bet · GL01KrU1 · 1997-11-25 00:00:00 — Motionärerna framhåller att institutioner i olika regioner arbetarutifrån olika förutsättningar. När det samlade bidraget minskas till förmån förriktade insatser till särskilda verksamhetsområden kan detta medföra ennedskärning av bidraget till vissa institutioner. De teman som valts för deriktade insatserna passar t.ex. inte alla regionala museer. Bidragen tillregionala kulturinstitutioner bör fördelas utan den styrning som systemet medriktade insatser innebär.Systemet med riktade insatser till kulturpolitiskt angelägen verksamhet vidregionala kulturinstitutioner har tillämpats mindre än . Detfinns ännu inte några erfarenheter att lägga till grund för ett beslut omändring eller avskaffande av systemet. Utskottet påminner om att den del av dettotala bidraget som avsätts för riktade insatser återförs till de regionala ochlokala teater-, dans- och musikinstitutionerna respektive de regionalamuseerna. Det är således inte fråga om en besparing. Syftet med de riktadeinsatserna är att staten som bidragsgivare skall få möjlighet att stimulerautveckling, förnyelse och experimenterande. Utskottet utgår från attKulturrådet och noga följer verksamheten och efter uppföljningoch utvärdering rapporterar hur verksamheten påverkats av det nya systemet. uttalade vid föregående bör utvärderingen av det nyasystemet med riktade insatser göras i nära samverkan med berörda institutioner(bet. 1996/97:KrU1 s. 62). bör avslå motion Kr270 (mp) yrkandena 3och 54.Det behövs enligt motion Kr269 (v) ett klargörande av hur stor andel avbidragen till regional kulturverksamhet som avses gå till riktade insatser denärmaste tre åren (yrkande 37).Utskottet har inledningsvis redovisat att regeringen i 1996 årskulturproposition räknade med att en successivt ökad andel av bidragen tillregionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner respektive regionalamuseer skulle avsättas till riktade, tidsbegränsade insatser, nämligen avdet totala bidraget under , av det totala bidraget och av det totala bidraget under . Utskottethar också redovisat att regeringen i årets budgetproposition räknar med attfrångå förra årets beräkningar och att i stället oförändrat avsätta tillriktade insatser under , totalt under ochtotalt under . Något klargörande utöver detta torde intevara nödvändigt, varför motion Kr269 (v) yrkande 37 bör avslås av riksdagen.2.2 Vissa andra budgetfrågor2.2.1 RegleringsbrevRiksdagen bör enligt motion Kr269 (v) som sin mening ge regeringen till kännavad i motionen anförts om regleringsbrev (yrkande 9). I motionen betonas viktenav att regeringens regleringsbrev står väl i överensstämmelse med riksdagensbeslut om anslag. Det bör inte förekomma att det görs en avsevärd minskning iregleringsbrevet av ett bidrag om inte detta följer av ett riksdagsbeslut.Utskottet finner att motionärernas synpunkter främst torde gälla anslaget A 2Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationelltkulturutbyte och samarbete. Under detta anslag beräknas medel för många olikaändamål. 1996 redovisades inte hur anslaget skullefördelas på anslagsposter för . Regeringen redovisade dock atttill grund för regeringens beräkning av anslaget i dess helhet låg vissaökningar eller minskningar - jämfört med /96 - av några bidragunder anslaget. hade inte några synpunkter på dessa av regeringenredovisade beräkningsgrunder. Däremot beslutade om en minskning avdet totala anslaget och angav vilka två ändamål under anslaget som minskningenskulle avse (bet. 1996/97:KrU1 s. 157-158). I regleringsbrevet för budgetåret1997 har regeringen fördelat de av anvisade medlen på sex olikaanslagsposter, av vilka fyra i sin tur är uppdelade på totalt 19 delposter.