bet · GL01JoU3 · 1997-09-02 00:00:00 — Föratt möjliggöra lokal samverkan kring utsläppsreducerande åtgärder krävs enligtutredningen, i ett första steg, att man kan byta åtgärder jordbrukaresinsemellan samt att man kan ersätta åtgärder i sitt jordbruk med åtgärder påannan plats inom avrinningsområdet. Enligt vad utskottet erfarit är frågan omjordbrukets kvävebelastning föremål för ytterligare beredning, och ettslutligt förslag kommer att lämnas . Det anfördainnebär att utskottet inte är berett att föreslå något uttalande om en planför halvering av handelsgödselanvändningen . Motion Jo241 (mp)yrkande 2 avstyrks därmed.Med anledning av de i motion Jo241 yrkandena 3 och 4 framförda kravenbeträffande en plan för att minska användningen av kemiska bekämpningsmedeloch en utredning om lågdospreparatens giftverkan vill utskottet framhållaföljande. Ett andra åtgärdsprogram med syfte att minska riskerna för människaoch miljö vid användningen av bekämpningsmedel avslutades . Målet förprogrammet är att användningen av aktiv substans i bekämpningsmedel skallreduceras utifrån genomsnittet för . Enligt vadutskottet erfarit är prognosen för att målet skall nås god. Ett nytthandlingsprogram för har redovisats till regeringen avJordbruksverket och Kemikalieinspektionen (se skr. 1996/97:50 s. 21). Vidarekan nämnas att det under anslaget B 6 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruketanvisades för till försöks- ochutvecklingsverksamhet inom bekämpningsmedelsprogrammet. Med det anfördaavstyrks motion Jo241 (mp) yrkandena 3 och 4 i den mån den inte kan ansestillgodosedd.Som utskottet redovisat ovan har regeringen för avsikt att senare i årförelägga en samlad redovisning beträffande jordbruketsmiljöanpassning. Härvid kommer även frågan om användningen av ekonomiskastyrmedel att uppmärksammas. Utskottet anser det lämpligt att avvakta dennaredovisning och avstyrker därför de i motionerna Jo236 (m) yrkande 1 och Jo239(kd) yrkande 9 framförda kraven beträffande miljöavgifter i jordbruket.BiodlingUtskottets övervägandenBiodlingen är av stor betydelse för fruktodlingen, övrig trädgårdsnäring ochjordbruket. Näringen representerar stora biologiska och ekonomiska värden. Detär därför nödvändigt att förutsättningarna för binäringens fortlevnad kangaranteras. Som framhålls i motionerna Jo230 (m) yrkande 1, Jo250 (m, mp) ochJo254 (c) har biodlingens omfattning i minskat de senaste tio åren.Bipopulationen har minskat med nära en tredjedel och det finns en uppenbarrisk att denna nedåtgående trend fortsätter bl.a. på grund av bristandelönsamhet och svårbekämpade bisjukdomar. Det kan därför finnas skäl att på etteller annat sätt klargöra den svenska biodlingens situation och framtidamöjligheter.Samhällets stöd till biodlingen uppgår till mellan 2 och 3miljoner kronor . Bifonden disponerar ca och vidare står till förfogande för sjukdomsanalyser och information. Tillsynenberäknas kosta ca och till fortbildning anslåsmellan 300 000 och . antogs en EG-förordning (EG)nr 1221/97 om allmänna tillämpningsregler för åtgärder som syftar till attförbättra villkoren för produktion och saluföring av honung. För detta syftefår medlemsstaterna införa nationella program som bl.a. innebärekonomiskt stöd, utbildning, forskning och utveckling, marknadsföring ochsjukdomsbekämpning. Programmet, som totalt beräknas omfatta 130 miljonerkronor och förutsätter en självfinansiering , skall utarbetas i närasamarbete med branschorganisationer och kooperativ för biodlare. Det skallgodkännas av kommissionen. För att kunna komma i åtnjutande av EU:ssamfinansiering skall medlemsstaterna redovisa en studie över strukturen inomlandets biodlingssektor såväl på produktionsnivå som på saluföringsnivå senastden . Enligt vad utskottet erfarit avser regeringen att inomkort lämna ett sådant uppdrag till Jordbruksverket.Mot bakgrund av det anförda föreslås att motionerna Jo230 (m) yrkande 1,Jo250 (m, mp) och