bet · GK01UU13 · 1997-05-20 00:00:00 — Skrivelsenger en översikt över EU:s inre marknad och innehåller bl.a. en fördjupadgenomgång av de olika instrument som finns för att bevaka och förhindrauppkomsten av tekniska handelshinder. Skrivelsen överlämnades till riksda-gen . Skrivelsen har behandlats av näringsutskottet ibetänkande 1996/97:NU14 och den inre marknaden.När det gäller konsumentfrågorna i EU framhåller regeringen att enligtEG-fördraget skall samarbetet bidra till att en hög konsumentskyddsnivåuppnås genom tillnärmning av medlemsstaternas bestämmelser som syftartill att upprätthålla den inre marknaden och få den att fungera. EU kan ocksågöra särskilda insatser som understöder och kompletterar medlemsstaternaspolitik.Regeringen anför att det övergripande målet för svensk konsumentpolitik iEU är att ge konsumenterna en stark ställning på marknaden och att främjakonsumenternas intressen och inflytande i ett integrerat . Samtidigtskall det vara möjligt att bibehålla och utveckla nivån på svensk konsument-politik.Konsumentpolitiken har fått en tydligare plats i unionen sedan den våren1995 fick ett eget generaldirektorat. Frågornas betydelse har därigenomunderstrukits, och det finns numera ett naturligt forum för att bättre kunna tatill vara konsumentintresset. Inte desto mindre har i den pågåenderegeringskonferensen drivit frågan om att förstärka EG-fördraget i syfte attytterligare stärka konsumenternas intressen.Under 1996 har två konsumentrådsmöten ägt rum. En av de mer långsikti-ga frågorna var arbetet med kommissionens treåriga konsument-politiska program. Kommissionen och ordförandeskapet höll under höstenseminarier om konsumenten och informationssamhället och om s.k. allmän-nyttiga tjänster samt en offentlig utfrågning om finansiella tjänster. Underhösten presenterade ordförandeskapet ett dokument om utsatta konsument-grupper.Ekonomiska och monetära unionenI skrivelsen framhålls att viktiga beslut kopplade till införandet av den ge-mensamma valutan fattades vid i , menframför allt vid decembermötet i Dublin.EMU-processen dominerades av tre frågor:- förhållandet mellan EU-länder som deltar i valutaunionen och de ländersom står utanför (ERM2),- säkerställandet av budgetdisciplin i den tredje etappen (stabilitetspakten)och- eurons legala status.Vid Europeiska rådets möte i kunde påtagliga framgångar noteras idessa tre frågor, framhåller regeringen i skrivelsen.Den tredje etappen skall enligt Europeiska rådets beslut från i de-cember 1995 och i enlighet med EG-fördraget inledasden 1 januari 1999.Regeringen framhåller att vid i i december1995 ombads att studera de frågor som uppstår eftersom samtli-ga medlemsländer sannolikt inte kommer att delta i valutaunionen vid dessinledning. Arbetet med dessa frågor har framskridit och införEuropeiska rådets möte presenterade en rapportom ett nytt växelkurssystem (ERM2) som skall ersätta dagens . Rappor-ten godtogs av . Till toppmötet hade även utarbetat enrapport om ERM2.Deltagande i det nya växelkurssystemet kommer att vara frivilligt, även ommedlemsstaterna förväntas att delta. har under arbetet betonat attdeltagande i växelkurssystemet skall vara frivilligt. Enligt den föreslagnautformningen av ERM2 kommer valutorna i de EU-länder som står utanförvalutaunionen men väljer att delta i valutasamarbetet att knytas bilateralt tileuron.Regeringen framhåller vidare att det har förts intensivadiskussioner om den s.k. stabilitetspakten.I oktober 1996 presenterade kommissionen ett förslag till stabilitetspakt iform av två förordningar (KOM (96) 496 slutlig). Den ena förordningen sombaseras på artikel 103 i EG-fördraget anger regler för ett s.k. early warningsystem, som skall varna medlemsstaterna om treprocentsgränsenkan överskridas. Den andra förordningen som baseras på artikel 104c i EG-fördraget anger regler för hur genomförandet av förfarandet vid alltför storaunderskott skall kunna skyndas på och klargöras.Vid Europeiska rådets möte i blev huvudelementen