bet · GK01JuU16 · 1997-04-24 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet ett regeringsförslag om ett nyttförfarande för delgivning med aktiebolag. Det nya förfarandet skall kallassärskild delgivning med aktiebolag. Förfarandet innebär att ett aktiebolagunder vissa förutsättningar skall kunna delges genom att en handling skickas ilösbrev till bolaget utan krav på kvittens. Handlingen skall skickas till denpostadress som bolaget låtit registrera i aktiebolagsregistret. Ettkontrollmeddelande om delgivningen skickas till adressen, och delgivning skallanses ha skett efter det att kontrollmeddelandet avsändes.Utskottet tillstyrker i huvudsak regeringens förslag. När det gäller dentidsfrist efter vars utgång delgivning skall anses ha skett, föreslår dockutskottet att den bestäms i stället somregeringen föreslagit.Till betänkandet har fogats sju reservationer. I proposition 1996/97:132 () har regeringen föreslagitatt antar regeringens förslag till1. lag om ändring i delgivningslagen (1970:428),2. lag om ändring i lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter,3. lag om ändring i lagen (1981:533) om fiskevårdsområden.Till grund för regeringens förslag ligger en inom Justitiedepartementetupprättad promemoria, Promemoria om delgivning med aktiebolag (dnr Ju94/4263). Promemorian har remissbehandlats.I samband med propositionen behandlar utskottet fyra motioner, som väcktsmed anledning av propositionen.Lagförslagen, som har granskats av Lagrådet, har fogats till betänkandet, sebilaga 1. 1996/97:Ju17 av () vari yrkas att avslår förslagetom delgivning genom s.k. särskild delgivning med aktiebolag.1996/97:Ju18 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att PRV:s nuvarande registreringsrutiner bör ses över och åtgärdasföre det föreslagna delgivningsförfarandets ikraftträdande,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tidpunkten då ett bolag skall anses delgivet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att även andra juridiska personer bör omfattas av det nyadelgivningsförfarandet.1996/97:Ju19 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att beslutar om sådan ändring i regeringens förslag tilländring i delgivningslagen att kraven på inledande delgivningsförsök avrättssäkerhetsskäl sätts högre i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att beslutar om sådan ändring i regeringens förslag tilländring av delgivningslagen att delgivning genom den nya delgivningsformensärskild delgivning med aktiebolag av rättssäkerhetsskäl skall anses ha skettförst när har förflutit från det att kontrollmeddelandet sänts ienlighet med vad som anförts i motionen,3. att - vid avslag på yrkandena 1 och 2 - beslutar om sådanändring av regeringens förslag till ändring av delgivningslagen att delgivningav stämningsansökningar och andra handlingar genom vilka ett förfarande viddomstol inleds inte skall tillåtas delges genom särskild delgivning medaktiebolag,4. att - vid avslag på yrkandena 1, 2 och 3 - avslår proposition1996/97:132.1996/97:Ju20 av och () vari yrkas att riksdagenbeslutar om sådan ändring i regeringens förslag till ändring idelgivningslagen (1970:428) att tidpunkten när delgivning ansetts ha skettinfaller efter att meddelandet skickades med post. BakgrundDelgivning är ett sätt att i rättsligt reglerade former få rimliga garantierför att en viss handling, eller innehållet i den, når sin adressat.Bestämmelser om delgivning i allmänhet finns i delgivningslagen (1970:428;DL). Andra bestämmelser om delgivning finns i (RB) samt idelgivningsförordningen (1979:101). Härutöver finns delgivningsregler i ettstort antal andra författningar.Som en följd av problem som visat sig vid tillämpning av delgivningsreglernahar lagbestämmelserna härom setts över vid ett flertal tillfällen, se1990/91:JuU8 med hänvisningar. har inte minst problemen meddelgivning av aktiebolag varit uppmärksammade (jfr prop. 1992/93:68,1992/93:LU14, rskr. 62).DL gäller delgivning i mål och ärenden vid