bet · GL01SfU6 · 1997-11-18 00:00:00 — Den etniska och kulturellamångfalden skall tas som utgångspunkt för politikens utformning ochgenomförande på alla samhällsområden och nivåer. Varje individ skall behandlasmed utgångspunkt från sin egen person, särlösningar för hela grupper på grundav att man har ett annat ursprung än det traditionellt svenska, skall undvikas.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande mål för integrationspolitikenatt med bifall till propositionen och motionerna 1994/95:Sf621yrkande 1 och 1996/97:Sf632 yrkande 1 samt med avslag på motionerna1994/95:Sf635 yrkande 1, 1994/95:Sf636 yrkandena 1 och 2, 1996/97:Sf611,1996/97:Sf618 yrkande 1, 1996/97:Sf625 yrkandena 3 och 4, 1997/98:Sf4yrkande 1, 1997/98:Sf8 yrkande 1, 1997/98:Sf10 yrkandena 1 och 2, 1997/98:Sf611 och1997/98:Sf622 yrkandena 1 och 2dels godkänner regeringens förslag om mål för integrationspolitiken,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Mål för integrationspolitiken (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 20 börjar med ?Regeringenformulerar? och slutar med ?anses tillgodosedd.? och den del som på s. 21börjar med ?Vad avser? och slutar med ?denna del.? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det första målet för integrationspolitiken bör vara likarättigheter, möjligheter och skyldigheter för alla oavsett etnisk och kulturellbakgrund. Härmed lyfts ordet ?skyldigheter? tydligare fram i målformuleringen,vid sidan om allas rättigheter och möjligheter. En framgångsrik integrationspolitik innebär att alla - såväl svenskar som invandrare - accepteraratt vi lever i ett öppet samhälle med gemensamma normer. Svensk lag gäller föralla - alla skall ha samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter.Integrationspolitiken bör vidare utgå från individen. Detta innebär attindividen har rätt att själv välja mål och strategi för den egnaintegrationsprocessen och att staten inte uppifrån skall sätta någraresultatmål för integrationen. Det individuella perspektivet förutsätter ocksåatt människor får möjligheter att göra egna val vad gäller exempelvis skola,barnomsorg och sjukvård.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande mål för integrationspolitikenatt med bifall till motionerna 1994/95:Sf635 yrkande 1 och1997/98:Sf8 yrkande 1 och med anledning av propositionen samt med avslagpå motionerna 1994/95:Sf621 yrkande 1, 1994/95:Sf636 yrkandena 1 och 2,1996/97:Sf611, 1996/97:Sf618 yrkande 1, 1996/97:Sf625 yrkandena 3 och 4,1996/97:Sf632 yrkande 1, 1997/98:Sf4 yrkande 1, 1997/98:Sf10 yrkandena 1och 2, 1997/98:Sf611 och 1997/98:Sf622 yrkandena 1 och 2 godkännerregeringens förslag om mål för integrationspolitiken med den ändringen attdet första målet för integrationspolitiken skall vara lika rättigheter,möjligheter och skyldigheter för alla oavsett etnisk och kulturellbakgrund,4. Mål för integrationspolitiken (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 20 börjar med ?Regeringenformulerar? och på s. 22 slutar med ?dessa motionsyrkanden.? bort ha följandelydelse:Regeringen ger i propositionen förslag till övergripande mål förintegrationspolitiken. Utskottet delar inte regeringens förslag om övergripandemålformuleringar utan tycker att integrationspolitiken bör utgå fråninvandrarpolitikens mål om jämlikhet, valfrihet och samverkan. Utskottet anseratt en förändring av dessa mål skulle signalera att man gett upp och intelängre anser sig kunna arbeta för alla människors lika värde i samhället.Jämlikhetsmålet innebär att alla invandrare skall ha samma rättigheter ochskyldigheter som befolkningen i övrigt. Valfrihetsmålet innebär att invandrareskall välja i vilken grad de vill uppgå i en svensk kulturell identitet och ivilken grad de önskar bibehålla och utveckla den ursprungliga kulturellaidentiteten med tillhörande livsmönster. Målet om samverkan innebär slutligenatt en ömsesidig och omfattande samverkan bör komma till stånd mellaninvandrar- och minoritetsgrupper och den svenska infödda befolkningen. Detanförda bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande mål för integrationspolitikenatt med bifall till motionerna 1996/97:Sf618 yrkande 1 och1997/98:SfU10 yrkandena 1 och 2 samt med avslag på motionerna1994/95:Sf621 yrkande 1, 1994/95:Sf635 yrkande 1, 1994/95:Sf636 yrkandena1 och 2, 1996/97:Sf611, 1996/97:Sf625 yrkandena 3 och 4, 1996/97:Sf632yrkande 1, 1997/98:Sf4 yrkande 1, 1997/98:Sf8 yrkande 1, 1997/98:Sf611 och1997/98:Sf622 yrkandena 1 och 2dels avslår regeringens förslag om mål för integrationspolitiken,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Mål för integrationspolitiken (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 20 börjar med ?I motion? ochslutar med ?1997/98:Sf611.? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning bör rätten att vara olik tydligare betonas i deintegrationspolitiska målen. Integrationspolitiken bör eftersträva en valfrihetför individer och grupper som står i överensstämmelse med internationellakonventioner och mänskliga fri- och rättigheter och svensk lag. Vidare är detviktigt att få till stånd en förbättrad samverkan mellan individer och grupper.Behovet att i målen tydliggöra minoritetsgruppers rätt att vara olika blirsärskilt tydligt då det handlar om barnens uppfostran och utbildning. Förmedlemmar i minoritetsgrupper kan det vara svårt att för sina egna barn hävdavad de anser vara väsentligt i livet, då majoritetsgruppen tolkar barnens behovutifrån delvis andra värderingar. Utskottet anser att föräldrars rätt atttillförsäkra sina barn en uppfostran och utbildning som står i överensstämmelsemed föräldrarnas livsåskådning tydligt bör framgå i de integrationspolitiskamålen. Detta bör vara en naturlig följd av att beslut att inlemmaEuroparådskonventionen med tilläggsprotokoll i svensk lagstiftning. Även FN:sbarnkonvention innehåller regler som är tillämpliga när det gäller familjensrättigheter. Föräldrarätten kan i ytterlighetsfallet hamna i konflikt meddemokratimålet, vilket uppmärksammats bl.a. i . Lagstiftningtill skydd för barn skall givetvis respekteras av alla invånare.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande mål för integrationspolitikenatt med bifall till propositionen och med anledning av motion1996/97:Sf625 yrkandena 3 och 4 samt med avslag på motionerna1994/95:Sf621 yrkande 1, 1994/95:Sf635 yrkande 1, 1994/95:Sf636 yrkandena1 och 2, 1996/97:Sf611, 1996/97:Sf618 yrkande 1, 1996/97:Sf632 yrkande 1,1997/98:Sf4 yrkande 1, 1997/98:Sf8 yrkande 1, 1997/98:Sf10 yrkandena 1 och2, 1997/98:Sf611 och 1997/98:Sf622 yrkandena 1 och 2,dels godkänner regeringens förslag om mål för integrationspolitiken,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. Inriktning på integrationspolitiken (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 23 börjar med ?Vad gäller?och på s. 24 slutar med ?utskottet motionen.? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att integrationspolitiken bör bli föremål för utvärdering ochuppföljning. För att en uppföljning skall vara möjlig krävs att man konstaterarnågra konkreta steg eller delmål i processen mot en ökad integration. Det kanexempelvis röra sig om en utveckling mot bättre jämlikhet mellan individer ochmellan grupper inom olika sektorer i det svenska samhället; en utveckling moten valfrihet för individer och grupper som står i allt bättre överensstämmelsemed internationella konventioner om mänskliga fri- och rättigheter samt enförbättrad samverkan mellan individer och grupper som kan mätas i bl.a. minskaddiskriminering och segregering.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande inriktning på integrationspolitikenatt med bifall till propositionen och motion 1997/98:Sf11 yrkande 1samt med avslag på motion 1997/98:Sf619 yrkande 13dels godkänner regeringens förslag om inriktning på integrationspolitiken,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. Integration och återvandring (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 24 börjar med ?Utskotteterinrar? och på s. 25 slutar med ?anses tillgodosedd.? bort ha följandelydelse:Utskottet anser att information skall ges om möjligheterna till stöd vidfrivillig återvandring. Här vill utskottet särskilt peka på de initiativ tillolika återvändandeprojekt som tagits och där samverkan med näringsliv ochideella organisationer utgör en viktig del. Denna typ av verksamhet bör stödjasoch uppmuntras.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande integration och återvandringatt med bifall till motion 1997/98:Sf11 yrkande 2 och med avslag påmotion 1997/98:Sf10 yrkande 25 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,8. Minoriteter (mom. 4)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 26 börjar med ?Vad gäller?och på s. 27 slutar med ?yrkande 4.? bort ha följande lydelse:Det är enligt utskottets uppfattning angeläget att minoriteters möjligheteratt bevara och utveckla sitt kulturarv särskilt uppmärksammas. Därför bör manenligt utskottet formulera särskilda mål och riktlinjer vad gäller deras rättoch möjligheter. Utskottet anser vidare att de integrationspolitiskamålsättningarna som föreslås i regeringens proposition bör kompletteras med enparagraf om att politiken skall omfatta åtgärder till stöd för etniska ochspråkliga minoritetsgruppers rätt att bibehålla och vidareutveckla sin kultur,inom ramen för av ratificerade internationella konventioner och svensklag. Utskottet vill betona behovet av en gemensam etisk grund förmajoritetsbefolkningen och minoriteterna. Vidare anser utskottet att det finskaspråket bör få ett ytterligare förstärkt meritvärde inom både den offentligaoch den privata sektorn.