bet · GL01SfU6 · 1997-11-18 00:00:00 — Grundläggande krav på rättssäkerhet gäller dock naturligtvis ävenutländska medborgare. Här kan nämnas att en parlamentarisk kommitté har fått iuppdrag att utreda frågan om en ny instans- och processordning vid tillämpningav utlännings- och medborgarskapslagstiftningen. I direktiven 1997:20 angesbl.a. att en rättssäker process för att avgöra utlänningsärenden är nödvändig.Den nuvarande processordningen anges uppfylla högt ställda krav men dettainnebär inte att inte ytterligare åtgärder kan vidtas för att säkerställa attärendena redan i ett tidigt skede blir allsidigt belysta och att den som berörssjälv får komma till tals. Utskottet anser inte att vad motionärerna anförmotiverar ändrade direktiv till kommittén som skall göra en översyn av lagen omsvenskt medborgarskap. Utskottet avstyrker motionerna Sf10 yrkande 12 och Sf622yrkande 12.Utskottet har under en följd av år behandlat yrkanden om krav på kunskaper isvenska språket för att erhålla svenskt medborgarskap. Utskottet har därvidframhållit att det är utomordentligt viktigt för den enskilde invandraren attha kunskaper i svenska språket och att man på alla sätt bör underlätta förinvandrarna att få sådana kunskaper. I propositionen betonas betydelsen av detsvenska språket. Regeringen anför att för att kunna tillgodogöra sig sinarättigheter, fullgöra sina skyldigheter och vara likvärdig och medansvarig isamhället behöver alla kunskaper i svenska språket. Med kunskaper i svenskaökar bl.a. förutsättningarna för arbete och deltagande i samhällslivet.Regeringen bedömer att kunskaper i svenska språket är av stor betydelse för hurintegrationen utvecklar sig både för den enskilda individen och samhället istort. Därför är det önskvärt att alla som är permanent bosatta i inågon utsträckning kan förstå och tala svenska.Utskottet anser att regeringen på ett tydligt sätt markerar svenska språketsbetydelse. Vad gäller frågan om ett särskilt krav på svenskkunskaper förerhållande av svenskt medborgarskap vill utskottet dock hänvisa till att fråganbehandlas av den parlamentariska kommitté som skall göra en översyn av lagen omsvenskt medborgarskap. Som ovan angivits skall kommittén överväga om krav påkunskaper i svenska språket eller om det svenska samhället bör uppställas förbeviljande av medborgarskap. Utskottet anser att kommitténs arbete bör avvaktasoch utskottet avstyrker bifall till motion Sf605.RösträttGällande bestämmelserRösträtt vid val till har svenska medborgare som fyller senastpå valdagen och som är bosatta i landet eller har varit folkbokfördahär.Rösträtt i val till kommunfullmäktige och har den somfyller senast på valdagen och är folkbokförd inom respektivei kommunen. För annan än den som är medborgare i någon av EU:s medlemsstatereller i eller gäller dock kravet att de har varit folkbokförda ilandet i följd före valdagen.MotionernaI motion Sf10 av m.fl. (mp) yrkande 11 framförs kritik mot attolika rösträttsregler gäller för invandrare från länder inom EU och andrainvandrare. Motionärerna begär att beslutar om en lagändring så attalla invandrare behandlas lika. Ett likalydande yrkande framställs av YvonneRuwaida (mp) i motion Sf622 yrkande 11.Utskottets bedömningGenom den nya vallagen, som trätt i kraft , har det tidigarekravet folkbokföring för att utlänningar skall ha rätt att rösta ikommunala val tagits bort för medborgare i annat EU-land. Treårskravet harockså tagits bort för medborgare i och Norge.Vid beredningen av förslaget till ny vallag anförde isitt av godkända betänkande 1996/97:KU16 att genom förslaget till 1kap. 3 § vallagen genomförs det EG-direktiv (94/80/EG) som ger vidgad rätt förunionsmedborgare bosatta i att rösta i landstings- ochkommunfullmäktigval. EG-direktivet ger också svenska medborgare bosatta i ettEU-land rätt att rösta i kommunalval på samma villkor som den statens egnamedborgare. Reglerna är ett exempel på tillämpningen av principen om jämlikhetmellan och lika behandling av en medlemsstats medborgare