bet · GK01JoU15 · 1997-05-13 00:00:00 — 1996/97:114) beräknaderegeringen, trots en besparing med för verksamhetsområdetMiljövård, att, genom omprioriteringar eller ytterligare besparingar, utrymmekunde skapas för bl.a. en satsning på åtgärder för biologisk mångfald, sombedömdes som en prioriterad del av miljöpolitiken, och ett informationsnät viaInternet som stöd i miljöarbetet hos myndigheter m.fl. beslutade ienlighet med propositionen. När det gäller de nu aktuella lagförslagenseffekter på myndigheternas arbetsbelastning gör regeringen bedömningen att deendast marginellt kommer att påverka arbetsbelastningen för debrottsbekämpande och rättsvårdande myndigheterna (prop. s. 41). FörKustbevakningens del anser regeringen att, eftersom de nya befogenheternaskall utföras inom ordinarie övervakningsverksamhet, de intebör medföra några direkta kostnadsökningar för myndigheten, utöver deutbildningskostnader som införandet av en ny lagstiftning regelmässigt medför.Utskottet, som inte har någon annan uppfattning än regeringen vad gällerresursbehovet, förutsätter att berörda myndigheter tar till vara och utvecklarde möjligheter till samverkan när det gäller insatser mot fauna- ochflorakriminalitet som kan anses påkallade för ett effektivt skyddsarbete.Enligt den nya budgetordning som har beslutat om fastställderiksdagen efter förslag från regeringen i den ekonomiska vårpropositionen imaj 1996 utgiftstak för staten. Utgiftstaket är treårigt och skall i principinte omprövas. I vårpropositionen lägger regeringen också fram ett förslagtill preliminär fördelning av utgifterna för de kommande tre budgetåren somriktlinje för regeringens budgetarbete. Vid behandlingen avbudgetpropositionen tar sedan slutlig ställning till regeringensförslag om medelsfördelning inom respektive utgiftsområde. Närmareöverväganden om utökning eller fördelning av resurser i enlighet med motionJo23 (v) yrkande 1 bör således göras i samband med den framlagdavårpropositionen eller vid den ordinarie budgetprövningen. Det anförda innebäratt utskottet avstyrker motionen i denna del.Undantag från naturvårdsföreskrifterPropositionenRegeringen föreslår att 12 och 19 c §§ naturvårdslagen (1964:822), 3 kap. 2§ fastighetsbildningslagen (1970:988), 8 § ledningsrättslagen (1973:1144) och9 § anläggningslagen (1973:1149) ändras så att det klart framgår att vissabeslut om undantag från naturvårdsföreskrift kräver tillåtelse av regeringenom beslutet avser ett särskilt skyddsområde eller ett särskiltbevarandeområde.MotionenI motion Jo25 (mp) yrkas avslag på regeringens förslag såvitt avser 19 c §andra stycket naturvårdslagen. Motionärerna anser det ologiskt ochoacceptabelt att det skall vara möjligt att över huvud taget bedrivaverksamhet inom särskilda skyddsområden som skadar områdets naturvärden(yrkande 1).Utskottets övervägandenSyftet med de av regeringen föreslagna ändringarna i bl.a. naturvårdslagen äratt det klart bör framgå att vissa beslut om undantag frånnaturvårdsföreskrift skall kräva tillåtelse av regeringen. Som regeringenanför är det emellertid inte alla av dessa undantagsbeslut som innebär sådanrisk för skada på områdets naturvärden att en särskild regeringsprövning ärmotiverad. De undantagsbeslut beträffande vilka det är uppenbart attverksamhet som prövas inte kommer att orsaka mer än obetydlig skada påområdets naturvärden bör således undantas från kravet på regeringens prövning.Utskottet gör samma bedömning som regeringen och tillstyrker de föreslagnaändringarna. Det anförda innebär att utskottet avstyrker motion Jo25 (mp)yrkande 1 om avslag på regeringens förslag såvitt avser 19 c § andra stycketnaturvårdslagen.Lagen om medverkan vid polisiär övervakningPropositionenRegeringen föreslår att lagen (1982:395) om medverkan vidpolisiär övervakning ändras så att får polisiära befogenheteräven när myndigheten bedriver verksamhet för att hindra brott mot föreskrifteri författningar som gäller åtgärder beträffande djur och växter som tillhörskyddade arter.Lagen