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet anföra följande.Riksdagen anvisar anslag till angivna ändamål (9 kap. 3 § regeringsformen).Statens medel får inte användas på annat sätt än har bestämt (9 kap.2 § regeringsformen). Regeringsformens och riksdagsordningens bestämmelser omstatsbudgeten och finansmakten kompletteras och preciseras i lagen (1996:1059)om statsbudgeten (budgetlagen). Enligt 8 § budgetlagen får regeringen beslutaatt medel på ett anvisat anslag inte skall användas om detta är motiverat avsärskilda omständigheter i en verksamhet eller av statsfinansiella eller andrasamhällsekonomiska skäl.I samband med att antog förslaget till budgetlag noteradekonstitutionsutskottet att formellt sett har obegränsad rätt när detgäller detaljregleringen i samband med utgiftsbemyndigandena. beslutatt anvisa anslag (ändamål, anslagstyp och belopp) kan alltså kompletteras medytterligare villkor och med motivuttalanden som binder regeringens ochmyndigheternas medelsanvändning. underströk attinförandet av budgetlagen enligt regeringsformen inte innebär någon begränsningi möjligheter att besluta om ytterligare villkor förmedelsanvisningen, utöver vad som framgår av budgetlagen ochspeciallagstiftningen inom respektive verksamhetsområde (bet. 1996/97:KU3 s.16-18).Konstitutionsutskottet skall granska statsrådens tjänsteutövning ochregeringsärendenas handläggning (12 kap. 1 § regeringsformen). Till underlagetför denna granskning hör bl.a. den skrivelse som regeringen avger tillriksdagen med en redogörelse för vad regeringen gjort med anledning avriksdagens beslut. bereder övriga utskott tillfälle attinom sina beredningsområden yttra sig över regeringens redogörelse. Utskottengranskar bl.a. hur beslut kommit till uttryck i regleringsbrev ochförordningar beslutade av regeringen. I den mån utskotten finner brister iregeringens handläggning rapporteras detta till i ettyttrande eller ett protokollsutdrag. tar ställning tillfrågorna i sitt granskningsbetänkande.Utskottet kan sammanfattningsvis konstatera att kan föreskriva mereller mindre detaljerade villkor för medelsanvisningen när anvisarmedel under ett anslag. Regeringen är bunden av uttalanden omvillkoren för medelsanvisningen. Det ankommer på regeringen att iregleringsbrev och förordningar uttrycka sig så tydligt att beslutom medelsanvändningen kan verkställas i enlighet med önskemål (jfrbet. 1995/96:KU30 s. 20). granskar i efterhand hur regeringenverkställt beslut.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Kr269 (v) yrkande9.2.2.2 Kompensation för löne- och kostnadsutvecklingI motion Kr270 (mp) hemställs att som sin mening skall ge regeringentill känna att det alltid skall ges löne- och kostnadsutvecklingskompensationvid beräkningen av anslagen till kulturell verksamhet (yrkande 4). Anslagen börskrivas upp på detta sätt för att göra det möjligt att ge kulturarbetarerimliga löner. Utan en sådan uppräkning blir effekten av ökade löner attantalet tjänster måste minskas. Utebliven löne- ochkostnadsutvecklingskompensation innebär i realiteten nedskärningar på anslagen.Utskottet anser att det i dagens statsfinansiella läge inte finns utrymme fören sådan automatisk uppräkning av anslagen som begärs i motionen. Enfullständig kompensation för löne- och kostnadsutveckling skulle - oberoende avpå vilka grunder kompensationen beräknas - vara mycket kostnadsdrivande. Denskulle också kunna motverka strävandena att rationalisera och effektiviseraverksamhet med statligt stöd. Den uppräkning av anslagen som görs ibudgetarbetet måste utgå från en bedömning av den totala ekonomiska situationenliksom från en kulturpolitisk bedömning. Utskottet avstyrker motion Kr270 (mp)yrkande 4.2.2.3 Redovisning av hyreskostnaderDe nationella institutionernas hyror bör enligt motion Kr270 (mp) yrkande 5redovisas separat vid medelsberäkningen. Om endast det totala anslagsbeloppetredovisas ges inte en realistisk bild av hur stort bidraget till verksamhetenär. Detta gäller särskilt de fall där en institution är inrymd i ett?nationalmonument?, för vilket hyreskostnaden kan uppgå till halvaanslagsbeloppet.Utskottet påminner om att regeringen tillkallade en särskildutredare för att utvärdera ombildningen av . I uppdragetingick att undersöka konsekvenserna av