Jo254 (c) nu lämnas utan vidare åtgärd. Utskottetförutsätter därvid att regeringen i annat lämpligt sammanhang lämnar enredovisning till beträffande den fortsatta utvecklingen inomnäringen, eventuellt i samband med att det nationella programmet redovisas.Fäbodbruket m.m.Utskottets övervägandenDet äldre jordbrukslandskapet bryts upp och fragmenteras alltmer.Landskapstyper som tidigare omfattade stora arealer styckas nu sönder och denursprungliga mosaiken av olika biotoper försvinner. Kvar finns endast resterav det tidigare mångformiga och levande landskapet. Vissa markslag och miljöerär nu i en del fall så få och vitt spridda att växt- och djurarter som ärberoende av dessa livsrum riskerar att dö ut. Detta gäller inte minst de artersom är bundna till fäbodvallar och fäbodskogar, som hör tillodlingslandskapets mest hotade miljöer och naturtyper.I strategi för säkerställandearbetet, vilken redovisadesår 1991 i , prioriteras blandodlingsmiljöerna just naturliga slåtter- och betesmarker inklusive skogsbetenoch andra utmarksbeten. Vidare framhålls vikten av att uppnå en godrepresentation bland bevarade områden så att variationsrikedomen kan främjasoch bevaras. Odlingslandskapet med dess naturliga slåtter- och betesmarker ären naturresurs av stor betydelse med utgångspunkt från bl.a. biologiska ochkultur-historiska värden. Vid säkerställandet prioriteras områden med särskilthotade naturtyper, vegetationstyper och arter. Odlingslandskap, därnaturvården och kulturmiljövården har gemensamma intressen, och välhävdadeområden med förutsättningar för drift med bibehållna värden prioriteras ocksåi arbetet med att säkerställa odlingsmiljöerna. Alla länsstyrelser har undersenare år utarbetat program för bevarande av odlingslandskapets natur- ochkulturvärden. Fäbodlänen har mer eller mindre utförligt behandlat fäbodarnasvärden i dessa program.Naturvårdsverket och har ett övergripande ansvar försäkerställandearbetet. Med de regionalt, på länsstyrelsenivå, utarbetadebevarandeprogrammen som underlag och i samarbete med länsstyrelserna harNaturvårdsverket på regeringens uppdrag, i samråd med ,utarbetat en nationell bevarandeplan för odlingslandskapet. Huvudsyftet medbevarandeplanen är att presentera de, i ett nationellt perspektiv, mestbevarandevärda ängs- och hagmarkerna och värdefulla helhetsmiljöerna iodlingslandskapet. Fyra kriterier har formulerats som skall vara vägledandevid urvalet av de områden som skall omfattas av planen. Områdena skall ge enbild av en viss del av kolonisationsförloppet eller skildra olika faser avdetta. De skall vara värdefulla odlingslandskap med biologiskt högklassigaslåtter- och betesmarker och innehålla bebyggelse- och odlingssystem sombelyser en viss tids eller ett visst skedes markorganisation ochodlingsteknik. Områdena eller objekten skall ha så höga naturvärden att ettsäkerställande med stöd av naturvårdslagen, som naturvårdsområde ellernaturreservat, skall kunna komma i fråga om inte andra styrmedel förmårvidmakthålla bevarandevärdena. I bevarandeplanen framhålls särskilt attfäbodar hör till de jordbruksmiljöer som finns i hävd i så litenomfattning att samtliga som brukas bör betraktas som viktiga att bevara frånnationell synpunkt. avser att tillsammans medlänsstyrelserna upprätta ett åtgärdsinriktat program för genomförande av denhittills redovisade planen. Arbetet med en gemensam nationell bevarandeplan,som även inbegriper kulturmiljövården, beräknas kunna påbörjas under år 1998.Det svenska miljöprogrammet inom ramen för förordning (EEG) nr 2078/92består av tre delprogram. Det första delprogrammet skall stödja bevarandet avvissa från natur- och kulturmiljösynpunkt särskilt värdefulla odlingslandskap.Inom ramen för detta program kan stöd lämnas för bl.a. naturbetesmarker ochövriga värdefulla natur- och kulturmiljöer. Inom ramen för det andradelprogrammet kan stöd lämnas för utrotningshotade husdjursraser.Miljöersättningsprogrammet