbedömning att en bred efterfrågan bör vara utgångspunkten för en utökning avde samhällsomfattande tjänsterna. Utskottet delar också regeringensuppfattning om vikten av att inte låsa sig till en viss teknik. Det ärtjänsten som sådan som skall vara samhällsomfattande. Vilken teknik somanvänds skall inte regleras. En samhällsstyrning av tekniken kan medförafelbedömningar och risker för stora felinvesteringar.Utskottet förutsätter mot denna bakgrund att regeringen noga följerutvecklingen på teleområdet så att definitionen av de samhällsomfattandetjänsterna tryggar att effektiva telekommunikationer kan erbjudas i helalandet till rimliga villkor. Utskottet har därmed inga erinringar motregeringens förslag till definitioner av vissa begrepp som används i lagen.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna T60 (c) och T61(s) i nu behandlad del och tillstyrker regeringens förslag till ändring itelelagen såvitt avser 1 §.3.3.2 SamtrafikSamtrafik innebär dels att telenät sammankopplas, dels att sammankopplingenmedger att teletjänster fungerar mellan alla användares nätanslutningspunkter,såväl fasta som mobila, och att alla användare har möjlighet att nå tjänstersom tillhandahålls i de olika näten.Utskottet konstaterar att samtrafik är en förutsättning för ett effektivttelesystem på en öppen marknad. Därmed kan abonnenterna nå varandra oavsettvilken operatör de är anslutna till och vilket allmänt tillgängligt nät somutnyttjas. För att samtrafik verkligen skall kunna erbjudas och levereras övernäten krävs inte bara möjlighet till överföring av telemeddelanden utan ocksåsmidiga och effektiva driftsmässiga och administrativa rutiner. Villkoren församtrafiken är därmed en av de viktigaste frågorna vid utformningen av en välfungerande telereglering.Som framhålls i propositionen och som omvittnas i motionerna hartillämpningen av telelagen inte fungerat tillfredsställande när det gällersamtrafikregleringen. Förhandlingarna mellan och dess motparter harvarit utdragna. har vidare inte haft möjlighet attingripaannat än genom medling. Någon nämnvärd konkurrens har inte heller uppkommit påmarknaden i accessnätet.Enligt utskottets mening kan en del av dessa problem hänföras till deoklarheter som funnits såväl hos operatörer som tillsynsmyndigheter i sambandmed övergången till en helt ny och avreglerad marknadssituation. Strukturellafrågor kvarstår dock. Utskottet delar därför regeringens bedöm-ning attreglerna för samtrafik bör skärpas. Enligt utskottets mening bör därvidhårdare krav ställas på operatörer med ett betydande inflytande på marknadenvad gäller t.ex. kostnadsredovisning. Tillsynsmyndigheterna bör också somregeringen förordar få utökade befogenheter att bl.a. kunna besluta vid tvistmellan operatörer om villkoren för samtrafik. I samman-hanget vill utskottetockså understryka vikten av att samtrafikskyldighet gäller ömsesidigt, dvs.parterna är skyldiga att bedriva samtrafik med varandra. Enligt utskottetsuppfattning bör det alltså råda konkurrens-neutralitet mellan operatörerna påmarknaden.Av propositionen framgår att den grundläggande skyldigheten att bedrivasamtrafik föreslås utvidgas till att gälla även dem som är anmälningspliktigaoch tillhandahåller teletjänster inom ett allmänt tillgängligt telenät.Tillståndshavare och andra anmälningspliktiga skall således på begäran bedrivasamtrafik med annan anmälningspliktig för sådan tjänst. Vidare ställsytterligare krav på operatörer med betydande inflytande på den relevantamarknaden. Det gäller bl.a. skyldighet att styrka att avgifterna ärkostnadsbaserade samt att tillgodose alla rimliga önskemål om samman-kopplingmed nätet vad avser geografiska hopkopplingspunkter, nivåer, nätprotokoll etc.Operatörer med betydande inflytande åläggs också att publicerastandardprislistor. Enligt regeringen bör vidare principen om icke-diskriminering lagfästas.För att underlätta myndighetens kontroll åläggs alla operatörer som bedriversamtrafik och som har ett betydande inflytande på marknaden att ha separatredovisning av samtliga kostnader och intäkter för samtrafik. Krav får ställaspå den dominerande operatören att redovisa viss del av verksamheten avskildfrån annan verksamhet. Kostnader för särskilda uppgifter som ålagtsoperatören, t.ex. för samhällsomfattande tjänster, får inte tas ut viasamtrafikavgifter.Regeringen föreslår vidare att tillsynsmyndigheten och