bet · GK01SoU15 · 1997-04-10 00:00:00 — I betänkandet behandlas regeringens proposition 1996/97:91 Internationellaadoptionsfrågor och 18 motionsyrkanden som väckts med anledning av pro-positionen.Utskottet tillstyrker regeringens förslag att skall godkänna 1993års om skydd av barn och samarbete vid internationellaadoptioner och att konventionen inkorporeras i svensk lagstiftning. Utskottettillstyrker även övriga förslag i propositionen, bl.a. att beslut om samtycketill att adoptionsförfarandet får fortsätta skall fattas av socialnämnderna.För att garantera en snabb handläggning av dessa ärenden anser dock utskottetatt prövningen skall ske skyndsamt och senast från det att deneller de som vill adoptera gjort en anmälan härom till nämnden och att dennatid endast får förlängas om synnerliga skäl föreligger. Detta föranleder enändring i 25 § femte stycket i regeringens förslag till lag om ändring isocialtjänstlagen. Samtliga lagändringar föreslås träda i kraft den 1 juli1997.Till betänkandet har fogats sex reservationer. I proposition 1996/97:91 föreslår regeringen () - efterhörande av Lagrådet - att riksdagendels godkänner den i antagna konventionen om skydd avbarn och samarbete vid internationella adoptioner,dels antar regeringens förslag till- lag med anledning av tillträde till om skydd avbarn och samarbete vid internationella adoptioner,- lag om internationell adoptionsförmedling,- lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620),- lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),- lag om ändring i lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap,- lag om ändring i lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption av utländska barn.Lagförslagen fogas till betänkandet som bilaga 1. 1996/97:So23 av m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar att de auktoriserade adoptionsorganisationernaanförtros beslutet att adoptionen får fortsätta i enlighet medHaagkonventionens artikel 17 c,2. att beslutar avslå regeringens förslag till tillägg isocialtjänstlagens 25 § om den eller de som vill adoptera hartillfredsställande kunskaper om barn,3. att beslutar att enskilda adoptioner även fortsättningsvisskall vara möjliga.1996/97:So24 av m.fl. (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en ytterligarekontrollstation.1996/97:So25 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om internationellaadoptionsfrågor.1996/97:So26 av m.fl. (v) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag om en förlängning avgiltighetstiden till för medgivande från socialnämnd eller motsvarandeenligt vad i motionen anförts om hänsynstagandet till barnet,2. att vid bifall av yrkande 1 genom en formulering isocialtjänstlagen låter konventionens krav på uppföljning också utgöra detslutliga samtycket från socialnämndens sida,3. att vid avslag på yrkandena 1 och 2 beslutar att det som i 25 §socialtjänstlagen anges om skyndsam prövning ersätts med att socialnämndeninom skall pröva om det skall ges samtycke till attadoptionsförfarandet får fortsätta,4. att hos regeringen begär en översyn av kostnaderna förinternationella adoptioner enligt vad i motionen anförts om ett ökat stöd tillpersoner som önskar adoptera utländska barn,5. att hos regeringen begär förslag till könsneutrala åldersreglervid internationella adoptioner enligt vad i motionen anförts om att ersättaden könsdiskriminerande praxis som åldersrekommendationen skapat.1996/97:So27 av m.fl. (c) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den svenskatillämpningen av artikel 17 c.1996/97:So28 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att delegera beslut om fullföljande av adoptioner,2. att avslår regeringens förslag till lag om ändring isocialtjänstlagen till förmån för vad som anförts i motionen,3. att avslår regeringens förslag till lag med anledning avSveriges tillträde till om skydd av barn och samarbete vidinternationella adoptioner till förmån för vad som anförts i motionen.1996/97:So29 