bet · GK01SoU13 · 1997-03-04 00:00:00 — Det är t.ex. yngrepensionärer som hjälper äldre att handla eller ta en promenad. Mångaorganisationer gör en betydande insats för äldre och ensamma, såsom kyrkan,Röda korset och pensionärsorganisationerna. Motionärerna anser attfrivilliginsatserna inom äldreomsorgen kommer att vara en begränsad menbetydelsefull del av äldreomsorgen även och att formerna församverkan mellan offentlig och ideell sektor bör utvecklas.Frivilligverksamheterna bör stödjas via de organisationer som verkar inomområdet.Även i motion So410 av m.fl. (kd) begärs tillkännagivandetill regeringen om vad i motionen anförts om uppmuntran av frivilliginsatser(yrkande 6). Motionärerna anför att frivilliginsatser är en dåligt nyttjadpotential i samhället. De anser att det är samhällets uppgift att stödjafolkrörelserna, studieförbunden och de lokala föreningarna för att kompletterasjukvården och äldreomsorgen.I motion So423 av m.fl. (fp) yrkas om att uppmuntra frivil-ligorganisationer till att driva ?etniskt? gruppboende (yrkande 20).Motionärerna anför att kommunerna bör uppmuntra frivilligorganisationer attstarta och driva gruppboende för ?sina? landsmän.Också i motion So412 av och () begärstillkännagivanden till regeringen om att stimulera invandrare att starta egenkooperativ åldringsvård (yrkande 1).I betänkande 1994/95:SoU3 konstaterade utskottet att det vid flera tillfällenuttalat att engagemang och omtanke hos anhöriga, grannar, vänner och andrafrivilliga måste tas till vara inom äldreomsorgen och att äldre kan göraviktiga insatser för andra äldre. Dessa insatser kompletterar kommunernasinsatser. Utskottet konstaterade att frågan om det frivilligasociala arbetet behandlades av har genomfört en kartläggning och kunskapsöversikt avdet frivilliga sociala arbetet, vilket redovisas i SOU 1993:82 Frivilligtsocialt arbete. Kommittén konstaterar att den sociala frivilligsektorn äromfattande och mångfasetterad. Den rymmer organisationer av verksamheter av enmängd olika slag. har den berikats med nya typer av socialtinriktade organisationer, inte minst inriktade mot egenorganisering inomutsatta grupper.Kommittén anför i det avslutande kapitlet att utifrån dess studier avkommunala förhållanden vill kommittén understryka behovet av en mer uttaladoch långsiktig politisk strategi, som rymmer ställningstaganden tillolika slag av rollfördelning mellan frivilligsektor och offentlig sektor. Ensådan medveten plan skulle bättre kunna tillvarata frivilligsektorns särartoch bereda mark för ett fruktbart samspel. Det skulle tydligare kunna skiljaut frivilligorganisationernas möjligheter och begränsningar både gentemot denoffentliga sektorn och gentemot privata marknadslösningar. Detta förutsätterdock, anför kommittén, kunniga kommunala kontaktpersoner som visar respekt föratt frivilligverksamheter har specifika betingelser och ofta är av annan artän offentliga insatser.Utskottet har under avsnittet om äldreboende redovisat det arbete som pågårmed inriktning på äldre invandrare bl.a. inom ramen för projekten.Vidare har redovisats att antagit en nordisk konvention om socialtbistånd och sociala tjänster, i vilken bl.a. stadgas att nordiska medborgarehar rätt att använda sitt eget språk i annat nordiskt land inom social- ochhälsoområdet.Utskottets bedömningFrivilliga insatser utgör ett värdefullt komplement till socialtjänstensinsatser och bör stödjas. Insatserna skall dock ses som ett komplement och kaninte ersätta det kommunala ansvaret för en väl utvecklad äldreomsorg.Utskottet har erfarit att regeringen i den kommande socialtjänstpropositionenkommer att föreslå att bör stödja frivilligt socialt arbete ochatt en bestämmelse med detta innehåll förs in i den nya lagstiftningen.Utskottet konstaterar att det pågår ett aktivt arbete i många kommuner för atti samverkan med olika invandrarföreningar utveckla former för en godäldreomsorg för äldre invandrare. bidrar med information