bet · GK01UU11 · 1997-05-15 00:00:00 — Utskottet behandlade förslagen i ett betänkande som utmynnadei en rekommendation till de nordiska ländernas regeringar om att utarbeta enårlig redogörelse om sysselsättningspolitiken.Sammanfattning av motionernaCenterpartiet uppehåller sig i partimotionen U20 (c) vid vikten av en aktivinformationspolitik rörande det nordiska samarbetet. Den enda utåtriktadeinformationsverksamhet som de begränsade resurserna tillåter är ?ArenaNorden?, vilket är ett informationscentrum som startade1995. Detta är ett med informationsmaterial, nordiskatidningar, tidskrifter och nordiska böcker på originalspråk. Man gör enjämförelse med effekterna av EU-medlemskapet och konstaterar att det ärviktigt att dela med sig till övriga av de positiva erfarenheter somdet nordiska samarbetet innebär. Att fortsätta utveckla det nordiskasamarbetet kan på detta sätt bli ett viktigt bidrag till utvecklingen av ettvidare europeiskt samarbete. Det är viktigt att de handlingsplaner och programsom och har antagit får en ökadspridning. En sådan ambitionsnivå beträffande informationsinsatserna kräverenligt motionen höjda anslag i budgetpropositionen för 1998.I motion U21 (mp) betonas att de nya arbetsformerna i innebärnya möjligheter. Det nordiska samarbetet måste förstärkas, särskilt då detomfattar flera länder och territorier som inte ingår i EU. Det nordiskasamarbetet har djupa historiska rötter och ett brett folkligt stöd. Ett sättatt stärka det nordiska samarbetet vore därför att införa direktval , yrkande 1, och på det sättet ytterligare betona kontakten medmedborgarna i de nordiska länderna.Ett annat sätt att förankra de nordiska frågorna och den nordiska samsynenvore att etablera en mer regelbunden och varaktig kontakt mellan detofficiella organet, , och det vittförgrenade samarbete sombedrivs i frivilliga organisationer. Motionärerna efterlyser i yrkande 2 enutredning av hur frivilligorganisationerna starkare kan knytas till Nordiskarådet.Miljöpartiet motsätter sig , som man menar ger en störrerörelsefrihet än den nordiska passfriheten, och dessutom innefattar engemensam asylpolitik mot tredje land. De långsiktiga effekterna avSchengensamarbetet har inte utretts på ett tillfredsställande sätt. I yrkande3 vill motionärerna att och dess utskott, liksom berördautskott i riksdag, ges möjlighet att analysera konsekvenserna av enanslutning till Schengensamarbetet.Miljöpartiet menar vidare att ord och handling inte följts åt i detsamnordiska miljöarbetet. I yrkande 4 vill man att miljöfrågorna ges en högreprioritet i det nordiska samarbetet. Endast genom ett intensifieratmiljösamarbete kommer det att bli möjligt att skapa ett ekologiskt hållbartsamhälle. Motionärerna menar att endast ett fåtal av de ?hot-spots? somidentifierats i har åtgärdats. Särskilt på trafik- ochjordbrukssidan finns mycket att göra med ekonomiska styrmedel och ekologiskaodlingsmetoder.I motion U22 (m) uppehåller sig Moderata samlingspartiet vid behovet avfortsatta reformer av arbetsformer. För att kunna skapa detdynamiska, aktuella och slagkraftiga nordiska råd som varit avsikten, behövsytterligare förändringar, heter det i bör verka i enlighet med närhetsprincipen, och därmed enbartsysselsätta sig med frågor som har relevans för det nordiska samarbetet. Mångaav Europafrågorna har också en nordisk dimension. Av den anledningen, anförman i yrkande 1, bör även de nordiska ländernas EU-parlamentariker gesmöjlighet att delta i arbete. borde kunna nominerapartipolitiskt proportionellt bland såväl riksdagsledamöter som svenskaEuropaparlamentariker. Motionärerna föreställer sig att ett på detta sättutvidgat nordiskt råd skulle kunna samlas , till ett?Nordens politiska torg?. På det sättet skulle ledande parlamentariker ochregeringsledamöter kunna ges tillfälle att diskutera för centralafrågor.I motionens yrkande 2 vill motionärerna se en stärkt roll för de nordiskaparlamentens utskott. Eftersom har till uppgift att främja