ombildningen, belysa om syftenauppnåtts, peka på eventuella brister och lämna förslag till förändringar.Utredningen fann att det fanns konflikter och oklara punkter inom hanteringenav statens ändamålsfastigheter och valde därför att börja med att ta upp dettaområde till behandling. Utredningen avgav ett delbetänkande i frågan, Statensändamålsfastigheter. Princip för förvaltning och hyressättning (SOU 1996:187).I betänkandet behandlas de organisatoriska formerna för det statliga ägandet avändamålsfastigheter, de hyressättningsprinciper som bör gälla mellan statligamyndigheter och statliga fastighetsägare samt hur styrningen avlokalanskaffning bör vara utformad. Ett slutbetänkande enligt de ursprungligadirektiven, Lokalförsörjning och fastighetsägande. En utvärdering av statensfastighetsorganisation (SOU 1997:96) avgavs . Remisstiden påutredningens två betänkanden har gått ut.Utredningen kom fram till att en ändamålsfastighet i första hand bördefinieras som en fastighet där hyresgästen - den statliga myndigheten - harstarkt begränsade alternativ till den aktuella lokalen. Detta kan bero påfastighetens tekniska utformning eller på faktorer som direkt kan hänföras tillverksamhetens karaktär. Det kan, av både tekniska och kulturella skäl, varasvårt för t.ex. ett museum att flytta till andra lokaler.Utskottet har på olika sätt - bl.a. från berörda institutioner - informeratsom de olika problem som kan uppstå för de statliga institutioner som har helaeller en del av sin verksamhet inrymd i ändamålsfastigheter. Utskottet harnoterat att institutionernas frihet att välja hur resurserna skall användas föratt uppnå uppsatta mål kan vara starkt begränsade. Om lokalkostnaderna förändamålsfastigheter är omfattande och inte kan påverkas genom omdisponeringarav lokalerna, måste - har det hävdats - en anbefalld besparing tas ut enbart påbidrag till personal och övrig verksamhet, som därmed får bära enförhållandevis högre besparing än om den kunnat tas ut på hela verksamheteninklusive lokalerna.De faktiska lokalkostnaderna under föregående verksamhetsår kan utläsas urinstitutionernas årsredovisningar. Enligt utskottets mening kan det vara svårtatt vid anslagsberäkningen för kommande budgetår redovisa hur stor del avanslaget som avser hyreskostnader då institutionerna i många fall har sinverksamhet inrymd i både ändamålsfastigheter och generella lokaler som lättarekan disponeras om.Utskottet anser att inte bör föregripa den fortsatta beredningeninom av utredningsbetänkandena. Utskottet utgår från attriksdagen kommer att få ta ställning till ett regeringsförslag med anledning avutredningsbetänkandena. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionKr270 (mp) yrkande 5.2.2.4 Statens kulturråds bidragsfördelningRiksdagen bör enligt motion 1997/98:Kr270 (mp) yrkande 7 som sin mening geregeringen till känna att även enskilda projekt skall vara berättigade tillbidrag från om ansökan i övrigt uppfyller villkoren för bidrag.Motionärerna anser att det kan vara hämmande för utvecklingen av nya idéer ombidrag endast ges till institutioner, föreningar och grupper.Utskottet påminner om att enligt sin instruktion (1988:676)handlägger ärenden om statliga bidrag för kulturell verksamhet i den mån sådanaärenden inte ankommer på någon annan myndighet. handlägger dockinte ärenden om utbildning eller om ersättning eller bidrag av stipendietyptill enskilda yrkesutövare inom kulturområdet. Enligt förordningen (1984:326)om statsbidrag till kulturella ändamål får lämna statsbidrag tillkulturella ändamål och besluta om villkor för bidragen. Enligt den praxis somutbildats i rådets verksamhet delas bidag inte ut till enskilda.Utskottet finner inte att det i motionen anförts skäl som skulle kunnaföranleda att göra ett uttalande av det slag som begärs. Riksdagenbör avslå motion 1997/98:Kr270 (mp) yrkande 7.3 Forum för världskulturI propositionen föreslås att en försöksverksamhet, benämnd Forum förvärldskultur, skall inledas . Syftet med verksamheten är att öka