istabilitetspakten klara efter långa och svåra förhandlingar.Pakten omfattar samtliga medlemsstater, med betydande inskränkningarför de länder som inte deltar i valutaunionen. Dessa kan inte få föreläggan-den eller sanktioner.I syfte att övervaka medlemsstaterna enades stats- och regeringschefernavid toppmötet i om att de medlemsstater som deltar i valutaunionenskall presentera stabilitetsprogram. De medlemsstater som inte deltar i valu-taunionen skall lämna konvergensprogram. Vad avser budgetpolitik skallinnehållet i konvergensprogrammen motsvara innehållet i stabilitetspro-grammen.Regler för tillämpningen av underskottsförfarandet lades även fast vidtoppmötet. Kommissionen skall utarbeta en rapport i samtliga fall som ettfaktiskt eller planerat underskott i en medlemsstat överskrider 3 %.Om medlemsstaten inte inom utsatt tid vidtagit effektiva åtgärder för attkorrigera underskottet skall rådet utfärda sanktioner efterdet att medlemsstaterna rapporterat in data om de offentliga finanserna.Kommissionen antog förslag till två rådsförordningarom euron.Regeringen framhåller också i skrivelsen att beslutades att denmultilaterala övervakningen skall förenklas och göras mer effektiv. Dettainnebär bland annat att ekonomi- och finansministrarna skall diskutera denekonomiska politiken i medlemsstaterna tidigt varje vår innan kommissionenutarbetar en rekommendation till allmänna riktlinjer för hur den ekonomiskapolitiken skall bedrivas innevarande år. På grundval av kommissionens re-kommendation utarbetar rådet sedan ett utkast till allmänna riktlinjer.Regeringen framhåller i skrivelsen att den tillsatte enkommitté med uppgift att utarbeta faktaunderlag om effekterna av ett svensktdeltagande respektive icke-deltagande i valutaunionen. Utredningen, underledning av professor , analyserade följande frågor:- Vilka blir de allmänna konsekvenserna av en monetär union?- Vilka blir effekterna för av att delta i den tredje etappen jämförtmed att inte delta?- Vilka åtgärder skulle kunna vidtas för att uppnå en god ekonomisk ut-veckling om deltar respektive inte deltar?- Vilken typ av växelkursarrangemang vore lämpliga mellan de EU-ländersom deltar i den monetära unionen och dem som står utanför?Den 4 november 1996 presenterade utredningen sitt betänkande (SOU1996:158), varefter det sändes ut på remiss till en bred krets intressenter.Betänkandet och remissvaren skall tjäna som underlag för regeringens ochriksdagens ställningstaganden om deltagande i valu-taunionen.Regeringen anför att starten av den tredje etappen av den ekonomiska ochmonetära unionen (EMU) innebär behov av anpassningar och åtgär-der i såväl den privata som den offentliga sektorn. Detta gäller oavsett omSverige blir medlem i valutaunionen eller inte. För att ett deltagande i valu-taunionen praktiskt skall vara möjligt måste förberedelserna ha inletts innanriksdagen skall ta ställning i denna fråga . är det ange-läget att dessa praktiska förberedelser görs på ett sätt som inte inskränkerSveriges möjligheter att välja om vi skall delta i eller stå utanför valutaunionen.I augusti 1996 beslöt regeringen att det inom skulleinrättas en samordningsfunktion samt att det skulle tillsättas fem arbetsgrup-per med uppgift att arbeta med nationella praktiska förberedelser för etteventuellt införande av euron i . Arbetsgrupperna har arbetat medområdena lagstiftning, finansiell sektor, näringslivssektor, offentlig sektorsamt medborgarfrågor.Övriga frågorRegeringen lämnar i skrivelsen även en redovisning av upphandlingsfrågor-nas utveckling inom EU. Kommissionen presenterade 1995 ett förslag tilländring av upphandlingsdirektiven. Ändringarna är en följd av det upphand-lingsavtal som slutits i samband med avtalet om den nya Världshandelsor-ganisationen WTO. Detta avtal har beteckningen GPA (Government Procu-rement Agreement). Förslaget innebär att GPA-reglerna skall införlivas iupphandlingsdirektiven.Regeringen framhåller att delar kommissionens ståndpunkt attreglerna bör införlivas, för att åstadkomma så enkla regler som möjligt.