ettkontinuerligt samarbete mellan parlamenten, vore det logiskt att de nationellautskotten utvecklade ett nära inbördes samarbete. Detta skulle kunna innebäraatt enskilda fackutskott under landets ordförandeskap hade ansvaret för att påsitt område aktualisera frågor och sammankalla till möten med motsvarandeutskott i de andra länderna. Initiativen skulle tas i de nationella utskotten,och frågorna beredas av dessa tillsammans. Efter förslag till rådets styrelseskulle beslut fattas i Nordiska rådet.Samarbetet med parlamentariker från , och måstebreddas, anförs i motionens yrkande 3. Parlamentariker från de baltiskaländerna bör regelbundet bjudas in både till sessioner ochtill relevanta utskottsmöten. Vid behov bör också delar av den årligarådssessionen kunna ägnas åt det baltiska samarbetet.Motionärerna vill i yrkande 4 framhålla behovet av ett kontinuerligtförändringsarbete rörande organisation, utifrån den inriktningsom anges i motionens övriga yrkanden. Detta arbete bör enligt motionärernabedrivas utifrån vissa grundförutsättningar: relevanta nationellaparlamentariker bör involveras inom sina ansvarsområden, där de behärskarsakfrågorna, och de verkligt betydelsefulla politiska företrädarna bör samlastill en betydelsefull årlig överläggning. Det nordiska samarbetet måste bli enangelägenhet för alla parlamentariker och inte enbart för vissa särskiltutvalda.I den enskilda folkpartimotionen U701 (fp) argumenterar motionärerna tillförmån för ett utvidgat Nordsjösamarbete. Länderna runt har sedanflera år tillbaka engagerat sig i gemensamma frågor, inte minst påmiljöområdet. Ett exempel på detta samarbete är den s.k. North Sea Commission,som tillkom 1989 för att samarbeta kring de problem som finns runt Nordsjönsamt driva gemensamma frågor med särskild bäring på förhållandet till EU. Detgränsöverskridande samarbete som initierats av , ?Interreg?,arbetar med tre olika ämnesgrupper: gränsregionalt samarbete, stöd förvissa energinätverk och regional utveckling och fysisk planering. Motionärernaönskar att regeringen aktivt verkar för att behov beaktas idetta arbete, och vill att en del av den miljard som i budgeten har avsattsför kommer Nordsjöprogrammet till del.I motion U702 (fp) framhåller motionärerna det arktiska områdets nyckelroll idet globala klimat- och miljösystemet. Områdets betydelse accentueras också avdet internationella intresset för de stora naturtillgångarna i regionen.Utvecklingen inom det arktiska området måste enligt motionärerna bliföremål för en mellanstatlig överenskommelse mellan berörda regeringar. Iyrkande 1 efterlyses åtgärder syftande till inrättande av ett arktiskt råd,som skall få till uppgift att samordna dessa frågor. I yrkande 2 anförs attett lämpligt forum för att inleda ett sådant utvidgat arktiskt samarbete voreen internationell konferens om det arktiska samarbetet, t.ex. i Kiruna.I motion U704 (fp) påpekas att det nordiska samarbetet kommer att fyllaviktiga uppgifter även sedan och erhållit medlemskap i samarbete är en del av ett bredare europeiskt samarbete, inte ettalternativ till ett sådant. Sambanden mellan den nationella, nordiska ocheuropeiska nivån bör stärkas, för att säkerställa att varje sakfråga hanterasi rätt sammanhang och för att undvika dubbelarbete, heter det i motionen. Imotionens yrkande 1 anförs att den nordiska samarbetsministern bör tilldelasen starkare ställning. Den årliga redogörelsen för det nordiska samarbetet sesav motionärerna som ett steg i sådan riktning. Begreppet ?nordisk nytta? börgöras mer synligt i såväl riksdags- som regeringsarbetet. Behovet av bättresamordning mellan regerings- och parlamentarikersidan understryks av deorganisatoriska förändringar som genomförts rörande det nordiska samarbetet.De nordiska regeringarna bör göra allt de kan för att underlätta samarbetetmellan och Nordiska ministerrådets sekretariat, heter detvidare i samma yrkande.I yrkande 3 behandlas de nordiska ländernas flykting- och asylpolitik. Trotsde insatser som