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att låta de auktoriserade adoptionsförmedlingarna vara ansvarigaför den andra prövningen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av den enskildes kostnader vid adoption och andraåtgärder för att lösa problem vid barnlöshet,3. att avslår regeringens förslag till tillägg isocialtjänstlagens 25 § vad gäller föräldrakunskap.1996/97:So30 av och () vari yrkas attriksdagen beslutar om en ändring av regeringens förslag till 25 § femtestycket lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) innebärande attsocialnämnden genast (i stället för skyndsamt) skall pröva om den skall gesamtycke till att adoptionsförfarandet får fortsätta.Ärendets beredning i utskottetUnder beredningen av ärendet har utskottet anordnat en slutenutfrågning med företrädare för , förinternationella adoptionsfrågor () Förbundet () ().Ett hundratal skrivelser har inkommit, bland annat från De auktoriseradeadoptionsorganisationernas samverkansgrupp och . Iprincip samtliga skrivelser vänder sig mot förslaget i propositionen att låtasocialnämnderna fatta beslut om samtycke till att adoptionsförfarandet fårfortsätta enligt artikel 17.c i . Enstaka klagomål avserförslagen om begränsat utrymme för enskilda adoptioner samt kontroll avadoptivföräldrarnas kunskaper om barn. BakgrundSverige har vid Konferensen för internationell privaträtt i deltagit iutarbetandet av en konvention med regler för hanteringen av internationellaadoptioner. Arbetet resulterade i Konventionen om skydd av barn ochsamarbete vid internationella adoptioner, benämnd Haagkonventionen.Den 27 maj 1992 tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att se öververksamheten med internationella adoptioner. Utredningen har avlämnatbetänkandet Internationella adoptionsfrågor, m.m. (SOU1994:137).Propositionen i huvuddragI propositionen föreslås att ratificerar omskydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner och attkonventionen blir en del av svensk lagstiftning genom att intas som bilagatill en ny lag med anledning av tillträde till konventionen.Konventionen föranleder vissa ändringar i socialtjänstlagen (1980:620),sekretesslagen (1980:100) och lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap. Föratt förbättra effektivitet, insyn och rättssäkerhet i adoptionsprocessenföreslås vissa ändringar i socialtjänstlagen och lagen (1988:1463) om bidragvid adoption av utländska barn. En ny lag om internationelladoptionsförmedling föreslås vidare ersätta lagen (1979:552) om internationelladoptionshjälp.Godkännande av HaagkonventionenSverige har tidigt tagit ställning för att internationella adoptioner skallske under ordnade former och på ett etiskt godtagbart sätt. har ocksåaktivt verkat för tillkomst vid förberedelsearbetet i Haag.Det blir därmed enligt regeringen naturligt att också ratificera konventionen.Regeringen föreslår att godkänner Haagkonventionen.Ingen motion har väckts med anledning av regeringens förslag i denna del.Utskottet delar regeringens inställning och tillstyrker förslaget attriksdagen godkänner Haagkonventionen.Samtycke enligt artikel 17.c i konventionen m.m.PropositionenKonventionen föreskriver (art. 17) att innan ett barn får överlämnas till detilltänkta adoptivföräldrarna skall en sista avstämning göras i respektiveland huruvida förutsättningarna för adoptionen är uppfyllda. Denna prövningaktualiseras först när ett visst barn i ursprungsstaten har föreslagits föradoption till vissa sökande i mottagarlandet och de tilltänkta adoptanternasamtycker till adoptionen. Därefter skall enligt artikel 17.c respektive landsamtycka till att adoptionsförfarandet får fortskrida. Det är enligtpropositionen, förutom en bedömning av de sökandes behörighet och lämplighetatt adoptera, fråga om en rättslig kontroll av att det inte finns sådanbristande överensstämmelse mellan de berörda staternas lagar som kan utgörahinder för adoptionens genomförande. Regeringen påpekar att detta