domstolar och andra myndigheter.Delgivning av en handling kan ske genom att den sänds med post eller lämnasmed bud till den som söks för delgivning. Bevis om delgivning utgörs i dessafall av delgivningskvitto eller mottagningsbevis. Förfarandet benämns ordinärdelgivning. Delgivning kan också ske i särskild ordning genom s.k. särskildpostdelgivning och genom stämningsman, vars intyg om att delgivning skettutgör fullt bevis därom. I vissa fall kan delgivning ske per telefon ellergenom kungörelse ( 3 § DL).Om det inte är olämpligt med hänsyn till omständigheterna, får ordinärdelgivning med den som är part eller som har liknande ställning i ett måleller ärende ske genom att myndigheten sänder handlingen med post till densökte under hans senast kända adress och minst senare skickar ettmeddelande om att handlingen har sänts. Detta delgivningssätt, som kallasförenklad delgivning, får bara användas, om den sökte har underrättats om attdet kan komma att användas i målet eller ärendet. Delgivningssättet får somregel inte användas i fråga om stämningsansökningar eller andra handlingargenom vilka förfarandet vid myndigheten inleds (3 a § DL).När det gäller delgivning med juridiska personer, skall handlingenöverbringas till någon som har rätt att företräda den juridiska personeneller, om flera är gemensamt behöriga, till någon av dem. Saknar den juridiskapersonen behörig ställföreträdare men finns det någon som har rätt attsammankalla dem som beslutar i den juridiska personens angelägenheter,överbringas handlingen till denne. Har ett försök till delgivning medställföreträdare eller sammankallande misslyckats eller bedömsdelgivningsförsök som utsiktslösa, får handlingen överbringas till ensuppleant för en behörig ställföreträdare (9 § DL).Av de nu nämnda bestämmelserna i jämförda med 8 kap. 11 §aktiebolagslagen (1975:1385; ABL) följer, att delgivning med aktiebolagnormalt skall ske genom ledamot av styrelsen eller särskilt förordnadfirmatecknare, om det finns en sådan. När ett aktiebolag saknar behörigställföreträdare, har vissa domstolar ansett sig kunna delge bolaget genomrevisor, revisorssuppleant eller enskild aktieägare, under hänvisning till attsådana personer enligt 9 kap. 8 § ABL har rätt att begära att länsstyrelsekallar till bolagsstämma i bolaget. Rättspraxis är dock motstridig på dennapunkt, se JO 1994/95s. 24 f.Har bolaget ombud i målet eller ärendet, kan delgivning i de flesta fall skemed denne (11 § DL). Om den företrädare för bolaget som söks för delgivninginte anträffas, kan delgivning med bolaget ske genom att handlingen lämnastill anställd på bolagets kontor, om företrädaren arbetar där, eller tillnågon som bor i företrädarens bostad eller arbetar på samma arbetsplats (12och 13 §§ DL). I dessa fall skall dock ett meddelande att handlingen lämnatssändas med post till den sökte företrädarens eller den juridiska personensvanliga adress.Slutligen gäller enligt DL att om bl.a. ett aktiebolag saknar registreradbehörig ställföreträdare och bolaget inte heller utsett någon som kan ta emotdelgivningar på bolagets vägnar samt försök till delgivning enligt desubsidiära bestämmelserna misslyckats eller bedömts som utsiktslösa, fårbolaget delges genom kungörelse (16 § tredje stycket DL). Utan att detuttryckligen anges i lagen anses i denna situation ett aktiebolag även kunnadelges en handling genom att den överbringas till samtliga aktieägare (jfr NJAII 1971 s. 27).Ett nybildat aktiebolag blir en juridisk person, dvs. erhållerrättssubjektivitet, genom att registreras i det av Patent- ochregistreringsverket (PRV) förda aktiebolagsregistret. Vid registreringen skallbolaget anmäla sin postadress (2 kap. 9 § ABL jämförd med 2 §aktiebolagsförordningen (1975: 1387; ABF). Ändrar bolaget sin adress, skallden nya adressen genast anmälas för registrering ( 8 kap. 15 § tredje stycketABL). Det skall alltså finnas en aktuell adress registrerad för bolaget underhela dess livstid.