bet · GK01JoU20 · 1997-05-13 00:00:00 — Utskottet behandlar i betänkandet 32 motionsyrkanden från den allmännamotionstiden samt två följdmotioner till regeringens skrivelse 1996/97:83Sverige och den inre marknaden som överlämnats till utskottet. Motionernabehandlar ställningstaganden rörande miljöfrågor i den pågåenderegeringskonferensen samt andra miljöfrågor inom EU. Utskottet anser att detär angeläget att regeringen även fortsättningsvis både inom ramen förregeringskonferensen och i övrigt verkar för att stärka miljöarbetet inom EU.Liksom bör därför regeringen och berörda myndigheter arbeta med enhög ambitionsnivå med utgångspunkt i tidigare uttalanden omriktlinjer för miljöarbetet inom EU. Samtliga motioner avstyrks, i flera falldock med uttalanden om att de berörda frågorna måste ägnas fortsattuppmärksamhet.Till betänkandet fogas 12 reservationer. 1996/97:Jo239 av m.fl. (kd) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inom EU skall verka för ett regelsystem som möjliggörkretslopp stad-landsbygd.1996/97:Jo714 av m.fl. (kd) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att tillsammans med övriga EU-länder initiera ettsamarbete för att klargöra regler för miljöhänsyn och offentlig upphandling.1996/97:Jo722 av m.fl. (m) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om EU:s våtmarksstöd,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utsläppskrav för sjöfarten inom EU,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljöarbetet inom EU,13. att beslutar att skall vara ett femte prioriteratområde för miljöarbete inom EU i enlighet med vad som anförts imotionen.1996/97:Jo727 av m.fl. (c) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljöarbetet i EU,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetet med ett nytt miljöhandlingsprogram inom EU,42. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljöövervakning.1996/97:Jo729 av m.fl. (fp) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att fullt ut måste genomföra EU:s miljödirektiv,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om innehållet i en reformerad s.k. miljögaranti,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett miljöanpassat trafiksystem inom EU,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skärpta bestämmelser för kemikalier inom EU.1996/97:Jo749 av och () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kemikaliearbetet i EU.1996/97:Jo759 av m.fl. (fp) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att införa en s.k. utbytesregel i för attminska hanteringen av kemikalier.1996/97:Jo794 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att EU inte skall kunna hindra medlemsländerna från att ställahårdare krav i internationella sammanhang,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljökrav i regeringskonferensen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att målparagrafen - artikel 2 - ändras så att ett uthålligtkretsloppsbaserat samhälle blir unionens överordnade mål,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att miljön skall kunna anges som grund för nationella särregler iartikel 36,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att artikel 100a.4 - miljögarantin - förstärks så att den blir enverklig rätt till nationellt hårdare krav,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att substitutionsprincipen blir fördragsfäst både undermiljöområdet artikel-130 r - och för varuartiklar artikel-100a.4,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att rätten till nationella gränskontroller skrivs in i fördraget,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att artikeln om handelspolitik i , artikel 110, bör fåen tydlig miljöinriktning,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att miljöhänsynen måste få en överordnad roll i EU:sjordbrukspolitik,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att miljöorganisationerna skall användas som remissorgan i de falldär miljö och hälsa berörs,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen får i uppdrag att ta fram alternativ EU-lagstiftningsom tillåter att mänsklig urin får användas i produktionen.1996/97:U515 av m.fl. (kd) vari yrkas31. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen skall ge hög prioritet åt miljöfrågorna underregeringskonferensen,33. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att EU:s miljöprofil skall förstärkas utan att hinder reses för demedlemsländer som önskar tillämpa hårdare miljöregler,34. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en stärkt miljögaranti med omvänd bevisföring,37. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att skall påskynda processen med att marknads-och miljöanpassa det europeiska jordbruket.1996/97:Bo414 av och () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en ny opartisk miljökonsekvensutredning inför ett eventuelltmedlemskap i /97:So296 av och andre vice talman ()vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en EU-strategi för amalgamavveckling.1996/97:N15 av m.fl. (m) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om märkning av produkter som innehåller bestrålade kryddor.1996/97:N16 av m.fl. (mp)1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljöhänsyn och miljögarantin,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om transporter. RegeringskonferensenMotionerI motion Jo729 (fp) yrkas tillkännagivande om en reformerad s.k. miljögaranti(yrkande 7). Enligt artikel 100a punkt 4 i kan ett enskiltmedlemsland tillämpa nationella särregler av miljöskäl även om ett beslut omharmonisering har fattats. Det är oklart om det är nödvändigt att denmedlemsstat som vill behålla en nationell bestämmelse måste ha röstat emot denaktuella EU-bestämmelsen. Vidare är oklart om miljögarantin även tillåter enmedlemsstat att i efterhand införa nya avvikande bestämmelser eller om?garantin? endast är förbehållen rätten att behålla befintliga nationellabestämmelser. Miljögarantin bör omarbetas vid regeringskonferensen för att ökamöjligheterna till hårdare miljökrav i enskilda medlemsländer. I motionenanförs vidare att måste verka för ytterligare skärpningar påkemikalieområdet. För att minimera tillförseln av skadliga ämnen i miljönfinns det i svensk kemikalielagstiftning en s.k. substitutionsprincip eller enutbytesregel, som innebär att den som hanterar en kemisk produkt själv måstebedöma om hon kan minska risken för miljöskador genom att använda en annanprodukt. En motsvarande utbytesregel bör införas i (yrkande 9).Motionärerna i motion Jo759 (fp) yrkar tillkännagivande om att införa ens.k. utbytesregel i för att minska hanteringen avkemikalier (yrkande 8). Utbytesregeln måste bli standard även inom EU:slagstiftning.I motion Jo794 (v) anförs att EU inte skall kunna hindra medlemsländernafrån att ställa hårdare krav i internationella sammanhang (yrkande 1). Vidareanförs att den viktigaste frågan att driva i regeringskonferensen är rättenatt ställa hårdare miljökrav än och att miljögarantin verkligenfår göra skäl för namnet och att det uthålliga samhället blir det överordnademålet för unionen (yrkande 2). I motionen yrkas också tillkännagivande om attmålparagrafen - artikel 2 - ändras så att ett uthålligt kretsloppsbaseratsamhälle blir unionens överordnade mål (yrkande 3). Motionärerna yrkar vidaretillkännagivande om att miljön skall kunna anges som grund för nationellasärregler i artikel 36 (yrkande 4). Vidare yrkas att artikel 100a punkt 4 -miljögarantin - förstärks så att den blir en verklig rätt till nationellthårdare krav (yrkande 5). Den skall omfatta rätten att skärpa krav, inte barabehålla befintliga. Den skall omfatta miljö, konsumentskydd, hälsa ochsäkerhet. Vidare yrkas att