bet · GL01FiU1 · 1997-11-06 00:00:00 — Dessa förslag överensstämmer med tabellerna i dennatext.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet således motionernaFi215 (kd) yrkandena 2, 4-6, 8, 14, Fi402 (kd, m, fp), Sk313 yrkandena 1-4 och7, Sk327 yrkandena 1-15, 17-27, 31 och 35 samt Kr603 (kd) yrkande 1.Av det sagda följer att utskottet avstyrker regeringens förslag omutgifternas fördelning på utgiftsområden, om beräkningen av statsbudgetensinkomster och om beräkningen av budgeteffekter av förändrade skatte- ochavgiftsregler.Vidare avstyrks de motioner i betänkandets appendix 2 som ej tillstyrkts idetta avsnitt.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande budgetförslagen för år 1998att riksdagena) med bifall till motion 1997/98:Fi215 yrkande 4 och med avslag påproposition 1997/98:1 Finansplan m.m. yrkande 3 godkänner den revideradeberäkningen av de offentliga utgifterna ,b) med bifall till motion 1997/98:Fi215 yrkande 2 och med avslag påproposition 1997/98:1 Finansplan m.m. yrkande 4 och motion 1997/98:Fi218yrkande 2 beslutar om fördelning av utgifterna för påutgiftsområden enligt det med reservation 32 (kd) betecknade förslaget iappendix 1 till hemställan,c) med bifall till motionerna 1997/98:Fi215 yrkande 5 och 1997/98:Sk327yrkande 35 och med anledning av proposition 1997/98:1 Finansplan m.m.yrkande 6 godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster för budgetåret1998 enligt det med reservation 32 (kd) betecknade förslaget i appendix 1till hemställan,d) med bifall till motion 1997/98:Fi215 yrkande 6 och med avslag påproposition 1997/98:1 Finansplan m.m. yrkande 10 godkänner beräkningen avbudgeteffekter för av förändrade skatte- och avgiftsregleri enlighet med vad utskottet anfört,e) avslår motion 1997/98:Sk698 yrkande 4 om förändring av nuvarandefastighetstaxeringf) om myndigheters m.fl. in- och utlåning i ,= utskottet,g) om förändringar i anslagsbehållningarna under budgetåret 1998= utskottet,h) med bifall till motion 1997/98:Sk327 yrkande 21 avslår proposition1997/98:1 Finansplan m.m. yrkande 37 i denna del och godkänner vad imotionen anförs om reseavdrag,i) med bifall till motion 1997/98:Sk327 yrkande 14 i denna del och medanledning av proposition 1997/98:1 Finansplan m.m. yrkande 44 i denna delgodkänner vad i motionen anförs om förlängt ROT-avdrag,j) avslår proposition 1997/98:1 Socialförsäkringssektorn vid sidan avstatsbudgeten yrkande 1 i denna del om reducering av det särskildagrundavdraget för förtidspensionär som uppbär arbetsskadelivränta,k) med bifall till motion 1997/98:Fi215 yrkande 8 och med avslag påproposition 1997/98:1 Finansplan m.m. yrkandena 24, 25 och 27-40, alla idenna del, godkänner vad i motionen anförs om förändrad avgiftsstruktur,l) med bifall till motion 1997/98:Sk327 yrkande 6 och med avslag påproposition 1997/98:1 Finansplan m.m. yrkande 26 i denna del godkänner vadi motionen anförs om avgiftsförändringar till följd av kortaresjuklöneperiod,m) med bifall till motion 1997/98:Sk313 yrkandena 5 och 6 samt1997/98:Sk327 yrkandena 8-10 och med avslag på proposition 1997/98:1Finansplan m.m. yrkandena 41-43, alla i denna del, godkänner vad imotionerna anförs om förmögenhetsskatten,n) med bifall till motion 1997/98:Fi215 yrkande 14 som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om utgiftstak,dels med bifall till motionerna 1997/98:Fi402 samt 1997/98:Sk327 yrkandena1 och 2 som sin mening ger regeringen till känna vad i motionerna anförsom skattepolitikens inriktning,dels med bifall till motion 1997/98:Sk327 yrkandena 11, 13, 14 i dennadel, 15, 18, 19 och 31 som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförs om övriga förslag beträffande inkomstskatt för fysiskapersoner,dels med bifall till motion 1997/98:Sk327 yrkandena 3, 4, 7 och 26 som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförs omföretagsbeskattning, dubbelbeskattning,dels med bifall