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande minoriteteratt med bifall till motionerna 1994/95:Kr264 yrkande 4, 1996/97:Sf625yrkandena 1, 2, 5 och 14 samt 1996/97:U630 yrkandena 4-11 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,9. Decentraliserat beslutsfattande (mom. 6)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 29 börjar med ?Utskottetinstämmer? och slutar med ?anses tillgodosedda.? bort ha följande lydelse:Det demokratiska beslutsfattandet bygger på principen om alla människors likarätt och värde. För att detta ideal skall kunna omsättas i verklighet krävsemellertid att de politiska resurserna är så rättvist fördelade som möjligt.Utskottet anser därför att det demokratiska systemet måste garantera allasmöjlighet att delta. Om människor inte deltar i den politiska dialogen lederdet till vanmakt och utanförskap som är ett hot mot det demokratiskasystemet. Utskottet anser att beslutsfattandet bör decentraliseras, så attmänniskor i högre grad får möjlighet att delta i och påverka de beslut somdirekt berör dem. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande decentraliserat beslutsfattandeatt med bifall till motion 1997/98:Sf7 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,10. Delaktighet i samhället (mom. 7)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 29 börjar med ?Utskottetinstämmer? och slutar med ?anses tillgodosedda.? bort ha följande lydelse:Det finns ett samband mellan att känna att man kan påverka i sin vardag ochviljan att vara delaktig i samhällets framtid. Utskottet anser därför att ennödvändig förutsättning för att skapa delaktighet i samhället är att ge denenskilde individen möjlighet att förverkliga sina egna drömmar. Människor börges makt över sin egen tillvaro. Rätten att välja enskilda alternativ inomskola, barnomsorg och sjukvård på samma ekonomiska villkor som de offentliga ären viktig del i detta. Det anförda bör som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande delaktighet i samhälletatt med bifall till motion 1997/98:Sf8 yrkande 4 i denna del ochyrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,11. Invandrarrepresentation i beslutande organ (mom. 8)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 29 börjar med ?Vad gäller?och på s. 29 slutar med ?ovan anförts.? bort ha följande lydelse:Regeringen anför i propositionen att det bör vara en strävan att debeslutande organen i samhället är sammansatta så att de representerar helabefolkningen både vad avser intressegemenskap och bakgrund. Utskottet delar härregeringens uppfattning och anser dessutom att samtliga partier bör ta ettstörre ansvar för och aktivt arbeta för att få in invandrare i politiken och ide beslutande församlingarna. Utskottet vill framhålla att invandrares åsikterbör efterfrågas inom olika sakområden och inte bara i frågor som rör invandrareoch flyktingar.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande invandrarrepresentation i beslutande organatt med bifall till motion 1996/97:Sf618 yrkande 3 och med avslag påmotionerna 1996/97:Sf633 yrkande 8, 1997/98:Sf10 yrkande 7 och1997/98:Sf622 yrkande 7 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,12. (mom. 9)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 32 börjar med ?Utskottetdelar? och på s. 32 slutar med ?yrkande 1.? bort ha följande lydelse:I propositionen föreslår regeringen att stödet till skallavvecklas. Utskottet anser att fyller en viktig roll somförmedlare av information och nyheter till många invånare i som intehar svenska som modersmål. Förslaget om att dra bort det finansiella stödetinnebär att tidningen hotas av nedläggning. Med hänvisning till detta och motbakgrund av att det inte finns jämförbara alternativainformationskanaler anser utskottet att stödet till börkvarstå.