Ändringsförslaget har behandlats i en rådsarbetsgrupp. Europaparlamentethar behandlat förslaget och avvisat det. Kommissionen har därför omarbetatförslaget och det togs upp på inre marknadsrådets möte den 26 november.Det nya förslaget har lämnats till för en ny granskning.I november 1996 presenterade kommissionen en grönbok om offentligupphandling.I skrivelsen redovisas budgetens inkomster och avgift till budgeten.Budgeten finansieras huvudsakligen av de s.k. egna medlen, vilka utgörs avavgifter från medlemsländerna. Övriga inkomster utgörs av eventuellt över-skott från föregående år, diverse gemenskapsskatter, räntor på böter, EES-ländernas bidrag och diverse övriga inkomster.Den sammanlagda avgiften från medlemsländerna till gemenskapsbudge-ten består av fyra huvudkomponenter: tullar, särskilda jordbrukstullar ochsockeravgifter, mervärdesskattebaserad avgift samt en avgift beräknad påbruttonationalinkomsten.Sverige får enligt anslutningsfördraget av med-lemskapet en successivt minskande återbetalning av delar av avgiften enligtden s.k. infasningsöverenskommelsen.Avgiften uppgick enligt preliminärt utfall till 16 705 miljonerkronor. Återbetalningen till följd av infasningsöverenskommelsen motsvara-de . Nettoavgiften blev därmed 13 088 miljoner kro-nor, enligt regeringens beräkningar.När det gäller återflödet framhålls i skrivelsen att normalt brukar med dettabegrepp avses de utgifter på EU:s budget som riktar sig mot ett särskiltmedlemsland. Det är inte möjligt att beskriva hela EU-budgeten i sådanatermer. Redovisningen av EU-budgeten är inte heller upplagd på ett sådantsätt att återflödet för ett enskilt land är lätt avläsbart. Återflödet är dockintressant som ett uttryck för hur man använder de resurser som medlems-länderna genom sina betalningar till budgeten ställer till EU:s förfogande,menar regeringen men framhåller i skrivelsen att finns ännu ingasammanställningar över budgetens utfall i detta perspektiv. I skrivelsen re-dovisas emellertid det preliminära utfallet för några sektorer.MotionernaI partimotion U515 (kd) från allmänna motionstiden konstaterar motionärer-na att kommissionen är i färd med att genomföra det tredje handlingspro-grammet för jämställdhet. Kommissionen menar att ett viktigt arbete är attbefästa det som redan har åstadkommits på området men poängterar att detinte är tillräckligt med åtgärder endast på arbetsmarknadsområdet. Kommis-sionen har därför som mål att stärka bilden av kvinnan i medierna och stödjakvinnors representation i politiska och beslutande organ. Motionärerna fram-håller att med lång erfarenhet av jämställdhetsarbete kan bidra medytterligare kunskap som förstärker kommissionens arbete och yrkar att Sveri-ge aktivt skall bidra till att vidareutveckla EU:s jämställdhetspolitik (yrkand8).Sysselsättning och arbetsmarknadspolitikI samma motion framhåller motionärerna att EU:s stats- och regeringschefervid sitt möte i kom överens om de s.k. Essenpunkterna för attförstärka sysselsättningen inom EU: kampen mot arbetslösheten skulle kon-centreras på utbildningens roll, sysselsättningsintensiv tillväxt, minskadeindirekta lönekostnader, ökad arbetsmarknadspolitisk flexibilitet och effek-tivitet och förstärkta resurser till utsatta grupper. Enligt motionärerna harregeringen inte tagit hänsyn till två av dessa punkter: minskade indirektalönekostnader och arbetsmarknadspolitisk flexibilitet och effektivitet. Krist-demokraterna förordar bl.a. att i nuvarande statsfinansiella situation de indi-rekta lönekostnaderna sänks inom den sysselsättningsintensiva tjänstepro-duktionen eftersom den spelar en avgörande roll för att öka den totala pro-duktionen och att få ned arbetslösheten. Vidare hänvisar motionärerna till tvåbetänkanden från social- och arbetsmarknadsutskott därdet bl.a. framhålls att medlemsländerna bör satsa på att främja tjänster somär inriktade på hemmet och familjen och att beskattningen av arbete, i syn-nerhet