och medborgare i andramedlemsstater och en följd av den rätt att röra och uppehålla sig fritt somföreskrivs i artikel 8 a i . delade inteuppfattningen i behandlade motioner att reglerna bör omfatta alla i Sverigebosatta invandrare, oavsett om de omfattas av direktivet eller inte.Socialförsäkringsutskottet finner inte skäl för att nu inta enannan ståndpunkt. Utskottet avstyrker därför motionerna Sf10 yrkande 11 ochSf622 yrkande 11.Arbete och försörjningÖkad mångfald i arbetslivetPropositionenRegeringen anför inledningsvis att arbete är centralt utifrån både sociala ochekonomiska perspektiv. Arbetslösheten har emellertid slagit olika hårt motolika grupper. I genomsnitt har fler personer med utländsk härkomst än inföddasvenskar drabbats. När många arbetsföra står utanför arbetsmarknaden undergrävsvälfärden som de sociala och ekonomiska klyftorna växer i samhället.Detta är ett slöseri med mänskliga resurser.Regeringen anser att samhällets mångfald behöver avspeglas i arbetslivetsalla grenar. Jämsides med detta behövs samlade insatser för att förändraattityderna till arbetssökande med utländsk bakgrund och öka medvetenheten omalla människors lika värde. Statliga myndigheter har i detta sammanhang ettstort ansvar som normgivare och bör genom tydliga signaler och budskap motverkastereotypa uppfattningar och generaliseringar om olika grupper i samhället. Ettkonkret sätt att visa detta bör vara att statsförvaltningen i ökad utsträckningsträvar efter att avspegla den arbetsföra befolkningens etniska sammansättning.Detta bör synas i bl.a. rekryteringsbeteenden, personalstruktur ochkompetensförsörjning. Detta är också viktigt för den demokratiska legitimitetenoch trovärdigheten.Det behövs en offensiv rekrytering för att förändra situationen. Ett sätt attgöra detta på kan vara att göra en plan för ökad mångfald i likhet med enjämställdhetsplan som sedan följs upp. Den utredare som fått i uppgift att göraen översyn av lagen mot etnisk diskriminering skall bl.a. övervägamöjligheterna att i lagen införa en regel om skyldighet för arbetsgivare attupprätta sådana planer. Ett annat sätt att arbeta för en ökad mångfald är attöka kunskapen hos arbetsförmedlare och personalrekryterare om de resurser somfinns i mångfalden.En fortsatt gynnsam utveckling av svensk ekonomi och en allmänt förbättradarbetsmarknadssituation är av avgörande betydelse för att den rådandesituationen skall förändras. Regeringen har som målsättning att halvera denöppna arbetslösheten . Härutöver har regeringen tagit initiativtill att förbättra situationen genom generella åtgärder och insatser som riktarsig direkt till invandrare. Det gäller bl.a. den femåriga utbildningssatsningenKunskapslyftet. Möjligheter har införts att förlänga arbetsplatsintroduktion(API) med högst för utomnordiska medborgare. Arbetsmarknadsverkethar fått förstärkta resurser, av vilka en stor del skall användas vidarbetsförmedlingar i invandrartäta områden. Som ett komplement till deordinarie arbetsmarknadspolitiska åtgärderna finns också medel för s.k.otraditionella insatser. Vid användningen av dessa skall speciellt invandraresoch ungdomars behov uppmärksammas. Ekonomiskt stöd ges till som arbetar med faktainsamling, kunskapsförmedling ochopinionsbildning för att främja ökad mångfald inom arbetslivet.Regeringen gör i propositionen den bedömningen att arbetsmarknadspolitiken istörre utsträckning än bör utformas med hänsyn till samhälletsmångfald och främja likvärdiga möjligheter för alla. Insatser inomarbetsmarknadspolitiken bör i ökad utsträckning präglas av individualiseringoch flexibilitet. Den utbildning och kompetens som invandrare och andra medutländsk bakgrund har bör tas till vara. Särskilda insatser bör göras förlångtidsarbetslösa med kort skolgång och begränsade förutsättningar attförbättra sina kunskaper i svenska språket. Särskilt vad gäller denna grupp börsamverkan ske lokalt mellan arbetsförmedling, försäkringskassa och kommun. Idenna samverkan bör arbetsförmedlingsnämnderna