bet · GK01FiU20 · 1997-05-29 00:00:00 — Socialförsäkringsutskottetförutsätter att regeringen i enlighet med tidigare utfästelse realtivt snartåterkommer till i frågan och avstyrker motionen.Finansutskottet biträder socialförsäkringsutskottets förslag och avstyrkermotion Fi44 (v) yrkande 25.Redovisning av mål och resultat i budgetpropositionen för m.m.I det följande redovisar finansutskottet vissa erfarenheter av och synpunkterpå det pågående utvecklingsarbetet beträffande styrning och uppföljning avstatlig verksamhet sett ur synvinkel.Mål- och resultatstyrningen och den nya budgetprocessen innebär att riksdagoch regering skall bestämma mål och inriktning för den statliga verksamhetenoch ställa bestämda resultatkrav. De statliga myndigheterna har samtidigtgetts en större frihet att välja medel för att nå målen. Denna ökadeekonomiska ramstyrning syftar inte minst till att decentralisera ansvar ochbefogenheter och skapa ett ökat utrymme för analys av verksamhetens utfall.En grundläggande utgångspunkt har varit att genom återrapportering avresultatinformation tillförsäkra och regeringen ett bättre och merrelevant beslutsunderlag. Därmed ges också ökade möjligheter på statsmaktsnivåatt kontrollera att de uppställda målen uppfylls. De ändrade styrformerna harfrämst påverkat samspelet mellan regeringen och myndigheterna men har också ihög grad betydelse för arbete. Det var bl.a. mot denna bakgrund somRiksdagsutredningen förordade en ökad satsning från sida påuppföljning, utvärdering och revision, något som sedermera ställdesig bakom (bet. 1993/94:KU18, rskr 424-427). har därförinom bedrivits ett arbete med att bl.a. utveckla delvis nya formerför utskottens medverkan i efterhandskontrollen av beslut ochresultatet av dessa beslut.Regeringen har fortlöpande rapporterat till hurmål- och resultatstyrningen utvecklats. Utskottet har erfarit att en sådanredovisning kommer att lämnas i årets budgetproposition. har idessa sammanhang gett sin syn på hur mål- ochresultatstyrningen bör utvecklas utifrån perspektiv. I sittbetänkande 1993/94:FiU10 betonade utskottet t.ex. att det är viktigt att denya styrformerna fungerar i hela styrkedjan. underströk utskottetatt intresset från sida när det gäller resultatåterrapporteringfrämst gäller effekter, utfall och måluppfyllelse av statliga beslut ochåtgärder. Vad utskottet anförde gavs regeringen till känna.Utskottet tog upp mål- och resultatstyrningsfrågorna i sambandmed behandlingen av ett förslag från revisorer (bet. 1995/96:FiU7). Utskottet delade därvid revisorernas uppfattning att ochutskotten måste inta en aktiv roll i mål- och resultatstyrningen för att deavsedda politiska effekterna skall kunna uppnås. roll bör t.ex.stärkas genom att utvecklingsarbetet med övergripande mål och verksamhetsmåldrivs vidare av regeringen och genom att ställer krav på regeringenpå förbättrad återrapportering av resultat av olika verksamheter. Utskottetansåg det också betydelsefullt att regeringen fortlöpande redovisar förriksdagen hur styrningen fungerar och vilka åtgärder regeringen avser attvidta för att förbättra resultatanalysen. På utskottets förslag beslutaderiksdagen om ett tillkännagivande till regeringen med denna innebörd.Regeringen har anmält att den avser att återkomma till i frågan iårets budgetproposition (regeringens skrivelse 1996/97:15 s. 83).Utskottet konstaterar att regeringen enligt 2 § lagen (1996:1059) omstatsbudgeten för skall redovisa de mål som åsyftas och de resultatsom uppnåtts på olika verksamhetsområden. Det naturliga tillfället för ensådan redovisning av mål och resultat är i anslutning till budgetförslagetför nästkommande år. Som ett led i en utvärdering av den nya budgetprocessenhar utskotten på förslag av talmanskonferensen granskat budgetpropositionenför ur mål- och resultatsynpunkt. Flera utskott har påpekat attresultatinformationen inom deras respektive utgiftsområden var bristfällig ochbehöver förbättras.Exempel på mer generella synpunkter som i sammanhanget framförts frånutskotten