bet · GK01KrU8 · 1997-04-10 00:00:00 — Utskottet behandlar i betänkandet motioner om radio- och TV-frågor som väcktesunder allmänna motionstiden år 1996.Utskottet som tog ställning till public service-verksamheten förtiden avstyrker motionsyrkanden om en nyinriktning på public service-uppdraget och om privatisering av en TV-kanal,två radiokanaler samt av Utbildningsradion (UR). Utskottet hänvisar bl.a. tillsitt tidigare ställningstagande och erinrar om att regeringen beslutat om ettfemårigt sändningstillstånd för och om ett tvåårigt sändningstillstånd för UR. Till sändningstillstånden harfogats ett antal villkor. Dessa rör bl.a. public service-uppdrag och antaletsändningskanaler.Vidare avstyrks - med hänvisning till programföretagens självständigaställning - ett motionsförslag som innebär att frågan om public service-verksamheten skall ersättas av skattefinansiering. Likaledes avstyrksmotionsförslag att reglerna för sponsring skall skärpas och att lokalakabelsändarföretag skall få reklamfinansieras.I betänkandet behandlas även frågor som rör funktionshindrades möjligheteratt ta del av public service-företagens program, m.m. Samtliga yrkandenavstyrks bl.a. med hänvisning till de krav på programföretagen som ställs i deav regeringen beslutade sändningsvillkoren.Till betänkandet har fogats fyra reservationer och två särskilda yttranden. 1996/97:K713 av m.fl. (m) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om public service-uppgiften i ett öppet samhälle,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett nytt public service-uppdrag,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skattefinansiering i stället för licensfinansiering,9. att hos regeringen begär förslag om privatisering av en TV-kanal, två radiokanaler samt Utbildningsradion,12. att hos regeringen begär förslag om skärpta regler försponsring i enlighet med vad som anförts i motionen,1996/97:So426 av m.fl. (c) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om programbolagens insatser för funktionshindrade.1996/97:Kr203 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om textade TV-program.1996/97:Kr207 av m.fl. (m) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om public service-uppdragets innebörd,1996/97:Kr211 av () vari yrkas att hos regeringenbegär förslag om reklamfinansiering av lokal-TV i enlighet med vad som anförtsi motionen.1996/97:Kr236 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omnödvändig ändring i avtalet med , så atthandikapporganisationerna får möjlighet att i t.ex. ?Anslagstavlan? ge en kortinformation om sin verksamhet.1996/97:Kr237 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att göra TVtillgänglig för synskadade.1996/97:Kr256 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att måste göras mer tillgänglig för synskadade.Vissa bakgrundsuppgifterGenom sitt ställningstagande till regeringens proposition 1995/96:161beslutade om public service-verksamheten för tiden1997-2001 (bet. 1995/96:KrU12, rskr. 1995/96:297). Vidare beslutade riksdagenanta regeringens förslag till radio- och TV-lag (prop. 1995/96:160, bet.1995/96:KU29, rskr. 1995/96:296).Beslutet om public service-företagen och deras verksamhet innebär i huvudsakföljande.- Sändningstillståndet för () och () skall vara femårigt och gälla fr.o.m. t.o.m. den 31december 2001. För () skall tillståndsperiodenvara tvåårig och gälla fr.o.m. t.o.m. den 31 december1998.- De tre programföretagen skall ägas av en nybildad stiftelse som skallersätta de tre tidigare ägarstiftelserna.- Programföretagen skall ha ett public service-uppdrag med i huvudsak följandeinnehåll. SVT:s, SR:s och UR:s sändningar skall vara rikstäckande.Programverksamheten skall präglas av redaktionell självständighet,opartiskhet och saklighet, demokratiska värden, mångfald ochdecentralisering samt av folkbildningsambitioner. Vidare skall programmen hahög kvalitet. Programföretagen skall ha ett kulturansvar och ett ansvar föratt producera minoritetsprogram. Programmen skall spegla förhållandena ihela landet.