till motion 1997/98:Sk327 yrkande 20 som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om övriga avgiftsfrågor,dels med bifall till motion 1997/98:Sk327 yrkande 12 som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om löneskatt på vinst-andelar,dels med bifall till motionerna 1997/98:Sk313 yrkandena 1-4 och 7 samt1997/98:Sk327 yrkandena 22-25 som sin mening ger regeringen till känna vadi motionerna anförs om fastighetsskatt,dels med bifall till motion 1997/98:Sk327 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om mervärdesskatt,dels med bifall till motion 1997/98:Sk327 yrkande 27 som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om skatt på alkohol m.m.,dels med bifall till motion 1997/98:Sk327 yrkande 17 som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om övriga inkomster, nyainkomstslag,dels med bifall till motion 1997/98:Kr603 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om enskilda utgiftsområden,dels avslår övriga i appendix 2 till hemställan upptagna motionsyrkanden,33. Preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområden för åren 1999 och2000 (mom. 12) (m), Per , och (alla m) anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken av utgifter på utgiftsområden bort haföljande lydelse:Finansutskottet delar Moderata samlingspartiets uppfattning om denpreliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden för åren 1999 och2000. Budgeten syftar till att uppnå de politiska mål som utskottet tidigareangett. Krav bör ställas på balans såväl i statens finanser som mellan privatoch offentlig sektor. Därför inriktas åtgärderna på utgiftsminskningar ochskattesänkningar. Anslagen på statsbudgeten bör minskas med netto 59 miljarderkronor för och med 73 miljarder för . Till detta kommeromfattande skattesänkningar på i första hand arbete och företagande som nettounder 1999 uppgår till och till 83 miljarderkronor.Med det anförda tillstyrker utskottet förslaget i motion Fi206 (m) yrkande 5och hänvisar till de närmare preciseringar som görs där. Regeringens förslag idenna del avstyrks (yrkande 5) liksom motionerna Fi212 (fp) yrkande 4, Fi215(kd) yrkande 3 och Fi219 (mp) yrkande 20.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområden föråren 1999 och 2000att med bifall till motion 1997/98:Fi206 yrkande 5 samt med avslag påproposition 1997/98:1 Finansplan m.m. yrkande 5 och motionerna1997/98:Fi212 yrkande 4, 1997/98:Fi215 yrkande 3 och 1997/98:Fi219 yrkande20 godkänner den i motionen föreslagna preliminära fördelningen avutgifterna på utgiftsområden för budgetåren 1999 och 2000 som riktlinjerför regeringens budgetarbete,34. Preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområden för åren 1999 och2000 (mom. 12) (fp)() anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken av utgifter på utgiftsområden bort haföljande lydelse:Finansutskottet delar liberalernas uppfattning om den preliminärafördelningen av utgifterna på utgiftsområden . Anslagen påstatsbudgeten inklusive socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten börminskas med netto ca och med ca 35,5 miljarderkronor . Viktiga delar av besparingarna är minskat företagsstöd ochminskade statsbidrag till a-kassan.Prioriterade områden är framför allt vård ochomsorg, utbildning, bistånd och miljö. De satsningar som utskottet ställer sigbakom uppgår till ca 7 miljarder kronor.Med det anförda tillstyrker utskottet förslaget i motion Fi212 (fp) yrkande 4och hänvisar till de närmare preciseringar som görs i motionen. Regeringensförslag i denna del avstyrks (yrkande 5) liksom motionerna Fi206 (m) yrkande 5,Fi215 (kd) yrkande 3 och Fi219 (mp) yrkande 20.