är att övergripande mål i princip bör fastställas av , attmålen bör vara konkreta och uppföljningsbara samt att målen bör avse denpåverkan som kan uppnås med statliga insatser. Vidare har pekats på attkopplingen mellan mål på olika nivåer kan förbättras liksom kopplingen mellanmål- och resultatredovisning Resultatinformationen bör också ge bättreindikation på måluppfyllelsen och i ökad utsträckning möjliggöra jämförelseröver tiden. En annan synpunkt som tagits upp är att kravet påresultatredovisning bör gälla för alla myndigheter, inklusive myndigheterunder och regeringen.Finansutskottet vill för egen del också understryka att en viktigförutsättning för att skall kunna ta ställning till fördelningen avutgifter på utgiftsområden, men också till de konkreta anslagen, är att detfinns en resultatanalys av föregående års verksamhet. Det bör också vidbudgetprövningen finnas en bedömning av i vilken utsträckning som målen ochresultaten har uppnåtts och - om de inte uppnåtts - vad som är orsaken tilldetta. En annan viktig komponent för regeringens överväganden bör vara enomvärldsanalys där olika externa faktorer som kan påverka verksamhetenbelyses. Med utgångspunkt från ett sådant underlag kan sedan regeringensförslag till fördelningen av resurserna presenteras för riksdagen.Utskottet noterar med tillfredsställelse att det görs ensatsning inom på att utveckla mål- och resultatstyrningen,bl.a. när det gäller att förbättra redovisningen av mål och resultat tillriksdagen. Som ett led i arbetet har på tjänstemannanivå förts enmål- och resultatdialog för de olika utgiftsområdena mellan respektive berörtutskott och departement. I denna dialog har den granskning som utskottengenomfört av föregående års budgetproposition och de yttranden som avgivitstill talmankonferensen utgjort en viktig utgångspunkt. utgårfrån att regeringen vid utformningen av budgetpropositionen för imöjligaste mån försöker att tillgodose de synpunkter som framförts frånutskotten. förutsätter slutligen att regeringen i anslutningtill den av tidigare begärda redogörelsen redovisar hur den ser påden fortsatta utvecklingen av mål- och resultatstyrningen samt redovisarplanerade åtgärder i syfte att förbättra den praktiska tillämpningen.Tilläggsbudget för 1997Enligt 9 kap. 5 § regeringsformen kan för löpande budgetår påtilläggsbudget göra en ny beräkning av statsinkomster samt ändra och anvisanya anslag. I den nya budgetprocessen avses regeringen redovisa förslag tilltilläggsbudget . De förändrade medelsbehov i förhållandetill gällande statsbudget som regeringen nu anser föreligga redovisas ivårpropositionen. Om ytterligare förändringar av anslag för innevarandebudgetår skulle visa sig nödvändiga, kommer de att föreläggas isamband med budgetpropositionen hösten 1997.Finansutskottet behandlar i detta avsnitt vårpropositionenstilläggsbudgetförslag jämte de motioner som har väckts med anledning av dessaförslag. Förslagen finns översiktligt redovisade i en sammanställning i bilaga5. Avsnittet är disponerat så att förslagen redovisas utgiftsområdesvis. Detavslutas med avsnittet sammanställning av anslag ochutgiftsramar på tilläggsbudget, där utskottet redovisar konsekvenserna av sinaställningstaganden för anslag och utgiftsramar för år 1997.Avräkning av anslag och inkomsttitlarBakgrundAv 10 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten följer att inkomster av skatter ochutgifter för transfereringar skall avräknas mot inkomsttitlar respektiveanslag då betalning sker, dvs. avräkningen skall ske på kassamässig grund.Andra inkomster och utgifter på statsbudgeten skall avräknas det budgetår tillvilket de hänför sig, dvs. avräkningen skall ske på inkomst- respektiveutgiftsmässig grund. Enligt fjärde stycket i angivet lagrum har riksdagenmöjlighet att för ett anslag eller en inkomsttitel besluta att avräkning skallgöras på någon annan grund. Vid utformningen av verkställighetsföreskriftertill budgetlagen har kunnat konstateras att det för en del anslag sedantidigare har