bör även ändras så att får polisiära befogenheterockså när myndigheten bedriver verksamhet för att hindra brott mot lagen(1992:1140) om ekonomiska zon och med stöd av den lagen meddeladeföreskrifter.MotionernaEnligt motion Jo23 (v) bör ges samma polisiära befogenheter somKustbevakningen när det gäller flora- och faunarelaterad verksamhet gentemotannat land inom EU (yrkande 2). Befogenheter för att ingripa vidinre gräns, dvs. mot annat EU-land, när det gäller bekämpning av brott motCITES-förordningen begärs i motion Jo25 (mp) yrkande 2.Utskottets övervägandenNär det gäller kontrollen av gränser mot tredje land hartullmyndigheten rätt att enligt tullagen (1994:1550) och tullförordningen(1994:1558) kontrollera att införsel och utförsel av djur och växter anmäls pårätt sätt och att erforderligt tillstånd föreligger. Tullmyndighetenskontroller är dels slumpmässiga, då transportmedel och andra utrymmen därvaror förvaras, handresgods och postförsändelser får undersökas, dels grundadepå konkreta misstankar om brott. Vid sådan misstanke får tvångsåtgärdertillgripas enligt varusmugglingslagen (1960:418). I dessa fall kantullmyndigheten tillgripa starkare tvångsmedel såsom beslag, husrannsakan,kroppsvisitation och ytlig kroppsbesiktning. Enligt lagen tillkommer dennarätt även tjänsteman vid . Eftersom sjögräns i EU-sammanhangalltid betraktas som gräns mot tredje land gäller Kustbevakningensbefogenheter också annat land inom EU.Enligt lagen (1982:395) om medverkan vid polisiärövervakning har tjänsteman vid samma befogenheter som polismannär det gäller förhindrande av vissa brott, som föreslås omfatta ävenåtgärder beträffande skyddade djur- och växtarter.Vad så gäller landgränsen mot annat EU-land har det saknatsmöjlighet att införa gränskontroll med tullmyndighet gentemot ett annat landinom EU såvitt gäller hotade arter. Eftersom CITES-förordningen med förbud motbl.a. vissa transporter av hotade arter utgör en s.k. kompensatorisk åtgärdkan en nationell reglering av den inre gränspassagen tillåtas om åtgärdenvisar sig otillräcklig. Den nya CITES-förordningen som ytterligare stärkerskyddet för hotade arter har emellertid ännu inte trätt i kraft. mening är det därför alldeles för tidigt att nu bedöma omgränskontroller av trafik mot andra medlemsstater bör och får sättas in.Utskottet förutsätter att regeringen noga följer utvecklingen på området ochutvärderar effekterna av EU-förordningen sedan den tillämpats . Om detvid en sådan utvärdering visar sig att det skyddssystem som byggts upp inomunionen inte är effektivt för att skydda hotade arter i , villutskottet redan nu peka på möjligheten att enligt EG-rätten återinföra ettnationellt gränsskydd såvitt gäller transporter, framför allt export, avhotade arter. Enligt vad utskottet erfarit har en av tillsattarbetsgrupp för CITES-frågor fått till uppgift att följa effekterna av den nyaförordningen inom hela unionen. I arbetsgruppen ingår representanter förpolis- och tullmyndigheterna från samtliga medlemsländer.Effektiva insatser från rättsväsendets sida är avgörande för förhindrandetav brottsligheten när det gäller hotade arter. Utskottet tillstyrker såledesregeringens förslag om utvidgning av polisiära befogenheter.I sammanhanget utgår utskottet från att de effektivitetsvinster som kan uppnåsäven genom samverkan mellan berörda myndigheter tas till vara.Det anförda innebär att utskottet i berörda delar avstyrker motionerna Jo23(v) och Jo25 (mp) i den mån de inte kan anses tillgodosedda.JaktlagenPropositionenJaktlagen (1987:259) föreslås ändras så att det framgår tydligare attfågeldirektivets samt art- och habitatdirektivets bestämmelser har genomförtsi landet. Enligt regeringen bör 4 § ändras så att viltet skall vårdas även isyfte att bevara de fågelarter som inte tillhör landets viltbestånd utanendast tillfälligt förekommer i landet. I 5 och 9 §§ föreslås ett tillägg somförtydligar att skadeförebyggande åtgärder som kan leda till störning ellerresultera i avlivning