har utvärderats (JV:s rapport 1997:10). Bl.a.föreslås för nästa programperiod att miljöstödet även skall omfattarestaurering av värdefulla natur- och kulturmiljöer. Härigenom förbättrasmöjligheterna att kunna söka det ordinarie miljöstödet.Utskottet konstaterar sammanfattningsvis följande. Av de allmänna grundernaför säkerställande av odlingsmiljöer framgår att ett bevarande av vad somfinns kvar av vitala fäbodmiljöer är mycket angeläget. Den primära uppgiftenför bevarandearbetet är att, åtminstone i fäbodkulturens kärnområden,säkerställa och bevara helheten där såväl den kulturbetingade naturmiljön somden sociala och ekonomiska strukturen i fäboddriften kan uppmärksammas. Somframgår av redovisningen ovan har den nationella bevarandeplanen förodlingslandskapet som huvudsyfte att, i ett nationellt perspektiv, presenterade mest bevarandevärda ängs- och hagmarkerna och värdefulla helhetsmiljöerna iodlingslandskapet. De nationella kvalitetsmål och åtgärdsmål samt den strategiför säkerställandearbetet som redovisas i planen kan förväntas ge ökademöjligheter att tillgodose behovet av ett långsiktigt bevarande av sådanaskyddsvärda helhetsmiljöer som fäbodarna utgör. Som framgår av planen börsådana jordbruksmiljöer som finns i hävd i mycket liten omfattningbetraktas som viktiga att bevara från nationell synpunkt och våra fäbodar ärett självklart exempel på detta. En gemensam nationell bevarandeplan kommeratt ytterligare förbättra förutsättningarna för ett långsiktigt bevarande avdessa natur- och kulturmiljövärden. Det anförda tillgodoser, enligt utskottetsmening, i allt väsentligt syftet med motionerna Jo201 (mp) yrkandena 1, 2, 3och 4, Jo204 (s) yrkandena 1, 2 och 3, Jo213 (s), Jo232 (m), Jo243 (c) ochKr283 (c) yrkande 34. Berörda motionsyrkanden bör därmed kunna lämnas utanriksdagens vidare åtgärd.Ägofredslagen (1933:269) föreskriver stängselskyldighet för djurägare vidbetesdrift om annat ej avtalats. Enligt sedvanerätt har djuren på fäboden haftföreträde och man har hägnat de områden som inte skulle betas. I motionernaJo201, Jo205, Jo209 och Jo228 uppmärksammas en viss dom i underinstansangående stängselskyldigheten. Ägofredslagen gavs här företräde framförsedvanerätten, och den som höll djur i fäboden ansågs skyldig att stänga indem. Med anledning av de i motionerna framförda kraven på lagstiftning förfrämjande av fäboddriften konstaterar utskottet att det inom Regeringskanslietpågår en översyn av ägofredslagen. Enligt vad utskottet erfarit kommer i dettasammanhang även frågan om stängsel vid landets fäbodar att övervägas. Med detanförda och i avvaktan på regeringens ställningstagande föreslår utskottet attmotionerna Jo201 (mp) yrkande 5, Jo205 (c), Jo209 (fp) och Jo228 (kd) lämnasutan vidare åtgärd.Övriga frågorUtskottets övervägandenMarknadsordningen för bananer utesluter inte import av miljövänligt odladebananer men försvårar den. Ett av målen för EU:s reglering är att gynna des.k. AVS-länderna (, , Stilla havsländerna) och främjaimporten från dessa länder. Detta tar sig bl.a. uttryck i enklare och mindrekostsamma regler för bananimporten från dessa än från övriga länder. Förbananer med annat ursprung krävs importlicens och vidare måste en tullmotsvarande 75 ecu/ton erläggas. Detta drabbar bl.a. de miljövänligt odladebananerna eftersom de redan från början är mer kostnadskrävande änkonventionellt odlade bananer. Det pågår inom EU reformdiskussionerbeträffande marknadsordningen för bananer. Vidare har kritik riktats motmarknadsordningen från världshandelsorganisationen (WTO). hartillsammans med flera andra medlemsländer uppmanat kommissionen att lägga framett förslag som underlättar importen av miljövänligt odlade bananer.Kommissionen har utlovat en fortsatt granskning av problemet. Med det anfördaavstyrker utskottet motion Jo218 (mp).När det gäller de krav på oförändrad sockerkvot för som framförs imotion Jo227 vill utskottet anföra