telestyrelsenfår utvidgade befogenheter. Den skall sålunda kunna kräva ändringar ipublicerade standardprislistor om taxorna inte stämmer överens med lagen.Tillsynsmyndigheten skall vidare kunna ålägga operatörer att bedriva samtrafikom viktiga samhällsintressen så kräver. Den skall också på begäran av enderaparten sätta tidsgränser för förhandlingar om samtrafikvillkor samt, omförhandlingarna inte är avslutade inom tidsgränsen, medla mellan parterna.Tillsynsmyndigheten skall på ansökan av en part fatta detbeslut som behövs för att samtrafik skall kunna bedrivas enligt lagen.Utskottet kan därmed konstatera att de förslag som förs fram i motion T60(c), T917 (kd) och N251 (fp) om bl.a. rättvis kostnadsberäkning och krav påsärredovisning av samtrafikavgifter för att uppnå en väl fungerandetelemarknad tillgodoses med regeringens förslag. Förslaget att ge Post- ochtelestyrelsen utvidgade mandat enligt telelagen är också väl ägnat atttillgodose yrkandet i motion T60 (c) om att ge tillsynsmyndigheten en starkareroll för att trygga konkurrensneutral tillgång till accessnätet.Av propositionen framgår att kravet på kostnadsbasering av samtrafiktaxor itelelagen omfattar alla tillståndshavare som tillhandahåller telefonitjänst.Detta har ansetts avse endast telefonitjänst till fast nätanslutningspunkt.Regeringen föreslår att detta krav, med hänsyn till kommandesamtrafikdirektiv, utsträcks till att gälla även de mobiloperatörer som avmyndigheten bedöms ha ett betydande inflytande på relevant marknad.Regeringens ställningstagande grundade sig på rådets gemensamma ståndpunktöver kommissionens förslag. Sedan propositionen överlämnats till haremellertid den av rådet och godkänt ett gemensamt utkast i vilket kravet påkostnadsbasering av mobiloperatörers samtrafikavgifter kommer att omfattaendast sådana mobiloperatörer som bedöms ha ett betydande inflytande påmarknaden för samtrafik. Härigenom införs för detta fall en särskildbestämning av begreppet relevant marknad. Utskottet förordar att dennaförändring av direktivförslaget, vilket beräknas kunna antas formellt månad, får sin motsvarighet i lagförslaget. Utskottet förutsätter attregeringen inom ramen för EU-frågornas behandling i informerar omärendets fortsatta hantering.Regeringen har vidare föreslagit att operatörer som har ett betydandeinflytande på marknaden, såväl fastnätsoperatörer som mobiloperatörer, skallvara skyldiga att publicera sina taxor för samtrafik och att redovisa intäkteroch kostnader för samtrafik avskilda från annan verksamhet. För attlagförslaget skall överensstämma med direktivförslaget förordar utskottet attnu nämnda förpliktelser inte skall gälla mobiloperatörer.Utskottet lägger i bilaga 2 till betänkandet fram förslag till lagtext.Beträffande det förslag som förs fram i motion T55 (m) om konkurrensneutraltillgång till bredbandskommunikation kan konstateras att ADSL utgör en teknikbland flera för att öka kapaciteten i det befintliga accessnätet. Jämfört meddagens teknik kan överföringarna med ADSL gå 200-300 gånger snabbare. Förnärvarande pågår försöksverksamhet för upp till 4 000 kunder i ochGöteborg. En annan metod för att öka kapaciteten är VDSL (high speedDigital ) som är en efterföljare till ADSL. Enligt vadutskottet erfarit är det ännu för tidigt att förutsäga vilken teknik som ärmest lämpad för framtida användning. Det bör ankomma på Post- ochtelestyrelsen att följa den fortsatta utvecklingen och uppmärksamma frågan ombehovet av lagstiftning för att trygga de telepolitiska målen. Med hänvisningtill vad som anförts anser utskottet att motionen i denna del inte börföranleda någon åtgärd.Utskottet övergår därefter till det förslag som förts fram i flera motionerom att avskilja Telias accessnät, dvs. det nät av teleledningar som går fråntelefonstationerna ut till de enskilda abonnenterna. Enligt utskottetsuppfattning bör samtrafiktaxorna i accessnätet vara konkurrensneutrala ochfrämja en fortsatt teknisk och kommersiell utveckling. Detta krav kan vältillgodoses genom en skärpt lagstiftning och ökade befogenheter för Post- ochtelestyrelsen. Utskottet vill vidare framhålla att inget av de europeiskatelebolagen som utgör konkurrenter till har gjort motsvarandeuppdelning. Skulle den genomföras borde också samtliga andra operatörersaccessnät avskiljas. Vidare skulle det uppstå avgränsningsproblem och skapasoklarhet om hur förutsättningarna