ochkunskapsspridning inom området. Något uttalande med anledning av motionernaSo403 (m) yrkande 9, So410 (kd) yrkande 6, So412 (s) yrkande 1, So420 (c)yrkande 9 och So423 (fp) yrkande 20 behövs inte. Motionsyrkandena avstyrks.Personalutbildning och utveckling m.m.I motion So403 av m.fl. (m) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om personalen inom äldreomsorgen(yrkande 19). Motionärerna anser att de anställda i hemvården måste få utrymmeatt utvecklas i sitt arbete genom egna initiativ, ökat eget ansvar och endefinierad yrkesroll. En god grundutbildning är ett måste liksom möjlighetentill kontinuerlig fortbildning. Detta inte minst för att öka ungdomarsintresse för arbete inom hemvården. Enligt motionärernas uppfattning bör detövervägas att återinföra någon form av lämplighetsbedömning för vårdlinjen ochden sociala servicelinjen eller en provelevtid. Alternativt kan enyrkesinriktad arbetspraktik som förkunskapskrav krävas. Att ställa ökade kravgör vårdyrkena mer attraktiva och därmed ges de en höjd status, anförs det.Motionärerna vill också mjuka upp de stela lönestrukturerna och erbjudaalternativa arbetsgivare. En privat tjänstesektor är nödvändig, inte minstinom anser de.I motion So420 av m.fl. (c) begärs tillkännagivande tillregeringen om vad i motionen anförts om kompetensfrågor för äldrevårdenspersonal (yrkande 2). I den framtida äldreomsorgen kommer kompetensutvecklingatt vara en viktig fråga, anför motionärerna. Det finns enligt deras meningbehov av att förändra grund- och specialutbildningar i den del av vårdsektornsom berör äldrevård och äldresjukvård. Initiativ bör tas för att förnyakursplaner för utbildningarna inom denna del av vårdsektorn.I motion So423 av m.fl. (fp) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ge merutbildning till den personal som bedömer de äldres behov av omsorg (yrkande22). Motionärerna anför att behovsbedömarna inom äldreomsorgen har ennyckelroll och att det är nödvändigt att behoven bedöms utifrån objektivagrunder. Det får inte vara så att vissa kommundelar har en bättre ekonomi änandra och därför är mer generösa med hur mycket service och omsorg som ges.Inte heller får det vara så att enskildas behov åsidosätts i ekonomiskt kärvatider. Det behövs därför en ständig vidareutbildning så att bedömningarna blirså kvalificerade som möjligt. Ett sätt att utveckla yrkesgruppen kan vara attlåta dem byta arbetsuppgifter och göra bedömningar av behoven hos personer somde normalt inte har ansvaret för. Kompetenshöjning kan också ges genomhandledning.I samma motion yrkas också att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att kommunerna och landstingen gemensamt börutarbeta en strategi för att höja sjuksköterskornas kompetens för attdärigenom höja kvaliteten på ålderdomshemmen (yrkande 5). Kvaliteten i vårdenoch omsorgen skulle, enligt motionärerna, höjas om geriatriskt utbildadesjuksköterskor arbetade på ålderdomshem och sjukhem. Kommuner och landstingbör därför utarbeta en strategi för att höja sjuksköterskornas kompetens.Sköterskorna skulle då kunna anförtros att göra vissa bedömningar som i dagendast läkare gör. Detta skulle innebära en kvalitetshöjning och även minskaakutbesöken på sjukhusen, anförs det.I slutrapporten om ädelreformen redovisas att utbildningsnivån bland deanställda inom äldreomsorgen har ökat . Allt fler hargrundutbildning från t.ex. vårdinriktad gymnasieskola. Allt fler arbetsledarehar högskoleutbildning, t.ex. sjuksköterskor och de hemtjänstassistenter somgått den sociala omsorgslinjen. Det finns också ett rikt utbud av fortbildningoch vidareutbildning, bl.a. enstaka kurser inom högskolan. Det råder ingentvekan om att den formella kompetensen ökar inom äldreomsorgen. Frågan om denframtida kompetensförsörjningen är, enligt rapporten, av en annan karaktär; ominriktningen på dagens utbildningar är relevanta för den nya äldreomsorgensmål och innehåll, om de kan förbereda de studerande för