bet · GK01UbU7 · 1997-02-27 00:00:00 — bör bifalla motion 1996/97:Sf625 yrkande 9.Jag anser att det är viktigt med samverkan mellan kärnämnen ochkaraktärsämnen. bör ges i uppdrag att se över kommentarerna tillkärn-ämnena i syfte att tydliggöra vikten av en sådan samverkan. Motion1996/97: Ub251 yrkande 2 bör därför bifallas av riksdagen.Det är angeläget att utveckla lärlingsutbildningen tillsammans mednäringslivet för att få ned ungdomsarbetslösheten. Jag anser att en ny form avlärlingsutbildning bör byggas upp och att flera av gymnasieskolans programskall ha ett lärlingssystem. Det nuvarande svenska lärlingssystemet är av såliten omfattning att det inte gör skäl för sitt namn. Jag vill i sammanhangethänvisa till att betydligt mer omfattande lärlingsutbildning finns i ,och . Jag anser att det är hög tid att göra något åt detsvenska lärlingssystemet också. Yrkande 9 i vår motion 1996/97:Ub251 börbifallas av riksdagen.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under momenten 6, 9 och 10bort hemställa6. beträffande svenskfinska gymnasielinjer med tvåspråkig undervisningatt med bifall till motion 1996/97:Sf625 yrkande 9 som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts,9. beträffande samverkan mellan kärnämnen och karaktärsämnenatt med bifall till motion 1996/97:Ub251 yrkande 2 och med anledningav motion 1996/97:Ub240 yrkande 16 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts,10. beträffande utveckling av lärlingsutbildningenatt med bifall till motion 1996/97:Ub251 yrkande 9 och medavslag på motionerna 1996/97:Ub203, 1996/97:Ub205, 1996/97: Ub219,1996/97:Ub238, 1996/97:Ub240 yrkande 10, 1996/97:Ub250 yrkande 14,1996/97:Ub504 yrkande 6, 1996/97:Ub514 yrkande 22, 1996/97:A432 yrkande20 och 1996/97:N270 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan anförts,5. Utveckling av lärlingsutbildningen (mom. 10)() anför:Jag anser att de positiva dragen i lärlingssystemet bör tas till vara inom dennya gymnasieskolans eller komvux ram. Det ger stora möjligheter till positivsamverkan mellan företagare på skolorten och den kommunala gymnasieskolan.Samverkan med ortens näringsliv och organisationer kan ske både i form avmedverkan och direkt samarbete om program, utbildningar och kurser. Jag anseratt man på detta sätt även kan organisera ett lärlingsliknande,arbetsplatsförlagt lokalt program där eleverna lär sig teknik och metodikdirekt på plats.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under moment 10 borthemställa10. beträffande utveckling av lärlingsutbildningenatt med bifall till motion 1996/97:Ub250 yrkande 14 och med avslagpå motionerna 1996/97:Ub203, 1996/97:Ub205, 1996/97: Ub219,1996/97:Ub238, 1996/97:Ub240 yrkande 10, 1996/97:Ub251 yrkande 9,1996/97:Ub504 yrkande 6, 1996/97:Ub514 yrkande 22, 1996/97:A432 yrkande20 och 1996/97:N270 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan anförts,6. Utredning om lärlingsutbildning (mom. 11)(), (), (), (), (), () och () anför:Vi anser att med bifall till motion 1996/97:Ub239 bör ge regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet av en utredning omlärlingsutbildning. Lärlingssystemet bör på ett mer påtagligt sätt ingå som ennaturlig del i både ungdoms- och vuxenutbildning. Det nuvarande svenskasystemet är dåligt utnyttjat, mycket på grund av kostnadsskäl. Företagen iSverige har inte riktigt på samma sätt som företagen i en utveckladlärlingskultur med allt vad det innebär av att ta ansvar för utbildning ochkostnader för genomförande av utbildning. Vi anser därför att det finns starkaskäl för att göra en allsidig utredning om lärlingsutbildning.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under moment 11 borthemställa11. beträffande utredning om lärlingsutbildningatt med bifall till motion 1996/97:Ub239 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,7. Utbildning i företagarkunskap och entreprenörskap(mom. 16)(), (), (), (), () och () anför:För att föra människor närmare företagarrollen är det viktigt att integreraföretagandet mer i utbildningen. Vi anser att det bör finnas mer aventreprenörskap i det ordinarie utbildningsutbudet. Företagarkunskap pågymnasiet och entreprenörskurser på högskolor är en naturlig utveckling. Detär många kommuner som startar utbildningar med profilering påentreprenörskap och småföretagande. Vi anser att regeringen aktivt börunderstödja startandet av t.ex. företagargymnasier. bör därvid gesi uppdrag att sammanställa de erfarenheter som gjorts inom området.Vi vill också framhålla att man ofta finner att entreprenörerna ochinnovatörerna var de elever som hade svårt att finna sig till rätta i skolansvärld. Det är viktigt att skolan finner nya vägar att ta till vara dessaelevers behov. Enligt vår mening bör man inom ramen för det individuellaprogrammet kunna finna flexibla kombinationer av utbildningar som stimuleraroch lär inför ett eget företagande.