för en fortsatt utveckling och moderniseringav accessnätet kan tryggas. Enligt utskottets mening finns därmed en betydanderisk för att den tekniska utvecklingen skulle hämmas eller att tjänsterna förabonnenterna skulle fördyras. Utskottet anser vidare att det vore fel attsplittra ett väl fungerande teleföretag. En uppdelning som förordas imotionerna skulle också försvaga och därmed minska den svenskaallmänhetens möjligheter att få tillgång till god teleservice.Beträffande det förslag som väckts i motion T58 (kd) om hur kostnaderna församtrafik bör beräknas kan nämnas att PTS noga följer utvecklingen på området.Enligt PTS kan den metod som anges i motionen bättre spegla de relevantasärkostnaderna för samtrafik än den nuvarande självkostnadsmetoden och på siktsannolikt leda till lägre samtrafiktaxor. Metoden innebär att man använderkostnaderna för framtida ytterligare kapacitetsutbyggnad som utgångspunkt,snarare än de historiska kostnaderna. Som framhålls i propositionen är dockett problem med alternativa kylkyleringsmetoder, som t.ex. LRAIC, att de än sålänge är outvecklade. I sammanhanget kan vidare nämnas att för närvarandehåller på att utvärdera olika beräkningsmetoder församtrafikkostnader. Riktlinjer för beräkning av samtrafikavgifter planeras attpubliceras . Det betyder att någon samstämmig uppfattningännu inte föreligger. Utskottet delar mot den bakgrunden regeringens bedömningatt det bör finnas möjlighet att använda andra sätt att beräknakostnaderna för samtrafik än självkostnadskalkyler. Enligt utskottets meningbör det dock inte ankomma på att nu föreskriva vilken metod som ärlämpligast. Utskottet förutsätter att PTS även fortsättningsvis följer frågan.Med hänvisning till vad som anförts tillstyrker utskottet regeringens förslagtill lag om ändring i telelagen (1993:597) såvitt avser 20-20 d §§ med denändringen att bestämmelsen i 20 och 20 b §§ får i bilaga 2 som Utskottetsförslag betecknade lydelse. Av utskottets ställningstagande följer attmotionerna T55 (m), T58 (kd), T60 (c), T64 (m), T201 (m), T917 (kd) och N251(fp) avstyrks i nu behandlad del. Syftet med motionerna torde dock tillväsentlig del komma att tillgodoses.3.3.3 SkadeståndUtskottet anser att införande av regler om skadestånd som föreslås i motionT60 (c) kan vara en verksam åtgärd för att ytterligare förbättra möjligheternaatt uppnå en väl fungerande telemarknad. Av propositionen framgår attregeringen bedömer att denna fråga kräver ytterligare analys och beredning. Iavvaktan på resultatet av den fortsatta beredningen är utskottet inte nuberett att ta något initiativ med anledning av motionen. Motionsyrkandetavstyrks följaktligen.3.3.4 NummerupplysningUtskottet anser att principen om att alla skall kunna nå alla är av storbetydelse för att en väl fungerande telemarknad skall kunna uppstå. På siktbör teleadresser, oavsett om det är telefoni eller data, vara sökbara i ettsammanhang. Utskottet konstaterar att regeringens förslag till tillägg itelelagen innebär att det nuvarande tillståndsvillkoret för att lämna utpublicerad abonnentinformation utsträcks till att gälla allaanmälningsskyldiga operatörer. Informationen skall göras tillgänglig förallmänheten genom en nummerupplysningstjänst. Operatören skall på skäligavillkor lämna ut register med informationen till den som förnummerupplysningsändamål begär det.Regeringens förslag innebär dock inget krav på att teleoperatörerna skallsamverka för att åstadkomma en gemensam databas för nummerupplysning. Somframgår av propositionen avser dock regeringen att uppdra åt PTS att se överförutsättningarna för hur en gemensam nummerdatabas kan skapas.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att det i telelagen införs enny paragraf 17 a § om villkor för teleoperatörer att bl.a. lämna ut uppgifterför nummerupplysningsändamål. Med hänvisning till det anförda anser utskottetatt syftet med motion T916 (c) om ett samlat adressregister genom attteleoperatörernas nät blir tillgängligt för alla på lika villkor tillgodoses.Motionsyrkandet avstyrks följaktligen.3.3.5 Förslag till ändrad telelag i övrigtUtskottet tillstyrker regeringens förslag till lag om ändring i telelagen i dedelar det inte behandlats i det föregående.3.3.6 Lagen om teleterminalutrustningRegeringens förslag till lag om ändring i lagen (1992:1527) omteleterminalutrustning föranleder inte någon erinran från