morgondagensarbetsuppgifter. Det befaras i rapporten att vare sig gymnasie- ellerhögskoleutbildningarna motsvarar dessa krav. Av utvärderinghösten framgår att sjuksköterskeutbildningen och den socialaomsorgsutbildningen i ett nationellt perspektiv är svaga högskolemässigt.Framför allt påpekas svagheter när det gäller forskningsanknytningen. Även omden akademiska kompetensen successivt växer är andelen disputerande lärarealltjämt betydligt lägre än för genomsnittet för hela högskoleområdet. Skalläldreomsorgen kunna utvecklas positivt är det viktigt att de nya kunskaper somgenereras genom forskning också integreras i vårdutbildningarna.I rapporten anförs vidare att framför allt arbetsledarnaskompetensutveckling kommer att vara avgörande för hur den framtidaäldreomsorgen utformas. Det behövs kompetenta ledare som själva har integreratmedicinskt och socialt förhållningssätt och som kan konkretisera ädelreformensmål och visioner. Här finns ett stort och ännu inte tillgodosettutbildningsbehov, som också beskrivits i betänkande.Regeringen uppdrog åt att lämna underlag förställningstagande till dels en framtida geografisk fördelning avvårdhögskoleutbildningen, dels om staten bör ta ansvar för vissavårdutbildningar.Högskoleverket har redovisat sitt uppdrag. Verketkonstaterar att förutsättningarna för stat och landsting att bedrivakvalitativt likvärdiga vårdutbildningar skiljer sig på ett flertal avgörandepunkter. För att stärka forskningsanknytningen bör regeringen enligt verketknyta vårdutbildningarna till lämplig fakultet. Samtliga vårdhögskolor, medundantag för , är förlagda till samma orter som de statliga högskolorna.Detta innebär att utbildningarna kan anordnas med samma geografiska spridningäven om staten övertar ansvaret för dem. Härmed säkras både den volym ochbredd en högskola bör ha för att ge förutsättningar för utbildning på enkvalitativt hög nivå. Verket rekommenderar därmed att regeringen förhandlarmed samtliga landsting som önskar föra över ansvaret för att anordnavårdhögskoleutbildningar till den statliga högskolan.I rapporten görs också bedömningen att den nuvarande utbildningen för socialomsorgsexamen inte ger tillräckligt bred och djup kompetens för de ökande kravsom verksamheten ställer. Verket anser att de statliga högskolor som anordnarsåväl samhälls- som beteendevetenskapliga utbildningar och vårdutbildningarbör överta ansvaret för att utveckla utbildningarna för äldre-och handikappomsorg. Utbildningarna föreslås leda till kandidatexamen medfördjupade kunskaper i något av de ?kärnämnen? som ingår i programmen.Verkets rapport kommer att remissbehandlas.Utskottets bedömningUtskottet delar inställningen i motionerna att personalenskompetensutvecklingen är en angelägen fråga för att nå en bra kvalitet ivården. Utskottet kan konstatera att den formella kompetensen harökat och att det finns ett brett utbud av fortbildning och vidareutbildning.Högskoleverket har lämnat förslag till regeringen för att höja kvaliteten inomvårdutbildningarna och för att få en närmare knytning av utbildningen tillforskningen. Verkets rapport skall remissbehandlas och därefter beredasvidare i . Utskottet vill inte föregripa regeringensberedning av frågan. Motionerna So403 (m) yrkande 19, So420 (c) yrkande 2 ochSo423 (fp) yrkandena 5 och 22 avstyrks därmed.LevnadsnivåundersökningarI motion So424 av m.fl. (v) yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att verkställa avriksdagen tidigare fattade beslut om levnadsnivåundersökning för pensionärer(yrkande 14). Motionärerna anför att i fått gehörför en levnadsnivåundersökning för pensionärer. I den undersökningen skullealla de beslut som berör pensionärer tas med t.ex. kostnader för medicin,läkarvård, hemtjänsttaxor, urholkning av basbelopp, förändringar ibostadstillägget för pensionärer m.m. Regeringen har inte genomfört någonlevnadsnivåundersökning utan i stället presenterat en rapport som säger attpensionärerna som grupp fått