bet · GK01KU16 · 1997-03-18 00:00:00 — För ett parti som registrerat partibeteckning ochanmält kandidater kan inte väljarna nominera egna kandidater fritt.Tillskrivna namn på valsed-lar för ett sådant parti skall nämligen intebeaktas vid sammanräkningen (18 kap. 11 § första stycket 2 lagförslaget).Om ett parti registrerar partibeteckning men inte anmäler kandidater tillnågot val finns, liksom , möjlighet att fritt nominera kandidater. Det-samma gäller naturligtvis partier som inte registrerat sin partibeteckning. Av förslaget till 6 kap. 5 § följer att ett tillskrivet namn på envalsedel för ett parti som inte registrerat sin partibeteckning elleranmält kandidater enligt 5 kap. 13 § skall betraktas som en särskildpersonröst. Har flera kandidatnamn skrivits till på en sådan valsedel skallväljaren anses ha lämnat en personröst för det första namnet.Den fria nomineringsrätten gäller alltså fortfarande beträffande de partiersom valt att inte anmäla några kandidater.Enligt 18 kap. 11 § tredje stycket skall strykningar av namn inte längre be-aktas på en valsedel som upptar namn. Om strykningar sker på en sådanvalsedel skall valmyndigheten bortse från strykningen. Namnlistan i dessursprungliga form gäller alltså, trots strykningen. Om endast tillskrivnanamn finns på valsedeln, där detta är möjligt enligt reglerna, och detöversta av dessa namn strukits är det dock, enligt propositionen, naturligtatt bortse från både namn och strykning. Någon särskild regel för dettaspeciella fall anses inte nödvändig (specialmotiveringen s. 222). Ipropositionen påpekas att det krävs att av alla väljare strykersamma kandidat för att stryk-ningarna skall få effekt. Strykningarna skallalltså inte ingå i sammanräk-ningen av valet. Det kan dock finnas ettintresse hos partierna av att få stryk-ningarna redovisade. Enligtpropositionen utesluter inte de föreslagna regler-na att man efter denegentliga sammanräkningen också kontrollerar om strykningar av vissomfattning förekommit. Detta ligger i valmyndigheternas allmännaserviceskyldighet.Bakgrunden till den föreslagna regleringen är enligt propositionen i förstahand behovet av att uppnå ordning bland kandidaterna vid införandet av detökade personvalet. Anmälan av kandidaterna gör det lättare för väljarna attorientera sig bland kandidaterna. Vidare ges de partier som registreratparti-beteckning och anmält samtliga kandidater ett ökat skydd motmanipulationer med beteckningarna i valen genom att missbruk av den frianomineringsrät-ten, t.ex. med s.k. piratlistor, inte blir möjligt. Deneffekt personvalet får på sammanräkningen måste också uppmärksammas.Möjligheterna till en snabb och riktig sammanräkning försvåras genominförandet av personröstning. Genom ett anmälningsförfarande för kandidaterför de partier som registrerat partibeteckning kan sammanräkningen görasmycket enkel, anför regeringen. Sammantaget med förslaget beträffandestrykningar och tillskrivna namn torde personvalet inte försvårasammanräkningen i förhållande till vad som gäller , heter det ipropositionen. Regeringen påpekar också att den frihet som gäller inomineringsfrågan torde vara unik i ett internationellt per-spektiv.MotionernaMotionärerna i motion K22 (mp) motsätter sig förslaget att de partier somväljer att registrera partibeteckning måste anmäla samtliga kandidater ivalet. De anser att möjligheten att registrera partibeteckning genom attanmäla två kandidater överst på en namnvalsedel bör finnas kvar (yrkande 8).I motion K26 av () yrkas att avslår proposi-tionens förslag beträffande strykningar av namn på valsedlar (yrkande 2).Enligt motionären tyder förslaget att strykningar inte skall beaktas mer påomsorg om kandidaterna och de politiska partiernas anseende än på omsorg omväljarnas möjlighet att markera sin inställning.Utifrån