endast får vidtas om det inte finns någon annantillfredsställande lösning.Härutöver föreslår regeringen en teknisk komplettering i lagens 10 a § därområden uppräknas som omfattas av statens jakträtt.MotionernaRegeringens beredning av jaktärenden bör enligt motion Jo25 (mp) flyttas frånJordbruksdepartementet till (yrkande 6). I samma motionbegärs en översyn av jaktlagstiftningen utifrån Naturvårdsverketsmiljökvalitetsmål för jakten. De arter för vilka jakten inte kan motiverasutifrån målet bör avföras ur jaktbestämmelserna (yrkande 7). Vidare bör enligtmotionärerna en översyn och förändring av jakten företas, så att jakt inte fårske under häckningstid. Mot denna bakgrund bör jaktförordningen revideras(yrkande 8). I yrkande 9 begärs en översyn och förändring av skyddsjakten ilandet i enlighet med den nya lydelsen av 5 § jaktlagen och gällande EU-direktiv så att jakten genomsyras av kravet att skyddsjakt bara kommer i frågaom skador inte kan motverkas på annat tillfredsställande sätt. Motsvarandeändringar bör göras i jaktförordningen.Utskottets övervägandenMed anledning av motion Jo25 (mp) yrkande 6 vill utskottet anföra följande.Vissa bestämmelser om ansvarsfördelningen mellan och regeringen haransetts av så grundläggande principiell karaktär att de fått sin plats iregeringsformen (RF). Hit hör t.ex. reglerna om den institutionella ramen förregeringsarbetet och om förfarandet i regeringsärenden. Enligt 7 kap. 1 § RFfördelar regeringen ärendena mellan departementen. Detaljfördelningen anges avregeringen i departementsförordningen (1982:1177). Av förarbetena till 7 kap.1 § RF framgår att detta är regeringens exklusiva kompetensområde. IHolmberg/Stjernquists kommentar till grundlagarna framhålls bl.a. attdepartementsförordningen är regeringens ensak. Enligt utskottets mening är detsåledes en självklar princip att inte skall göra uttalanden i enfråga som gäller regeringens interna arbetsfördelning; lika självklart som attregeringen aldrig framlägger förslag till om t.ex.ärendefördelningen mellan utskotten. Motion Jo25 (mp) avstyrks i denna del.Enligt vad utskottet erfarit företas inom Regeringskanslieten revision av jaktlagstiftningen efter förslag av . Utskottetutgår från att regeringen i samband med revisionen vidtar de åtgärder som kananses påkallade. Mot bakgrund härav finner utskottet inte anledning attförorda någon särskild översyn i enlighet med yrkande 7 i motion Jo25 (mp).Motionen avstyrks även i denna del.I EU:s direktiv (79/409/EEG) finns regler till skydd för samtliga vildafågelarter (fågeldirektivet) som naturligt förekommer i medlemsstaterna.Skyddet omfattar även ägg, reden och boplatser. Direktivet förpliktarmedlemsstaterna att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att upprätthållafågelpopulationen på en nivå som uppfyller ekologiska, vetenskapliga ochkulturella krav och tar hänsyn till ekonomiska krav ochrekreationsbehov. I artikel 7 punkt 4 i direktivet stadgas att medlemsstaternasärskilt skall se till att jakt inte sker under uppfödningssäsongen ellerunder häckningens olika stadier. I enlighet härmed är sedan den 1 juli 1995jakttiderna ändrade för vissa arter. Inom har uppmärksammatsatt ytterligare åtgärder kan behövas för att försäkra vissa fågelartersöverlevnad, och en första rapport i frågan har utarbetats. Som utskottetanfört ovan är den svenska jaktlagstiftningen dessutom föremål för regelbundenrevision. Utskottet förutsätter att regeringen och berörda myndigheter nogaföljer utvecklingen på området och föreslår att motion Jo25 (mp) yrkande 8avstyrks i den mån syftet med motionsyrkandet inte kan anses tillgodosett.I fågeldirektivets artikel 9 och i artikel 16 i art- och habitatdirektivet(92/43/EEG) anges bl.a. de villkor som måste vara uppfyllda för att undantagfrån direktivens förbud mot jakt eller annan störning av vilt får ske. Ett avde grundläggande villkoren är att undantag inte får medges om det finns någonannan tillfredsställande lösning. En sådan lösning kan vara att genom