det bättre. Motionärerna vill därför ytterligareen gång understryka vikten av att en sådan undersökning blir gjord med detsnaraste.I samband med behandling av den ekonomisk-politiska propositionen(prop. 1994/95:25) gav regeringen till känna att detfinns behov av en analys av levnadsnivån för pensionärerna (1994/95:FiU1,rskr. 1994/95:146).Socialministern har i ett skriftligt svar till riksdagenredovisat att som ett led i detta uppdrag genomfört enundersökning avseende utvecklingen av ålderspensionärernas ekonomiska villkorunder senare år. När det gäller pensionärernas kostnader för äldreomsorg,sjukvård, läkemedel m.m. finns det dock inte uppgifter på individnivå. För attfå en samlad bild av inkomster och kostnader gav regeringen våren 1995Statistiska centralbyrån i uppdrag att tillsammans med ochSocialstyrelsen utveckla analysmetoder avseende fördelningseffekterna av vissaavgifter inom kommuner och landsting. Detta arbete pågår. Ministern redovisadeockså att hon med anledning av tillkännagivande kommer att föreslåregeringen att en särskild utredare tillsätts med uppgift att göra en översynav boendebegreppet i de särskilda boendeformerna för äldre och av avgifternaoch deras effekter (bet. 1996/97:SoU7, rskr. 1996/97:4).Finansutskottet behandlade i betänkandet 1995/96:FiU10 om riktlinjer för denekonomiska politiken (prop. 1995/96:150) flera motioner med begäran omfördelningspolitiska analyser. I motionerna nämndes särskilt gruppenpensionärer med enbart folkpension eller låg pension. Utskottet uttalade attdet delade motionärernas uppfattning att de fördelningspolitiska frågorna harhaft och också fortsättningsvis måste ha hög prioritet. Vidare anfördefinansutskottet (s. 58-59):Det är ofrånkomligt att den höga arbetslösheten, neddragningen av deoffentliga utgifterna och de stora förändringarna i transfereringssystemetinneburit stora fördelningspolitiska påfrestningar. - - -Enligt utskottets mening är det av stor vikt att fördelningsfrågorna blirväl belysta.Sedan våren 1994 lämnar regeringen löpande och omfattandefördelningspolitiska redogörelser. Vidare har särskilda studiergenomförts av hur ensamföräldrar (Ensamföräldrar och den ekonomiska krisen,, ) och ålderspensionärer (den ekonomiska krisen, , ) påverkas avden ekonomiska krisen och saneringsprogrammet.- - - Kommunerna och landstingen möter växande behov av och efterfrågan påvård, omsorg och service, men eftersom resurserna är begränsade måsteavgifterna höjas och verksamheten koncentreras till prioriterade områden ochgrupper. Ett stort antal genomgripande reformer förbereds och har genomförtsinom det sociala området (bostadsbidrag, socialbidrag, underhållsstöd,pensioner) samt inom arbetsmarknadspolitiken. Det är utskottets uppfattningatt fördelningseffekterna av dessa förändringar måste följas mycket noga.Regeringen kommer också att återkomma med fortsatta analyser avfördelningseffekterna i takt med att nytt material kommer fram.Utskottet avstyrkte därmed de aktuella motionerna. följde utskottet(rskr. 1995/96:304).Utskottets bedömningInom välfärdsprojekt har givits ut skriftenPensionärerna och den ekonomiska krisen, vilken belyser pensionärernaslivssituation. har vidare i uppdrag att tillsammansmed och utveckla analysmetoder avseendefördelningseffekterna av vissa avgifter inom kommuner och landsting.Socialministern har också aviserat att hon, med anledning av riksdagenstillkännagivande, kommer att föreslå att en särskild utredare tillsätts föratt göra en översyn av boendebegreppet i de särskilda boendeformerna för äldreoch av avgifterna och deras effekter. Utskottet utgår från att regeringen äveni övrigt noga följer utvecklingen. Något uttalande med anledning av motionSo424 (v) yrkande 14 behövs inte. beträffande konkurrens och valfrihetatt avslår motionerna 1996/97:So277 yrkande 36 (delvis),1996/97:So403 yrkandena 1, 7, 8, 10, 14 och 17, 1996/97:So415,1996/97:So417, 1996/97:So420 yrkande 3 och 1996/97:So423 yrkande 