låglönejobb, bör sänkas. Motionärerna begär ett tillkänna-givande om att skall följa uppmaningen från ochsatsa på tjänster till hushållen (yrkande 29).I motion U516 (s) från allmänna motionstiden anför motionären att rege-ringen måste verka för att begreppet ökad flexibilitet på arbetsmarknadendefinieras som ett stärkande av individens resurser och möjligheter på ar-betsmarknaden, inte som åtgärder som skall tvinga fram ett visst beteendehos individen (yrkande 11).I motion U15 (kd) med anledning av regeringens skrivelse anförs att Sve-rige borde inrikta sig på att sänka arbetskraftskostnaderna bl.a. genom enlägre skatt på arbete samt på ett lägre totalt skattetryck för att landet skallnärma sig andra europeiska länder samt för att undvika att skattenivån förblirkostnadsdrivande (yrkande 4 delvis).Inre marknaden, fri rörlighetI Moderata samlingspartiets partimotion U502 (m) från allmänna motionsti-den framhålls att den inre marknaden skapar goda förutsättningar för uthålligtillväxt och högt välstånd. Däremot är nästan alla de faktorer som bestämmerarbetslösheten föremål för nationella beslut. Arbetsmarknadens regler ochfunktionssätt avgörs i allt väsentligt på nationell nivå. Förutsättningen för ecentralisering av en sådan poltik finns inte och kommer att bli mindre i taktmed att unionen utvidgas och blir än mer heterogen. Försök att centralt regle-ra arbetsmarknad och löneavtal skulle kunna få förödande effekter i bräckli-ga ekonomier som är stadda i snabb tillväxt framhåller partiet. Vidare anförsatt en effektivt fungerande inre marknad i kombination med en stabil valutager goda förutsättningar för att medlemsländerna nationellt skall kunna fåeffektiva arbetsmarknader. Enligt motionärerna bör EU ta som en huvud-uppgift att undanröja hinder för företagandets tillväxt och verka för en unionför företagande och arbete (yrkande 4). Endast därigenom kan kon-kurrenskraft stärkas och massarbetslösheten pressas tillbaka menar motionä-rerna.En annan aspekt av den inre marknaden är den fria rörligheten för varoroch personer. I motion U506 (m) från allmänna motionstiden konstaterarmotionärerna att EU-medborgare har möjlighet att resa utan visum mellanmedlemsländerna och passtvånget kommer att avskaffas mellan de ländersom ingår i . Däremot måste affärsmän och turister frånländer vars medborgare avkrävs visum för att vistas i ett EU-land söka visuminte bara till ett land utan till samtliga medlemsstater som skall besökas. Förbåde turister och personer som i sin yrkesutövning ofta besöker ett eller fleramedlemsländer är detta en stor olägenhet. Motionärerna förordar förenkladevisumrutiner inom EU och menar att bör verka pådrivande i dennariktning.I partimotion U515 (kd) från allmänna motionstiden framhåller Kristde-mokraterna att den fria rörligheten för varor behöver kompletteras med ettallt starkare konsumentskydd och en höjd kvalitetsstandard på de varor somtill följd av den fria rörligheten säljs över hela . Motionärerna menaratt med hänvisning till nationella krav på skydd för hälsa, miljö och säkerhetbör enskilda länder kunna tillämpa strängare produktkrav. Medlemskapet iEU innebär att kan vara med och utforma de gemenskapsregler somär av betydelse ur konsumentskyddssynpunkt. Enligt motionärerna är detviktigt att verkar för att viljeinriktning att uppnå enhög konsumentskyddsnivå förverkligas samt att konsumenterna skall kunnaställa krav på uttömmande märkning som anger innehåll, produktionssätt,ursprungsland, särskilt när det gäller livsmedel, läkemedel och hushållske-mikalier (yrkande 59).Ekonomiska och monetära unionenNär det gäller den ekonomiska och monetära unionen (EMU) anför motionä-rerna bakom kommittémotion U14 (fp) med anledning av regeringens skri-velse att frånvaron av en gemensam valuta är det största hindret för merhandel, inte minst för små och medelstora företag. Genomförandet av engemensam valuta skulle spela en stor roll för enandet av . Folkpartietanser även att bör vara med från inledningen av