ha en central roll.MotionernaI motion Sf4 av m.fl. (m) yrkande 6 begärs ett tillkännagivandeom vikten av förändringar i arbetsrättslagstiftningen. Motionärerna anser attarbetsmarknaden måste omregleras så att utbud och efterfrågan kan närma sigvarandra. En stor resurs blir annars outnyttjad i svenskt arbetsliv.Johan m.fl. (v) begär i motion Sf12 yrkande 3 ett tillkännagivandeom att mångfaldsplaner bör upprättas på varje arbetsplats för att främja denblandning av åldrar och kulturer som är utvecklande för arbetet. Motionärernatar också upp möjligheten till förlängning av API för utomnordiska medborgare.De begär i yrkande 4 ett tillkännagivande om att förlängning skall kunna ske påsamma villkor oavsett praktikantens ursprung.I motion Sf10 av m.fl. (mp) yrkande 14 anförs att denoffentliga sektorn bör gå före och upprätta integrationsprogram för invandrare,liknande de jämställdhetsprogram som upprättas för att få en bättrerepresentation av kvinnor. I ett senare skede bör också företag med mer än tioanställda upprätta introduktionsprogram. Detsamma föreslås i motion Sf622 avYvonne Ruwaida (mp) yrkande 14. Ett liknande yrkande framställs också i motion1996/97:Sf633 av () yrkande 15.I motion Sf11 av m.fl. (kd) begärs i yrkande 7 etttillkännagivande om att inte bara staten utan hela den offentliga sektorn harett ansvar för en ökad mångfald i arbetslivet och skall vara föredömen.Motionärerna anser vidare att mindre stela arbetsmarknadsregler skulle gynnaalla arbetssökande och då även vara till förmån för invandrare. Etttillkännagivande härom begärs i yrkande 8.I motion 1996/97:Sf610 av och () anges att desenaste decenniernas invandring i har ett starkt inslag avvälutbildade, erfarna och driftiga individer. Motionärerna begär etttillkännagivande om att en medveten strategi behöver arbetas fram som innebäratt specialutbildade invandrare får kontakt med passande företag. Sammamotionärer anser i motion 1996/97:Sf613 att regeringen bör utreda särskildaåtgärder med positiv särbehandling, t.ex. kvotering av invandrare ochflyktingar på arbetsmarknaden (yrkande 2) och att tvåspråkighet skall ses somen merit på arbetsmarknaden, särskilt inom vårdyrkena (yrkande 9).ArbetsmarknadsutskottetArbetsmarknadsutskottet har avgivit yttrande över propositionen och anför bl.a.följande.Utskottet delar regeringens uppfattning att specifikt riktade insatser börbegränsas till det som kan behövas i . Påarbetsmarknaden är det dock tydligt att invandrare i många fall måste få del avsärskilda insatser även under en därefter. Utskottet pekar påatt det saknas en konstitutionell direkt grund för positiv särbehandling pågrund av tillhörighet till etnisk minoritet.Utskottet ansluter sig till propositionens beskrivning av arbetets betydelsesocialt och ekonomiskt men tillägger att föreställningen om, eller än värre enfaktisk uppdelning i, arbetande svenskar och bidragsberoende invandrare ledertill spänningar och kan utgöra grogrund för rasism och främlingsfientlighet.I yttrandet anges att sysselsättningen framför allt bland de utomnordiskamedborgarna är oacceptabelt låg och att arbetskraftsdeltagandet bland vissagrupper invandrarkvinnor är extremt lågt. Flera omständigheter har bidragittill att försvåra arbetsmarknadssituationen för invandrare. Arbetslösheten ären förklaring, men ett stadigt sjunkande arbetskraftsdeltagande kunde iakttasredan under den ihållande högkonjunkturen i slutet av 1980-talet.Den beskrivning av bakgrunden till invandrarnas svåra arbetsmarknadssituationi fråga om det som har anknytning till förhållandena här i landet -strukturomvandlingen i näringslivet, allmänt ökade kompetenskrav, större kravpå kunskaper i svenska språket, diskriminering och negativa attityder blandarbetsgivare samt avsaknad av kontakter och nätverk - visar enligt utskottetsmening att åtgärder av flera slag och på olika nivåer behövs. Det är i denvändande konjunkturen som möjligheterna bör vara större än attåstadkomma förbättringar.På arbetsrättens område hänvisar utskottet till de nya reglerna i lagen omanställningsskydd (LAS), som gäller /97 och som syftar tillatt stimulera en utökning av personalstyrkan. Reglerna tar särskilt sikte pågrupper som står inför sitt första inträde på arbetsmarknaden. Genom s.k.