11,res. 1 (m, c, fp, kd)2. beträffande förbättrad näringsstatus och tandhälsaatt avslår motion 1996/97:So423 yrkandena 9 och 12,res. 2 (fp)3. beträffande bättre vårdkedjor och rehabiliteringsinsatseratt avslår motionerna 1996/97:So206, 1996/97:So212, 1996/97:So403yrkandena 5 och 12, 1996/97:So423 yrkandena 15 och 16 och 1996/97:So424yrkande 2,res. 3 (m, c, fp, kd)res. 4 (v)4. beträffande kontroll av vårdkvalitet m.m.att med anledning av motionerna 1996/97:So277 yrkandena 36 (delvis)och 37, 1996/97:So404, 1996/97:So410 yrkandena 5 och 8 och 1996/97:So423yrkande 23 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. beträffande äldreboendetatt avslår motionerna 1996/97:So403 yrkandena 4, 6 och 11,1996/97:So406, 1996/97:So420 yrkande 1 och 1996/97:So423 yrkandena 4, 6och 8,res. 5 (m, c, fp, kd)6. beträffande omsorg om äldre invandrareatt avslår motionerna 1996/97:So412 yrkande 2 och 1996/97:So423yrkande 19,7. beträffande vård i livets slutskedeatt avslår motionerna 1996/97:So257, 1996/97:So277 yrkande 24,1996/97:So403 yrkande 18, 1996/97:So410 yrkande 9, 1996/97:So420 yrkande10 och 1996/97:So802 yrkande 9,res. 6 (m, c, fp, mp, kd)8. beträffande omhändertagande av personer med demensatt avslår motionerna 1996/97:So403 yrkande 16 och 1996/97:So423yrkandena 7 och 18,res. 7 (m, fp, kd)9. beträffande avgifter inom äldreomsorgen m.m.att avslår motionerna 1996/97:So294 yrkande 6, 1996/97:So403yrkande 3, 1996/97:So423 yrkande 10, 1996/97: So424 yrkandena 4 och 9och 1996/97:K211 yrkande 4,res. 8 (m, fp, kd)res. 9 (v)10. beträffande anhörigstödetatt avslår motionerna 1996/97:So410 yrkande 7, 1996/97: So420yrkande 8, 1996/97:So423 yrkandena 13 och 14, 1996/97: So424 yrkandena5 och 6, 1996/97:So638 yrkande 7, 1996/97:So802 yrkande 10 och1996/97:Sf240 yrkandena 3 och 4,res. 10 ( fp, v, kd)11. beträffande frivilliginsatseratt avslår motionerna 1996/97:So403 yrkande 9, 1996/97: So410yrkande 6, 1996/97:So412 yrkande 1, 1996/97:So420 yrkande 9 och1996/97:So423 yrkande 20,res. 11 (m, c, fp, kd)12. beträffande personalutbildning och utveckling m.m.att avslår motionerna 1996/97:So403 yrkande 19, 1996/97: So420yrkande 2 och 1996/97:So423 yrkandena 5 och 22,res. 12 (m)res. 13 (c, fp, kd)13. beträffande levnadsnivåundersökningaratt avslår motion 1996/97:So424 yrkande 14.res. 14 (v, mp)den 4 mars1997På socialutskottets vägnarSten SvenssonI beslutet har deltagit: (), (), RinaldoKarlsson (s), (), (), (),(), (), (), (),(), (), (), ChristinNilsson (s), (), () och (). Konkurrens och valfrihet (mom. 1)(), (), (), (),(), () och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 10 börjar med ?Utskottetvill? och slutar med ? (m) avstyrks.? bort ha följande lydelse:De äldre måste få bestämma över sin vardag genom att på lika villkor fåvälja mellan olika former av service, vård och boende. Utskottet anser attäldres kunskap och kompetens måste tas till vara. Alternativ äldrevård ochäldreomsorg som uppfyller rimliga kvalitetskrav skall ges rätt till samma stödfrån det allmänna som motsvarande offentligt bedrivna verksamhet. Kommunen hardet yttersta ansvaret för att alla har tillgång till nödvändig vård ochomsorg, men verksamheten skall kunna bedrivas av många olika vårdgivare.Socialtjänstens företrädare måste inom ramen för sin myndighetsutövning bedömahuruvida den sökande är berättigad till serviceinsatser, utifrån debestämmelser som gäller inom respektive kommun eller enligt socialtjänstensbiståndsbestämmelser. När behovet dokumenterats skall den enskilde själv halagstadgad rätt att välja. Kommunerna skall medverka till flexibla lösningar.Det bör vara möjligt för den enskilde att anställa en granne eller en anhörig.Detta kan, enligt utskottets mening, lösas genom införande av enhemtjänstpeng. Den äldre skall också kunna bestämma när och hur omsorgen skallges. Utskottet anser vidare att det klarare måste framgå av socialtjänstlagenvilka skyldigheter som åvilar kommunerna och vad skall innehålla.Vad