nuvarande tekniska förutsättningar godtar motionärerna i motion K18(m) regeringens förslag att strykningar inte skall beaktas vid mandatför-delningen. Motionärerna vill dock framhålla att det finns ett stort demokra-tiskt värde i att väljarnas yttringar så långt möjligt beaktas. Så snartden tek-niska utvecklingen tillåter bör därför det nuvarande synsättet påväljarnas strykningar övervägas på nytt, anför motionärerna och begär etttillkännagi-vande till regeringen härom (yrkande 2).Utskottets bedömningVid partiöverläggningarna enades man om att frågan om åtgärdermot missbruk av den fria nomineringsrätten skulle beredas i en parlamenta-risk utredning. Nomineringsrätts- och valkretskommittén har därefter behand-lat frågan. Det förslag om att i vissa avseenden begränsa den fria nomine-ringsrätten som läggs fram i propositionen överensstämmer med förslagen iNomineringsrätts- och valkretskommitténs förslag i slutbetänkandet Utvärde-rat personval (SOU 1996:66).Utskottet delar regeringens uppfattning att den frivilliga ordning för anmä-lan av kandidater som föreslås har sådana fördelar att den mot bakgrundav det införda personvalsinslaget uppväger den inskränkning i den fria nomi-neringsrätten som anmälningsförfarandet medför. Utskottet tillstyrkerdärför det föreslagna regelsystemet. Utskottet vill erinra om att den frianomine-ringsrätten fortfarande gäller beträffande de partier som valt attinte anmäla några kandidater.Motionärerna i motion K22 (mp) anser att möjligheten att registrera parti-beteckning genom att anmäla två kandidater överst på en namnvalsedel börfinnas kvar.Utskottet vill med anledning av motionen anföra följande. För att en regi-strerad partibeteckning skall åtnjuta skydd vid val enligt nuvarande bestäm-melser skall partiet anmäla minst fyra kandidater (5 kap. 8 § nuvarandeval-lag). Vid den slutliga sammanräkningen skall namn på valsedel anses obe-fintligt om valsedeln gäller ett registrerat parti som anmält kandidaterenligt 5 kap. 8 § och valsedeln inte som första och andra namn upptarnamnet på någon av de anmälda kandidaterna. Detta följer av 14 kap. 5 §punkt 3 i den nuvarande vallagen och är det skydd mot otillbörligtutnyttjande av partibe-teckning som dagens regler ger.Som ovan nämnts innebär de föreslagna reglerna att alla namn, som skrivitstill på en valsedel för ett parti som registrerat partibeteckning ochanmält kandidater, anses som obefintliga. För ett parti som anmält endasttvå kandi-dater anses alltså alla namn som tillskrivits under dessa tvåobefintliga. Detta innebär alltså ett betydligt starkare skydd mot s.k.piratlistor än vad dagens system ger.Om ett parti endast önskar ett administrativt skydd för sin partibeteckning- kanske för att hindra andra partier från att registrera en förväxlingsbarbe-teckning - kan partiet, liksom , registrera partibeteckningen utanatt anmäla några kandidater. För ett sådant parti finns, liksom ,möjlighet att fritt nominera kandidater. Emellertid skall enpartibeteckning avregistreras om partiet inte anmält kandidater för två vali följd. Detta följer av 5 kap. 11 § lagförslaget och motsvarar dagensbestämmelser i 5 kap. 6 §.Med de föreslagna reglerna kommer i huvudsak alla kandidater att anmälasinför valet. Sammanräkningsförfarandet underlättas därigenom väsentligt.Utskottet ser en stor fördel i detta och tillstyrker propositionens förslagtill bestämmelser om anmälan av kandidater. Motion K22 (mp) yrkande 8 av-styrks alltså.Strykningar kommer inte längre att kunna påverka valresultatet. Såsom an-förs i propositionen kan strykningar emellertid ge partierna möjligheteratt fånga upp signaler om att vissa kandidater är mindre populära. Deföreslagna reglerna utesluter inte att man efter den egentligasammanräkningen också kontrollerar om strykningar av en viss omfattningförekommit. I valmyndig-heternas allmänna serviceskyldighet ingår att görasådana kontroller i de fall det finns intresse av att få strykningarnaredovisade. Partierna ges därigenom möjlighet att beakta väljarnasopinionsyttringar i nomineringsarbetet. Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet motion K18 (m) yrkande 2, vari begärs att synsättet påstrykningarnas betydelse skall övervägas på nytt. Utskottet avstyrker ocksåmotion K26 (m) yrkande 2, i vilken yrkas avslag på proposi-tionens förslagom strykningarnas betydelse.Valsedlar, 6 kap.Propositionens förslag till 6 kap. behandlar frågor med anknytning tillvalsed-larna och motsvarar i stort sett 6 kap. i den nuvarande vallagen.Valsedlarnas utformning och innehållPropositionenI förslaget till 6 kap. 3 § anges vilka uppgifter en valsedel bör innehålla. Den enda uppgift som i egentlig mening är obligatorisk ärpartibeteckningen - saknas den uppgiften blir valsedeln ogiltig enligt 18kap. I övrigt bör valsedeln innehålla namn på en eller flerakandidater, valkretsbeteckning, valbeteckning som visar för vilket valvalsedeln gäller och uppgift om huru-vida det parti, som valsedeln gällerför, har registrerat sin partibeteckning och anmält kandidater enligt 5 kap. 13 §. Den sistnämnda föreskriften är ny. Enligt propositionen (s. 191)kan en sådan upplysning lämnas t.ex. genom att valsedeln för ett sådantparti förses med en uppgift ovanför kandidatnamnen som anger attkandidaterna är anmälda. Föreskriften behövs enligt proposi-tionen för attväljarna skall veta att tillskrifter och strykningar av kandidat-namnen påen sådan valsedel inte beaktas. Som ovan nämnts (s. 28) följer av 18 kap.11 § punkt 2 att namn som skrivits till på en valsedel som gäller för ettparti som registrerat partibeteckning och anmält kandidater enligt 5 kap.13 § anses obefintliga.I 6 kap. 5 § andra stycket har intagits en hänvisning till reglerna i 18kap. 11 § tredje stycket. Reglerna innebär, som ovan nämnts, attstrykningar av namn inte längre skall beaktas.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker förslaget att det på valsedlarna bör lämnas enupplysning om att partiet registrerat partibeteckning och anmält kandidater. Härav fram-går att tillskrifter och strykningar av kandidatnamn på ensådan valsedel inte beaktas.Med anledning av vad som anförs i specialmotiveringen på s. 191 vill ut-skottet erinra om att om upplysningen av någon anledning skulle saknas påen valsedel för ett parti som registrerat partibeteckning och anmältkandidater detta inte får till följd att tillskrivna namn beaktas.Upplysningen som sådan har alltså ingen rättsverkan, utan är endast eninformation till väljarna.Symboler på valsedlarBakgrundDet har länge förekommit att partier framfört sina budskap under en visssymbol. Partierna vill på det sättet profilera sig visuellt. Symbolerna harblivit allmänt kända. Den nuvarande vallagens 6 kapitel om valsedlarinnehåller inte några bestämmelser som tar sikte på symboler på valsedlar.Det finns således inget stadgande som uttryckligen förbjuder användningenav symbo-ler eller någon bestämmelse som direkt medför att en valsedel meden symbol skall förklaras ogiltig.1993 års vallagskommitté (SOU 1994:30) diskuterade möjligheten att tryckapartisymboler på valsedlarna men avstod från att lägga fram förslag medsådant innehåll. Också Nomineringsrätts- och valkretskommittén (SOU 1995:143) avstod från att lägga fram förslag i denna del. Kommittérna ansåg inteatt fördelarna uppvägde de nackdelar som kunde förutses av en ordning därpartisymboler trycks på valsedlarna.PropositionenEnligt regeringens bedömning bör det inte införas några regler för attunder-lätta möjligheterna att trycka partisymboler på valsedlarna. De skälsom framförts för att införa en