substitutionsprincipen blir fördragsfäst både undermiljöområdet, artikel 130 r, och för varuartiklar, artikel 100a punkt 4(yrkande 6). Substitutionsprincipen är en av de viktigaste principerna förmiljöarbetet. Motionärerna anför vidare att för att efterlevnaden avnationella miljöregler skall kunna kontrolleras bör rätten till nationellgränskontroll skrivas in i fördraget (yrkande 9). I motionen yrkas ocksåtillkännagivande om att artikeln om handelspolitik i , artikel110, bör få en tydlig miljöinriktning (yrkande 10). Detta skulle enligtmotionärerna innebära att unionen i internationella handelsöverenskommelseralltid arbetar för att handelsavtal inte skall innebära någon inskränkning imöjligheterna att skärpa miljölagstiftningen och hindra import av miljöfarligavaror för olika nationer, förutsatt att det inte handlar om miljömässigtomotiverad protektionism. I motionen anförs också att miljöhänsynen måste fåen överordnad roll i EU:s jordbrukspolitik (yrkande 12). De relevantaartiklarna 38 och följande bör få en tydligare miljöprofil.I motion U515 (kd) yrkas att miljöfrågorna under regeringskonferensen skallges hög prioritet (yrkande 31). Syftet måste vara att EU:s miljöpolitik skärpsoch får en framträdande plats. påverkas av föroreningar från Europaoch måste kräva en högre ambition från EU:s medlemsländer. Vidare yrkas attEU:s miljöprofil skall förstärkas utan att hinder reses för de medlemsländersom önskar tillämpa hårdare miljöregler (yrkande 33). Förändringar som Sverigebör förbereda är möjligheten för enskilda EU-länder att av miljöskäl, och inteav protektionistiska skäl, införa hårdare miljöregler. Vidare yrkastillkännagivande om en stärkt miljögaranti med omvänd bevisföring (yrkande34). Det innebär att det är upp till den som är minst miljövänlig att bevisaatt miljögarantin inte kan tillämpas. ligger bevisbördan på det land somvill förbjuda en viss vara med åberopande av miljögarantin. Vidare påtalasvikten av att skall påskynda processen med att marknads- ochmiljöanpassa det europeiska jordbruket (yrkande 37). Kommissionens förslagtill fortsatta reformer går mot en utveckling där jordbruket blir mer och meren näring bland många andra.I motion 1996/97:N16 (mp) anförs att det förslag till ändring om miljöhänsynoch miljögarantin som regeringen lagt i den pågående regeringskonferensen ärett steg i rätt riktning men inte tillräckligt (yrkande 1).Utskottets övervägandenRegeringskonferensenRegeringskonferensen inleddes i den italienska staden beräknas pågå fram . anförde följandevid behandlingen av regeringens skrivelse 1995/96:30 EU:s regeringskonferens1996. Konferensen skall ha till uppgift att undersöka vilka bestämmelser iEU:s fördrag som behöver ändras för att de mål för unionen som står angivnadär skall kunna uppfyllas. Syftet är att se över Maast-richtfördraget och EU-samarbetet i stort. bör leda till en fördjupning avsamarbetet och till konkreta resultat på de områden som prioriteras av (1995/96:UU13 s. 1). EU-samarbetet måste förenklas och göras mer begripligtför EU:s invånare. Ökad öppenhet och effektiva beslutsprocesser kan bidra tillatt stärka medborgarnas förtroende för unionen och öka insikten om behovet avinternationellt samarbete för att söka lösa gemensamma problem. måste också bana väg för en utvidgning av unionen, även omutvidgningen i sig inte är ett ämne för konferensen. Med ett starkare nordisktbidrag i EU-arbetet har utvecklingen i fått ökaduppmärksamhet. Genom insatser som sker gemensamt i EU-regi får våragrannländer på andra sidan ett stöd som är betydligt mer omfattandeän det som hade kunnat erbjuda på egen hand. Dessa insatser gagnarstabiliteten i vårt närområde.När det gäller miljöfrågor uttalades följande (1995/96:UU13 s. 73 f.).Ytterligare åtgärder bör vidtas för att stärka såväl den gemensammamiljöpolitiken som förpliktelsen att väga in miljön i beslut