gjorts inom ministerrådets ram, närmast i den nordiskasamrådsgruppen för flyktingfrågor, återstår mycket arbete för att få tillstånd en bättre nordisk ansvarsfördelning för flyktingar inom . Skyddför så många flyktingar som möjligt, kombinerat med strategier för atteliminera flyktorsaker, måste enligt motionärerna vara det centrala iflyktingpolitiken. Inom EU diskuteras ländernas inbördes ansvarsfördelning.Statistik visar att det även mellan de nordiska länderna finns betydandeskillnader vad gäller flyktingmottagandet. Motionärerna vill att riksdagenställer sig bakom kravet på en bättre samordning av de nordiska ländernasagerande på detta område.Styrkan i det nordiska samarbetet bygger på ett folkligt engagemang.Regeringssamarbetet motsvaras av ett utbyggt samarbete på lägre nivåer mellanvänorter och fristående organisationer som . I då detstatliga stödet till nordiskt samarbete skärs ned, bör regeringen, heter det iyrkande 4, undersöka möjligheterna att kompensera denna utveckling genom attöka samverkan mellan de officiella samarbetsorganen och ochandra liknande frivilligorganisationer. Insatser bör göras för att stimuleradet folkliga engagemanget och organisationernas verksamhet.Utskottets övervägandenDet nordiska samarbetets organisation m.m.Ett flertal motionsyrkanden innefattar krav på organisatoriska förändringarbeträffande det nordiska samarbetet. Sålunda förespråkar i motionU21 (mp) yrkande 1 direktval till . I motion U22 (m) yrkande 1önskar Moderata samlingspartiet se att även EU-parlamentariker skall kunnanomineras till , i yrkande 2 att utskott får enstärkt ställning, i yrkande 3 att de baltiska parlamentarikerna ges rätt tillvisst deltagande i rådets arbete samt att rådets arbetsformer (yrkande 4)fortlöpande vidareutvecklas utifrån vissa av partiet förespråkade principer.Folkpartiet anför i motion U704 (fp) yrkande 1 att samarbetsministernsställning i regeringen bör stärkas, och att samarbetet mellan parlamentariker-och regeringssidan måste förbättras.Nomineringen av delegater till , utskottens roll m.m.Utskottet vill inledningsvis understryka att under de senasteåren starkt präglats av ett reformarbete som inneburit en ny inriktning påverksamheten, nya arbetsformer och ny organsation. Denna utveckling beskrivsockså i redogörelsen.Den nya rådsorganisationen har öppnat för nya mötesformer, s.k. temamöten,där andra än rådsmedlemmar och regeringsrepresentanter kan delta i debatten.Vid den av arrangerade temasessionen omEuropafrågor kunde EU-parlamentariker, Europarådsparlamentariker,parlamentariker från de nordiska parlamentens EU-organ och andraparlamentsutskott utan att ha plats i rådet delta i debatten. En liknandetemakonferens om kulturfrågor hölls i . Även vid dettillfället inbjöds andra än rådets ledamöter att deltaga. Inbjudna tillkonferensen var t.ex. parlamentariker från de nationella parlamentenskulturutskott, EU-parlamentariker samt ett stort antal internationella ochnationella organisationer.Nordiska rådets nya konstitution är beslutad och genomförd sedan den 1januari 1996. Innan några förändringar genomförs, bör erfarenheterna av dennya organisationen avvaktas. Innan en sådan utvärdering har kunnat ske, finnerutskottet det inte påkallat att diskutera några mera genomgripandeförändringar av rådets verksamhet. Ändringar i rådets arbetsordning, liksomeventuella justeringar av det grundläggande åvilar ocksåslutligen självt. Utskottet förutsätter att principen om?nordisk nytta?, som den formuleras i regeringens skrivelse och redogörelsen,kommer att bli vägledande i rådets fortsatta reformarbete.Utskottet konstaterar vidare att ett av utskott,, har till uppgift att samverka i frågor av betydelse förarbetet inom EU/EES, där de nordiska länderna kan agera utifrån engrundläggande värdegemenskap och sammanfallande intressen. Europafrågorna harenligt utskottets uppfattning en självklar plats i verksamhet.Den nya organisationen återspeglar också detta synsätt. Utskottet vill dockinte