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under moment 16 borthemställa16. beträffande utbildning i företagarkunskap och entreprenörskapatt med bifall till motionerna 1996/97:Ub250 yrkande 15,1996/97:Ub504 yrkandena 7 och 8 samt 1996/97:N255 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,8. Nationellt program med inriktning på företagande och entreprenörskap (mom.17)(), (), (), () och () anför:I när vi i behöver många nya företagare kan skolan hjälpa tillatt lägga grunden till det klimat som är nödvändigt. Vi anser att utbildningoch kompetensutveckling för företagande måste få bättre villkor. Enligt vårmening bör ytterligare ett nationellt program med speciell inriktning påföretagande och entreprenörskap införas i gymnasieskolan.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under moment 17 borthemställa17. beträffande nationellt program med inriktning på företagande ochentreprenörskapatt med bifall till motion 1996/97:N256 yrkande 16 som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts,9. Flexibel studietakt i gymnasieskolan, m.m.(mom. 20 och 23)(), (), (), (), () och () anför:Frågan om en mer flexibel studietakt rör studierna i gymnasieskolan ochmöjligheten att fullfölja dessa i komvux. Vi vill peka på att möjligheternafortfarande är begränsade för de elever som skulle vilja läsa ettgymnasieprogram i etapper. Normalt förutsätts att gymnasiestudierna skall varaavslutade . Ytterligare senareläggning av studierna orsakarmerkostnader för den enskilde eleven. Vi tycker att de tre åren, inte minst ide yrkesförberedande programmen, skulle kunna utnyttjas mer flexibelt, därstudier och yrkespraktik varvas och där utbildningen kan organiseras ietapper. Den som av olika anledningar föredrar kortare studietid i tonårenskall kunna komma tillbaka och läsa vidare inom ramen för de tre åren vidt.ex. Enligt vår uppfattning bör motion 1996/97:Ub250 yrkande 13bifallas.De fristående gymnasieskolorna innebär en stimulans för kommunalagymnasieskolor. På många håll samarbetar kommunen och de fristående skolornaoch på andra håll prövas idéer från industrigymnasierna i samverkansprojektmellan den offentliga skolan och lokalt näringsliv. Trots alla positivaerfarenheter har , efter förslag i propositionen omfristående skolor m.m. (prop. 1995/96:200, bet. 1996/97:UbU4, rskr.1996/97:14), beslutat om förändringar som enligt vår uppfattning innebär storasvårigheter för framväxten av alternativ till den utbildning som ges avkommunen. Bland annat har den tidigare regionala bedömningen av länsstyrelsenav hur en ny fristående gymnasieskola påverkar närliggande utbildning tagitsbort. Enligt vår uppfattning bör regeringen återkomma till med ettnytt förslag, innebärande att den tidigare bedömningen av länsstyrelsenåterinförs, för att garantera en allsidig bedömning och begränsa kommunernasinflytande. Vi anser att med bifall till motion 1996/97: Ub240yrkande 11 och med anledning av motion 1996/97:A429 yrkande 3 bör geregeringen till känna vad vi ovan har anfört.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under momenten 20 och 23bort hemställa20. beträffande flexibel studietakt i gymnasieskolanatt med bifall till motion 1996/97:Ub250 yrkande 13 som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts,23. beträffande fristående gymnasieskoloratt med bifall till motion 1996/97:Ub240 yrkande 11 och medanledning av motion 1996/97:A429 yrkande 3 som sin mening ger regeringentill känna vad som ovan anförts,10. Utredning om sponsring av läromedel m.m. (mom. 22)() och () anför:Vi anser att det är viktigt att skolan står fri från olika ekonomiskaintressen. Vi vill emellertid peka på att läromedelsfrågan för grund- ochgymnasieskolan är akut. I takt med att skolan får allt mindre resurser växermarknaden för sponsrade läromedel. Enligt vår uppfattning skall sponsradeläromedel kunna förekomma som komplement, men de skall inte kunna ersätta devanliga läromedlen. Vi delar den uppfattning som framförts i motion1996/97:N254 yrkande 2 och anser att en utredning bör tillsättas om sponsringav läromedel. Utredningen bör också ta upp frågan om företagsdrivna friståendeskolor, t.ex. på gymnasienivå. bör således bifalla yrkandet.