- Programföretagen skall ha en distriktsorganisation som speglar hela landet.- Programföretagen skall följa upp och rapportera hur public service-uppdraget uppfyllts. En uppföljningsrapport skall inlämnas och skall ha två självständiga nyhetsredaktioner. Arbetet med nyheter ochsamhällsfrågor skall bedrivas så att olika perspektiv präglar verksamheten.- Den andel av allmänproduktionen som i SVT:s och SR:s rikssändningarproduceras utanför skall ökas till minst55 %. (Enligt de regler som gällde för riksdagensställningstagande skulle av SVT:s och av SR:sallmänproduktion i rikssändningar göras utanför . )- Programföretagens sändningar skall nå av den bofastabefolkningen.- Sändningsrätten för SVT skall omfatta två TV-kanaler inkl. text-TV och förSR fyra radiokanaler. UR skall få sända i SVT:s och SR:s kanaler.- Programföretagen skall finansieras med TV-avgiftsmedel som anvisarfrån rundradiorörelsens resultatkonto (rundradiokontot). Medelstilldelningentill programföretagen skall liksom tidigare värdesäkras genom ett särskiltindex, det s.k. Radio-indexet. Likaså skall medelstilldelningentill Radio värdesäkras med utgångspunkt i nämnda kompensationsindex.- Särskilda regler för sponsring skall gälla. (Se härom nedan s. )- skall även fortsättningsvis finansieras överbåde statsbudgeten och rundradiokontot. har tillsyn överefterlevnaden av regler för sändningarnas innehåll samt beslutar omsanktioner vid bristande efterlevnad av dessa.Hösten 1996 godkände en s.k. fördelningsnyckel som innebär atttillgängliga medel skall fördelas för SVT, för och 4,för UR (prop. 1996/97:1 bil. 17, bet. 1996/97:KrU3, rskr.1996/97:82).I december 1996 beslutade regeringen om sändningstillstånd ochanslagsvillkor för SVT, SR och UR.Vidare kan nämnas att Radiotjänst i (), som ägs av , SRoch UR, ansvarar för TV-avgiftsuppbörden och avgiftskontrollen. Ett avtalmellan staten och RIKAB reglerar bolagets uppgifter. Influtna medel placeraspå det s.k. rundradiokontot hos Riksgäldskontoret.SVT ansvarar för förvaltningen av rundradiomedlen enligt ett avtal somträdde i kraft och som gäller tills vidare. Statentillhandahåller genom det rörelsekapital somrundradiorörelsen, dvs. SVT, SR, UR och , behöver näravgiftsmedlen inte räcker till.TERACOM Svensk Rundradio AB () är huvudman för rundradio- nätet.Teracom skall ge sändningsberättigade programföretag tillgång till sändarnätetpå likvärdiga villkor. Verksamheten regleras i avtal mellan och publicservice-företagen.Riksdagen har godkänt ett regeringsförslag om att TV-sändningarmed digital teknik skall införas med möjlighet för staten att successivt taställning till om och på vilket sätt verksamheten skall fortsätta (prop.1996/97:67, yttr. 1996/97:KrU4y, bet. 1996/97:KU17, rskr. 1996/97:178). InledningDe motioner som behandlas i detta betänkande väcktes i början av innevarande , 1996/97. Flertalet av de frågorsom tas upp i motionerna har behandlats av vid tidigare tillfällen.Förslag till ny inriktning på public service-uppdragetI tre motionsyrkanden föreslås en ny inriktning på public service-uppdraget.Motionärerna bakom motion K713 (m) framhåller att monopoltiden för radio ochTV nu tillhör historien och att publiken möter enmångfald av svenska och utländska kanaler genom markbundna sändningar ochgenom kabel- och satellitsändningar, vilket gör att publikens lyssnar- ochtittarvanor förändras. Därför ställs krav på public service-företagen attdessa skall kunna erbjuda program som aktivt leder till att publiken väljeratt se SVT:s eller höra SR:s program. Vidare erinrar motionärerna ominformationsteknikens snabba utveckling och att medierna alltmer integreras.Mot denna bakgrund är det, menar motionärerna, viktigt att hålla fast vid vadsom är statens grundläggande uppgift i den nya mediemiljön, nämligen atterbjuda program som publiken annars inte möter samt en produktion och ettskapande som vitaliserar det nationella