moment intefinns i den nuvarande svenska lagstiftningen utan att det innebär en nyhet.Enligt konventionen är det centralmyndigheten som skall besluta om samtyckeenligt artikel 17.c. Uppgiften får emellertid delegeras till offentliga organeller auktoriserade sammanslutningar (art. 22.1). Enligt regeringens meningbör beslut om samtycke till att adoptionsförfarandet får fortsätta fattas avsocialnämnderna. Förslaget sammanfaller i denna del med utredningens, vilketväckt starka reaktioner från adoptionsorganisationerna. Dessa befarar att detdrar ut och försvårar eller äventyrar adoptionen om socialnämndernaskall fatta beslutet. De har därför framfört önskemål om att själva få ansvarahärför. och företrädare för kommunerna har emellertid tillstyrkt attbeslut om samtycke enligt artikel 17.c skall fattas av socialnämnderna.Regeringen motiverar sin uppfattning med att socialnämnderna dels fattarbeslut om familjens lämplighet att adoptera, dels inte har några intressen iadoptionen samt att beslutet har tydlig karaktär av myndighetsutövning.Regeringen uttalar att adoptionsmyndigheternas farhågor omtidsutdräkt måste tas på stort allvar. Kommunerna får inte dröja med dettabeslut, om inte väsentliga skäl för dröjsmål finns. Vidare bör det varamöjligt att delegera beslutsrätten till enskild tjänsteman. Regeringenföreslår att föreskrifter om skyndsamhet respektive delegering skall införas i25 § respektive 47 § socialtjänstlagen.Lagrådet har påpekat att den föreslagna utformningen av 25 § femte stycketsocialtjänstlagen innebär att socialnämnden, även i sådana internationellaadoptionsärenden som faller utanför konventionen, skall pröva om den skall gesamtycke till ett fortsatt adoptionsförfarande. Lagrådet ifrågasätter starktom en sådan ordning bör införas. Regeringen anser emellertid att behovet av ennågot så när enhetlig hantering av olika adoptionsärenden väger tyngre samtpåpekar att konventionen är till för att stärka rättssäkerheten och barnetsskydd vid internationella adoptioner och att artikel 17.c är ett viktigtmoment i de strävandena.Enligt 4 kap. 5 a § första stycket (FB) skall föräldrarnasamtycka till adoptionen om barnet inte har fyllt . Moderns samtyckeskall ha lämnats först sedan hon har hämtat sig tillräckligt efter nedkomsten.Enligt praxis skall minst ha förflutit från nedkomsten. Andrastycket samma paragraf innehåller vissa undantag från kravet på samtycke.I propositionen (s. 67 f.) anges att det i inte finns någotpreciserat krav på samtycke av föräldrar eller någon annan till en adoption. Ivilka fall sådant samtycke skall lämnas skall bedömas i enlighet medursprungsstatens lag. Konventionen föreskriver att moderns samtycke, därsådant krävs, skall ha givits först efter barnets födelse (art. 4.c 1).Regeringen anför att det särskilt vad gäller moderns samtycke och tidpunktenför det finns en uppenbar risk att lagen i ursprungsstaten inte stämmeröverens med svensk lag. Det får särskild betydelse när adoptionen skall ägarum vid svensk domstol eftersom ansökan då enligt 2 § första stycket lagen(1979:796) om internationella rättsförhållanden rörande adoption skall prövasenligt svensk lag. Om ursprungsstatens lag inte är förenlig med svensk lag,exempelvis då moderns samtycke har lämnats direkt efter förlossningen, kan detenligt propositionen finnas anledning för den behöriga svenska myndigheten attvägra ge sitt samtycke enligt artikel 17.c till att förfarandet fårfortskrida.I propositionen (s. 51 f.) föreslås vissa ändringar avseende socialnämndensmedgivande att ta emot ett barn för adoption (25 § tredje och fjärde styckenaförslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen). För det första föreslåsatt giltighetstiden för ett sådant medgivande förlängs från nuvarande ett årtill , med hänvisning till att vissa adoptionsärenden drar ut på tidenoch hemutredningarna därför behöver göras om. Regeringen påpekar att entvåårsgräns ökar sannolikheten att förutsättningarna under vilka medgivandetgivits