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under moment 22 borthemställa22. beträffande utredning om sponsring av läromedel m.m.att med bifall till motion 1996/97:N254 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,11. Uppdrag till (mom. 26)() anför:Frågan om läromedelsförsörjningen för synskadade elever vid bl.a. komvux haröverlämnats till för att beaktas i kommitténs vidarearbete. Jag anser att även frågan om vuxna dövas svårigheter vid studier vidbl.a. komvux bör överlämnas till kommittén för utredning och handläggning. Detfinns inte några bestämmelser som reglerar kommunernas skyldigheter dådet gäller tolkservice. Motion 1996/97:Ub245 yrkande 19 bör därför bifallas avriksdagen.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under moment 26 borthemställa26. beträffande uppdrag till Kunskapslyftskommitténatt med bifall till motion 1996/97:Ub245 yrkande 19 som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts.Särskilda yttranden1. Utveckling av lärlingsutbildningen (mom. 10)() anför:Utskottet utgår från att den viktiga frågan om yrkesutbildningens kvalitetkommer att tas upp av regeringen i den nationella utvecklingsplanen som avsesatt lämnas till . I det sammanhanget finns det enligtutskottets mening möjlighet att göra en samlad bedömning av yrkesutbildningen.Utskottet har också pekat på att slutbetänkande böravvaktas. Jag delar utskottets uppfattning. I detta särskilda yttrande villjag dock redovisa min syn på lärlingsutbildning.Jag anser att det utöver det ordinarie utbildningssystemet och dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna bör utvecklas ett modernt lärlingssystem.Enligt min uppfattning skall samhället ansvara för den del av utbildningensom sker i skolan och företagen för den del som äger rum i arbetslivet.Utbildningen skall på samma sätt som annan gymnasieutbildning leda till allmänbehörighet för högskolestudier.2. Utveckling av lärlingsutbildningen (mom. 10)() anför:Jag vill peka på att det finns en risk att många hantverksyrken försvinnereller får en mycket undanskymd roll i arbetslivet. Många hantverksyrken fylleren viktig kulturhistorisk funktion utöver den rent yrkesmässiga. Det bredakunnande som finns inom många hantverksyrken måste på något sätt bevaras. Ettsätt kan vara att införa någon form av lärlingssystem, där personer med unikthantverkskunnande får möjlighet att mot ett lämpligt arvode utbilda lärlingar.Samtidigt som ett viktigt kulturarv bevaras, skapas också nya arbetstillfällensom även kan leda till framtidsjobb för fler.3. Arbetsplatsförlagd utbildning (APU) inom fler program (mom. 14)(), (), (), () och () anför:Vi konstaterar att det är mycket stora problem att få fram för de yrkesförberedande programmen. Den förändring som nyligengenomförts och som innebär att kommunerna får besluta att även införa APU påde estetiska, naturvetenskapliga och samhällsvetenskapliga programmen riskeraratt ytterligare försvåra möjligheterna att förverkliga målen med APU på deyrkesförberedande programmen. Vi anser det synnerligen angeläget att APU medgod kvalitet och av den kvantitet som anges i gällande bestämmelser kan geseleverna på de yrkesförberedande programmen. Sammanfattning........................................1Motionerna............................................1Utskottet.............................................4Den nya gymnasieskolan 5Uppföljning och utvärdering 5Lokala grenar m.m. 7Kärnämnena och timplanerna 8Utbildning i yrkesämnen m.m. 10Lärlingsutbildning m.m. 10Utbildning i företagarkunskap och entreprenörskap 15Kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning 16Övriga frågor 17Hemställan 21Reservationer........................................241. Översyn av gymnasieskolans program, m.m. (mom. 2, 8, 10, 12, 13 och24) 242. De lokala grenarna och elevers rätt att välja utbildning (mom. 4) 263. Satsning på lokala utbildningar, m.m. (mom. 5 och 10) 264. Svenskfinska gymnasielinjer med tvåspråkig undervisning, m.m. (mom.6, 9 och 10)275. Utveckling av lärlingsutbildningen (mom. 10) 286. Utredning om lärlingsutbildning (mom. 11) 287. Utbildning i företagarkunskap och entreprenörskap (mom. 16) 288. Nationellt program med inriktning på företagande och entreprenörskap(mom. 17)299. Flexibel studietakt i gymnasieskolan, m.m. (mom. 20 och 23) 2910. Utredning om sponsring av läromedel m.m. (mom. 22) 3011. Uppdrag till (mom. 26) 31Särskilda yttranden..................................311. Utveckling av lärlingsutbildningen (mom. 10) 312. Utveckling av lärlingsutbildningen (mom. 10) 323. Arbetsplatsförlagd utbildning (APU) inom fler program (mom. 14) 32