utskottets sida.Utskottet tillstyrker lagförslaget. Det innebär att tillsynsmyndigheten skallkunna hindra eller begränsa marknadstillträde för viss utrustning.4 Prisfrågor4.1 Regeringens bedömningRegeringen anger att telefonitjänst skall erbjudas till rimligt pris. Vidbedömningen av vad som är rimligt pris bör utgångspunkten vara ettkonsumentperspektiv. Enligt propositionen innebär kravet på rimligt pris attvissa geografiska variationer i taxorna bör kunna medges. Sänkningar av taxori vissa regioner får emellertid inte kompenseras genom höjningar i andraregioner. Enligt regeringen bör vidare prisregleringen av teletjänsterförändras. Nuvarande pristak för en korg av Telias tjänster bestående avabonnemang och samtliga samtalsslag slopas. Pristak föreslås i stället införaspå dominerande operatörers abonnemangsavgifter avseende telefoni mellan fastanätanslutningspunkter för hushåll och företag med direkttelefoni. Avpropositionen framgår vidare att PTS ges i uppdrag att löpande följaprisutvecklingen.4.2 MotionsförslagFrågan om geografiska prisvariationer behandlas i sju motioner.I motion A431 (s) framhålls att utbyggnaden av telekommunikationerna iJämtlands län väl har uppfyllt de regionalpolitiska målen . Degrundläggande förutsättningarna för samhällsutvecklingen kan därmed sägas haskapats. Däremot är nuvarande teletaxor ogynnsamma för en bra utveckling. Omregionen skall kunna konkurrera med landets södra delar måste därför taxornagöras om för att bli konkurrensneutrala.I motion T61 (s) anges att avregleringen av teletaxor är oroande med hänsyntill bl.a. erfarenheter av hur glesbygden drabbats av den tidigareomregleringen av elmarknaden och andra avregleringar inomkommunikationsområdet. Regeringen bör därför noga följa utvecklingen samtvidta åtgärder om tendenserna är en ökning av telekostnaden i glesbygdgentemot tätort.I motion T223 (s) framhålls att det nya IT-samhället ger mycket storamöjligheter att utveckla verksamheter oberoende av avstånden. En förutsättningför detta är att alla får tillgång till den nya tekniken till rimliga taxoroch på likvärdiga villkor i övrigt.I motionerna T60 och T62 (båda c) framhålls att telekommunikationer till lågakostnader med ett brett utbud av kvalitetstjänster är betydelsefulla för attskapa arbeten. Ett brett utbud av tjänster till låga priser är också en viktigkonsumentfråga. Tillgången till en god och likvärdig service i hela landettill enhetliga priser är därför en förutsättning för att hela skallkunna ges likvärdiga möjligheter till utveckling. Enligt motionerna bör därförregeringens förslag att ge möjlighet att differentiera sina prisergeografiskt avvisas. Om förslaget genomförs skulle det endast leda till attpriserna sänks i större städer medan priserna förblir oförändrat höga iglesbygden. Detta är inte till gagn för utvecklingen i hela landet. Detinnebär dessutom att kan dumpa priserna på marknader där man är utsattför konkurrens. Enligt motion T62 (c) bör i stället en enhetstaxa införas överhela landet så att målsättningen om pris och tillgänglighet på lika villkoruppfylls.I motion T59 (v) framhålls att den tekniska utvecklingen och den kunskap somfinns skapar nya möjligheter för områden som ligger långt från störretätorter. En satsning på telekommunikationer ger därför glesbygdsregionernamöjligheter att trygga tillgången till ett uthålligt näringsliv och offentligservice. Användning av denna distansöverbyggande teknik är en förutsättningför att privatpersoner och företag skall kunna bo och driva verksamhet iglesbygden. Motionärerna avstyrker därför möjligheten till geografiska pris-variationer och förordar att teletaxorna blir enhetliga i hela landet.I motion N270 (mp) framhålls att i tar vi för givet att portot på brevär lika för alla och för alla avstånd. Med tanke på att datakommunikationentar över en allt större andel av kommunikationen bör för- och nackdelar med enenhetlig telefontaxa utredas.Kostnaderna för ISDN () behandlas i femmotioner.I motionerna T60, T62, A432 och L708 (samtliga c) framhålls att en snabbutbyggnad av den elektroniska infrastrukturen måste prioriteras. Därmed gesnya och spännande förutsättningar för en offensiv utveckling. Denna utvecklingmåste understödjas med åtgärder som ytterligare förbättrar tillgänglighetenför alla på lika villkor. Anslutningsavgiften för ISDN eller motsvarande bördärför vara samma över hela landet.