förorda att nationella EU-parlamentariker nomineras som delegater tillNordiska rådet.Med det anförda anser utskottet motion U22 (m) yrkandena 2 och 4 besvarade.Utskottet avstyrker motionens yrkande 1.Kontakterna med parlamentariker från de baltiska ländernaModeraterna vill i motion U22 (m) yrkande 3 att de baltiska parlamentarikernages rätt till visst deltagande i rådets arbete.I rådets nya organisation har närområdesutskottet till huvudsaklig uppgiftatt på olika sätt stärka och utveckla kontakterna med närområden. Ianledning av det här aktuella motionsyrkandet vill utskottet särskiltframhålla närområdesutskottets deltagande i det första gemensamma mötet och Baltiska parlamentariska församlingen. Vid det tillfälletfattades beslut om en översyn av samarbetsavtal mellan Nordiska rådetoch . Detta arbete har inletts. Utskottet speladeockså en viktig roll i förberedelserna av den femte i Rigai . utarbetade också en arbetsgrupp tillsatt avministerrådet ett förslag till närområdesstrategi. harföljt detta arbete och framfört synpunkter på förslaget.Enligt redogörelsen skall fortsätta attsamarbeta med och de lokala parlamenten i nordvästraRyssland, delta i Östersjösamarbetet samt följa utvecklingen i när-områden inklusive . Ett EU-seminarium för baltiska parlamentariker omparlamentarikernas roll i medlemsförhandlingarna anordnades i under våren1997, tillsammans med . Utskottet kommer att delta iförberedelserna av den sjätte parlamentariska och i enbaltisk-nordisk jämställdhetskonferens i Valmiera som båda kommer att äga rumunder 1997.Utskottet delar motionärernas bedömning av vikten av ett utvecklat samarbetemed de baltiska staterna. arbete torde också skapa godaförutsättningar att ytterligare bredda och fördjupa detta. Det förefallerutskottet rimligt att baltiska parlamentariker i någon form ges möjlighet attdelta i aktiviteter inom ramen för verksamhet. Hur närmare utformar sina sessioner och sammankomster ankommer det dock iförsta hand på självt att avgöra.Med det anförda anser utskottet motion U22 (m) yrkande 3 besvarad.Direktval till Nordiska rådetI motion U21 (mp) yrkande 1 förespråkas direktval till Nordiska rådet.Denna fråga har varit uppe till behandling. 1989 avvisade ett förslag om att införa direktval. Det dåvarandejuridiska utskottet hänvisade till en alltigenom negativ inställning hos deremissinstanser som vidtalats och till att det inte fanns belägg för attsamarbetet inom rådet skulle förbättras genom direktval. Talesmannen för detjuridiska utskottet framhöll just den direkta anknytningen till respektivelands parlament som en tillgång i det nordiska samarbetet.Utrikesutskottet gör ingen annan bedömning. I sammanhanget är det viktigtatt beakta att också är ett rådgivande organ, utan formellbeslutsrätt. Enligt utskottets förmenande är det av principiella skäl mindrelämpligt att införa direktval till en församling som på detta sätt saknarbeslutsrätt. Utskottet är sålunda inte berett att förorda direktval tillNordiska rådet.Utskottet avstyrker därmed motion U21 (mp) yrkande 1.Samordningen av regeringarnas och parlamentens arbeteFolkpartiet önskar i motion U704 (fp) yrkande 1 att en bättre samordning skerav det nordiska samarbetet på regerings- och parlamentarikersidorna. Dennordiska samarbetsministerns ställning i regeringen bör stärkas, heter detvidare. Motionärerna ser den av regeringen lämnade skrivelsen som ett steg irätt riktning.Utskottet delar motionärernas uppfattning om värdet av den nu föreligganderegeringsskrivelsen. Denna ger en fyllig och heltäckande bild av för Sverigeviktiga politiska, ekonomiska och sociala frågor. Utskottet förutsätter attregeringen verkar för att det nordiska samarbetet bedrivs på ett så effektivtsätt som möjligt, utifrån de grundprinciper som antagits som ledande fördet nordiska samarbetet.Regelbundna möten äger rum mellan de nordiska samarbetsministrarna ochNordiska rådets presidium. Även de nordiska statsministrarna träffar presidium . Vid behov sammanträffar