denkonstnärliga och kulturella mångfalden i genom att initiera ochsamordna presentationen av kulturyttringar från hela världen. Detta gällersärskilt sådana länder och miljöer vilkas kultur inte naturligt blirtillgänglig för en publik i genom etablerade kommersiella ellerinstitutionella kanaler.Som skäl för sitt förslag anför regeringen - i starkt sammandrag - följande.De senaste 30 årens invandring har fört med sig en kulturell mångfald som varitvitaliserande för svenskt kulturliv och inneburit ett ökat och mer varieratkulturutbud. Olika kulturer lever ofta sida vid sida utan att mötas.Majoriteten av människor i kommer eller aldrig i kontakt med denkulturella rikedom, som invandringen tillfört vårt samhälle.En viktig kulturpolitisk princip är att varje kulturinstitution tar ansvar föratt bedriva en verksamhet som vänder sig till hela befolkningen. Redan nu harmånga institutioner och organisationer verksamhet med inriktning på andraländers kultur. Det är viktigt att dessa verksamheter utvecklas vidare på ettnaturligt sätt inom ramen för institutionernas ansvarsområden. För att främjaen sådan utveckling behövs i ett inledande skede en drivande kraft och formerför att samlat bevaka och presentera kultur från hela världen. Därför föreslårregeringen att en samordnande och initiativtagande verksamhet inleds undernamnet Forum för världskultur. Härigenom blir det möjligt att utveckla en bredoch mångsidig verksamhet som bidrar till ett rikare kulturliv och gerförutsättningar för bättre förståelse och relationer mellan människor. Målet äratt ge hela befolkning, oavsett etnisk eller kulturell bakgrund, nyamöjligheter att framföra eller uppleva en mångfald av kulturella uttryck.Forum för världskultur skall ha i uppgift- att initiera, stimulera och samordna verksamhet inom existerandeinstitutioner och organisationer,- att genomföra egna projekt som syftar till att i olika former presenterakultur från hela världen, varvid stort utrymme skall ges för nya tväretniskaoch tvärkulturella uttryck,- att arrangera möten mellan konstnärer och kulturarbetare med erfarenheterfrån olika kulturer,- att informera om världskulturevenemang,- att i olika former ta initiativ till kultur- och samhällsdebatt,- att utveckla ett samarbete med kulturinstitutioner, kulturföreningar ochkommuner över hela landet i avsikt att upprätta förslag till etthandlingsprogram för en mångkulturell kulturpolitik som har till mål attbygga en ny kulturell gemenskap i Sverige.Regeringen gör bedömningen att Forum för världskultur inledningsvis skalldrivas av en statlig kommitté. Det gör det möjligt att pröva olika arbetssättoch samverkansformer. Kommittén skall ha ett nära samarbete med Stockholmsstad. Regeringen avser att sluta avtal med avseendeförsöksverksamhetens organisation och finansiering. Därvid förutsättsStockholms stad åta sig att tillskjuta för verksamheten underår 1998. För statens andel av finansieringen har regeringen beräknat 1,5miljoner kronor under anslaget A 2 Bidrag till allmän kulturverksamhet,utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete samt 2 miljonerkronor inom utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar anslaget B 3Integrationsåtgärder.Ett antal motionsyrkanden har väckts med anledning av regeringens förslag.Utskottet tar inledningsvis upp två yrkanden som båda motsätter sig regeringensförslag att bedriva en försöksverksamhet benämnd Forum för världskultur.Motionärerna bakom motion Kr272 (m) anför att uppgiften att initiera,stimulera och samordna verksamhet inom existerande institutioner ochorganisationer bör vara en uppgift för berörda organ inom deras ordinarieverksamhet. Ett samarbete baserat på verksamheters innehåll och inte genom ännuett organ av myndighetskaraktär bör vara det naturliga, menar motionärerna(yrkande 2 delvis).Motionärerna bakom motion Kr213 (c) är inte övertygade om att ett särskiltForum för världskultur utgör ett effektivt sätt att uppnå en fruktbar kulturellmångfald i . Alla konstnärliga