tillämpats en avräkningsgrund som varken är kassamässig ellerutgiftsmässig. För en del andra anslag och inkomsttitlar tillämpas kassamässigavräkning när det enligt lagbestämmelserna rätteligen borde vara utgifts-respektive inkomstmässig avräkning. I flera fall har regeringen tidigareinhämtat bemyndigande att använda det aktuellaavräkningsförfarandet. I anslutning till att antog budgetlagen,beslutade dock att tidigare givna bemyndiganden och andra beslutskulle upphöra att gälla i de avseenden som lagen reglerar. Äldrebemyndiganden eller beslut om särskilda avräkningsgrunder får därför numeraanses upphävda.PropositionenEnligt regeringens uppfattning bör de avräkningsförfaranden som avviker frånhuvudreglerna i lagen och som i sak är lämpliga ges förnyad giltighet. Ivårpropositionen (avsnitt. 6.2) redovisar regeringen i vilka avseenden dettaär aktuellt.Med hänsyn till att äldre bemyndiganden att tillämpa vissa förfaranden ärupphävda föreslår regeringen att på nytt bör bemyndiga regeringenatt även i fortsättningen tillämpa de särskilda avräkningsgrunder för bl.a.anslag till främst universitet och högskolor som tidigare beslutatom och som angetts i propositionen. Vidare bör den budgetmässiga hanteringenav EU-relaterade inkomster och utgifter även i fortsättningen ske enligt degrunder som tidigare beslutat om och som angetts i propositionen.Dessutom föreslår regeringen att bemyndigar regeringen att beslutaom sådana praktiskt motiverade avvikelser från de avräkningsgrunder som angesi 10 § budgetlagen och som angetts i det föregående.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker regeringens förslag (yrkande 25). börmed stöd av 10 § fjärde stycket lagen om statsbudgeten godkänna ett antalredan etablerade avräkningsförfaranden m.m. Utskottet utgår ifrån attregeringen, i ett sammanhang som regeringen finner lämpligt, kommer attredovisa vilka anslag och inkomsttitlar som blivit föremål försärskilt avräkningsförfarande enligt bemyndigande. När regeringen ifortsättningen anser att en särskild eller avvikande avräkningsgrund börtillämpas på något område, bör regeringen, såsom aviseras i propositionen, taupp detta i anslutning till förslag om anslag eller inkomsttitlar.Utgiftsområde 1 Rikets styrelsePresstöd (E 2)PropositionenI vårpropositionen (avsnitt 6.3) uppger regeringen att anslaget för presstödetinte kommer att utnyttjas helt enligt prognos.Regeringen föreslår därför i vårpropositionen att anslaget minskas med 20miljoner kronor.Inga motioner har väckts i denna del.Konstitutionsutskottets yttrandeKonstitutionsutskottet tillstyrker i sitt yttrande (KU11y) regeringensförslag.Finansutskottets ställningstagandeÄven finansutskottet tillstyrker regeringens förslag.Utskottet återkommer senare i avsnittet sammanställning avanslag och utgiftsramar på tilläggsbudget och redovisar konsekvenserna av sittställningstagande för anslag och utgiftsramar för år 1997.Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltningKostnader för vissa nämnder (A 15)PropositionenI vårpropositionen anges att det i statsbudgeten för innevarande budgetår fördetta ändamål finns uppfört ett obetecknat anslag på . Frånanslaget betalas främst arvoden till ledamöter och ersättare m.m. Regeringenanser att ramanslag är en mer ändamålsenlig anslagsform för nämnda utgifter.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar regeringens uppfattning att ramanslag är en merändamålsenlig anslagsform för anslaget A 15 Kostnader för vissa nämnder.Finansutskottet tillstyrker således regeringens förslag (yrkande 26).Avyttring av statens aktier i vårpropositionen (avsnitt 6.4) redovisas att staten äger 50 %av aktierna i , fondhandeln samt emittenterna genom Industriförbundetoch tillsammans av aktierna i har beslutat att staten bör inleda förhandlingarmed övriga ägare av VPC rörande bolagets framtida verksamhet och ägande. Enförändring av statens ägande i VPC förutsätter godkännande. För attmöjliggöra för staten att genomföra förhandlingarna och att ingå deöverenskommelser