inom allapolitikområden. Ett övergripande svenskt mål är att inte skall behövasänka sin miljöstandard samt att vi skall vara drivande i EU:s miljöpolitik såatt nya miljöregler sätts på en så hög skyddsnivå som möjligt. Miljöreglernabör i huvudsak vara minimibestämmelser som ger länder möjlighet att gå före imiljöpolitiken. , som avgav yttrande till utrikesutskottet idetta ärende, anförde beträffande den s.k. miljögarantin i artikel 100a punkt4 att artikeln är av grundläggande betydelse när det gäller möjligheten förenskilda medlemsländer att gå före i miljöarbetet och införa eller bibehållasträngare nationella regler. Artikeln borde därför ses över med en klarinriktning mot att miljöintresset får en starkare ställning och att enskildaländers möjligheter till nationella och mer långtgående regler utökas.Kemikaliekontrollen är ett prioriterat område i miljösamarbetet inom EU(1995/96:UU13 s. 78). Enligt anslutningsfördraget arbetar kommissionen med attse över sin kemikalielagstiftning så att den höjs till den svenska nivån förhälso- och miljöskydd. Enligt avtalet skall EU ha genomförtförändringar som motsvarar de svenska undantagen. driver nu aktivt påarbetet i och i kommissionen. anförde attregeringen ämnade verka för att den i gällande substitutionsprincipenblir accepterad som norm i gemenskapen (1995/96:UU13 s. 340, 1995/96:JoU4y).Jordbruksutskottet anförde i samma yttrande (1995/96:UU13 s. 82) beträffandejordbrukspolitiken att i finns en betydande politisk enighet om attCAP måste reformeras i syfte att miljöanpassa jordbruket och främja enomställning mot ett ekologiskt hållbart jordbruk inom unionen. En utgångspunktför revideringen bör vara att subventionerna till det konventionellajordbruket minskas kraftigt. När det gäller kraven på fördragsändringar sominnebär att den gemensamma jordbrukspolitiken tillförs ett uttryckligtmiljömål erinrade jordbruksutskottet om att det genom Maastrichtfördragetslagits fast att miljöskyddskraven skall integreras i utformningen ochgenomförandet av gemenskapens politik på övriga områden (artikel 130r.2).Utskottet anförde också att regeringen avsåg att föreslå att ett miljömål förden gemensamma jordbrukspolitiken införs i artikel 39 (bet.s. anförde i denna del (bet. s. 83) att den gemensammajordbrukspolitiken inte kommer att bli föremål för förhandlingar underregeringskonferensen samt att reformeringen av jordbrukspolitiken kan ske utanändringar i EU:s grundfördrag.Utrikesutskottet ville vidare i likhet med jordbruksutskottet framhållabetydelsen av att djurskyddsfrågorna får en mer framträdande ställning inom EU(bet. s. 85). Utskottet noterade att den 7 februari1996 aviserat sin avsikt att föreslå ett tillägg till med syftetatt förbättra djuromsorgen inom hela gemenskapen. Utskottet utgick från attockså aktivt fortsätter att driva djurskyddsarbetet vidare inom har avgett yttrande 1996/97:JoU3y tillutrikesutskottet över skrivelse 1996/97:80 Berättelse om verksamheten iEuropeiska unionen jämte motioner. behandlade isitt yttrande miljöfrågornas behandling i regeringskonferensen, vissa allmännamiljö- och jordbruksfrågor inom EU samt ett antal motioner rörande djurhälsaoch djurmiljö.Verksamheten i EU 1996Regeringen anförde i skrivelse 1996/97:80 Berättelse om verksamheten iEuropeiska unionen att har lagt fram förslag tillfördragsändringar rörande sysselsättning, miljö, öppenhet och jämställdhet(s. 29). På miljöområdet verkar regeringen i enlighet med beslutvid behandlingen av regeringens skrivelse 1995/96:30 EU:s regeringskonferensför att principen om hållbar utveckling införs i fördragstexten (1995/96: UU13s. 20 och 74). Denna princip framgår klarare än tidigare av målartiklarna i deutkast till fördragstext som föreligger. Dessa innehåller ävenförstärkningar i fråga om miljömålens integrering i andra politikområden. Nyatexter om miljöns