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområden föråren 1999 och 2000att med bifall till motion 1997/98:Fi212 yrkande 4 samt med avslag påproposition 1997/98:1 Finansplan m.m. yrkande 5 och motionerna1997/98:Fi206 yrkande 5, 1997/98:Fi215 yrkande 3 och 1997/98:Fi219 yrkande20 godkänner den i motionen föreslagna preliminära fördelningen avutgifterna på utgiftsområden för budgetåren 1999 och 2000 som riktlinjerför regeringens budgetarbete,35. Preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområden för åren 1999 och2000 (mom. 12) (v)() anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken av utgifter på utgiftsområden bort haföljande lydelse:Finansutskottet delar uppfattning att utgiftstaket förhindraren önskvärd finanspolitisk flexibilitet. Det begränsar därmed ocksåmöjligheterna att föra en konjunkturpåverkande ekonomisk politik. Ett kraftigtefterfrågebortfall - som det inledning - kommer inte attkunna motverkas med ökade statliga utgifter. Utskottet är också kritiskt tillatt staten sätter ramar för den kommunala sektorns utgifter. Såväl kravet påekonomisk balans som bestraffningen av kommuner som höjer sina skatteuttagstrider mot den kommunala självstyrelsen.I likhet med kan utskottet inte finna att regeringenpresenterar något underlag som gör det möjligt att uppskatta vad som är rimligautgiftsnivåer för stat, socialförsäkringssektor och kommuner efter1998. Utskottet kan därför inte godkänna regeringens förslag till preliminärfördelning av utgifterna på utgiftsområden för budgetåren 1999 och 2000.Med det anförda avstyrker utskottet regeringens förslag (yrkande 5) liksommotionerna Fi206 (m) yrkande 5, Fi212 (fp) yrkande 4, Fi215 (kd) yrkande 3 ochFi219 (mp) yrkande 20.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområden föråren 1999 och 2000att avslår proposition 1997/98:1 Finansplan m.m. yrkande 5 samtmotionerna 1997/98:Fi206 yrkande 5, 1997/98:Fi212 yrkande 4, 1997/98:Fi215yrkande 3 och 1997/98:Fi219 yrkande 20,36. Preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområden för åren 1999 och2000 (mom. 12) (mp)() anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken av utgifter på utgiftsområden bort haföljande lydelse:Finansutskottet delar de grönas uppfattning om den preliminärafördelningen på utgiftsområden . Detta innebärutgiftsminskningar på och på 16 miljarder kronorår 2000. En viktig förutsättning för dessa beräkningar är att arbetslöshetenminskar som följd av den föreslagna kombinationen av sänkt skatt på arbete ochförkortad arbetstid. Utgiftsminskningar bör i övrigt främst ske inomtotalförsvaret och inom arbetsmarknadsområdet. Dessutom bör bl.a. medelomfördelas från arbetsmarknadspolitiken till kommuner och landsting. Utskottetanser att ökade satsningar bör göras när det gäller biståndspolitikliksom inom miljöområdet och beträffande kommunikationer. De sammantagnautgiftsminskningarna bör i huvudsak användas till att minska vissa skatter, med2,och i enlighetmed vad som beräknas i förslag.Med det anförda tillstyrker utskottet förslaget i motion Fi219 (mp) yrkande20 och hänvisar till de närmare preciseringar som görs i motionen. Regeringensförslag i denna del avstyrks (yrkande 5) liksom motionerna Fi206 (m) yrkande 5,Fi212 (fp) yrkande 4 och Fi215 (kd) yrkande 3.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområden föråren 1999 och 2000att med bifall till motion 1997/98:Fi219 yrkande 20 samt med avslagpå proposition 1997/98:1 Finansplan m.m. yrkande 5 och motionerna1997/98:Fi206 yrkande 5, 1997/98:Fi212 yrkande 4 och 1997/98:Fi215 yrkande3 godkänner den i motionen föreslagna preliminära fördelningen avutgifterna på utgiftsområden för budgetåren 1999 och 2000 som riktlinjerför regeringens budgetarbete,37. Preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområden för åren 1999 och2000 (mom. 12) (kd)() anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken av utgifter på utgiftsområden bort haföljande lydelse:Finansutskottet delar uppfattning om den preliminärafördelningen av utgifterna på utgiftsområden för åren 1999 och 2000.Utgiftsminskningar bör ske för vissa utgiftsområden med netto drygt 28miljarder kronor och med . Viktigadelar av besparingarna är inom sjukförsäkringen där bl.a. ytterligare enkarensdag införs. Vidare innebär satsningarna på tillväxt, företagande och nyajobb att utgifterna för arbetslöshetsförsäkring och arbetsmarknadspolitiskainsatser minskar.Utgiftsökningarna bör präglas av en strävan efterrättvis fördelning. U-landsbiståndet bör öka successivt. Vidare börvårdnadsbidraget återinföras, pensionsförmåner beräknas utifrån ett oreduceratbasbelopp och inkomstprövningen av änkepensioner avskaffas.Med det anförda tillstyrker utskottet förslaget i motion Fi215 (kd) yrkande 3och hänvisar till de närmare preciseringar som görs i motionen. Regeringensförslag i denna del avstyrks (yrkande 5) liksom motionerna Fi206 (m) yrkande 5,Fi212 (fp) yrkande 4 och Fi219 (mp) yrkande 20.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområden föråren 1999 och 2000att med bifall till motion 1997/98:Fi215 yrkande 3 samt med avslag påproposition 1997/98:1 Finansplan m.m. yrkande 5 och motionerna1997/98:Fi206 yrkande 5, 1997/98:Fi212 yrkande 4 och 1997/98:Fi219 yrkande20 godkänner den i motionen föreslagna preliminära fördelningen avutgifterna på utgiftsområden för budgetåren 1999 och 2000 som riktlinjerför regeringens budgetarbete,38. Bemyndigande för ramanslag (mom. 13) (m, fp, kd)(), (), Per (), (), GöranLindblad (m) och () anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken bort ha följande lydelse:Utskottet vill betona vikten av att regeringen håller sig till de avriksdagen anvisade anslagen. Trovärdigheten för den nya budgetprocessen kräveratt regeringen inte har möjlighet att göra överskridanden utan att underställadessa för prövning.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet regeringens begäran ombemyndigande för att överskrida ramanslag. Därmed tillstyrks motion Fi215 (kd)yrkande 7.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande bemyndigande för ramanslagatt med anledning av motion 1997/98:Fi215 yrkande 7 avslårproposition 1997/98:1 Finansplan m.m. yrkande 11,39. Bemyndigande om upplåning (mom. 14) (m), Per , och (alla m) anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken bort ha följande lydelse:Utskottet vill framhålla att upplåningsbehovet bestäms av beslutom inkomster och utgifter. Eftersom regeringen inte får ta upp lån utanriksdagens bemyndigande måste regeringen inhämta ett sådant.Regeringen delegerar i sin tur till att ombesörjaupplåningen. Denna ordning tillkom i samband med att i slutetav blev en myndighet under regeringen. Då beslöts attlånebemyndigandet skulle vara årligt och beloppsmässigt opreciserat. De ändamålför vilka upplåning får göras har angivits i en lag om statens upplåning.Moderata samlingspartiet ifrågasätter i motionerna Fi206 och Fi901 dennaordning och föreslår att lånbemyndigandet skall begränsas till högst det beloppsom motsvarar det beräknade lånebehovet. Utskottet delar denna uppfattning.Den nya budgetprocessen ställer ökade krav på uppföljning och kontroll. Ettsystem med utgiftstak ger inte några garantier för att upplåningsbehovet blirdet förväntade, eftersom statens inkomster kan bli mindre än förutsett. Ettlånebemyndigande skulle utöka kontrollmöjligheter, eftersom eninkomstminskning skulle leda till ett högre upplåningsbehov trots attutgiftstaket inte överstigits. Om detta skulle inträffa skulle regeringenbehöva gå till för ett nytt beslut. Detta skulle kunna innebära attriksdagen ger regeringen ett utökat lånebemyndigande, men det skulle ocksåväcka frågan om inte det ökade upplåningsbehovet skulle kunna mötas medutgiftsminskningar med motsvarande belopp. Ett begränsat lånebemyndigande ärockså i linje med övriga ekonomiska bemyndiganden på finansmaktens område somregleras i budgetlagen. De skall bestämmas till ändamål, period och belopp.Enligt utskottets mening skulle de folkvaldas kontrollmöjlighet väsentligtöka om det givna lånebemyndigandet var förenat med en beloppsgräns, eftersomett förslag från regeringen om ett nytt bemyndigande om att höja det beslutadelånebehovet skulle föranleda en debatt i riksdagen.Mot bakgrund härav anser utskottet att regeringen bör bemyndigas att ta upp ett lån med högst det belopp som motsvarar det beräknadelånebehovet. Utskottet tillstyrker med det anförda motionerna Fi206 (m) yrkande2 och Fi901 (m) yrkande 6.