förändras. Därför föreslås också en skyldighet för de sökande attanmäla om sådana förändringar inträffar. För det tredje bör enligt regeringenmöjligheter att återkalla ett medgivande införas. Om förutsättningarna förmedgivandet inte längre föreligger skall det återkallas. En sådan återkallelseskall kunna ske även sedan barnet anlänt till sökandena, innan adoptionen ägtrum, om det är till barnets bästa.MotionernaI sex motioner ifrågasätts regeringens förslag att beslut om samtycke till attadoptionsförfarandet får fortsätta skall fattas av socialnämnderna och inte avde auktoriserade adoptionsorganisationerna. I två av motionerna yrkas attriksdagen ändrar regeringens lagförslag i denna del medan det i fyra motionerbegärs tillkännagivanden till regeringen i frågan.I motion 1996/97:So23 av m.fl. (m) yrkas att riksdagenbeslutar att de auktoriserade adoptionsorganisationerna anförtros beslutet attadoptionen får fortsätta i enlighet med artikel 17.c(yrkande 1). Motionärerna anför för det första att socialnämnderna lider ennaturlig brist på kunskap samt erfarenhet av adoptioner och adekvat juridiskkompetens. I adoptionsfrågor handlar det om komplicerad juridisk materia.Dokumenten som skall granskas är ofta på ett främmande språk. Det krävs ocksåingående kunskap om internationella förhållanden. Motionärerna anför vidareatt socialtjänstverksamheten i kommunerna är mycket hårt belastad och att deredan i dag långa handläggningstiderna knappast torde bli kortare närsocialnämnderna påförs ytterligare ansvar.I motion 1996/97:So28 av m.fl. (mp) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att delegera beslutom fullföljande av adoptioner (yrkande 1), att avslår regeringensförslag till lag om ändring i socialtjänstlagen till förmån för vad somanförts i motionen (yrkande 2) samt att avslår regeringens förslagtill lag med anledning av tillträde till om skydd avbarn och samarbete vid internationella adoptioner till förmån för vad somanförts i motionen (yrkande 3). Motionärerna anför attadoptionsorganisationerna har kunskap om och lång erfarenhet av de aktuellaländernas lagstiftning och myndighetsorganisation. Rättssäkerhetsaspekten ärfullt tillgodosedd genom att konventionen medger delegation av ifrågavarandeuppgift till auktoriserade sammanslutningar och genom att socialnämndengenomför den inledande prövningen av adoptionsföräldrarna. Motionärernaföreslår att regeringens förslag till 25 § femte stycket socialtjänstlagenutgår samt att 3 § b) i förslaget till lag med anledning av tillträdetill om skydd av barn och samarbete vid internationellaadoptioner flyttas till 4 § och därmed blir 4 § d) i samma lag.I motion 1996/97:So24 av m.fl. (s) yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enytterligare kontrollstation. Motionärerna anför att de svenska adoptions-organisationerna har en bred erfarenhet av adoptionsförmedling från ett 40-talländer. Arbetet bygger på en god kännedom om varje lands specifikalagstiftning, sedvänjor och kulturmönster. Organisationerna bedriver enligtmotionärerna ett seriöst arbete som har skapat ett förtroende hos respektivelands sociala myndigheter att placera barn för adoption hos svenska föräldrar.Motionärerna menar att förslaget om att införa ytterligare en byråkratiskkontroll av svenska familjer försvårar adoptioner till , medför längreväntetid för barnet och kräver resurser av kommunerna. Motionärerna påpekaratt de funktioner som tas upp i artikel 17 får delegerastill godkända organ. De svenska adoptionsorganisationerna uppfyller de krav påkompetens som kan ställas, anförs det.I motion 1996/97:So25 av m.fl. (s) begärs ett tillkännagivandeav vad i motionen anförts angående internationella adoptionsfrågor. Även dessamotionärer påtalar att de svenska auktoriserade adoptionsorganisationerna ärseriösa och har hög kompetens. Dröjsmål vid socialtjänstenslämplighetsutredning drabbar inget utvalt barn. Vid den föreslagna andraprövningen har familjen däremot foton och uppgifter om