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att delgivning med aktiebolag under vissaförutsättningar skall kunna ske genom att en handling skickas i lösbrev utankrav på kvittens. Handlingen skall skickas till den postadress som bolagetlåtit regi-strera i aktiebolagsregistret hos Patent- och registreringsverket.På samma sätt som vid förenklad delgivning skall ett kontrollmeddelande omdelgivningen skickas till adressen. Delgivningssättet skall bara få användasom det inte är olämpligt med hänsyn till omständigheterna. Delgivning medaktiebolaget skall normalt anses ha skett efter attkontrollmeddelandet avsänts. Det föreslagna delgivningsförfarandet kallassärskild delgivning med aktiebolag.Enligt förslaget skall särskild delgivning med aktiebolag föregås avåtminstone ett delgivningsförsök med någon behörig ställföreträdare. Om detbedöms som utsiktslöst behöver något sådant försök inte göras.Särskild delgivning med aktiebolag föreslås kunna användas för delgivning avalla slags handlingar. Det skall endast kunna användas av myndigheter.Om den i aktiebolagsregistret angivna adressen inte existerar, om uppgiftenär inaktuell eller på annat sätt felaktig eller om adressuppgift helt saknasskall delgivning med aktiebolaget få ske genom kungörelse.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli 1997.ÖvervägandenSärskild delgivning med andra juridiska personer än aktiebolagI motion Ju18 (m) förordas att det nya delgivningssättet skall omfatta ävenandra juridiska personer än aktiebolag, t.ex. ekonomiska föreningar.Motionärerna anför till stöd för sitt yrkande bl.a. att medlemmar i ekonomiskaföreningar inte är personligen ansvariga för föreningens förbindelser och attsådana föreningar liksom vissa andra juridiska personer har skyldighet attregistrera bl.a. sina adresser i handelsregistret.I propositionen anförs att viss registreringsskyldighet finns även för andrajuridiska personer än aktiebolag. Bl.a. handelsbolag och ekonomiska föreningarhar viss skyldighet att registrera uppgifter enligt handelsregisterlagen(1974:157). Registreringsskyldighet enligt nämnda lag åligger emellertid ocksåenskilda näringsidkare och delägare i enkla bolag som drivernäringsverksamhet. Dessa former av näringsverksamhet ligger typiskt sett närahandelsbolagen och präglas ofta av verksamhet som är av mindre omfattningeller av mindre kontinuerligt slag. Det kan vara en slump om ettbolag bildas eller inte, och enbart den omständigheten att enskilda personerbildat ett bolag bör inte medföra att de särbehandlas i delgivningshänseende.I ideella och ekonomiska föreningar kan inte generellt ställas så höga krav påden inre organisationen som i aktiebolag. Reformen bör därför i ett förstasteg begränsas till sådana bolag. Om en senare utvärdering visar att det finnsförutsättningar att utvidga möjligheterna till delgivning genom lösbrev tillatt gälla även andra juridiska personer än aktiebolag, kommer regeringen attåterkomma till denna fråga, heter det i propositionen (s. 18).Utskottet vill härtill anföra följande. Ekonomiska föreningar regleras ilagen (1987:667) om ekonomiska föreningar (EkFL). Lagen är - i likhet medtidigare lagstiftning om ekonomiska föreningar - i åtskilliga avseendenpåverkad av aktiebolagslagstiftningen. Sålunda gäller för en ekonomiskförening att för dess förbindelser svarar endast dess tillgångar, dvs. attföreningens medlemmar inte svarar med mer än sina insatser, och att föreningenförvärvar rättssubjektivitet genom registrering. Enligt EkFL är föreningenshögsta beslutande organ föreningsstämman (7 kap. 1 §). Föreningen skall ha enstyrelse med minst tre ledamöter (6 kap. 1 §) samt minst en revisor (8 kap. 1§). En ekonomisk förening skall i vissa fall utse en verkställande direktör (6kap. 3 §). Styrelsen företräder den ekonomiska föreningen och tecknar dessfirma enligt bestämmelser som i sak motsvarar vad som gäller för aktiebolag (6kap. 11 §).Ekonomiska föreningar registreras i det av PRV förda föreningsregistret (15kap. 1 §). När en ekonomisk förening