institutioner bör - menar motionärerna -ges i uppdrag att främja kulturmöten. Vidare anförs i motionen bl.a. attregeringens förslag inte innehåller något om de nya svenskarnas delaktigheteller om att kulturmöten mellan svenskar och invandrare skall stärkas.Slutligen framhåller motionärerna att våra olika kulturinstitutioner harförmågan att främja kulturell mångfald och att någon ny byråkrati således intebehövs i detta hänseende (yrkande 5). I motionens yrkande 6 hemställs att demedel, , som regeringen beräknar under anslaget A 2 skallfinnas kvar under anslaget och användas till internationellt och mångkulturelltsamarbete. Detta yrkande behandlar utskottet i avsnitt 8.2.3.I likhet med regeringen anser utskottet att det är angeläget att publiken iSverige får möjlighet att komma i kontakt med kulturyttringar från helavärlden. Utskottet erinrar om att ett av de kulturpolitiska mål som riksdagenantog syftar till att främja internationellt kulturutbyte och mötenmellan olika kulturer inom landet. Regeringens förslag att påbörjaförsöksverksamheten Forum för världskultur står således helt i överensstämmelsemed det s.k. internationaliseringsmålet.I de båda aktuella motionerna berörs frågan om kulturinstitutionernas ansvaratt nå ut till hela befolkningen och att spegla andra länders kultur. Utskottetkonstaterar att kulturinstitutionerna redan har ett sådant ansvar samt attregeringen har för avsikt att uppdra åt några av kulturinstitutionerna,nämligen , , Rikskonserter och Riksutställningar,att medverka till spridning av världskulturyttringar i hela landet. Deövergripande uppgifterna för Forum för världskultur - t.ex. att initiera,stimulera och samordna projekt inom existerande institutioner ochorganisationer - kommer enligt utskottets mening att väsentligt underlättakulturinstitutionernas möjligheter att fullgöra sitt uppdrag i detta hänseende.Vidare vill utskottet - med anledning av vad som anförs i motion Kr213 (c) -framhålla att regeringens förslag syftar till att främja gemenskap ochförståelse mellan individer och grupper i samhället. Som nämnts i inledningentill detta avsnitt anges i propositionen att målet för Forum för världskulturskall vara att alla svenskar, oavsett etnisk bakgrund, skall ha möjlighet attframföra eller uppleva en mångfald av kulturella intryck.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag.Motion Kr272 (m) yrkande 2 i här aktuell del och motion Kr213 (c) yrkande 5avstyrks.I en rad motioner behandlas delfrågor som har samband med regeringens förslagatt inrätta Forum för världskultur.Motionärerna bakom motion Kr305 (fp) tar upp frågan om lokaliseringen avForum för världskultur och föreslår att verksamheten skall sammanföras med detnya som enligt beslut skall etableras i (yrkande 2).Utskottet anser att det är naturligt att utgå från att Forum för världskulturkommer att ha ett nära samarbete med det nya i , somenligt beslut skall etableras . Utskottet erinrari sammanhanget om att den särskilde utredare som utrett förutsättningarna förForum för världskultur i sitt betänkande (SOU 1997:95) Forum för världskultur -en rapport om ett rikare kulturliv föreslagit att företrädare för det nyamuseet i skall knytas till kommittén. Därigenom skulle denmultikulturella dimensionen bli tydlig och den samlade styrkan i främjandet avvärldskultur bli väsentligt större än om varje organisation skulle verka försig (bet. s. 29).Med hänsyn till det anförda och till att tillkomsten av Forum förvärldskultur bygger på förutsättningen att en nära samverkan sker medStockholms stad avstyrker utskottet motionsyrkandet.I motion Kr270 (mp) behandlas frågan om kommitténs sammansättning ochtillsättningen av konstnärlig ledare för för världskultur. Motionärernaföreslår att det fria kulturlivet skall ha majoritet i den statliga kommittésom inledningsvis skall driva verksamheten (yrkande 32). Vidare föreslårmotionärerna att den person som skall leda Forum för världskultur måste gesbefogenhet att utforma repertoaren. Motionärerna