barnet samt ?går iväntans tider?, anförs det. Kommunernas socialförvaltningar är redan nupressade av alla arbetsuppgifter. Ingen kan heller begära att tjänstemän vidsocialnämnderna skall vara eller bli lika insatta i frågorna som handläggarnai adoptionsorganisationerna är. Alla ärenden rörande barn och ungdomar skallhandläggas skyndsamt. Enligt motionärerna kommer regeringens förslag attinnebära att barn som far illa i ställs mot barn som väntar påbarnhem. Sjuka barn drabbas hårdast, adoptionskostnaderna blir högre ochväntetiderna gör att blir ett sämre alternativ att arbeta med från deutländska ländernas sida.Motionärerna invänder vidare mot vad som sägs i propositionen om attföräldrabalkens regler om moderns samtycke till att adoptera bort sitt barnskall gälla vid internationella adoptioner. De svenska reglerna om att modernskall ha återhämtat sig efter förlossningen kan innebära att barn somövergivits direkt efter födseln inte kan få svenska adoptivföräldrar. Detavgörande måste enligt motionärerna vara om en biologisk förälder harmöjligheter att behålla sitt barn. Förslaget att socialnämnden skall fatta ettnytt beslut enligt artikel 17.c riskerar att skapa problem som inte finns inuvarande ordning. Motionärerna anser att det i bör göras etttillägg om att samtycke vid internationell adoption även kan ges enligt lageni barnets ursprungsland.I motion 1996/97:So27 av m.fl. (c) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den svenskatillämpningen av artikel 17.c. Motionärerna framhåller attbarnets bästa måste sättas främst. Bedömningen av huruvida det föreliggerbristande överensstämmelse mellan de berörda staternas lagar som kan utgörahinder för adoptionens genomförande har gjorts av de auktoriseradeadoptionsorganisationerna, vilka med sin samlade kompetens och kunskap omländernas lagstiftning kan fatta ett snabbt beslut. Motionärerna anför vidareatt trots att konventionen inte anger under vilka förutsättningar som samtyckefår vägras, bör det finnas möjlighet att överklaga beslut i de fall samtyckeinte givits. Överklagandena bör enligt motionärerna ske till . I motionenpåpekas också att svensk praxis innebärande att moderns samtycke till adoptionfår ske först efter nedkomsten kan innebära administrativasvårigheter vid internationella adoptioner. Enligt motionärerna förekommer detofta att modern i ursprungslandet ger sitt samtycke direkt efter nedkomstenoch att hon av sekretesskäl inte vill ha ytterligare kontakt med barnhemmet.Svensk praxis får inte medföra att internationella adoptioner inte går attgenomföra, anförs det.I motion 1996/97:So29 av m.fl. (kd) yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att låta deauktoriserade adoptionsförmedlingarna vara ansvariga för den andra prövningen(yrkande 1). Även dessa motionärer anser att socialnämnderna på grund av sinahuvuduppgifter inte har tid och möjlighet att engagera sig på nödvändigt sätti adoptionsärenden, att den bästa kompetensen finns hos de godkändaadoptionsorganisationerna och att den försening av adoptioner som regeringensförslag skulle leda till riskerar att drabba barnen hårt genom onödigt långabarnhemsvistelser och försvårade anpassningsmöjligheter.I två motioner begärs bl.a. ändringar av regeringens förslag till 25 § femtestycket socialtjänstlagen, i syfte att skärpa kravet på skyndsam handläggningav ärenden om samtycke i socialnämnderna.I motion 1996/97:So30 av och () yrkas attriksdagen beslutar om en ändring av regeringens förslag till 25 § femtestycket lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) innebärande attsocialnämnden genast (i stället för skyndsamt) skall pröva om den skall gesamtycke till att adoptionsförfarandet får fortsätta. Enligt motionärernamåste kravet på snabbhet i förfarandet markeras. Genom att byta ut ?skyndsamt?mot ?genast? skulle socialnämnderna åläggas att hantera ärendena på enbetydligt än vad regeringens förslag innebär. Motionärerna anseratt ärendena måste hanteras eller allra