inhägnadeller andra skyddsåtgärder begränsa skadorna. För att kopplingen tillundantagsartiklarna i direktiven skall framgå klart anser utskottet i likhetmed regeringen att 5 och 9 §§ jaktlagen bör kompletteras så att det direkt avlagtexten framgår att störningen eller jakten endast får äga rum omtillfredsställande lösning inte kan åstadkommas på annat sätt. Utskottettillstyrker således regeringens förslag i denna del. Mot bakgrund härav ochmed hänvisning till den ovan nämnda revisionen av jaktlagstiftningen finnerutskottet syftet med motion Jo25 (mp) yrkande 9 i väsentliga delartillgodosett. Motionsyrkandet bör inte påkalla någon vidare åtgärd.Även i övrigt tillstyrker utskottet regeringens förslag.Lagen om åtgärder beträffande djur och växter som tillhör skyddade arterPropositionenTillsyns-, ansvars- och förverkandebestämmelserna i lagen (1994:1818) omåtgärder beträffande djur och växter som tillhör skyddade arter bör enligtregeringen utvidgas till att innefatta även motsvarande bestämmelser i . Ändringarna innebär också en precisering av vilkaöverträdelser av förordningens bestämmelser som omfattas av straffansvar.MotionernaI motion Jo25 (mp) yrkande 3 begärs att den svenska förordningen om åtgärderbeträffande djur och växter som tillhör skyddade arter skyndsamt skallremissbehandlas för att kunna träda i kraft med i propositionenföreslagen lagändring, dvs. Enligt motion Jo797 (mp) yrkande12 bör rekommendationerna i Nordiska ministerrådets miljörapport (1990:4)arbetas in i lagstiftningen om handel med hotade arter. Skärpta straff förillegal handel med utrotningshotade djur och växter efterlyses i motion Jo731(s). Straffskalan bör höjas till lägst norsk nivå, dvs. fängelse upp till sexår, och en generalklausul bör införas. Motionärerna bakom motion Jo779 (kd)anser att bör ta lärdom av i arbetet för att skydda hotadearter. Detta innebär att CITES-kriminalitet bör bekämpas med höga böter ellerfängelse och att penningvärden bör fastställas för djur och växter som ärskyddade enligt naturskyddslagen (yrkande 11).Utskottets övervägandenMed anledning av motionerna Jo25 (mp) yrkande 3 och Jo797 (mp) yrkande 12 villutskottet hänvisa till det svar som miljöministern gav på eninterpellation om handel med hotade arter (prot. 1996/97:96 9 §).Miljöministern anförde bl.a. att, för att en effektiv reglering skall kunnauppnås och omfattande byråkrati undvikas, den svenska lagstiftningen så långtmöjligt måste anknyta till . Förutom den nya rådsförordningen (EG)nr 338/97 måste svensk lagstiftning även beakta de nya regler som kommer attfinnas i kommissionens nya förordning på området. Enligt miljöministern ärdetta arbete inne i sitt slutskede och den svenska förordningen i de delar somerfordras för genomförande av EG-förordningen kommer att träda i kraftsamtidigt med kommissionens och rådets förordningar, dvs. den 1 juni 1997.Vissa andra delar, bl.a. regleringen av konservatorsverksamheten ochförsäljning av djur i zoologiska butiker, kommer att remissbehandlas översommaren. Miljöministern gör bedömningen att en ny lagstiftning kan träda ikraft . Med det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandenai den mån de inte kan anses tillgodosedda.Utskottet delar den syn på miljöbrottens allvar som framförs i motionernaJo731 (s) och Jo779 (kd). Lagrådet behandlar en lagrådsremissmed förslag till miljöbalk. I förslaget ingår även frågor om skärpta straffoch tydligare påföljder för miljöbrott. Eftersom de långtgående förändringarsom där föreslås avser en mycket stor del av miljöområdet anser utskottet attdessa ändringar bör behandlas samlat i den aviseradepropositionen med de möjligheter till överblick och lagharmonisering som därkan ges. Utskottet kommer således att få anledning att i ett större sammanhangta ställning till de frågor som tas upp i motionerna. Med hänvisning härtillbör motionerna i här berörda delar inte föranleda någon åtgärd.Några viktiga utgångspunkter för arbetet med biologisk mångfald och generellaåtgärdsförslag - mål och program för bevarande och hållbart nyttjande avbiologisk mångfaldPropositionenNaturvårdsverkets och aktionsplaner utgör enligt regeringenvärdefulla bidrag i arbetet med att bevara den biologiska mångfalden.Regeringen anser att arbetet med att utveckla uppföljningsbara mål ochåtgärdsprogram för biologisk mångfald på nationell, regional och lokal nivåbör fortsätta och bör kunna ta stöd i den systematik som beskrivs iNaturvårdsverkets aktionsplan.MotionernaEnligt motion Jo304 (mp) skall naturvårdslagstiftningen tillämpas så att ingaskyddsvärda områden faller utanför på grund av sin storlek (yrkande 29).Möjligheterna att skydda särskilt värdefulla delar av en större nyckelbiotopbör utredas (yrkande 30). En översyn bör göras av skyddsföreskrifterna församtliga naturreservat (yrkande 31). Inventering av frivilliga avsättningar avmark för naturvårdsändamål begärs i motion Jo722 (m) yrkande 11.Överläggningar angående gemensam finansiering av markinköp förnaturvårdsändamål begärs i motion Jo727 (c) yrkande 26. Enligt motionärernamåste staten ha huvudansvaret för finansieringen men förutsättningar måsteskapas för gemensam finansiering mellan landsting, kommuner och företag närdet gäller markinköp.En svensk naturreservatsstrategi för skyddet av skogsmark efterlyses imotion Jo779 (kd) yrkande 13.I motion Jo785 (mp) begärs förslag till artskyddslagstiftning somidentifierar och inventerar hotade arter, registrerar och analyserarmaterialet om hotade arter, lagskyddar hotade arter, utformar handlingsprogramoch artinriktade, konkreta åtgärdsprogram samt upprättar rättsligt förankradeåtgärdsplaner för det praktiska genomförandet. Behovet av att påskynda arbetetmed konkreta riktlinjer för den biologiska mångfalden påtalas i motion Jo797från samma parti. Regeringen bör återkomma till riksdagenmed förslag till riktlinjer för hur stora arealer och vilken typ av skog somskall skyddas (yrkande 2).Utskottets övervägandenPå regeringens uppdrag har och i varsinrapport redovisat omfattningen och innebörden av biotopskydd, naturvårdsavtal,frivilliga avsättningar m.m. respektive skogsreservatens utveckling ochomfattning efter den nya skogspolitiken. Rapporterna bedöms avMiljövårdsberedningen som har regeringens uppdrag (dir. 1995:167) att senastden yttra sig över i vilken omfattning arealen skyddad produktivskogsmark behöver utökas och föreslå olika möjligheter och former för attåstadkomma detta. I propositionen uttalar regeringen sin avsikt att senareåterkomma med sina ställningstaganden i frågan.Naturvårdsverket framhåller i sin rapport att storleksbegreppet är relativtoch måste tillämpas olika för olika skogstyper. Ytstora reservat bedöms somviktigast för sådana skogar som i naturtillståndet ofta utsätts förstorskaliga naturliga störningar, dvs. Skogar medintern dynamik och småskaliga förändringar, t.ex. många ädellövskogar,sumpskogar m.m., torde enligt verket vara mindre arealberoende. Vissa typer avnaturskog kan ha stor artmångfald med många rödlistade arter på små ytor.Motionerna Jo304 (mp), Jo779 (kd), Jo785 (mp) och Jo797 (mp) berör i storutsträckning frågor som behandlas i ovan nämnda rapporter. Med hänvisning tilldet beredningsarbete som pågår föreslår utskottet att motionerna lämnas utanåtgärd i berörda delar. I sammanhanget kan också nämnas att Skogstyrelsengenomför en nyckelbiotopinventering som skall vara avslutad . Detbör även tilläggas att frågor om inventering, avgränsning, beskrivning ochprioritering av reservatsobjekten är en fråga för berörd länsstyrelse somårligen överlämnar förslag till investeringar till Naturvårdsverket.Med hänvisning till vad utskottet i tillämpliga delar anfört ovan avstyrksäven motion Jo304 (mp) yrkande 31.I sin ovan nämnda rapport behandlar utförligt även frågan omfrivilliga avsättningar av mark för naturvårdsändamål. Merparten av den hänsynsom lämnas i samband med föryngringsverksamhet bedöms ligga inom ramen för dekrav som uppställs i 30 § skogsvårdslagen (1979:429), och