som dessa kan resultera i föreslås bemyndigaregeringen att sälja, byta eller på annat sätt helt eller delvis avyttrastatens aktieinnehav i VPC. Vidare bör regeringen bemyndigas att disponeraersättningen från en avyttring till förvärv av aktier i eller bildande avbolag som direkt eller indirekt driver verksamhet enligt lagen (1992:543) ombörs- och clearingverksamhet eller aktiekontolagen (1989:827).I propositionen föreslås även att anvisas som ett ram-anslag för kostnader som uppkommer i samband med värdering ochförsäljningsåtgärder som syftar till en avyttring av statens aktieinnehav iVPC. Anslaget omfattar även kostnader vid förberedelse och genomförande avdirekta eller indirekta förvärv för statens räkning av aktier i en börs ellerclearingorganisation eller i samband med att ett särskilt bolag bildas ellerförvärvas för detta ändamål. Regeringen avser att återkomma i 1998 årsbudgetproposition om medel behöver tas i anspråk även det året eller därefter.Regeringen föreslår vidare att anvisas för investeringari företag som har en central roll inom den svenska finansiellainfrastrukturen. Som nämnts ovan kan en omstrukturering av den svenskafinansiella infrastrukturen komma att ske . Det är dockinte möjligt att bedöma vad denna process kommer att leda tilleller vilken roll staten bör ha i den framtida svenska finansiellainfrastrukturen. Det förslag som lämnats syftar till att regeringen på ettflexibelt sätt skall kunna ta tillvara statens intressen oavsett hurutvecklingen blir. Regeringen avser att återkomma budgetpropositionom medel behöver tas i anspråk även det året eller därefter.MotionernaI motion Fi44 (v) anförs att staten bör öka sitt ägarinflytande påfinansmarknaden (yrkande 28). Särskilt gäller detta infrastrukturen, dvs. deinstitutioner och informationssystem som aktörerna behöver för att kunnaoperera på marknaden. Motionärerna anser inte att det är lämpligt att säljastatens aktier i förrän en konkret plan finns för hur ägarinflytandet iövrigt skall ökas. Detta bör ges regeringen till känna.Motionärerna i Fi54 (m) yrkande 1 och Fi72 (fp) yrkandena 1 och 2 delarregeringens uppfattning att staten bör sälja sitt aktieinnehav i VPC.Motionärerna anser däremot inte att staten bör gå in som ägare i en blivandebörs- eller clearingorganisation eller i ett holdingbolag som äger aktier iett företag som driver sådan verksamhet. De säkerhets- och kontrollaspektersom tidigare anförts som skäl för delägandet av VPC kan tillgodoses genomtillsyn. Vidare avvisar motionärerna regeringens förslag om att 500 miljonerkronor skall anvisas för investeringar på den svenska finansmarknaden medhänvisning till att staten inte behöver ha något ägarinflytande på den svenskafinansmarknaden.Finansutskottets ställningstagandeVad gäller frågan om avyttring av statens aktieinnehav i VPC delarfinansutskottet regeringens bedömning att det inte är möjligt attbedöma vad de inledda förhandlingarna kan komma att leda till. För attmöjliggöra för regeringen att på ett flexibelt sätt kunna ta tillvara statensintressen oavsett hur utvecklingen blir anser finansutskottet att riksdagenbör lämna regeringen de föreslagna bemyndigandena och anvisa de föreslagnamedlen. Med hänvisning till det anförda tillstyrker finansutskottetregeringens förslag (yrkandena 27, 28 och 68 i denna del) samt avstyrkermotionerna Fi44 (v) yrkande 28, Fi54 (m) yrkande 1 och Fi72 (fp) yrkandena 1och 2.Till frågan om medelsberäkningen på anslagen Värdering m.m. av aktier iVärdepapperscentralen och Investeringar i infrastrukturen på densvenska finansmarknaden återkommer utskottet senare i avsnittetFinansutskottets sammanställning av anslag och utgiftsramar på tilläggsbudget.Utveckling av vissa försvarsfastigheter och slutlig avveckling av ABPropositionenI vårpropositionen föreslår regeringen att ett aktiebolag bildas för attutveckla försvarsfastigheter som avvecklas genom försvarsbeslut.Fortifikationsverket ansåg att de aktuellaförsvarsfastigheternas marknadsvärde uppgick till . Denbedömningen