sådan ordning är enligt regeringen att detskulle underlätta för nya grupper av väljare som tillkomit ,såsom tidi-gare omyndigförklarade personer, som inte tidigare hade rösträttoch vissa invandrargrupper, som kan ha svårt att tillgodogöra sig texten påvalsedeln. Emellertid har de skäl som talar mot att tillåta partisymbolerpå valsedlar större tyngd, enligt regeringens uppfattning. Sålundaförefaller det enligt regeringen mindre lämpligt att medpersonvalets införande i det svenska valsystemet också införa regler somframhäver partierna. Ett andra skäl, som regeringen anser mycket starkttalar emot partisymboler på valsed-larna, är att valhemligheten lättare kanavslöjas med färgglada symboler på valsedlarna. Förutom dessa principiellainvändningar anför regeringen också vissa tekniska. En sådan är attvalsedeln, med utrymme för personmarkering, inte är av sådant format attden också kan ta upp en symbol som är stor nog att skiljas från andra.Dessutom måste eventuellt ny maskinell utrustning införskaffas förtryckningen. Slutligen kan det uppkomma svårigheter vid sammanräkningen omockså en bedömning av valsedlarnas giltighet med hänsyn till partisymbolenskall göras.MotionenI motion 1996/97:K21 av och (båda m) begärsett tillkännagivande om att partisymboler på valsedlarna bör tillåtas.Motionärerna godtar inte regeringens invändningar mot en sådan ordning. Entryckt symbol i samma tryckfärg som övrigt tryck på valsedeln skulle,enligt tillfrågade tryckerier, inte medföra någon merkostnad, anförmotionärerna. En symbol som inte trycks i färg skulle inte heller äventyravalhemligheten. Valhemligheten skulle tvärtom kunna bli bättre för dem somi dag behöver fråga om hjälp för att hitta rätt partibeteckning. För de nyagrupper som rege-ringen utpekar och som skulle ha glädje av partisymboler -tidigare omyndig-förklarade, vissa invandrargrupper m.fl. - blir glädjensäkert stor även med svarta symboler, tror motionärerna.Tidigare riksdagsbehandlingMotioner om möjlighet att införa symboler på valsedlarna har behandlatstidigare av utskottet, senast i betänkande 1993/94:KU12. Utskottet erinradedå om att vallagsfrågor var aktuella både i utredningssammanhang och genomde samtal i författningsfrågan som då pågick. Utskottet menade att frågankunde komma upp i dessa sammanhang och avstyrkte den då aktuella motio-nen.Utskottets bedömningInledningsvis kan nämnas att det förekommer att vissa lokala partiersjälva, utan att anvisade tryckerier anlitas, trycker upp valsedlar. Pådessa trycks diverse symboler och logotyper som skall utmärka ellersärskilja par-tinamnet. Såvitt känt är har emellertid ingen sådan valsedelbedömts som ogiltig. Utskottet delar emellertid regeringens uppfattning attdet av både principiella och tekniska skäl är mindre lämpligt att nu införaregler för att underlätta möjligheten att trycka partisymboler påvalsedlarna. Motion K21 (m) avstyrks därför.Röstlängder och röstkort, 7 kap. lagen om röstlängdsregisterPropositionenAv 3 kap. 2 § RF och 4 kap. 4 § kommunallagen följer att en person medrösträtt måste vara upptagen i röstlängd för att vara berättigad att utövasin rösträtt. I propositionen föreslås ett nytt system för framställningav röst-längder och röstkort. Bestämmelserna finns i 7 kap. lagförslaget.Enligt den nu gällande vallagen är det förhållandena sombestämmer om en person som uppfyller kraven på rösträtt på valdagen ocksåskall vara röstbe-rättigad i ett kommande val. Att kvalifikationsdagendärmed ligger mer än före valdagen vid septemberval anserregeringen vara en oaccepta-belt . Enligt regeringen bör man vidutformningen av röstlängdsförfa-randet sträva efter att så många sommöjligt av dem som på valdagen faktiskt uppfyller kraven för rösträtt ocksåskall vara upptagna i röstlängden och därmed få delta i