betydelse föreslås också i artikel 100a om harmonisering avbestämmelser inom inre marknadsområdet (skr. s. 30).Utskottet ansluter sig till synpunkterna i flera motioner om behovet av ettfortsatt aktivt agerande från sida i bl.a. miljö- ochdjurskyddsfrågorna. Utskottet utgår från att regeringen också fortsättningsvisprioriterar bl.a. miljöfrågorna, livsmedelskvalitet och djurhälsa såsomangetts i skrivelsen om 1996 års verksamhet i EU (skr. 1996/97:80 s. 23).Utskottet förutsätter att regeringen i regeringskonferensen ocksåfortsättningsvis driver de frågor som behandlas i motionerna Jo729 (fp)yrkande 7, Jo794 (v) yrkandena 1, 2, 3 och 5 och N16 (mp) yrkande 1 ommöjligheten att medlemsländerna inte skall hindras att ställa hårdaremiljökrav inom EU, om vikten av ett uthålligt kretsloppsbaserat samhälle samtom en stärkt miljögaranti.Utskottet anser också att det är angeläget att miljöfrågorna ges en högprioritet under regeringskonferensen såsom anförs i motion U515 (kd) yrkandena31, 33 och 34.Utskottet instämmer till stor del i vad som anförs i motionerna Jo729 (fp)yrkande 9, Jo759 (fp) yrkande 8 och Jo794 (v) yrkande 6 om behovet av attarbeta för att införa skärpta bestämmelser för kemikalier samt en utbytesregelinom EU. Utskottet har i denna fråga tidigare instämt i ett uttalande avregeringen att regeringen ämnade verka för att substitutionsprincipen bliraccepterad som en norm inom unionen (1995/96:UU13 s. 340).När det gäller substitutionsprincipen anför regeringen i skrivelsen (skr.1996/97:80 s. 147) att i diskussioner om förslaget till det s.k.biociddirektivet har verkat för att substitutionsprincipen skalltillämpas vid prövningen på gemenskapsnivå av verksamma ämnen. Vidmiljöministrarnas möte antogs en gemensam ståndpunkt sombl.a. innebar att principen infördes i direktivet. Principen tas också upp avkommissionen i ett nytt direktivförslag om begränsning av utsläpp av flyktigaorganiska ämnen. Industriministrarna antog rådsslutsatser om deneuropeiska kemiindustrins konkurrenskraft, i vilka bl.a. substitutions- ochförsiktighetsprinciperna framhölls.Utskottet utgår från att regeringen också fortsättningsvis ägnar de nämndafrågorna stor uppmärksamhet i regeringskonferensen. Med det anförda är syftetmed motion Jo794 (v) yrkandena 1, 2, 3, 5 och 6 i huvudsak tillgodosett. Ävenmotionerna Jo729 (fp) yrkandena 7 och 9, Jo759 (fp) yrkande 8 samt U515 (kd)yrkandena 31, 33 och 34 avstyrks i den mån de inte tillgodosetts med detanförda. Utskottet gör samma bedömning beträffande motion N16 (mp) yrkande 1.Utskottet konstaterar att miljöskydd i ordets vidare bemärkelse inte ingår ide allmänna intressen som räknas upp i artikel 36 och som utgör grund förnationella särregler för handel m.m. Däremot omfattas sådan miljölagstiftningsom berör skyddet av den mänskliga hälsan, av djur och av växter.Jordbruksutskottet har mot denna bakgrund tidigare uttalat att utskottet utgårfrån att artikel 36 inte kan lämnas utanför diskussionerna när artikel 100ablir föremål för överväganden (1995/96:UU13 s. 75). Motion Jo794 (v) yrkande 4om räckvidden av artikel 36 bör därför inte föranleda något särskilt uttalandeav . Motionen bör lämnas utan vidare åtgärd.Regeringen anför i skrivelsen om 1996 års samarbete i EU att den 19 december1996 antog rådet det femåriga aktionsprogrammet 2000 (skr. 1996/97:80 s.61). Det övergripande målet för detta program är att främja den inremarknadens funktionssätt. Regeringen anför att EU:s tullprocedurer ochkontroller måste fungera störningsfritt och garantera säkerheten förEU:s medborgare och företag. Procedurer och kontroller skall bidra till attskydda gemenskapens och medlemsstaternas ekonomiska intressen samt borga förenhetlighet och konkurrensneutralitet. 