EMU:s tredje fas1999, dvs. införandet av den gemensamma valutan. Såväl ekonomiska sompolitiska skäl talar för att inte bör sitta på åskådarläktaren när denekonomiska integrationen drivs vidare. Vidare menar motionärerna att detfinns ett stort politiskt värde i att tillhöra den grupp länder som aktivt arbevidare för fortsatt integration. Möjligheterna att vara med och bestämmaEU:s dagordning och att påverka utvecklingen på andra viktiga områden sommiljösamarbetet, östutvidgningen eller brottsbekämpningen ökar påtagligtom deltar i det ekonomiska samarbetet fullt ut (yrkande 7).I motion U516 (s) från allmänna motionstiden anförs att ett genomförandeav EMU är en mycket kontroversiell och genomgripande händel-se med långtgående följder för . Även fördragsändringar med avse-ende på EMU bör kunna tas upp på dagordningen för regeringskonferensenoch regeringen bör verka i den riktningen (yrkande 4). Vidare anser motionä-ren att skall förbehålla sig rätten att stå utanför den ekonomiska ochmonetära unionen (yrkande 5). Motionären anför också att huvuddelen av demedel som medlemsländerna kan tänka sig för att bekämpa arbetslösheten ärdefensiva åtgärder och menar att den stabiliseringspolitik som bedrivs iunionen måste omprövas (yrkande 10).Liknande är tongångarna i kommittémotion U11 (v) med anledning av re-geringens skrivelse. Motionärerna menar att sysselsättningsmålen har under-ordnats prisstabiliteten såväl i EU som i . De menar att denna eko-nomiska politik är ensidig och att bör verka för en genomgripandeförändring av unionens ekonomiska politik (yrkande 3). Motionärerna anförvidare att deltagande i stabilitets- och tillväxtpakten, som är ettkomplement till EMU-delarna i fördraget, har fastställts utan riksdagsbesluteller riksdagsdebatt. Motionärerna vänder sig mot tillvägagångssättet ochmenar att ett fastställande i denna fråga, som förmodligen hotaratt binda ekonomiska politik, borde ha hanterats på annat sätt ängenom viss information till finansutskottet och samråd i (yrkande 4). När det gäller det förberedelsearbete som regeringen aviserar iskrivelsen vad avser ett eventuellt svenskt deltagande i menar motionä-rerna att också alternativet utanförskap grundligt skall förberedas. Det ställesärskilda krav på vilken ekonomiskt politik som kan föras i en sådan situa-tion och hur kronans värde kan försvaras. Detta alternativ måste grundligtanalyseras menar motionärerna (yrkande 5).Vidare föreslår motionärerna att regeringen tar upp frågan om en föränd-ring av grundvillkoren för EMU och konvergenspolitiken vid regeringskon-ferensen (yrkande 6). Motionärerna bakom motion U11 (v) framhåller ocksåatt den sittande regeringen inte kan anses ha fullt mandat att ta beslut omdeltagande i EMU:s tredje steg utan att först ha förankrat beslutet i en rådgi-vande folkomröstning (yrkande 15).Även menar i motion U12 (mp) att frågan om svenskt delta-gande i EMU:s tredje steg är så viktig att den bör avgöras av en folkomröst-ning (yrkande 1).Frågan om information om EMU/EU tas upp i motion K909 (s). Motionä-ren anför att frågan om skall gå med i den gemensamma valutaunio-nen är en av de största vi har haft att ta ställning till i modern tid. Det behen bred och saklig debatt, där medborgarna måste få tillgång till informationsom belyser alla aspekter. Det finns också stor anledning att från statsmak-ternas sida informera om hur EU utvecklats och vilka framgångar vi haftsamt var det är viktigt att intar en starkare hållning och utvecklararbetet i vissa gemensamma frågor och mellanstatligt samarbete i de tre olikapelarna.Övriga frågorMotionärerna bakom motion U515 (kd) från allmänna motionstiden anför närdet gäller bioteknologi att patent på bioteknologiska uppfinningar under långtid debatterats inom EU. Kommissionen har lagt fram ett revide-rat direktivförslag där man har försökt att göra en tydligare skillnad mellanpatenterbara uppfinningar och upptäckter som generellt inte kan patenteras.