grundades på avyttring i befintligt skick. Det bokförda värdetuppgår till . Oavsett hur och när försvarsfastigheternasäljs kommer med största sannolikhet en nedskrivning av fastigheterna attbehöva göras.I vårpropositionen anförs att i sitt arbete med avvecklingen avtillgångarna som övertagits i samband med bankkrisen (prop. 1991/92:153, bet.NU36, rskr. 352) har kommit så långt att det inte är försvarbart ellerlämpligt att fortsätta med nuvarande organisation. Projektet med avvecklingenkommer enligt planerna att avslutas under år 1997.De återstående tillgångarna i är, när projektet avslutas,huvudsakligen aktieposter i svenska fastighetsbolag, utländska fastigheter ochdotterbolaget . Regeringens uppfattning är att allafastighetsrelaterade tillgångar i Securumkoncernen bör överföras tillVasakronan-koncernen. Övriga kvarvarande tillgångar i utgörs avfinansverksamhet samt garantiförpliktelser från tidigare försäljningar avindustriföretag m.m. Regeringen avser att föra dessa verksamheter till ett förändamålet lämpligt annat statligt bolag. Överföringen av fastighetsrelateradetillgångar till bör få ske till lägre värde än bokfört värde.Skillnaden bör få uppgå till högst . Sammanslagningeninnebär inte någon ändrad inriktning vare sig för Vasakronankoncernens deleller för de återstående tillgångarna i . Regeringen avser attinordna det nybildade utvecklingsbolaget för vissa försvarsfastigheter i densammanslagna koncernen.MotionernaI motion Fi54 (m) yrkande 2 ställer sig motionärerna bakom regeringens förslagatt övertaliga försvarsfastigheter förs över till ett utvecklingsbolag. Enligtmotionärernas uppfattning bör en privatisering av i dess helhetförberedas. Från denna utgångspunkt är det angeläget att de tidigareförsvarsfastigheterna inte förs in i det nya bolaget med ett bokfört värde somavsevärt överstiger uppskattat marknadsvärde. Den enligt propositionennödvändiga nedskrivningen bör enligt motionärernas uppfattning ske innan detnybildade utvecklingsbolaget blir ett dotterbolag till . Detta börriksdagen ge regeringen till känna.I motion Fi72 (fp) yrkande 3 förespråkas att överföringen av återståendetillgångar i Securumkoncernen till inte bör ske till sådanaundervärden som försvårar en börsintroduktion av . Detta börriksdagen ge regeringen till känna.Försvarsutskottets yttrandeFörsvarsutskottet anser i sitt yttrande (FöU4y) att propositionens förslagbeträffande utveckling av vissa försvarsfastigheter bör tillstyrkas och attmotion Fi54 (m) yrkande 2 bör avstyrkas.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar regeringens uppfattning om hur utvecklingen av vissaförsvarsfastigheter samt den slutliga avvecklingen av skallgenomföras. Regeringens förslag (yrkandena 29-32) tillstyrks och motionernaFi54 (m) yrkande 2 och Fi72 (fp) yrkande 3 avstyrks.Inlåning i regiPropositionenI vårpropositionen redovisas att enligt nu gällandelagstiftning är förhindrad att ta emot inlåning på konto från allmänheten iegen regi. I stället har kontoret använt sig av bankerna för att kunna erbjudaen inlåningsprodukt, allemansspar.Regering och riksdag har tagit ställning för att underinnevarande budgetår bör göra en intensifierad satsning på hushållsmarknaden isyfte att begränsa kostnaderna för statsskuldens finansiering (prop.1996/97:1, bet. Regeringen har också uppmanat kontoret att se över sittproduktutbud i syfte att kunna erbjuda konkurrenskraftiga produkter på dennamarknad. Mot bakgrund av detta bedömer regeringen det som önskvärt attRiksgäldskontoret nu får möjlighet att ta emot inlåning på konto frånallmänheten i egen regi.Reglerna i bankrörelselagen är uppställda till skydd för insättarna samt föratt tillgodose kraven på stabilitet i betalningssystemet. Enligt regeringensuppfattning ligger den föreslagna förändringen väl i linje med motiven bakomlagstiftningen. verksamhet utgör inte någon del avbetalningssystemet. Eftersom är en del av staten är skyddetför insättarna därigenom omhändertaget. Det saknas därför anledning attansluta till