överenskommen visstidsanställning får arbetsgivare möjlighet att utan att angenågra skäl för det anställa upp till fem personer för begränsad tid. Det haransetts särskilt angeläget att underlätta nyanställningar i en uppåtgåendekonjunktur. Denna regel innebär en ökad flexibilitet för företagen.Den snabba tekniska utvecklingen, informations- och kommunikationsteknikenoch det nya sättet att organisera arbetet med större flexibilitet, arbete isjälvstyrande grupper m.m. ställer större krav på språklig förmåga än tidigarearbetsliv. Utskottet vill särskilt framhålla att de krav som arbetsgivarenställer måste stå i proportion till det speciella arbetet och förhållandena påarbetsplatsen, något som arbetsförmedlare bör vara uppmärksamma på. Överdrivnakrav i detta hänseende kan betraktas som en form av förtäckt eller indirektdiskriminering.När det gäller de negativa attityder som finns bland vissa arbetsgivare villutskottet påpeka att dessa kan rymma allt från ren diskriminering till vad somnärmast kan beskrivas som en allmänmänsklig osäkerhet och tvekan inför det somuppfattas som obekant. Det finns skäl att påpeka att negativa attityder ävenkan förekomma bland de anställda och i deras organisationer. Det är mycketviktigt med attitydpåverkan men utsikterna att verkligen påverka är förmodligenbättre när låsningen inte är alltför stark. Då har arbetsförmedlaren enbetydelsefull roll. Som sägs på annat ställe i propositionen hararbetsförmedlingen även en viktig roll när det gäller den attitydpåverkan sombestår i att få människor att se mångfalden som en kraft och styrka. Mångaexempel finns på att kreativiteten ökar i grupper av människor med olikabakgrund och erfarenhet. Utskottet vill även peka på den tendens som finns attvid rekrytering lägga allt större vikt vid det som brukar benämnas socialkompetens på bekostnad av mer formella meriter. Man kan inte komma ifrån riskenatt detta utfaller negativt för människor som av ett eller annat skäl uppfattassom avvikande eller udda. Även här är attitydpåverkan viktig.Arbetsförmedlingen har även en allt viktigare roll när det gäller attkompensera invandrare för avsaknaden av kontakter och nätverk. Det är vanligtatt man kommer in på arbetsmarknaden via kontakter av olika slag.Rekommendationer från en familjemedlem, släkting, vän eller bekant medanknytning till arbetsplatsen kan väga tyngre än meriter i form av betyg ocharbetslivserfarenhet. Följden av detta blir att arbetslösa invandrare får detallt svårare, eftersom så många i deras omgivning saknar kontakter medarbetslivet. Arbetsförmedlaren kan göra en värdefull insats genom att medkännedom om invandrarens person och kompetens rekommendera henne eller honomför arbetsgivaren.Det är alltså stora krav som ställs på arbetsförmedlarna, som redan har enmycket ansträngd arbetssituation med den fortfarande mycket högaarbetslösheten. Utskottet noterar att regeringen även i årets budgetpropositionföreslår medel för tillfälliga personalförstärkningar vid arbetsförmedlingaroch arbetsmarknadsinstitut.Arbetsmarknadsutskottet har tidigare (bet. 1996/97:AU11) instämt i önskemålom en ökad andel statligt anställda med invandrarbakgrund, och detta inom allasektorer och på alla nivåer. Utskottet anser dock att man inte bör föregriparesultatet av den pågående utredningen.Utskottet instämmer i att arbetsmarknadspolitiken mer än börutformas med hänsyn till samhällets mångfald och att den bör främja likvärdigamöjligheter för alla. Utskottet vill dock inte i det här sammanhanget binda sigför hur den framtida arbetsmarknadspolitiken bör utformas mera i detalj, t.ex.i fråga om prioriteringen mellan olika angelägna ändamål. Utskottet förutsätteratt frågan övervägs vidare innan ett förslag presenteras för riksdagen.Arbetsmarknadsutskottet