utskottet anfört med anledning av motionerna So277 (fp) yrkande 36(delvis), So403 (m) yrkandena 1, 7, 8, 10, 14 och 17, So415 (m), So417 (m),So420 (c) yrkande 3 och So423 (fp) yrkande 11 bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande konkurrens och valfrihetatt med anledning av motionerna 1996/97:So277 yrkande 36 (delvis),1996/97:So403 yrkandena 1, 7, 8, 10, 14 och 17, 1996/97: So415,1996/97:So417, 1996/97:So420 yrkande 3 och 1996/97:So423 yrkande 11 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Förbättrad näringsstatus och tandhälsa (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 10 börjar med ?Utskottetkonstaterar? och slutar med ?avstyrks därmed.? bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattningen i motion So423 (fp) att det bör ställas kravpå näringsriktig mat vid upphandling från restauranger och att det voreönskvärt att i större utsträckning anlitar dietister för att fåhjälp med att tillaga näringsriktig mat på ett gott och varierat sätt.Utskottet kan konstatera att det pågår projekt med denna inriktninginom . Det pågår även projekt med inriktning mot förbättrad tandhälsaför de äldre. Det är angeläget att de erfarenheter som görs inomprojektverksamheten förs ut till kommunerna. Vad utskottet anfört medanledning av motion So277 (fp) yrkandena 9 och 12 bör som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande förbättrad näringsstatus och tandhälsaatt med anledning av motion 1996/97:So423 yrkandena 9 och 12 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Bättre vårdkedjor och rehabiliteringsinsatser (mom. 3)(), (), (), (),(), () och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 14 börjar med?Ädelreformen har? och på s. 15 slutar med ? (c) avstyrks.? bort ha följandelydelse:Utskottet konstaterar att ädelreformen i huvudsak fungerat väl men attvårdkedjan för äldre människor alltför ofta består av enstaka, ensamma länkari stället för en hel kedja. Vårdtiderna på sjukhusen har kortats kraftigtunder senare år, vilket inneburit svårigheter vid vårdplaneringen. Samarbetetinom vårdkedjan måste, enligt utskottets mening, förbättras så att den äldresmedbestämmande sätts i centrum. Detta gäller särskilt för patienter i livetsslutskede. Dessa patienter skall ha rätt att få stanna på sjukhuset om deönskar det. Kommunernas betalningsansvar får inte vara avgörande utan det ärden enskildes möjlighet till god livskvalitet och en lugn och värdig död sommåste väga tyngst.För att äldreomsorgen skall kunna vara ett bra stöd till de äldre som skrivsut från akutsjukhusen måste informationen från sjukhuset vara snabb ochtydlig. För många patienter krävs också en gemensam vårdplanering och en välfungerande rehabilitering. De geriatriska klinikerna bör kunna fungera somstöd för den kommunala äldreomsorgen i rehabiliteringsarbetet.Vad utskottet anfört med anledning av motionerna So206 (m), So212 (c), So403(m) yrkandena 5 och 12, So423 (fp) yrkandena 15 och 16 samt So424 (v) yrkande2 bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande bättre vårdkedjor och rehabiliteringsinsatseratt med anledning av motionerna 1996/97:So206, 1996/97:So212,1996/97:So403 yrkandena 5 och 12, 1996/97:So423 yrkandena 15 och 16 samt1996/97:So424 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,4. Bättre vårdkedjor och rehabiliteringsinsatser (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 14 börjar med?Ädelreformen har? och på s. 15 slutar med ? (c) avstyrks.? bort ha följandelydelse:Utskottet anser att äldreomsorgen befinner sig i kris med ojämn kvalitet ivården, neddragning av läkarvården på sjukhemmen och låg nivå pårehabiliteringsinsatserna. De äldre är nu sjukare när de lämnar sjukhusen änföre reformen. Trots att de anses medicinskt färdigbehandlade kan deras behovav kvalificerad vård vara lika stort som . Kommunerna hardock inte råd att låta de äldre vara kvar på sjukhusen och inte heller att gedem den vård de behöver hemma.