kulturlivet (yrkande 6). Vidare anförsi motionen att det inte kan anses vara rimligt att uppdraget för publicservice-verksamheten utformas i syfte att dominera programutbudet förpubliken. Krav på en utveckling mot ökad kvalitet och fördjupning samt enprogramverksamhet som relateras till det samlade programutbudet bör ligga tillgrund inför den nya avtalsperioden (yrkande 7).Liknande krav som de nu redovisade framförs i motion Kr207 (m) yrkan-de 4.Under föregående tog ställning till frågan om publicservice-verksamheten för tiden 31 december 2001 (prop.1995/96:161, bet. 1995/96:KrU12, rskr. 1995/96:297). I det sammanhangetbehandlades även motionsyrkanden av innehåll som delvis sammanfaller med de nuaktuella yrkandena. Utskottet - som avstyrkte yrkandena - konstaterade att dets.k. medielandskapet starkt hade förändrats vilket självfallet bordeåterspeglas i uppdraget till public service-företagen. Enligt utskottetsuppfattning hade regeringen i sitt förslag till public service-uppdrag tagithänsyn härtill och på ett tydligt sätt definierat vad som borde ingå iuppdraget (bet. s. 11-12).En redovisning av public service-uppdragets innehåll återfinns i nämndabetänkande (s.10-13). Den svenska modellen för radio och TV i allmänhetenstjänst sammanfattades i följande punkter, nämligen- rikstäckande sändningar,- redaktionell självständighet,- opartiskhet och saklighet,- demokratiska värden,- mångfald och decentralisering,- hög kvalitet,- kulturansvar,- minoritetsprogram,- folkbildningsambitioner och- spegling av hela landet.Utskottet framhöll även följande.Utskottet vill här särskilt understryka kravet på att public service-företagenäven i fortsättningen skall fylla uppgiften att nå i stort sett helabefolkningen med ett mångsidigt utbud, präglat av bredd, djup och högkvalitet. Det sagda innebär bl.a. att programföretagen har skyldighet att isin programverksamhet ta hänsyn till särskilda publikgrupper. Vidare innebärdet att allmänradion och allmäntelevisionen inte skall låta sig styras avpublikandelar utan även skall sända program som vänder sig till enförhållandevis begränsad publik.Utskottet intar alltjämt samma hållning i denna fråga och är således inteberett att föreslå en ändring av public service-uppdraget. Vidare enrinrarutskottet om att regeringen - sedan motionerna väcktes - hartagit beslut om sändningstillstånd för de tre programföretagen. Tillståndenträdde i kraft och gäller t.o.m. förSVT och SR samt t.o.m. för UR. Till tillstånden harfogats ett antal villkor rörande företagens public service-uppdrag.Utskottet anser med hänvisning till det anförda att skall avslåmotion K713 (m) yrkandena 6 och 7 samt motion Kr207 (m) yrkande 4.Fråga om privatisering av programföretagMotionärerna bakom motion K713 (m) anför att en fortsatt verksamhet med tvåTV-kanaler och fyra radiokanaler bl.a. innebär att det inte är möjligt atttillföra publiken ett programutbud med tillräcklig kvalitet, djup ochkulturellt skapande för att detta skall ha en tydlig profil och identitet.Därför föreslås att programföretagen skall koncentrera sina resurser till enTV-kanal och två nationella radiokanaler. Därigenom kan en TV-kanal och tvåradiokanaler privatiseras. Vidare föreslås att UR skall utbjudas tillförsäljning. Motionärerna erinrar om att UR inte sänder i någon egen kanalutan tillverkar program för public service-verksamheten. UR:s ställning sompublic service-företag innebär - anförs det - en osund konkurrens på densvenska utbildningsmarknaden och gentemot de medieföretag som verkar inomdetta område. Privatiseringen bör enligt motionärerna göras under innevarandetillståndsperiod (yrkande 9).Riksdagens beslut om en radio och TV i allmänhetens tjänst1997-2001 innebar bl.a. att motionsförslag liknande det nu aktuella avslogs.Kulturutskottet framhöll i sitt betänkande följande (bet. 1995/96:12, s. 31).Utskottet anser att public service-verksamheten har ett stort värde även i entid när det totala utbudet av radio- och