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande Invandrartidningenatt med bifall till motionerna 1997/98:Sf8 yrkande 11 och 1997/98:Sf9yrkande 3 och med anledning av motionerna 1997/98:Sf3, 1997/98:Sf7 yrkande3, 1997/98:Sf10 yrkande 24, 1997/98:Sf11 yrkande 3, 1997/98:Sf12 yrkande 1och 1997/98:Sf612 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,13. Stöd till invandrarorganisationer (mom. 10)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 34 börjar med ?Regeringenanger? och slutar med ?yrkande 2.? bort ha följande lydelse:I propositionen anger regeringen att en utredning skall tillsättas för att seöver stödet till invandrarnas organisationer och andra organisationer på etniskgrund. Utredningen bör enligt regeringen ta sin utgångspunkt i attbidragsgivningen bör resultatstyras. Utskottet delar bedömningen attbidragssystemet bör ses över men anser att det förutom resultatstyrda stöd börfinnas ett grundstöd till organisationerna.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande stöd till invandrarorganisationeratt med bifall till motion 1997/98:Sf11 yrkande 4 och med avslag påmotionerna 1997/98:Sf8 yrkande 6, 1997/98:Sf11 yrkande 5, 1997/98:Sf12yrkande 2 och 1997/98:Sf612 yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,14. Stöd till invandrarorganisationer (mom. 10)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 34 börjar med ?Regeringenanger?och slutar med ?yrkande 2.? bort ha följande lydelse:I propositionen anger regeringen att en utredning skall tillsättas för att seöver stödet till invandrarnas organisationer och andra organisationer på etniskgrund. Utskottet delar regeringens bedömning att en översyn avorganisationsstödet är nödvändig. Utskottet menar att många invandrarföreningarhar en, i jämförelse med traditionell svensk folkrörelse, mer samlande funktionmed många olika verksamhetstyper och målgrupper. Ofta ryms såväl profan somsakral verksamhet, kultur, idrott, verksamheter för barn, ungdomar, kvinnor,män och äldre inom en och samma organisation. Detta gör att de inte alltidpassar in i det föreningsstöd som ges till andra föreningar i Sverige.Utskottet anser att det är viktigt att redskapen i form av regelverk ochekonomiska förutsättningar på bästa sätt skall uppmuntra människor att slutasig samman i föreningar. De statliga aktörerna och kommunerna bör därförförändra bidragsgivning och föreningsservice så att alla människor får sammamöjlighet till frivilliga gemenskaper. Utskottet anser att direktiven till ovannämnda utredning bör utgå från detta.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande stöd till invandrarorganisationeratt med bifall till motion 1997/98:Sf8 yrkande 6 och med avslag påmotionerna 1997/98:Sf11 yrkandena 4 och 5, 1997/98:Sf12 yrkande 2 och1997/98:Sf612 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,15. Stöd till invandrarorganisationer (mom. 10)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. s. 34 börjar med ?Regeringenanger? och slutar med ?yrkande 2.? bort ha följande lydelse:I propositionen anger regeringen att en utredning skall tillsättas för att seöver stödet till invandrarnas organisationer och andra organisationer på etniskgrund. Utredningen bör enligt regeringen ta sin utgångspunkt i attbidragsgivningen bör resultatstyras. Utskottet delar bedömningen attbidragssystemet bör ses över men anser att det förutom resultatstyrda stöd börfinnas ett grundstöd till organisationerna. Vidare anser utskottet att ettförändrat bidragssystem inte får innebära att det totala statsstödet tillinvandrarnas organisationer minskar.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande stöd till invandrarorganisationeratt med bifall till motion 1997/98:Sf11 yrkandena 4 och 5 och medavslag på motionerna 1997/98:Sf8 yrkande 6, 1997/98:Sf12 yrkande 2 och1997/98:Sf612 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,16. Diskriminering (mom. 11)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 35 börjar med ?Vad gäller?och slutar med ?anses tillgodosedd.? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att lagen mot etnisk diskriminering är behäftad med flerafundamentala svagheter. En stor brist är avsaknaden av ett förbud mot indirektdiskriminering. En förutsättning för att otillåten diskriminering ianställningssituationen skall omfattas av lagen är t.ex. att det fattats ettanställningsbeslut. Det innebär att det i de flesta fall inte finns någonmöjlighet att komma åt diskriminering under rekryteringsförfarandet. Somexempel kan en arbetsgivare som sorterar bort alla sökanden som har ett namnsom tyder på invandrarbakgrund med nuvarande lagstiftning inte straffas. Meddenna konstruktion av diskrimineringsförbudet blir bestämmelsen närmast enpapperskonstruktion. Utskottet anser därför att lagen mot etnisk diskrimineringmåste konstrueras så att den träffar alla situationer då en arbetssökandeblivit påtagligt orättvist behandlad på grund av sitt etniska ursprung. Vidareanser utskottet att diskriminering måste motarbetas på alla nivåer i samhället.