följande. har möjlighet att begäraen regionalisering av sockerkvoten hos . Det är dock intesäkert att en gotländsk kvottilldelning verkligen ger produktion på Gotland.Om så inte blir fallet skulle en del av landskvoten vara fastlåst till enregion där den inte går att använda. Staten, och har träffat avtal om den fortsatta produktionen. Avtaletsträcker sig fram . Regeringen har i samband därmed åtagit sig attsöka utverka finansiellt stöd från EU för att sänka bl.a.transportkostnaderna. Detta skall uppnås genom en omfördelning av 5a-stöd tillinvesteringar i hamnanläggningar m.m., s.k. 5b-åtgärd. Ett förslag ligger iBryssel för godkännande. i har till regeringenredovisat behoven av in-vesteringar samt regionalpolitiska insatser avseendetransport av sockerbetor från till sockerbruk på fastlandet. I beslutden överlämnade regeringen ärendet till beslutsgruppen Mål 5bGotland för vidare handläggning. Regeringen föreskrev härvid attbeslutsgruppen skall utgå från att ytterligare EG-medel motsvarande 2 miljonerecu kan komma att stå till beslutsgruppens förfogande. Med det anfördaavstyrker utskottet motion Jo227 (c).I motion Jo219 framförs vissa synpunkter beträffande avelsarbetet med svenskkullig boskap (SKB) m.m. Med anledning härav har utskottet inhämtat följandeinformation. I avelsarbetet skiljer man på rödkulleras och fjällras. Västfinskboskap räknas inte som fjällras men däremot som rödkulleras. Om man villbevara raserna någorlunda rena bör därför västfinsk boskap inte korsas medsvensk boskap av fjällras. Den vita nordfinska rasen, liksom den norska STN,räknas som en del av fjällrasen och kan därmed fritt korsas in i den svenskapopulationen. Det är en praktisk omöjlighet att endast använda avkommebedömda(avelsbedömda) tjurar i aveln eftersom tjurar måste avla ett antal avkommorinnan dessa avkommor kan bedömas i syfte att tjuren skall betraktas somavkommebedömd. Vidare kan konstateras att gällande lagstiftning innebär ettförbud mot avel med nötkreatur som nedärver defekter. Med det anfördaavstyrker utskottet motion Jo219 (mp) yrkandena 2, 3 och 4.Det bevarandearbete för hotade husdjursraser som nu bedriver inomramen för miljöprogrammet, som till hälften finansieras av EU, syftar till attbevara hotade raser inom unionen och som har sitt ursprung där. Reglerna förmiljöstödet föreskriver dessutom att en avelsplan skall göras för berördaraser. Enligt vad utskottet erfarit är husdjursraser som officiellt betraktassom tillhöriga andra länder utanför EU därför inte aktuella för någon gemensamhotlista. Däremot har ett utbyte av genetiskt material gamla traditionergenom avelsföreningar i de nordiska länderna. I den svenska fjällrasavelnanvänds ännu den norska sidig tröndeboskap och nordfinsk ras i avelsarbetet. av godkända avelsplanerna för t.ex. fjällkorasen omnämnsdärför djur med motsvarande rastillhörighet i våra nordiska grannländer. Påsamma sätt kan genetiskt material från svenska djur användas i andra ländersavelsarbete, under förutsättning att nationella smittskyddsregler tillåterdetta. Med det anförda avstyrks motion Jo219 (mp) yrkande 5. beträffande den svenska jordbrukspolitikenatt avslår motionerna 1996/97:Jo206 yrkande 1 och 1996/97:Jo239yrkandena 1, 2 och 3,2. beträffande etablerings- och servicemöjligheter på landsbygdenatt avslår motion 1996/97:Jo236 yrkande 13,res. 1 (m)3. beträffande jordbruksnäringens konkurrensvillkoratt avslår motionerna 1996/97:Jo224, 1996/97:Jo239 yrkande 4,1996/97:Jo240 och 1996/97:Jo604 yrkande 5,4. beträffande agroindustriella klusteratt avslår motion 1996/97:Jo604 yrkandena 1 och 4,5. beträffande reformeringen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik(CAP)att avslår motionerna 1996/97:Jo236 yrkandena 2 och 11,1996/97:Jo239 yrkande 15, 1996/97:Jo520 yrkande 3 och 1996/97:Jo729yrkande 10,6. beträffande en extra mjölkkvotsförsäljningatt avslår motionerna 1996/97:Jo210 yrkande 7, 1996/97:Jo220yrkande 3, 