har i sitt yttrande inte tagit ställning till deenskilda motionerna.Socialförsäkringsutskottets bedömningUtskottet konstaterar att arbetslösheten bland personer med utländsk härkomstär betydligt större än bland infödda svenskar. Flera omständigheter harbidragit till det. Som arbetsmarknadsutskottet anger behövs åtgärder av fleraslag och på olika nivåer. Enligt vad som redovisas i propositionen har en heldel arbetsmarknadspolitiska åtgärder redan beslutats och ytterligare åtgärderplaneras. Regeringen framhåller att det också behövs samlade insatser för attbl.a. förändra attityder till arbetssökande med utländsk bakgrund. offentliga utfrågning belystes vikten av förändrade attityder frånarbetsgivarhåll tydligt av bl.a. företrädaren för . Fackligaorganisationer har här även ett stort ansvar.Vad gäller motionsförslag om mångfaldsplaner eller liknande vill utskottethänvisa till att den särskilda utredare som skall göra en översyn av lagen motetnisk diskriminering bl.a. skall överväga möjligheterna att i lagen införa enregel om skyldighet för arbetsgivare att upprätta sådana planer. Utskottetanser att utredningsförslaget bör avvaktas, och utskottet avstyrker motionernaSf12 yrkande 3, Sf10 yrkande 14, Sf622 yrkande 14, 1996/97:Sf633 yrkande 15.Med den pågående utredningen får motion 1996/97:Sf613 yrkande 2 ansestillgodosedd.Utskottet instämmer i vad som sägs i motion Sf11 yrkande 7 om att hela denoffentliga sektorn har ett ansvar för en ökad mångfald i arbetslivet och skallvara föredömen. Något uttalande i frågan är inte påkallat, varförmotionen avstyrks.Utskottet delar arbetsmarknadsutskottets inställning att det påarbetsmarknaden är tydligt att invandrare i många fall måste få del avsärskilda insatser . Det är därför nödvändigt attmöjligheterna till en förlängning av API begränsas till utomnordiskamedborgare. Utskottet avstyrker bifall till motion Sf12 yrkande 4.Med de satsningar som kommer att göras förutsätter utskottet att denkompetens som sådana välutbildade personer som åsyftas i motion 1996/97:Sf610har kommer att tas tillvara. Något tillkännagivande till regeringen är intepåkallat, varför motionen avstyrks. Utskottet förutsätter att arbetsgivarelikaså kommer att inse att tvåspråkighet är en kompetens som måste tas tillvara. Med det anförda avstyrker utskottet motion 1996/97:Sf613 yrkande 9.Utskottet vill här påpeka att motioner om vård och omsorg av personer medutländsk bakgrund behandlas i ett senare avsnitt i betänkandet.Vad slutligen angår motionerna Sf4 yrkande 6 och Sf11 yrkande 8 omförändringar i arbetsrätten m.m. vill utskottet hänvisa dels till de åtgärdersom redan genomförts eller planeras, dels till att i enlighet med vadarbetsmarknadsutskottet anfört inte i detta sammanhang bör binda sig för hurden framtida arbetsmarknadspolitiken bör utformas mera i detalj.Socialförsäkringsutskottet avstyrker därför de båda motionerna.Eget företagandePropositionenRegeringen anför att det finns ett stort intresse av att starta eget företagbland många med utländsk bakgrund. Antalet egna företagare med utländskbakgrund har ökat och förväntas öka åtminstone framöver.Utomnordiska medborgare är dock i minoritet bland personer som får starta-eget-bidrag. Regeringen utgår från att ökade ansträngningar görs inomArbetsmarknadsverket för att denna grupp i större utsträckning får del av dettastöd. En del företagare behöver på sig än den nuvarande bidrags-perioden för att uppnå lönsamhet. Regeringen har därför 1998 föreslagit att det införs en möjlighet att förlänga starta-eget-bidraget med som längst för en utomnordisk medborgare i de fall därarbetsförmedlingen bedömer att en förlängning är enda möjligheten förföretagets överlevnad och lönsamhet och den påbörjade egna företagsamhetenbedöms vara den bästa lösningen för individen. I propositionen anges vidare attvägledning och information till utrikes födda som vill starta eget börutvecklas.MotionernaLars m.fl. (fp) anför i motion Sf8 att det för att komma till rättamed