registreras skall denenligt 4 § 1 förordningen (1987:978) om ekonomiska föreningar regi-strera sinpostadress. Om föreningens postadress ändras, skall föreningen genast anmäladet för registrering (6 kap. 15 § EkFL).I fråga om andra juridiska personer gäller enligt handelsregisterlagen(1974:157) att handelsbolag och ideella föreningar som drivernäringsverksamhet är skyldiga att registrera bl.a. adressuppgifter i det avPRV förda handelsregistret. För handelsbolag gäller enligt lagen (1980:1102)om handelsbolag och enkla bolag att bolagsmännen svarar solidariskt förbolagets förpliktelser; kommanditdelägare dock endast med vad han åtagit sig.Några bestämmelser om handelsbolags organisation upptar lagen inte. Någonallmän reglering av ideella föreningar finns inte.När det gäller stiftelser, framgår av 10 kap. 1 § stiftelselagen (1994:1220)att vissa stiftelser skall anmälas för registrering i det av respektivelänsstyrelse förda stiftelseregistret. Stiftelsen skall därvid enligt 10 kap.2 § samma lag registrera bl.a. sin postadress.Mot bakgrund av det anförda vill utskottet framhålla att en ekonomiskförening, såväl i sin egenskap av en association, vars medlemmar som regelinte svarar för dess förbindelser, som i fråga om inre organisation ochskyldighet att hålla den registrerade adressen aktuell, väl kan jämföras medett aktiebolag. De skäl som anförs i propositionen för att inte låtaekonomiska föreningar omfattas av det föreslagna delgivningssättet framstårdärför inte som helt odiskutabla, även om utskottet kan instämma i synpunktenatt kraven på ekonomiska föreningars inre organisation inte generellt kanställas lika högt som på aktiebolags. Enligt utskottets mening kan det därförvara lämpligt att tills vidare avvakta med att låta de nya reglerna omfattaäven ekonomiska föreningar. Utskottet noterar att regeringen i propositionenuttalat att den kan komma att återkomma till frågan omdelgivningssättet bör kunna omfatta även andra juridiska personer änaktiebolag. Utskottet tillstyrker alltså regeringsförslaget i denna del.Vad gäller andra juridiska personer såsom handelsbolag och ideellaföreningar, ansluter sig utskottet till vad som anförs i propositionen. Meddet anförda avstyrker utskottet bifall till motion Ju18 i denna del.Delgivningsförsök med behörig ställföreträdare m.m.I motion Ju19 (fp) anförs, att det inte bör vara tillräckligt med ettdelgivningsförsök med behörig ställföreträdare innan särskild delgivning medett aktiebolag får tillgripas. Lagtexten bör, enligt motionen, ställa krav påatt särskild delgivning måste föregås av flera försök till delgivning medbehörig ställföreträdare samt även av försök till delgivning med suppleant ochsådan s.k. surrogatdelgivning som avses i 12 och 13 §§ DL.I propositionen anförs i denna fråga att särskild delgivning med aktiebolagav rättssäkerhetsskäl bör föregås av något inledande försök till delgivningmed en behörig företrädare för bolaget. Det skall alltså vara tillräckligt medett delgivningsförsök i varje delgivningsärende. Försöket till delgivning kanske t.ex. genom att myndigheten skickar försändelsen med mottagningsbevis tillbolaget eller till en företrädare för bolaget på en för myndigheten kändadress. Regeringen framhåller i propositionen att det föreslagnadelgivningssättet - i likhet med vad som gäller vid förenklad delgivningenligt 3 a § DL - inte skall få användas, om det är olämpligt med hänsyn tillomständigheterna. Särskild delgivning bör t.ex. inte användas vid delgivningmed ett fåmansbolag under semestertid eller om myndigheten känner till att denregistrerade adressen är oanvändbar för delgivning (prop. s. 20 f och s. 27f).Utskottet vill understryka att det i propositionen föreslagnadelgivningssättet är avsett att komma till rätta med en del av de betydandeproblem som förekommer i samband med delgivning med juridiska personer.Särskild delgivning skall föregås av ett försök till delgivning med behörigställföreträdare för bolaget eller, om sådan saknas, någon