valet. Regeringenföreslår därför att kvalifikationsdagen för rösträtt bestäms till 30 dagarföre valdagen. Tiden för förtidsröstning på pos-ten föreslås kortas nedfrån före valdagen.Med utgångspunkten att tiden mellan kvalifikationsdagen och valdagen börsättas så kort som möjligt ifrågasätter regeringen också det nuvarandesyste-met med en fast, alltid given kvalifikationsdag. Den nuvarande fastagiltig-hetstiden för röstlängderna betyder att uppgifterna i röstlängdenvid val till , som hålls , kommer att vara närmareett år gamla. Regeringen föreslår därför att systemet med en alltidgällande röstlängd er-sätts med ett system där röstlängden bara tas fram dådet skall hållas ett val eller en omröstning.I propositionen föreslås också en särskild registerlag för röstlängds- ochröstkortsframställningen. Enligt regeringen är det en förutsättning för attdet skall vara möjligt att korta tiden mellan kvalifikationsdagen ochvaldagen att så många relevanta uppgifter som möjligt finns samlade i ettregister. Regist-ret måste föras med stöd av ADB och kommer att utgöra ettpersonregister i datalagens (1973:289) mening. Genom att huvuddragen förregistreringen läggs fast i en särskild registerlag anser regeringen attbehovet av skydd för den enskildes personliga integritet väl tillgodoses.I förslaget till registerlag ges bestämmelser om registerändamål,registerinnehåll, direktåtkomst, upp-giftslämnande, sökmöjligheter ochgallringsregler. Uppgifterna till röst-längdsregistret kommer i alltväsentligt att inhämtas från aviseringsregistret enligt lagen (1995:743) omaviseringsregister. Uppgifter om kyrkotillhörighet hämtas från centralstyrelses register över kyrkotillhöriga.Av 7 kap. 15 § 1 sekretesslagen följer att om det av särskild anledning kanantas att en person eller någon honom närstående lider men om uppgift om t.ex. en hemadress röjs, får uppgiften inte lämnas ut. Om en sådan skyddadadressuppgift inom folkbokföringen lämnas över till en kommun på grund aven i författning reglerad förpliktelse, i form av en röstlängd, saknassekre- tesskydd hos kommunen. I verksamhet som avser registrering avbetydande del av befolkningen gäller sekretess i den utsträckning somregeringen före-skriver det (7 kap. 15 § 1 sekretesslagen). Enligtregeringen är det uppenbart att röstlängdsregister omfattar en betydandedel av befolkningen, men att de inte utgör register över totalbefolkningen.I propositionen anförs att regering-en avser att i förordning föreskriva omsekretess för röstlängdsregistren. Härigenom kommerfolkbokföringssekretessen att gälla för uppgifterna i röstlängderna ävenvid skattemyndigheten, som föreslås få registeransvaret förröstlängdsregistret i länet. När längderna överlämnas till valnämnden finnsinte motsvarande skydd. vallagskommitté påtalade att följden häravsåledes kunde bli att skyddsvärda uppgifter gjordes offentliga när dekommit in till valnämnderna. Kommittén föreslog dock inte någon särregle-ring av denna fråga, och hänvisade till dels praktiska skäl mot en sådansär-lösning, dels till det förhållandet att det endast blir under kort tidsom röst-längderna finns allmänt tillgängliga. Regeringen förklarar sigdela kommit-téns uppfattning samt påpekar att röstlängden hos valnämndensaknar adressuppgift och endast är tillgänglig där under kort tid.I 1b § sekretessförordningen (1980:657) finns föreskrifter som regeringenmeddelat med stöd av 7 kap. 15 § sekretesslagen. Bland register som harupptagits där kan nämnas centrala passregister och bil-, körkorts- och felparkeringsregister.MotionenI motion K25 (fp) begärs förslag från regeringen till sådan ändring avsekre-tesslagen att sekretess gäller för röstlängderna beträffande uppgiftom en-skilds personliga förhållanden, om det av särskild anledning kanantas att