TV-program mångdubblats. Nästan allasvenska hushåll nås av SVT:s två kanaler och . Däremot saknar avhushållen tillgång till det övriga TV-utbudet. För att i stort sett helabefolkningen skall kunna ha tillgång till ett brett programutbud är detnödvändigt att SVT även i fortsättningen får sända i två kanaler. Påmotsvarande sätt är det angeläget att radiopubliken i hela landet nås av ettbrett utbud genom SR:s sändningar. Endast de som bor i närheten av störrestäder har därutöver tillgång till den privata lokalradions sändningar. Ettförverkligande av motionärernas förslag skulle innebära en väsentlig minskningav mångfalden i utbudet för en stor del av befolkningen.Utskottet intar alltjämt samma ståndpunkt.Då det gäller frågan om privatisering av UR erinrar utskottet om att dens.k. har i uppdrag att föreslå åtgärder som kanfrämja användningen av distansmetoder inom främst vuxenutbildningen ochhögskolan. Utredaren skall analysera hur radio och TV kan utnyttjas iutbildningens och bildningens tjänst (dir. 1995:69). Utredaren har fåtttilläggsdirektiv att lägga fram förslag om vilken roll UR skall spela inomutbildnings- och folkbildningsområdet (dir. 1996:17). Uppdraget skallredovisas före utgången av oktober 1997.Sedan motionen väcktes har - som redovisats i det föregående - regeringenbeslutat om sändningstillstånd för de tre programföretagen. Tillstånden förSVT och SR är femåriga och gäller t.o.m. . Tillståndet förSVT innebär bl.a. att sändningsrättens omfattning för SVT skall avse två TV-program samt text-TV-sändningar till hela landet. Sändningstillståndet för SRinnebär att företaget har rätt att - då det gäller analoga sändningar - i helalandet sända fyra program. För SR gäller vidare särskilda regler för vissaregionala sändningar samt för utlandsradion. Vidare bör nämnas att SR - efterbeslut av - fått tillstånd att påbörja digitalaljudradiosändningar (prop. 1994/95:170, bet. 1994/95:KU47, rskr. 1994/95:369).Genom sändningstillståndet medges SR rätt att i den nationella frekvensensända sex program. Särskilda regler gäller för regionala frekvenser.Sändningstillståndet för UR är tvåårigt och gäller t.o.m. den 31 december1998. Genom avtal mellan UR och SVT resp. SR bereds UR:s program plats i SVT:soch SR:s kanaler.Utskottet är med hänvisning till det anförda inte berett att förorda enändring av tidigare beslut då det gäller privatisering avprogramföretag. Motion K713 (m) yrkande 9 avstyrks således.FinansieringsfrågorI tre motionsyrkanden behandlas frågor om public service-företagensfinansiering.Motionärerna bakom motion K713 (m) föreslår att frågan bör prövas om dagenslicensfinansiering av public service-verksamheten skall ersättas avskattefinansiering (yrkande 8).Utskottet har vid en rad tidigare tillfällen behandlat yrkanden liknande detnu aktuella, (bet. 1991/92:KrU28). Utskottet är - medhänvisning till programföretagens självständiga ställning - inte berett attföreslå något riksdagsinitiativ med anledning av yrkandet som såledesavstyrks.I samma motion, K713 (m), föreslås också - bl.a. av integritetsskäl - attregeringen skall lämna förslag till skärpta regler för sponsring (yrkande 12).Riksdagsbeslutet om public service-verksamheten innebar enbegränsning av programföretagens möjligheter att sända sponsrade program iförhållande till vad som tidigare gällde. Sponsring får förekomma i SVT:ssändningar i samband med sportevenemang. Vidare får - efter initiativ avkulturutskottet - vissa kategorier av sponsrade program som varittillåtna även fortsättningsvis sändas. Således får SVT, SR och UR sändasamproduktioner som framställts i samarbete med t.ex. programföretag i andraländer, fristående produktionsbolag m.fl. där medproducenten erhållit bidragfrån utomstående för sin andel av produktionen. Även program som framställs avett programföretag inom ramen för ett samarbete inom European BroadcastingUnion (EBU) får återutsändas av SVT och SR. Slutligen får SVT och SR träffauppgörelse om