som har rätt attsammankalla bolagsstämman. Genom detta krav på ett föregåendedelgivningsförsök tillgodoses, enligt utskottets uppfattning, rimliga krav pårättssäkerhet. Att, som förordas i motionen, uppställa krav på föregåendedelgivningsförsök i liknande omfattning som förutsätts förkungörelsedelgivning enligt nuvarande 16 § tredje stycket DL skulle kraftigtbegränsa värdet av reformen. Utskottet avstyrker motion Ju19 i denna del.Tidpunkten för delgivningI motionerna Ju18 (m) och Ju19 (fp) yrkas att delgivning, vid särskilddelgivning med aktiebolag, skall anses ha skett när förflutit fråndet att kontrollmeddelandet om delgivning skickades med post. I motion Ju20(v) yrkas att tidsfristen skall vara tre veckor.Enligt regeringens i propositionen uttalade uppfattning kan det krävas attett seriöst skött aktiebolag utför någon form av kontroll av den post somanländer till bolaget åtminstone en gång . Som regel harbolaget, sägs det i propositionen, genom det delgivningsförsök som normaltskall föregå det föreslagna delgivningssättet, fått kännedom om att bolaget äreftersökt. Härtill kommer att den delgivne alltid har en viss frist, inomvilken han kan reagera på den delgivna handlingen. Att fristen räknas från dendag kontrollmeddelandet skickades innebär också en viss förlängning av den tidbolaget har att svara på den delgivna handlingen. får därför ansesvara en tillräcklig tidrymd, anför regeringen. I propositionen framhållsvidare att delgivning inte bör anses ha skett, om det framstår som osannoliktatt handlingen kommit fram, t.ex. därför att delgivningshandlingen kommit iretur (prop. s. 23 f).Utskottet delar regeringens uppfattning om behovet av effektivare metoderför delgivning med juridiska personer. Utskottet anser emellertid att denföreslagna frist - från det att kontrollmeddelandet avsändes -efter vars utgång delgivning med bolaget skall anses ha skett är alltför kort.Har bolagets ställföreträdare varit frånvarande , på grund avt.ex. sjukdom eller semester, kan en alltför kort frist innebära att entredskodom eller annat avgörande meddelats mot bolaget under hans frånvaro. Ensådan ordning är inte acceptabel från rättssäkerhetssynpunkt.Delgivningsfristen bör därför förlängas. En rimlig avvägning mellanrättssäkerhet och effektivitet uppnås, enligt utskottets mening, om dennafrist i enlighet med vad som yrkas i motion Ju20 bestäms till tre veckor.Utskottet tillstyrker motion Ju 20 samt avstyrker i konsekvens härmedmotionerna Ju 18 och Ju19 i nu ifrågavarande delar.Patent- och registreringsverkets registreringsrutinerI motion Ju18 (m) yrkas att PRV:s rutiner för registrering av aktiebolagsadresser redan innan lagförslaget träder i kraft bör ses över i syfte attåstadkomma snabbare registreringar.Den med motionsyrkandet avsedda frågan behandlas inte i propositionen.Enligt vad utskottet inhämtat från PRV varierar den tid inom vilken ettaktiebolag kan få en anmälan om ändrad adress registrerad. Avser anmälanenbart en adressförändring registreras denna omgående, dvs. normalt samma dagsom anmälan diarieförs. Om däremot anmälan om adressändring sker medanmälan för registrering enligt ABF av något annat förhållande, t.ex.ändringar av bolagsordningen, handläggs hela ärendet färdigt innanadressändringen registreras. I komplicerade ärenden kan tidsutdräkten kommaatt uppgå . För det fall det nu förevarande lagförslagetantas av , kommer emellertid PRV att ändra sina registreringsrutineri fråga om aktiebolags adressanmälningar så att dessa, oavsett om de ingår inågot annat anmälningsärende eller ej, alltid kommer att registreras omgående.Enligt utskottets uppfattning kommer de av PRV aviserade nyaregistreringsrutinerna att tillgodose motionärernas önskemål. Någon åtgärdfrån utskottets sida är således inte erforderlig. Utskottet avstyrker motionJu18 i nu behandlad del.Handlingar som får delges genom särskild delgivningI motion Ju19 (fp) yrkas att - för det fall motionens yrkanden om föregåendedelgivningsförsök och