resultaten av deomfattande fältundersökningar som gjorts tyder enligt på enökning av den frivilliga hänsynen . I sina slutsatserkonstaterar att frivilliga avsättningar utan ekonomiskersättning är en viktig del av arbetet med att bevara och återskapanaturvärden i skogslandskapet. Undersökningen tyder på att avsättningarna ärav betydande omfattning och utgör ett viktigt komplement till dagens skydd avskogsmark inom naturreservat, biotopskydd m.m. konstaterarockså att skogsnäringens beredskap att frivilligt avsätta skogsmark ärförhållandevis stor. Därtill har intresse och kunskap ökat bland majoritetenmarkägare , vilket är en viktig utgångspunkt för arbetetmed inventering, utbildning och rådgivning till skogsbruket. Slutligen anserSkogsstyrelsen det angeläget att närmare undersöka de frivilligaavsättningarna, bl.a. med avseende på deras karaktär, miljövärden ochomfattning. Undersökningen bör upprepas om dånyckelbiotopsinventering och övrig pågående inventering och planläggning inomskogsnäringen är genomförd. Utskottet har ochsenast (1996/97:JoU17) framhållit det positiva i att markägarefrivilligt åtar sig att avstå från vissa åtgärder för att främjanaturvårdsarbetet. Så till vida instämmer utskottet i de synpunkter somframförs i motion Jo722 (m). I avvaktan på Miljövårdsberedningens arbete ochregeringens kommande ställningstaganden i frågan är utskottet emellertid inteberett att tillmötesgå motionens yrkande 11. Motionsyrkandet avstyrks i denmån det inte kan anses tillgodosett genom det anförda.Utskottet delar de grundprinciper om statens ansvar för särskiltskyddsvärda områden som redovisas i motion Jo727 (c). Utskottet villemellertid erinra om de möjligheter som finns för Naturvårdsverketatt lämna statliga bidrag till kommuner eller kommunala, ävenlandstingskommunala, stiftelser för säkerställande av mark förnaturvårdsändamål. Som utskottet anfört ovan ingår i Miljövårdsberedningensuppdrag även att redovisa de ekonomiska och administrativa förutsättningarnaför sina förslag. Mot bakgrund av det arbete som pågår är utskottet inteberett att föreslå någon åtgärd med anledning av motionens yrkande 26.Utvecklat ansvar för biologisk mångfald för fler sektorerPropositionenRegeringen anser att arbetet med biologisk mångfald successivt bör utvidgastill att omfatta fler sektorer och sektorsmyndigheter. Inom energi- ochtrafiksektorerna bör arbetet med biologisk mångfald ingå som en naturlig delvid berörda myndigheters planering och genomförande av verksamheten.Uppföljningen av detta arbete bör tydliggöras.Det är enligt regeringen väsentligt att arbetet med biologisk mångfald är enangelägenhet för hela sektorn och inte enbart en myndighetsuppgift.Genom den beslutade ändringen i verksinstruktionen för Turistdelegationenhar delegationen ett ansvar för att efter samråd med bl.a. Naturvårdsverketutveckla kriterier, policy och strategi för en hållbar utveckling av turismen.MotionernaEnligt motion Jo24 (c) bör målen för bevarande av biologisk mångfald i högregrad än involvera berörda sektorsmyndigheter i arbetet med attutforma sektorsmål som grundar sig på övergripande politiska mål. Samråd börske även med företrädare för olika naturvårdsintressen och för näringarna(yrkande 1). I motion Jo23 (v) yrkande 3 framförs krav på att sektorsansvaretför den biologiska mångfalden inom försvaret och utbildningssektornförtydligas och preciseras.Utskottets övervägandenI propositionen En strategi för biologisk mångfald (prop. 1993/94:30, bet.1993/94:JoU9, rskr. 1993/94:87) uttalades bl.a. att de av fastlagdaövergripande målen för naturvårdsarbetet bör omsättas i mätbara mål. Målen börvara relevanta och måste medföra en verklig förbättring av situationen. Ipropositionen anges även sektorsansvarets innebörd vad avser relationernamellan näringen och myndigheterna liksom förhållandena mellanmiljömyndigheterna och sektorsmyndigheterna. Utskottet har (1996/97:JoU11) uttryckt kritiska synpunkter på de nationella miljömålensutformning och struktur.