också regeringensfackministrar med olika utskott. En aspekt som utskottet villframhålla i detta sammanhang, är den samlokalisering av respektive sekretariat som ägde rum underföregående år. Denna torde i hög grad kunna bidra till en bättre samordningmellan regerings- och parlamentarikersidorna. Vad gäller den nordiskasamarbetsministerns ställning, noterar utskottet att det inte ankommer påutskottet eller att ha några närmare synpunkter på regeringenssammansättning eller arbetsfördelning.Med det anförda anser utskottet motion U704 (fp) yrkande 1 besvarad.Behandlingen av politiska sakfrågorFlera motioner behandlar politiska sakfrågor med anknytning till det nordiskasamarbetet. vill i motion U20 (c) att mera pengar anslås tillinformationsinsatser rörande det nordiska samarbetet. I motion U21 (mp)yrkande 3 vill att blir föremål för utredning,och i yrkande 4 i samma motion att miljöfrågorna ges en högre prioritet i detnordiska samarbetet. I folkpartimotionen U701 (fp) argumenterar motionärernatill förmån för ett utvidgat Nordsjösamarbete, och i motion U702 (fp) för ettarktiskt råd och en konferens syftande till ett sådant. I motion U704 (fp)yrkande 3 vill att de nordiska ländernas flyktingpolitikkoordineras på ett bättre sätt än vad som varit fallet. I motion U21(mp) yrkande 2 och U704 (fp) yrkande 4 behandlas frivilligorganisationernasställning.InformationsinsatserBeträffande informationsinsatserna rörande det nordiska samarbetet, noterarutskottet att regeringen i regleringsbrev, på grundval av riksdagensbudgetbeslut, anslår medel till i form av en klumpsumma, somutgör en del av ett större ramanslag inom utgiftsområdet Kultur för stöd tillfrivilliga organisationer. Det ankommer sedan på attprioritera olika insatser inom ramen för de medel man har från olikafinansieringskällor. Föreningens informationsinsatser bedrivs i storutsträckning inom ?Arena ?. Utskottet har förstått att man frånRegeringskansliets sida aktivt har uppmuntrat att sökasamarbets-partner bland bokförlag, studieförbund och andra intressenter somarbetar med informationsfrågor rörande det nordiska samarbetet.Utskottet har erfarit att i en nyligen lämnadanslagsframställning för har äskat en ökning avstatsanslaget. Denna framställning kommer att beredas inom ,och sedan beaktas i regeringens förslag till statsbudget.Nordiska ministerrådet och bedriver själva en omfattandeinformationsverksamhet genom utgivande av publikationer, tidskrifter,pressmeddelanden m.m. Utskottet har erfarit att svenskadelegation avser att utnyttja som en kanal i det arbetet.Utskottet vill i detta sammanhang framhålla Nordiska ministerrådets ochNordiska rådets gemensamma informationsstrategi. Denna började successivttillämpas . De konkreta elementen i denna utgörs av tre gemensammainformationsaktiviteter: ett nyhetsfax som sänds ut ,tabloidtidningen ?Politik i ? och en gemensam hemsida på Internet.Den närmare utformningen av de samnordiska informationsinsatserna åvilar denordiska samarbetsorganen.Med beaktande av de minskade ekonomiska ramarna för det nordiska samarbetet,och mot denna bakgrund, finner utskottet det inte påkallat att nu förespråkaen ytterligare tilldelning av medel för informationsinsatser rörande detnordiska samarbetet.Med det anförda anser utskottet motion U20 (c) besvarad.En utvärdering av SchengensamarbetetI motion U21 (mp) yrkande 3 vill att och dessutskott, liksom berörda utskott i , ges möjlighet att analyserakonsekvenserna av en anslutning till . De långsiktigaeffekterna av detta samarbete, menar man, har inte utretts på etttillfredsställande sätt.Enligt utskottets uppfattning uppnås en väsentlig utvidgning av den friarörligheten för enskilda människor i genom Schengensamarbetetsutsträckning till de nordiska länderna. Det har för samtliga nordiska ländervarit en förutsättning för förhandlingar att den nordiska passfriheten kanbevaras. är kopplat till den grundläggande fråga som helaEU-medlemskapet vilar på, nämligen önskan att riva gränserna