sponsring när företaget i fråga är arrangör under förutsättningatt programmet direktsänds till flera länder, antingen arrangemanget sker inomramen för ett åtagande gentemot EBU eller arrangemanget är av liknandebetydelse (bet. 1995/96:KrU12 s. )Beslutet om hur sponsringsrätten skulle avgränsas fattades efter ingåendeöverväganden inom kulturutskottet. Utskottet anser att det inte är motiveratatt nu ta initiativ till en omprövning av sponsringsbestämmelserna. Motions-yrkandet avstyrks.Förslaget i motion Kr211 (m) synes syfta till att lokala kabelsändarföretagskall få reklamfinansieras.Enligt radio- och TV-lagen (1996:844) är kabelnätsinnehavarna skyldiga attkostnadsfritt bereda plats i sina nät för lokala kabelsändarföretagssändningar (8 kap. 2 §). Ett lokalt kabelsändarföretag skall vara en sådanjuridisk person som har bildats för att bedriva lokala kabelsändningar och somantas låta olika intressen och meningsriktningar komma till tals i sinverksamhet. Ett lokalt kabelsändarföretag skall i sin sändningsverksamhetsträva efter vidast möjliga yttrandefrihet och informationsfrihet. Radio- ochTV-verkets förordnande av lokala kabelsändarföretag avser högst (8 kap.5 §). Sändningarna får inte innehålla reklam (7 kap. 11 §).Skälet till reklamförbud för de företag som Radio- och förordnarsom lokala kabelsändarföretag angavs i proposition 1991/92:53 med förslag tillny lagstiftning för kabelsändningar m.m. Enligt föredragande statsrådet vardet befogat att behålla ett reklamförbud för de företag som ges ställning somlokala kabelsändarföretag. Syftet med särställningen för sådana företag -garanterad och avgiftsfri tillgång till kabelnätet inom en kommun - angavsvara att vidga yttrandefriheten (prop. s. 41). ansågmed anledning av propositions- och motionsförslag att det inte borde varamöjligt att som lokalt kabelsändarföretag kostnadsfritt få operera som enkommersiell kanal med reklamintäkter. Den som med stöd av lagen får tillgångtill en kanal gratis måste således finna sig i att bedriva verksamheten utanreklam, ansåg utskottet. Vidare uttalade att det äringet som hindrar att ett lokalt kabelsändarföretag fortsättningsvis bedriververksamheten på kommersiell grund, dvs. på grundval av ett avtal mednätinnehavaren (bet. 1991/92:KU19 s. 17).Kulturutskottet har inte någon annan uppfattning än den somkonstitutionsutskottet uttryckt i sitt av godkända betänkande.Motionen avstyrks därför.Frågor om funktionshindrades möjligheter att ta del av public service-företagens program, m.m.Motionärerna bakom motion So426 (c), konstaterar att public service-företagenhar i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att ökatillgängligheten för de funktionshindrade. Motionsyrkandet syftar till attregeringen skall återkomma till med en redovisning avprogrambolagens insatser för funktionshindrade (yrkande 7).SVT, SR och UR är enligt gällande sändningstillstånd skyldiga att beaktafunktionshindrades behov. De tre bolagens program skall även produceras förspeciella målgrupper. Genom att utnyttja befintlig och ny teknik skall bolagenunder tillståndsperioden öka möjligheterna för funktionshindrade att ta del avprogrammen. I fråga om program för funktionshindrade får SVT, SR och UR sinsemellan fördela ansvaret för olika insatser. Enligt vad utskottet har inhämtaträknar programföretagen med att ha färdigställt en gemensam plan förhur insatserna skall fördelas.Vidare skall företagen enligt gällande anslagsvillkor följa upp hurpublic service-uppdraget har uppfyllts och inlämna en uppföljningsrapport tillKulturdepartementet och och anser att det inte är erforderligt att tar någotinitiativ med anledning av motionen. Utskottet anser sig nämligen kunna utgåfrån att regeringen i anslutning till propositionsförslag som rör publicservice-verksamheten redovisar vilka insatser för funktionshindrade som de treföretagen gjort. Motionsyrkandet avstyrks därmed.I motion Kr203 (c) tas upp frågan om textning av SVT:s program. Motionärenvill