Även villkoren för patent har skärpts och genterapi av mänskliga könscellerhar förbjudits. Trots detta anser att ändringarna inte ärtillräckliga och yrkar att skall avvisa kommissionens direktivförslagom patent på bioteknologiska uppfinningar (yrkande 39).I kommittémotion U11 (v) med anledning av skrivelsen tar man även uppvissa frågor kring regelverket för offentlig upphandling inom unionen. Imotionen anförs att kommissionens grönbok om offentlig upphandling byg-ger på en abstrakt idealmodell av EU:s inre marknad som är mycket långtfrån verkligheten. Motionärerna menar att det i huvudsak borde räcka medatt ansluta sig till de regler som uppställts inom WTO för att reglera denoffentliga upphandlingen (yrkande 7).I skrivelsens avsnitt 6.1.5 behandlas förfarandet vid alltför stora underskotti de offentliga finanserna inom ramen för det ekonomiska och monetärasamarbetet. Motionärerna vill i detta sammanhang ha en markering om attdet är regering och riksdag som i avgör storleken på den offentligasektorn (yrkande 8).Vidare anför motionärerna att det svenska nettobidraget till unionens bud-get har blivit större än beräknat förutom de kostnader för statsförvaltningensom EU-samarbetet har medfört. En grundlig utredning om hur den offentli-ga sektorns ekonomi har påverkats av medlemskapet bör därför göras(yrkande 12).Även i motion U12 (mp) tas frågan om kostnaderna för EU-medlemskapetupp. Motionärerna menar att skrivelsens genomgång i denna del inte ärkomplett och begär att regeringen återkommer till med en redo-visning av de faktiska kostnaderna för EU-medlemskapet (yrkande 3).I motion U11 (v) med anledning av regeringens skrivelse vill motionärernafästa uppmärksamheten även på barns situation. De anför att arbetslöshetenoch den ekonomiska krisen drabbar barnen särskilt hårt. De föreslår att:- EU förbinder sig genom en ministerrådsdeklaration att i sina beslut följaFN:s barnkonvention utan att kommissionen ges kompetens att lagstifta påbarnpolitikens område,- kommissionen borde få i uppdrag att systematiskt granska alla förslag tillförordningar, direktiv och förslag ur barnens perspektiv,- en särskild barnombudsman som bevakar att EU:s beslut är i enlighet medFN:s barnkonvention bör utses (yrkande 13).Vidare menar motionärerna att regeringen skall verka för att frågan ombarnets rättigheter skall skrivas in i fördraget om Europeiska unionen(yrkande 14).I motion U516 (s) från allmänna motionstiden anförs att Europaparlamen-tet präglas av kaotiska förhållanden. Det är mycket svårt för parlamentariker-na att ha läget under kontroll på grund av administrativa brister och dåligstruktur i plenararbetet, menar motionären, och föreslår att regeringen börverka för att reformeras och effektiviseras (yrkande 12).I motion U703 (v) från allmänna motionstiden anförs att för att Barents-samarbetet skall kunna byggas ut och få ekonomisk vikt för regionen måsteen hållbar infrastruktur byggas upp. Det existerande järnvägsnätet bör för-stärkas och byggas ut och dessa bandelar bör bli en del i det växande europe-iska järnvägsnätet. Motionärerna föreslår att regeringen verkar för att en nyjärnvägslinje längs med förbindelse till ochArchangelsk blir ett av EU:s TEN-projekt (yrkande 6).Även i kommittémotion U810 (c) från allmänna motionstiden framhålls attfler investeringar krävs för att åstadkomma tillfredsställande gods- och per-sontransporter på väg och järnväg inom . Motionärernaföreslår att EU utarbetar en plan för infrastrukturinvesteringar i regionen(yrkande 4). anser vidare att det stöd unionen ger tillländerna i Öst- och i ökad utsträckning bör tillfalla projekt iBarentsregionen (yrkande 5).Utskottets övervägandenI motion U515 (kd) yrkande 8 menar motionärerna att aktivt skallbidra till att vidareutveckla EU:s jämställdhetspolitik.Utskottet delar motionärernas uppfattning att , med våra erfarenhe-ter av och kunskaper om jämställdhetsarbete, har mycket att bidra med närdet gäller att vidareutveckla unionens regelverk och tillämpningen av dettainom jämställdhetsområdet.