1996/97:Jo223, 1996/97:Jo245 yrkande 6 och 1996/97:A431yrkande 6,7. beträffande mjölkkvot och sidoarrendeatt avslår motionerna 1996/97:Jo210 yrkande 8 och 1996/97:Jo245yrkande 7,8. beträffande förändringar i mjölkkvotssystemetatt avslår motionerna 1996/97:Jo219 yrkande 1 och 1996/97:Jo236yrkande 3,res. 2 (mp)9. beträffande ekologisk odling m.m.att avslår motionerna 1996/97:Jo241 yrkande 1 och1996/97:Jo759 yrkande 14,10. beträffande en halvering av handelsgödselanvändningenatt avslår motion 1996/97:Jo241 yrkande 2,11. beträffande användningen av bekämpningsmedelatt avslår motion 1996/97:Jo241 yrkandena 3 och 4,res. 3 (mp)12. beträffande miljöavgifter i jordbruketatt avslår motionerna 1996/97:Jo236 yrkande 1 och 1996/97:Jo239yrkande 9,res. 4 (m)13. beträffande svensk biodlingatt avslår motionerna 1996/97:Jo230 yrkande 1, 1996/97: Jo250och 1996/97:Jo254,14. beträffande fäbodbruketatt avslår motionerna 1996/97:Jo201 yrkandena 1-4,1996/97:Jo204, 1996/97:Jo213, 1996/97:Jo232, 1996/97:Jo243 och1996/97:Kr283 yrkande 34,res. 5 (mp)15. beträffande stängselskyldighetatt avslår motionerna 1996/97:Jo201 yrkande 5, 1996/97:Jo205,1996/97:Jo209 och 1996/97:Jo228,16. beträffande import av miljövänligt odlade bananeratt avslår motion 1996/97:Jo218,17. beträffande sockerkvot för Gotlandatt avslår motion 1996/97:Jo227,18. beträffande avel och svensk kullig boskap (SKB)att avslår motion 1996/97:Jo219 yrkandena 2-4,19. beträffande hotade husdjursraseratt avslår motion 1996/97:Jo219 yrkande 5.Stockholm den 2 september 1997På jordbruksutskottets vägnarLennart DaléusI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), (), (),(), () och (). Etablerings- och servicemöjligheter på landsbygden (mom. 2), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar med ?Gles-bygdsverket har? och slutar med ?vidare åtgärd? bort ha följande lydelse:Som framhålls i motion Jo236 krävs bedömningar utifrån en helhetssyn föratt kunna ta till vara landsbygdens resurser. Det är angeläget att manunderlättar boende på landet och att regler och bestämmelser utformas så attdessa inte utgör ett hinder för boendet. På det familjepolitiska området(vårdnadsbidrag, alternativ barnomsorg, skolpeng) bör man återgå till ochutveckla valfrihetens väg. Den nya tekniken, inte minst inom dataområdet, haröppnat nya vägar för arbete och sysselsättning på landsbygden. För attunderlätta en sådan utveckling krävs en ny syn i relationen mellanarbetsgivare och arbetstagare där tidigare strikta anställningsregler varitgällande. På landet är bilen och kommunikationerna helt avgörande förframtiden. Målsättningen måste vara att göra bilen ännu mer miljöanpassad utanatt försvåra för människor att använda den. Likaså är de enskilda vägarnanödvändiga i landsbygdens infrastruktur. Den kommersiella servicen pålandsbygden är viktig. Etableringar kan underlättas genom översyn avregelverken. Enligt utskottets mening bör de regler som påverkar etablerings-och servicemöjligheterna bli föremål för en skyndsam översyn. De areellanäringarna, jorden och skogen utgör grunden för verksamheten på landsbygden.Det är därför helt avgörande för landsbygdens framtid hur utvecklingen blirinom dessa områden. En målsättning för det svenska skogsbruket måste vara attväsentligt öka förädlingsgraden. De arbetstillfällen som genereras genomskogsråvaran kan därigenom öka. För att lyckas med detta krävs en prioriteringav forskning och produktutveckling, men också en politik som underlättarförändring och flexibilitet inom näringslivet. Kombinationen jord- ochskogsbruk har av tradition varit stark i vårt land. Denna struktur är viktigoch förutsätter ett utvecklat familjejordbruk. Målsättningen bör vara attytterligare stärka familjejordbruken och det enskilda ägandet av jord ochskog. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att en samlad översyn börgöras av de regler som påverkar etablerings- och servicemöjligheterna pålandsbygden. Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo236 (m) yrkande 13bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande etablerings- och servicemöjligheter på landsbygdenatt med anledning av motion 1996/97:Jo236 yrkande 13 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Förändringar i mjölkkvotssystemet (mom. 8)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med ?Mot bakgrund?och på s. 9 slutar med ?yrkande 3? bort ha följande lydelse:Fjällkon, rödkullan, liksom andra allmogeraser (nästan alla nu helt utrotadei ) utvecklades utifrån de mycket lokala förutsättningar som varjebegränsat geografiskt och klimatologiskt område för utkomst och överlevnadhade i det förindustriella . Den fortsatta utvecklingen har dockinneburit att det blivit billigare att låta extremt sårbara och högförädladekoraser ta över mjölk- och köttproduktionen så länge höga skördar kan fåsfram med hjälp av billig energi (konstgödsel). Ekologiska brukare medekologisk mjölkproduktion, som baserar sin mjölkproduktion på utrotningshotaderenrasiga allmogeraser, måste därför ställas utanför det s.k. mjölkkvots-systemet och få obegränsad tillgång till den nationella mjölkkvoten. Mängdenmjölk och mängden brukare kan uppgå till någon promille av den totala mängdenproducerad mjölk i landet respektive det totala antalet brukare. Detta är denenda möjlighet som ges för att rädda allmogeraserna för framtiden. anfört med anledning av motion Jo219 (mp) yrkande 1 bör gesregeringen till känna. Motion Jo236 (m) yrkande 3 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande förändringar i mjölkkvotssystemetatt med anledning av motion 1996/97:Jo219 yrkande 1 och med avslagpå motion 1996/97:Jo236 yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,3. Användningen av bekämpningsmedel (mom. 11)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med ?Medanledning? och slutar med ?anses tillgodosedd? bort ha följande lydelse:Riksdagens mål att minska användningen av bekämpningsmedel till år1995 klarades inte. Utskottet anser därför att det nya delmålet måste vara attanvändningen av bekämpningsmedel skall reduceras till år 2000utifrån nivå. Reduktionen skall vara dosrelaterad. Vidare böruppmärksammas att misstanke finns om att de nya lågdospreparaten har så höggiftverkan att koncentrationer under vad som är möjligt att detektera kanpåverka det levande. Enligt utskottets mening är det angeläget att dettautreds. Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo241 (mp) yrkandena 3och 4 bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande användningen av bekämpningsmedelatt med anledning av motion 1996/97:Jo241 yrkandena 3 och 4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. Miljöavgifter i jordbruket (mom. 12), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med ?Somutskottet? och slutar med ?i jordbruket? bort ha följande lydelse:Riksdagen har tidigare beslutat om höjda skatter på handelsgödsel. Närförslaget presenterades angavs miljöhänsyn som skäl för höjningen. Höjd skattpå handelsgödsel skulle leda till ett minskat läckage av kväve till havet.Algblomningen skulle därmed motverkas och övergödningen i bl.a. Östersjönminska. Enligt utskottets mening är detta dock i sak fel. Läckaget avnäringsämnen minskar eller ökar inte automatiskt med ändrad användning avhandelsgödsel. Variationer i kväveläckaget kan lika gärna relateras tillväderlek, andelen höstsådd gröda och vintergrön mark. Den som påstår att mankan lösa problemen i med hjälp av höjd skatt på handelsgödsel iSverige medverkar till att på ett felaktigt sätt förenkla synen påmiljöproblemen i . Miljömotivet för handelsgödselskatter måste därförutvärderas. Dessa skatter, som ensidigt drabbar svenska odlare, bidrar tillatt ytterligare snedvrida konkurrensförutsättningarna gentemot omvärldensproducenter. Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo236 (m) yrkande 1bör ges regeringen till känna.