delgivningsfrist inte vinner bifall - särskilddelgivning med aktiebolag inte skall få användas för delgivning avstämningsansökningar eller andra handlingar genom vilka ett förfarande viddomstol inleds.Enligt lagförslaget skall särskild delgivning med aktiebolag få användas fördelgivning av alla slags handlingar, även stämningsansökningar och andrahandlingar genom vilka ett förfarande vid domstol eller annan myndighetinleds. I propositionen anförs att behovet av effektiv delgivning är somstörst vid delgivning av handlingar av detta slag, eftersom det ofta är närett förfarande inleds som störst arbete måste läggas ned på delgivningen. Detär också i detta skede som de flesta rättsförlusterna kan uppstå, omdelgivning inte kan ske. Regeringen framhåller också att handlingar som inteinleder ett mål eller ärende redan enligt gällande rätt kan delges ettaktiebolag genom lösbrev, under de förutsättningar som gäller för förenkladdelgivning enligt 3 a § DL (prop. s. 25).Utskottet delar den i propositionen uttalade uppfattningen att behovet aveffektiv delgivning är särskilt stort, när det gäller handlingar genom vilkaett förfarande vid domstol eller annan myndighet inleds. Alldeles särskilttorde detta gälla handlingar genom vilka ett mål eller ärende anhängiggörs viddomstol, t.ex. stämningsansökningar eller ansökningar om försättande ikonkurs. Som utskottet tidigare anfört är lagförslaget utformat så att dettillgodoser rimliga rättssäkerhetsgarantier. Utskottet avstyrker motion Ju19 iifrågavarande del.Avslag på propositionenI motion Ju17 (kd) yrkas avslag på propositionen. I motion Ju19 (fp) yrkaslikaledes avslag på propositionen, under förutsättning att motionärernasyrkanden i fråga om behörig ställföreträdare, delgivningsfrist och handlingarsom får omfattas av det föreslagna delgivningssättet inte vinner bifall.Till stöd för sina yrkanden anför motionärerna att det föreslagnadelgivningssättet inte tillgodoser rimliga krav på rättssäkerhet. I motionJu17 framhålls att postbefordran av lösbrev är osäker och attlagstiftning som på det sätt som sker i förslaget prioriterar effektivitetframför rättssäkerhet riskerar att underminera medborgarnas tilltro tillrättsväsendet.Utskottet har ovan behandlat ett antal motionsyrkanden, vilka angripit detförevarande lagförslaget utifrån rättssäkerhetssynpunkter. Utskottet har pådessa enskilda punkter funnit lagförslaget väl motsvara rättssäkerhetens krav.Det finns, enligt utskottets uppfattning, anledning att på nytt erinra om attdet råder betydande problem, när det gäller delgivning av juridiskapersoner. Dessa problem vållar stora kostnader, inte endast för de domstolaroch myndigheter som har att ombesörja delgivning, utan också församhällsekonomin därigenom att de försvårar verkställandet av rättmätigaanspråk. Enligt utskottets uppfattning innebär lagförslaget, med den avutskottet föreslagna ändringen beträffande delgivningsfristen, en rimligavvägning mellan önskemålet om effektivare delgivning med aktiebolag å enasidan och hänsynen till rättssäkerheten å den andra. Lagrådet har inte hellerfunnit skäl till erinran mot lagförslagen. Med det anförda avstyrker utskottetbifall till motion Ju17 samt till motion Ju19 i nu ifrågavarande del.ÖvrigtUtskottet har ingen erinran mot förslagen till lagar om ändring i lagen(1973:1150) om förvaltning av samfälligheter och lagen (1981:533) omfiskevårdsområden. I övrigt har utskottet ingenting att anföra med anledningav propositionen och motionerna. beträffande särskild delgivning med andra juridiska personer änaktiebolagatt med avslag på motion 1996/97:Ju18 yrkande 3 godkänner vadutskottet anfört,res. 1 (m)2. beträffande delgivningsförsök med behörig ställföreträdare m.m.att med avslag på motion 1996/97:Ju19 yrkande 1 godkänner vadutskottet anfört,res. 2 (fp)3. beträffande tidpunkten för delgivningatt med bifall till motion 1996/97:Ju20 samt med avslag påmotionerna 1996/97:Ju18 yrkande 2 och 1996/97:Ju19 yrkande 2 godkännervad utskottet anfört,res.