2000 skall genomföras framför alltgenom ökat samarbete inom utbildningsområdet, bl.a. inom ramen för EU:sgemensamma tullutbildningsprogram och genom förstärkt utbyte av informationoch erfarenheter mellan tullmyndigheter och näringsliv. Inom unionen pågårockså ett arbete som syftar till att få till stånd ett effektivare och säkraretransiteringsförfarande (skr. s. 62). Det anförda tillgodoser i alltväsentligt syftet i motion Jo794 (v) yrkande 9. Motionen bör lämnas utanvidare åtgärd.Regeringen anför i sin nu framlagda skrivelse att avhölls i . EU kunde genom defastlagda offensiva målsättningarna agera påtryckare inom en rad områden underministerkonferensen ( bland annat miljö, konkurrens, förenklingar avhandelsprocedurer m.m. (skr. 1996/97:80 s. 183). Enligt regeringen fårslutresultatet utifrån EU:s och målsättningar betecknas somtillfredsställande, även om det på miljöområdet hade varit önskvärt med störreframsteg inom ramen för det arbete som pågått i WTO de senaste två åren.Utskottet har tidigare uttalat att det är angeläget att regeringen fortsättersitt arbete med att främja miljöaspekterna inom det internationellahandelsregelverket (jämför 1996/97:JoU6 s. 9). Utskottet förutsätter attregeringen också fortsättningsvis arbetar för att öka miljöfrågornas tyngdinom internationell handel. Motion Jo794 (v) yrkande 10 avstyrks i den mån deninte tillgodosetts med det anförda.Utskottet instämmer i vad som anförs i motion Jo794 (v) yrkande 12 att ettmiljömål för den gemensamma jordbrukspolitiken bör föras in i Romfördragetsartikel 39. Det är också angeläget att jordbruket miljöanpassas såsom anförs imotion U515 (kd) yrkande 37. Utskottet konstaterade vid behandlingen avregeringens skrivelse 1995/96:30 att regeringenavsåg att föreslå att ett miljömål för den gemensamma jordbrukspolitikeninförs i artikel 39 (1995/96:UU13 s. 83). Utskottet anfördeockså att i finns en betydande politisk enighet om att CAP måstereformeras och att detta arbete bereds på nationell nivå (a.bet. s. 82). En parlamentarisk kommitté har inrättats med uppgift att utarbetaen svensk strategi för denna reformering (dir. 1995:109). Utskottet instämmeri regeringens uttalande i den nu framlagda skrivelsen (skr. 1996/97:80 s. 119)att ett viktigt led i strävan att reformera den gemensammajordbrukspolitiken utgör arbetet i den parlamentariska kommittén förreformering av EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Motionerna Jo794 (v) yrkande12 och U515 (kd) yrkande 37 avstyrks i den mån de inte tillgodosetts med detanförda.Allmänna miljöfrågorMotionerI motion Jo239 (kd) anförs att inom EU bör verka för ett regelsystemsom möjliggör kretslopp stad(landsbygd (yrkande 12). Enligt EU:s bestämmelserom ekologiskt jordbruk är det förbjudet att använda sig av hushållsavfall iform av komposter, human avföring och rötslam från reningsverk. ochDanmark har försökt få till stånd en ändring, men frågan har ännu inte lösts.Att kunna sluta kretsloppet mellan produktion och konsumtion för att tilljordbruket återföra den växtnäring som bortförts via produkterna är en av destora framtidsfrågorna för hela jordbruket och samhället.Behovet av att tillsammans med övriga EU-länder initiera ett samarbete föratt klargöra regler för miljöhänsyn och offentlig upphandling påtalas i motionJo714 (kd) yrkande 5. Enligt lagen om offentlig upphandling är det enligtmotionärerna omöjligt att ställa miljökrav på transporter. Miljökrav som harmed tillverkning av varorna att göra, krav som handlar om att livsmedel skallvara närproducerat, att produkter skall vara miljömärkta. Kompetenskrav börgälla för upphandling enligt lagen och kunskap bör krävas om att ställamiljökrav och att utvärdera dessa.I motion Jo722 (m) anförs att enligt beräkningar gjorda av Naturvårdsverketblir kostnaden för reducerat kväve upp till fem gånger lägre om man investerari anläggande av våtmarker och skyddszoner utmed vattendrag i stället förkonventionell rening av avloppsvatten.