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande diskrimineringatt med bifall till motionerna 1997/98:Sf9 yrkande 6 och1997/98:Sf12 yrkande 11 i denna del och med avslag på motionerna1997/98:Sf10 yrkandena 10, 13 och 15 och 1997/98:Sf622 yrkandena 10, 13och 15 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,17. Rösträtt (mom. 13)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 38 börjar med ?Vidberedningen? och slutar med ?yrkande 11.? bort ha följande lydelse:Den som är medborgare i någon av EU:s medlemsstater eller i ellerNorge har rätt att rösta i val till kommunfullmäktige och landstingsfullmäktigeredan i och med folkbokföringen i . För annan medborgare gäller krav påfolkbokföring här i landet i följd före valdagen. Utskottet anser attalla invandrare skall behandlas lika och att kravet på viss tids folkbokföringför rösträtt för vissa grupper därför bör tas bort. Regeringen bör snarastlägga fram förslag härom. Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande rösträttatt med anledning av motionerna 1997/98:Sf10 yrkande 11 och1997/98:Sf622 yrkande 11 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,18. Ökad mångfald i arbetslivet (mom. 14)(), (), (), () och de (), anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 43 börjar med ?Vad slutligen?och slutar med ?båda motionerna.? bort ha följande lydelse:Det största hindret för invandrare men också för andra grupper av arbetslösaär de höga skatterna och de stelbenta arbetsrättsreglerna. Arbetsgivarna drarsig för att anställa. Det finns mängder av arbetsuppgifter, inte minst inomtjänstesektorn, som inte utförs därför att köparens kostnader blir för höga.Oberoende av vilken kompetensnivå invandrarna har, tycks den inte räcka tillför ett inträde på den svenska arbetsmarknaden. Även kvalificerade ochakademiskt utbildade invandrare har svårigheter att komma in på arbetsmarknadenoch hänvisas, om de får jobb, till lägre betalda arbeten. En stor resurs bliroutnyttjad i svenskt arbetsliv.Globaliseringen och den allt större konkurrensen mellan länder ställer ocksåkrav på att alla resurser i landet tas tillvara, inte minst de resurser somfinns hos personer med en erfarenhets- och kunskapsbakgrund som inte ärförvärvad i Sverige.Det är nödvändigt att reformera arbetsrätten och ge arbetsgivare ocharbetstagare större möjligheter att överenskomma om lönenivåer ochprovanställningsperioder. Utbud och efterfrågan måste kunna få mötas i friareform.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande ökad mångfald i arbetslivetatt med bifall till motionerna 1997/98:Sf4 yrkande 6 och 1997/98:Sf11yrkande 8 och med avslag på motionerna 1996/97:Sf610, 1996/97:Sf613 yrkandena 2 och 9, 1996/97:Sf633 yrkande 15,1997/98:Sf10 yrkande 14, 1997/98:Sf11 yrkande 7, 1997/98:Sf12 yrkandena 3och 4 samt 1997/98:Sf622 yrkande 14 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,19. Eget företagande (mom. 15)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 44 börjar med ?Den generella?och på s. 45 slutar med ?yrkande 7.? bort ha följande lydelse:För att rå på massarbetslösheten krävs en strategi för jobb genom företagandeeftersom den helt övervägande delen av de nya jobben måste komma i det privatanäringslivet. Ett generellt förbättrat näringslivsklimat kommer i högutsträckning invandrare och människor i utsatta områden till del. Det är dagsatt börja riva hindren i form av arbetsgivaravgifter, skatter, riskkapital,byråkrati och onödiga regler. Om detta blir verklighet skulle fler människorvåga starta företag och fler företag skulle våga växa och nyanställa. Dessutommåste näringspolitiken skapa bra levnadsvillkor i hela . Det anförda börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 15 bort ha följande lydelse:15. beträffande eget företagandeatt med bifall till motion 1997/98:Sf8 yrkande 7 och med avslag påmotionerna 1996/97:Sf618 yrkande 4, 1996/97:Sf633 yrkandena 17 och 18,1997/98:Sf10 yrkandena 21, 22 och 26, 1997/98:Sf11 yrkandena 9 och 10 samt1997/98:Sf622 yrkandena 21 och 22 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,20. Eget företagande (mom. 15)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 45 börjar med ?Ipropositionen? och slutar med ?yrkande 4.? bort ha följande lydelse:Människor med invandrarbakgrund möts av fler hinder för det egnaföretagandet, såsom större svårigheter att få lån, svårare att få brainformation om företagande osv. Utskottet anser därför att regeringen böråterkomma med förslag till åtgärder som tar bort sådana hinder.