längst en vecka.I motion 1996/97:So26 av m.fl. (v) yrkas att avslårregeringens förslag om en förlängning av giltighetstiden till förmedgivande från socialnämnd eller motsvarande enligt vad i motionen anförts omhänsynstagande till barnet (yrkande 1) samt att vid bifall avyrkande 1 genom en formulering i socialtjänstlagen låter konventionens krav påuppföljning också utgöra det slutliga samtycket från socialnämndens sida(yrkande 2). Motionärerna påpekar att många länder kräver attadoptivföräldrarna skall vistas i barnets hemland och där träffa barnet samtatt detta kan innebära att barnet hinner knyta an till sina blivandeföräldrar. Enligt motionärerna är det inte acceptabelt att riskera att barnetutsätts för att tas ifrån sina adoptivföräldrar enbart av den anledningen attkommunerna skall slippa göra utredningar. Motionärerna motsätter sig inte attsocialnämnderna har möjlighet att omhänderta ett adoptivbarn innan hemmetgodkänts men anser, för att minimera antalet omhändertaganden, attgiltighetstiden för socialnämndens medgivande skall vara kvar. I såfall torde enligt motionärerna adoptionsförfarandet kunna gå till som i dagoch avslutas med en uppföljning från socialnämndens sida av hur barnet har deti familjen i stället för med det föreslagna samtycket. behöver inteavvakta den ytterligare översyn av socialtjänstlagen som regeringen föreslår isin proposition om ändringar i socialtjänstlagen, anförs det. Uppföljningenbör enligt motionärerna göras inom en rimlig tid efter det att adoptivbarnetkommit till . Adoptionsförfarandet torde kunna vara klart efter 12 till15 månader.För det fall yrkandena 1 och 2 skulle avslås yrkar motionärerna i andra handatt beslutar att det som i 25 § socialtjänstlagen anges om skyndsamprövning ersätts med att socialnämnden skall pröva om detskall ges samtycke till att adoptionsförfarandet får fortsätta (yrkande 3).Motionärerna anför att om det ovan beskrivna adoptionsförfarandet skullestrida mot bör en press sättas på socialnämnderna att snabbtbehandla adoptionsärenden enligt propositionens intentioner. Regeringensförslag att socialnämnderna ?skyndsamt? skall pröva om samtycke skall ges tillatt adoptionsförfarandet får fortsätta är för oprecist. Motionärerna anser,trots socialnämndernas stora arbetsbelastning, att dessa ärenden skall ha högprioritet och få förtur framför andra viktiga göromål.Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens bedömning att giltighetstiden för socialnämndernasmedgivande bör utsträckas till . Den förlängda giltighetstiden medföratt handläggare som regel inte behöver göra en ny hemutredningnär en adoption drar ut . Härigenom besparas nämndernaarbetsuppgifter. Genom att även införa en anmälningsplikt beträffande ändradeförhållanden samt möjlighet att återkalla ett medgivande undanröjs enligtutskottets mening risken för att ett barn förmedlas till en familj som intelängre kan anses lämplig att adoptera.Haagkonventionen kräver att centralmyndigheterna i ursprungsstaten ochmottagarstaten innan barnet överlämnas till de tilltänkta adoptionsföräldrarnasamtycker till att adoptionsförfarandet får fortskrida. En uppföljning avsocialnämnden efter det att barnet lämnats över kan således inte ersätta dettasamtycke. Utskottet tillstyrker 25 § tredje stycket sista meningen samt fjärdestycket förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen med den ändringen ifjärde stycket att ordet ?sökandena? ersätts av orden ?den eller de som villadoptera?. Utskottet avstyrker motion So26 (v) yrkandena 1 och 2.Utskottet delar regeringens inställning att beslut om samtycke till attadoptionsförfarandet får fortskrida bör fattas av socialnämnderna. Ändamåletmed konventionen är att säkerställa att adoptionerna sker med beaktande avbarnets bästa. De tilltänkta föräldrarna skall vara lämpliga. Utskottet anserliksom regeringen att uppgiften att fatta ifrågavarande beslut har klarkaraktär av myndighetsutövning och att den därför bör anförtrossocialnämnderna.