att i första hand nyhetsprogrammen skall textas, så att hörselskadade istörre utsträckning än kan ta del av programutbudet.Enligt SVT:s beräkningar är sammanlagt hälften av riksutbudet textat medolika tekniker och med olika syften.Den s.k. programtextningen som främst är avsedd för hörselskadade uppgick år1996 . Programtextningen sker med olika tekniker, nämligendels dold text-TV-textning, som kan ses endast med hjälp av text-TV-mottagareoch som används främst vid förstasändningar, dels öppen text som ligger fasti bilden och som används mestadels för repriser. Alla programkategorierprogramtextas men tyngdpunkten ligger på nyhets- och faktaprogram. Som exempelkan nämnas att Rapports två eftermiddagssändningar och 19.30-sändningen ärtextade. Likaså är samhällsprogram som Striptease, Plus och Dokument utifråntextade. I sammanhanget bör nämnas att program som speglar stora sport- ochandra evenemang - , , , riksmötetsöppnande - direkttextas. Direkttextningen uppgår till . Vidarebör i detta sammanhang nämnas att utländska program översättningstextas. År1996 sändes totalt textade översättningar.Textning av TV-program är en viktig del av SVT:s insatser förfunktionshindrade. Av redovisningen ovan framgår att SVT:s insatser i dettaavseende är omfattande. Härtill kommer att - sedan motionen väcktes -regeringen beslutat om sändningsvillkor som innehåller krav på programbolagenatt de skall öka möjligheterna för funktionshindrade att ta del av programmen.Enligt utskottets uppfattning får motionsförslaget anses vara tillgodosett.Motionen avstyrks.Två motioner behandlar frågan om SVT:s tillgänglighet för synskadade.Motionerna Kr237 (m) och Kr256 (kd) yrkande 1 syftar till att textremsan iSVT:s utländska program skall läsas upp i en särskild ljudkanal.Från synskadades håll har krav ställts på att utländska program skall görastillgängliga. SVT har konstaterat att dubbning inte är en lämplig metod. SVTavslutar ett projekt som prövar hur översättningstexten i digitalform i text-TV-signalen kan användas för att generera syntetiskt tal italsyntesutrustning, s.k. prator, hos tittaren.För SVT:s del gäller att företaget - under den pågående tillståndsperioden -skall följa de regler som fastställts då det gäller funktionshindrades behov,bl.a. genom att utnyttja befintlig och ny teknik. Det ankommer således på SVTatt - som självständigt företag - avgöra om det pågåendeöversättningsprojektet skall förverkligas. Utskottet vill i sammanhanget pekapå att den digitala sändningstekniken kan komma att medföra helt andramöjligheter att överföra ljud och annan typ av information än vad som ärmöjligt. Med hänvisning till det anförda avstyrks motionsyrkandena.Förslaget i motion Kr236 (s) syftar till att sändningsvillkoren för SVT skalländras så att handikapporganisationerna i likhet med myndigheter skall fåmöjlighet att informera om sin verksamhet i exempelvis programmetAnslagstavlan.SVT skall enligt gällande sändningsvillkor kostnadsfritt sända meddelandensom är av vikt för allmänheten om en myndighet begär det. SVT skall tillse attmeddelandet ges en lämplig utformning och att det inte genom sin omfattningeller på annat sätt inverkar menligt på programverksamheten.Utskottet anser att det inte är motiverat att under löpande tillståndsperiodta initiativ till en vidgning av den krets som - i enlighet med det sagda -har rätt att kostnadsfritt sända meddelanden i SVT. beträffande ny inriktning på public service-uppdragetatt avslår motionerna 1996/97:K713 yrkandena 6 och 7 och1996/97:Kr207 yrkande 4,res. 1 (m)2. beträffande fråga om privatisering av programföretagatt avslår motion 1996/97:K713 yrkande 9,res. 2 (m)3. beträffande skattefinansiering av public service-verksamhetenatt avslår motion 1996/97:K713 yrkande 8,res. 3 (m)4. beträffande skärpta regler för sponsringatt avslår motion 1996/97:K713 yrkande 12,res. 4 (m)5. beträffande reklamfinansiering av lokala kabelsändarföretagatt avslår motion 1996/97:Kr211,6.