mellan EU:smedlemsstater och att öppna dem för de människor som lever i EU.Avtal om de nordiska ländernas anslutning undertecknades den 19 december1996. En särskild departementspromemoria rörande (Ds1997:38) har sänts ut på remiss och det är regeringens avsikt att föreläggariksdagen en proposition om anslutning senare . anslutningtill kommer alltså att föregås av utskottets och riksdagensslutliga ställningstagande.Utskottet behandlar denna fråga vidare i betänkande 1996/97:UU13. bör erbjuda sina utskott möjlighet att diskutera de reellaeffekterna av , är inte en fråga för riksdagen.Med det anförda anser utskottet motion U21 (mp) yrkande 3 besvarad.MiljöfrågornaI motion U21 (mp) yrkande 4 önskar se att miljöfrågorna ges enhögre prioritet i det nordiska samarbetet. Motionärerna menar att endast ettfåtal av de ?hot-spots? som identifierats i har åtgärdats.Inom ramen för den nordiska miljöstrategin för 1996-2000 bedrivs ett mycketomfattande miljösamarbete. Enligt vad utskottet inhämtat, har miljösamarbetetmed länderna i närområde hög prioritet. Dels sköts detta inomarbetsgruppernas ordinarie verksamhet, dels har separata arrangemang skapats,främst inom finansieringsområdet, för att stödja detta arbete. Nordiskamiljöfinansieringsbolagets (NEFCO) verksamhet samt den särskildamiljölåneordningen under investeringsbanken (NIB) förtjänar särskilt attframhållas.Vad gäller miljöfrågorna inom Östersjösamarbetet, som motionärernauppehåller sig vid, kan nämnas att av 132 ?hot-spots? inom åtgärdsprogrammet,så har 11 helt kunnat avföras från listan. Enligt vad utskottet inhämtat, haraktiviteter inletts beträffande 104 av de 121 återstående. har lagtned ca på Östersjöprogrammet . Dessa medel hartill största delen använts för att få till stånd avloppsrening vid ett antaltätorter längs och i det närliggande inlandet. Medlen harutgjort en gåva, inom ramen för ett samfinansieringsprojekt med Världsbankenoch . Åtgärdsprogrammet revideras , och det arbetet syftartill att ytterligare stärka insatserna på detta område. Ett reviderat programavses antas av miljöministrar vid HELCOM:s ministermöte1998. Inom ramen för pågår också ett arbete med att tafram ett nytt annex till Helsingforskonventionen om ytterligare åtgärder motjordbrukets belastning på Östersjön.En långsiktigare satsning utgör utvecklingen av en förÖstersjöområdet, som beslutades vid ett möte mellan Östersjöländernasmiljöministrar vid ett möte i . Målet är attåstadkomma en uthållig utveckling i regionen, i enlighet med det mål för detregionala samarbetet som fastställdes vid toppmötet i . Idetta arbete behandlas sju olika sektorer, inklusive energi-, transport- ochjordbrukssektorerna. och , liksom Nordiska ministerrådetssekretariat, har inbjudits att delta i arbetet.Med det anförda anser utskottet motion U21 (mp) yrkande 4 besvarad.Nordsjön och ArktisBeträffande Nordsjöfrågorna och formerna för det arktiska samarbetet villutskottet anföra följande.Det formella nordiska samarbetet har endast i begränsad utsträckning bäring påNordsjön. Inom det nordiska samarbetet finns ett antal regionalasamarbetsområden, dock inget som specifikt avgränsats till att gällauteslutande . Genom den nordiska ämbetsmannakommittén förregionalpolitik har dock initierats ett antal samarbetsprojekt med Skottland.Detta har bl.a. inriktats på erfarenhetsutbyte rörande EU:sstrukturfondsprogram. Utskottet förutsätter att regeringen i detta arbete,liksom i det gränsöverskridande samarbete som initierats av ,Interreg, aktivt verkar för att behov beaktas. Utskottetfinner dock inte anledning gå motionärerna till mötes och i detta syfteförespråka ytterligare finansiella satsningar med bäring endast på Nordsjön.Utskottet avstyrker sålunda motion U701 (fp).Barentsregionen och bär på stora naturrikedomar som om de på rätt sätttas till vara, med nödvändig hänsyn till den känsliga miljön i området, kanbidra till tillväxt och välfärd i hela regionen. Regeringen framhöll ibudgetpropositionen (prop.