massarbetslösheten krävs ett förbättrat näringslivsklimat, som i högutsträckning kommer invandrare och människor i utsatta områden till del. Enpolitik för sänkt skatt på arbete och minskade skattekilar är en av de bästaförändringarna för integrationen. Näringspolitiken skall skapa bralevnadsvillkor i hela . Motionärerna begär i yrkande 7 etttillkännagivande om det anförda.I motion Sf10 av m.fl. (mp) anförs att människor medinvandrarbakgrund möts av fler hinder för det egna företagandet, såsom störresvårigheter att få lån, svårare att få bra information om företagande osv.Motionärerna anser i yrkande 21 att regeringen bör återkomma med förslag tillåtgärder som tar bort sådana hinder. Ett särskilt program med temporäraåtgärder är nödvändigt för att lösa den nuvarande situationen. Regeringen börlägga fram förslag som kan innebära t.ex. riktade åtgärder för invandrare somvill starta eget (yrkande 22). Samma förslag finns även i motionerna Sf622 avYvonne Ruwaida (mp) yrkandena 21 och 22 och 1996/97:Sf633 av () yrkandena 17 och 18. Ett motsvarande förslag om särskilt åtgärdsprogramfinns också i motion 1996/97:Sf618 yrkande 4 av m.fl. (mp). I yrkande 26 i motion Sf10föreslås dessutom ett tillkännagivande om att förlängningen av starta-eget-bidraget bör omfatta alla i Sverige.Motionärerna i motion Sf11 av m.fl. (kd) är positiva tillatt tiden för starta-eget-bidraget skall kunna förlängas förutomnordiska medborgare. Förlängningen bör dock endast gälla medborgare frånicke EU-land, och de begär i yrkande 9 ett tillkännagivande härom. Motionärernaanför vidare att invandrare som vill försöka ordna sin egen försörjning genomatt starta eget företag därmed klipper av länken till det yttersta skyddsnätsom socialbidrag innebär. De begär i yrkande 10 en utredning om dennaproblematik.ArbetsmarknadsutskottetArbetsmarknadsutskottet tar i sitt yttrande upp förlängningen av starta-eget-bidraget. Utskottet anför att starta-eget-bidraget är avsett att vara etttillskott till näringsidkarens försörjning under inledningsskedet avverksamheten. Bidrag får endast lämnas till den som bedöms ha godaförutsättningar att bedriva näringsverksamhet och endast om verksamheten bedömsfå en tillfredsställande lönsamhet och ge bidragstagaren en varaktigsysselsättning. Normalt kan bidrag lämnas . För att ökadet kvinnliga företagandet kan arbetslösa kvinnor, särskilt invandrarkvinnor,numera få ett förlängt starta-eget-bidrag . Ibudgetpropositionen har föreslagits att förlängt bidrag skall kunna lämnas ävenför invandrare. Utskottet, som skall behandla detta förslag i betänkande1997/98:AU1, pekar på att förslaget enligt ordalydelsen tar sikte på gruppen?invandrare?, alltså inte endast ?utomeuropeiska invandrare? som anges iförevarande proposition.Arbetsmarknadsutskottet kan inte dela den uppfattning som framförts i någraav motionerna i socialförsäkringsutskottets ärende att en sådan prioriteringskulle stå i strid med grundinställningen att säråtgärder för invandrare skallbegränsas till den i . Skälet bakom förslaget är i ställetatt man vill öka andelen invandrare med starta-eget-bidrag, eftersom de förnärvarande är kraftigt underrepresenterade i förhållande till sin andel av dearbetssökande. Att bl.a. andelen kvinnor och invandrare bland dem som anvisasarbetsmarknadspolitiska åtgärder så långt som möjligt bör svara mot deras andelav de arbetslösa är enligt utskottets mening ett överordnatarbetsmarknadspolitiskt intresse. Det skall också betonas att ett beslut omstarta-eget-bidrag alltid måste utgå från en prövning av förutsättningarna idet enskilda fallet. I sammanhanget vill utskottet också framhålla att deutomnordiska medborgarna successivt fått en allt mindre del avåtgärdsplatserna. Som sägs i budgetpropositionen är denna utveckling intetillfredsställande.Socialförsäkringsutskottets bedömningDen generella politiken är av betydelse även i detta sammanhang. Ennäringslivspolitik som främjar eget företagande kommer också personer medutländsk bakgrund till del.