förutsätter att kommitténskall ha ett väsentligt inflytande vid tillsättningen av konstnärlig ledare(yrkande 33).Av propositionen framgår att regeringen anser att företrädare för berördakulturmyndigheter, kulturinstitutioner, och ett brett urval avkulturlivets organisationer skall ingå i kommittén. Vidare sägs uttryckligenatt kommitténs sammansättning bör vara sådan att det fria kulturlivetsinflytande på verksamheten säkras. Till kommittén skall ett sekretariat med enverksamhetsledare och kanslipersonal knytas.Utskottet konstaterar att den sammansättning av kommittén som regeringenangett i budgetpropositionen förefaller vara väl ägnad att garantera att ettbrett spektrum av världskulturen kan speglas över hela landet. I likhet medmotionärerna anser utskottet att det är angeläget att det fria kulturlivetföreträds i kommittén. Utskottet är dock inte berett att ange hur stor andel avkommitténs ledamöter som skall företräda det fria kulturlivet. Utskottet ärinte heller berett att ange hur regeringen skall gå till väga i sitt arbete attutse verksamhetsledare eller vilka befogenheter denne skall ges.Det bör således ankomma på regeringen att - efter samråd med stad- besluta om sammansättningen av kommittén. Även verksamhetsledaren bör utsespå samma sätt.Motionsyrkandena bör inte föranleda någon åtgärd. Yrkandenaavstyrks således.Motionärerna bakom motion Kr269 (v) föreslår att Forum för världskultur inteskall ägna sig åt bidragsutdelning (yrkande 3).Av propositionen framgår att bidragsgivning inte bör förekomma annat än somett led i projekt som initieras eller samordnas av Forum för världskultur.Enligt utskottets uppfattning är det värdefullt att Forum för världskulturfår möjlighet att bidra med viss finansiering av projekt som organisationensjälv tar initiativ till. Med tanke på att verksamhetens egna medel kommer attvara förhållandevis begränsade kan bidragsgivningen från Forum för världskulturinte komma att få någon större omfattning. Utskottet vill tillägga attverksamheten i hög grad bygger på att kulturlivets institutioner ochorganisationer själva finansierar sina projekt, eventuellt med bistånd frånandra bidragsgivande organ. Betydande belopp av offentliga medel torde såledeskomma att satsas på mångkulturella projekt, dock utan att Forum förvärldskultur bidrar med särskilda medel. Det anförda leder fram till attutskottet föreslår att avslår yrkande 3 i motion Kr269 (v).I samma motion, motion Kr269 (v), föreslås att inrättandet av ettvärldsbibliotek i skall ses som ett gemensamt ansvar för staden,och staten (yrkande 4).Ett förslag att inrätta ett s.k. världsbibliotek på central plats i Stockholmbereds inom kultur- och idrottsnämnden i ochkultur- och utbildningsnämnden i . Förslaget innebär ihuvudsak att ett internationellt bibliotek, öppet för alla, skall inrättas påcentral plats i och att det mediebestånd på invandrarspråk som i vid i och som inte är öppet förallmänheten förs över till det internationella . Samlingarna, somtotalt omfattar ca 210 000 volymer på 108 språk med undantag för engelska,tyska, franska, danska och norska, har tre huvudmän, nämligen staten,och . Av bokbeståndet tillhör denstatliga Invandrarlånecentralen, länsavdelningen vid Stockholmsstadsbibliotek och stadsbibliotek.Enligt utskottets uppfattning synes förslaget att inrätta ett världsbibliotekligga väl i linje med de integrationspolitiska strävanden som regeringenuttryckt i prop. 1997/98:16 , framtiden och mångfalden - fråninvandrarpolitik till integrationspolitik. Utskottet anser - i likhet med vadsom framgår i budgetpropositionen - att kommer att bli enviktig tillgång i den verksamhet som skall samordnas av Forum för världskultur.Utskottet vill i sammanhanget erinra om att den verksamhet som bedrivs av denstatligt finansierade Invandrarlånecentralen är avsedd för hela landet och attsamma kvalitetskrav som gällt för fjärrlåne- och depositionsverksamhetskall gälla även om - som avsikten är - samlingarna skulle flyttas och öppnasför allmänheten.