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande bemyndigande om upplåningatt med bifall till motionerna 1997/98:Fi206 yrkande 2 och1997/98:Fi901 yrkande 6 och med anledning av proposition 1997/98:1Finansplan m.m. yrkande 2 bemyndigar regeringen att under budgetåret 1998ta upp ett lån enligt lagen (1988:1387) intill ett belopp motsvarande detberäknade lånebehovet samt som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.40. Effekter av statliga besparingar (mom. 22) (v)() anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken av statligabesparingar bort ha följande lydelse:Utskottet anser med anledning av vad som anförs i motion Fi907 (s) att defördelningpolitiska frågorna fortsättningsvis måste ges en högre prioritet. Densanering av de offentliga finanserna som genomförts harinneburit omfattande neddragningar av de offentliga utgifterna och storaförändringar i transfereringssystemen med åtföljande stora socialapåfrestningar. Regeringen har i olika sammanhang uttalat att det är viktigt attde åtgärder som vidtas för att stabilisera ekonomin har en rimligfördelningsprofil. Enligt utskottet är det av stor vikt att fördelningsfrågorblir väl belysta så att det i efterhand går att utläsa och utvärdera om denpolitik som genomförts också fått de effekter som ställts i utsikt.Sedan våren 1994 lämnar regeringen fördelningspolitiska redogörelser tillriksdagen. Så sker även i det nu föreliggande budgetförslaget. Utskottet serför sin del positivt på detta. Utskottet anser emellertid att ytterligare ochfördjupade analyser behövs. Undersökningarna av hur inkomstfördelningenpåverkas av ändrade skatte- och bidragsregler bör således byggas ut. Likaså börnya levnadsnivåundersökningar genomföras.Saneringsprogrammet har inneburit en betydande övervältring på kommunsektornav kostnader och ansvar som sannolikt haft fördelningspolitiska effekter.Besparingarna i försäkringssystemen har t.ex. tagit sig uttryck i ökade anspråkpå socialbidrag som i sin tur trängt undan resurser från den reguljärakommunala verksamheten inom omsorg och skola. De kommunala avgifterna har ocksåhöjts på ett för många låginkomsttagare utmanande sätt. Inom bl.a. detta områdebehöver ytterligare studier göras. Utskottet anser också att enåterrapportering till i form av successivt utbyggdafördelningspolitiska analyser bör ske , dels ivårpropositionen, dels i budgetpropositionen.Utskottet tillstyrker med det anförda motion Fi907 (s). Med det anförda ärmotion Fi304 (mp) i huvudsak tillgodosedd.dels att utskottets hemställan under 22 bort ha följande lydelse:22. beträffande effekter av statliga besparingaratt med bifall till motion 1997/98:Fi907 och med anledning av motion1997/98:Fi304 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,41. Ändrade principer för budgetering (mom. 23) (m, fp)(), (), Per (), () och BoLundgren (m) anser:dels att finansutskottets ställningstagande under rubriken principerför budgetering bort ha följande lydelse:Finansutskottet instämmer i vad som sägs i motionen att en uppifrån styrdbudget är ett viktigt instrument för att skapa budgetdisciplin. Utskottet delarockså uppfattningen att även budgetberedningen i bör bedrivaspå detta sätt för att budgetprocessen i sin helhet skall hållas så stram sommöjligt.Vad utskottet anfört med anledning av motion Fi901 (m) yrkande som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 23 bort ha följande lydelse:23. beträffande ändrade principer för budgeteringatt med anledning av motion 1997/98:Fi901 