insättningsgarantisystemet. Det nuvarandeallemanssparandet omfattas heller inte av insättningsgarantin. I ställetgaranteras insättarna av Riksgäldskontoret.Regeringen anser emellertid att det är väsentligt att intebreddar sitt produktutbud utan endast tillhandahåller rena spartjänster. Detär av vikt att kontoret inte blir en statlig bank med ett brett produktutbudriktat mot privatpersoner. bör således inte tillhandahållaallmänheten transaktionskonton.MotionernaI motionerna Fi54 (m) yrkande 3 och Fi72 (fp) yrkande 4 motsätter sigmotionärerna regeringens förslag. De anför att regeringens förslag skulleverka snedvridande på kreditmarknaden och därför torde strida motkonkurrenslagstiftningen. Bl.a. skulle slippa betala avgifttill insättningsgarantin som svenska banker är skyldiga att erlägga.Regeringens förslag skulle i praktiken innebära att en ny statlig ?bank?skapas som dessutom ges konkurrensfördelar gentemot övriga banker.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet anser att regeringens förslag att skall fåmöjlighet att ta emot inlåning på konto från allmänheten i egen regi liggerväl i linje med vad finansutskottet tidigare uttalat (bet. 1996/97:FiU2). Sombetonas i propositionen skall endast tillhandahålla renaspartjänster och det är av vikt att kontoret inte blir en statlig bank.Finansutskottet delar regeringens uppfattning att det med hänvisning till attRiksgäldskontoret inte kan försättas i konkurs och att insättarna därigenomskyddas på annat sätt saknas anledning att ansluta tillinsättningsgarantisystemet. Mot denna bakgrund tillstyrker finansutskottetregeringens förslag (yrkande 9) och motionerna Fi54 (m) yrkande 3 och Fi72(fp) yrkande 4 avstyrks.Utgiftsområde 4 RättsväsendetÅklagarväsendet (B 1)PropositionenI vårpropositionen redovisas att åklagarväsendet har en ansträngd ekonomisksituation. Som angavs i budgetpropositionen beräknas den nyaorganisationen, som infördes , möjliggöra kostnadssänkningar.Dessa slår dock igenom fullt ut först medan omorganisationen medförvissa initialkostnader . Regeringen bedömer att åklagarväsendetbehöver en engångsvis anslagshöjning med för att klaraövergångskostnaderna. Anslagshöjningen finansieras genom en indragning avmedel på anslaget för kriminalvården.MotionenI motion Fi44 (v) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkommamed ett förslag om att på tilläggsbudget för tillföra utgiftsområdetytterligare till (yrkande 29).Justitieutskottets yttrandeJustitieutskottet föreslår i sitt yttrande (JuU3y) att propositionens förslagbör tillstyrkas och att motion Fi44 (v) bör avstyrkas. Med hänvisning till attregeringen anmält att medel som tillförts exekutionsväsendet ochkriminalvården, 64 respektive , inte kommer att användas fördet avsedda ändamålet utan föreslagit alternativa användningssätt -åklagarverksamheten och fempunktsprogrammet - gör justitieutskottet följandekommentar. har inte något i princip att invända mot dettaförfarandesätt men det kan få negativa konsekvenser . Om myndigheternainte kan räkna med att senare få tillgodogöra sig ett anslagssparande utanfinner att detta i stället dras in till staten försvinner incitamentet till enlångsiktig och god hushållning inom myndigheterna.Företrädare för Moderata samlingspartiet, liberalerna,, de gröna och har var för sigavgivit avvikande meningar till yttrandet.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar justitieutskottets uppfattning att ytterligare 18miljoner kronor bör anvisas till åklagarväsendet. tillstyrkersåledes regeringens förslag och avstyrker motion Fi44 (v) yrkande 29.Till frågan om medelsberäkningen på anslaget Åklagarväsendet återkommerutskottet senare i avsnittet sammanställning av anslag ochutgiftsramar på tilläggsbudget.Utgiftsområde 5 och internationell samverkanDelegationen för översättning av (E 5)PropositionenI vårpropositionen föreslås att anvisas som ettengångsbelopp för att täcka det beräknade underskottet i den verksamhet somDelegationen för översättning av (Översättningsdelegationen)bedriver.