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,Särskilda yttranden1. Ändrade principer för budgetering (mom. 23) (kd)() anför:Årets budgetproposition är den andra som skall behandlas i enlighet med den nyabudgetprocessen och den första efter att den nya budgetlagen trätt i kraft.Syftet med det nya systemet är bl.a. att budgetprocessen skall vara stram ochatt okontrollerade ökningar av statsutgifterna skall förhindras. Enförutsättning för att detta syfte skall uppnås är självklart att regeringenföljer de regler och intentioner som formulerats. I årets budgetpropositionfinns flera exempel där regeringen, om inte bryter mot budgetlagen, i alla fallhanterar reglerna ovarsamt.Det gäller i första hand hanteringen av den så kalladebudgeteringsmarginalen. Denna utgör skillnaden mellan statsbudgetenstakbegränsade utgifter och det fastlagda taket. Syftet är inte att dessa medelskall stå till regeringens förfogande för att täcka uppkomna utgifter. Syftetär att budgeten skall bli mer flexibel med avseende på inflation ochdemografisk utveckling utan att taket behöver revideras. Regeringen skriver iförra årets budgetproposition: ?Eftersom budgeteringsmarginalen är heltofinansierad kan den, om saldomålet inte skall eftersättas, i princip endastutnyttjas för sådana tillkommande utgifter som är fullt ut finansierade genomregeländringar på inkomstsidan.? Budgeteringsmarginalen har krympt på ettoroväckande sätt. I vårpropositionen fastställdes den till för år 1998och respektive . Motsvarande procentsatser ärnu nere i 0,5, 0,5 respektive 0,8. Den minskade marginalen förklaras inte avinflationstakt eller demografiska förändringar. Faktum är i stället attbudgeteringsmarginalen tas i anspråk för ökningar av de statliga utgifterna förår 1998 med 6,6 miljarder, i jämförelse med vad som angavs i vårpropositionen.Regeringen har här alltså tillåtit sig, i strid med egna uttalanden, attanvända budgeteringsmarginalen för utgiftsökningar. Under dessa förutsättningarkan alltså regeringen tillåta sig ytterligare iofinansierade utgiftsökningar utan att taket överskrids.Ett annat exempel på regeringens olämpliga hantering av gällande regler ärdess förslag om att skall bemyndiga regeringen att fritt få flyttamedel mellan två anslag inom utgiftsområde 22. Det ena anslaget rörjärnvägsinvesteringar och det andra är ett väganslag. Det borde stå klart förregeringen att det är som beslutar fördelningen av medel på olikaanslag. Det är alltså som avgör till vilka ändamål statens medelskall användas. Följden av ett sådant bemyndigande som regeringen nu begär äralltså att avhänds makten över anslagstilldelningen. Regeringen anföratt anledningen till begäran om bemyndigandet är att de storainvesteringsvolymerna och den utdragna planprocessen leder till attinvesteringarna ofta är svåra att tidsmässigt budgetera. De båda anslagen sombemyndigandet gäller är ramanslag. Som sådana får överskridanden ske, enligtbudgetlagen, genom att medel utnyttjas i förväg. Mot dennabakgrund är regeringens motivering till begäran, som ges i budgetpropositionen,obegriplig.2. Specialdestinering av inkomster (mom. 24) (v)() anför:Jag instämmer i uppfattningen i motion Fi302 (s) att det finns anledning attutreda hur privat och offentlig sektor i större utsträckning skall kunna bidratill att industrisamhällets kulturarv tas till vara på ett rimligt sätt. Det ärdock tveksamt om den bästa formen för detta är motionärernas förslag omavsättningar via arbetsgivaravgifterna.3. Beräkningen av statsbudgetens inkomster i budgetpropositionen (m, fp, mp,kd)(), (), Per (), (), GöranLindblad (m), () och () anför:Regeringen lägger i budgetförslaget fram ett förslag till beräkning avinkomsterna . Beräkningen utgår från det regelsystem som förväntasgälla och från den bedömning av den ekonomiska utvecklingen som görsi finansplanen. I beräkningen ingår också effekterna av de lagförslag sompresenteras i budgetpropositionen.