den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiftenröjs (yrkande 4). Bland de uppgifter i det nya röstlängdsregistret somomfattas av sekretess enligt 7 kap. 15 § första stycket 1 finns t.ex.skyddade adresser för förföljda kvinnor, påpekar motionärerna. En sådanskyddad uppgift omfattas dock inte av sekretess när röstlängden välöverlämnats till kommunen. Att röstlängder-na saknar adress - vilket är enav regeringens bevekelsegrunder för att inte föreslå särskildasekretessregler för röstlängderna - är enligt motionärerna ointressant,eftersom röstlängderna är kvartersuppdelade och även i lägen-heter ilägenhetsregister. Detta innebär att exempelvis den våldsman som så önskarmed tillräcklig precision kan lokalisera f.d. frun. Några sekretessreglerställer inte upp hinder för detta, vilket motionärerna anser vara orimligt.Utskottets bedömningDe röstlängder som sänds till valnämnderna innehåller numera, förutomsifferkoder för län, kommun, församling och valdistrikt, endast uppgifterom personnummer och namn. Några uppgifter om gatuadress, kvarter eller lä-genhet finns inte. Det torde därmed inte ligga särskilt nära till hands attan-vända röstlängden för att lokalisera en person som vill hemlighålla sinadress. Motion K25 (fp) yrkande 4, vari begärs sekretess hos valnämndernaför upp-gift i röstlängd om enskilds personliga förhållanden, avstyrksdärför.Nya röstlängdsregler för utlandssvenskar, 7 kap.Gällande rättDet finns två typer av röstlängd, en allmän och en särskild.Utlandssvenskarna tas upp i den särskilda röstlängden, som upprättas avRiksskatteverket. För att bli upptagen i röstlängden krävs attutlandssvensken ansöker om det hos sammaår. Ansökan om att tas upp i den särskilda röstlängden måste ges in införvarje ordinarie val.PropositionenEtt system där det inte alltid finns en gällande röstlängd och därkvalifika-tionsdagen är flytande påverkar också framställningen avröstlängden för de väljare som tas upp i den särskilda röstlängden,dvs. Med en flytande kvalifikationsdag finns enligtpropositionen en stor risk, framför allt vid extra val, att flera väljareskulle förbise att det skall hållas ett val och att de därför förbiser attansöka om att tas upp i röstlängden. Ett sys-tem med ansökningsförfarandeinnebär dessutom en relativt omfattande ad-ministration hos den centralavalmyndigheten.Regeringens uppfattning är att systemet för röstlängdsframställning för ut-landssvenskarna så långt möjligt bör överensstämma med vad som gäller försvenskar boende i . Utlandssvenskarna bör därför tas upp i röstlängdpå samma sätt som personer som är folkbokförda i . Även i ett systemdär utlandssvenskarna med automatik blir upptagna i röstlängden kommer detdock att krävas en viss aktivitet från dessa väljare. Detta hänger sammanmed att utlandssvenskarna måste kunna få sina röstkort för att kunnakontrollera röstlängdens innehåll. För att det skall vara möjligt krävs attutlandssvensken anmäler sin adress i utlandet.Regeringen föreslår nu att utlandssvenskar skall tas upp i röstlängd auto-matiskt mot bakgrund av de uppgifter som finns i folkbokföringssystemet.Den som flyttar utomlands skall stå kvar i röstlängd ochskall kunna förlänga genom att senast före valdagenanmäla sin önskan att bli upptagen i röstlängd (7 kap. 1 § andra stycket).En avgiven röst från en person som inte tagits upp i en röstlängd, men somi övrigt uppfyller kraven för rösträtt, skall anses som en anmälan (7 kap.1 § tredje stycket). En anmälan om adress från svenska medborgare som inteär folkbokförda i lan-det skall anses också som en anmälan om att tas upp iröstlängd, om anmälan görs skriftligen till en skattemyndighet (7 kap. 10 §).MotionenMotionären i motion K23 (m) anser att eftersom skattskyldighet i Sverigeföljer den enskilde utlandssvensken livet ut, t.ex. i fråga om arvsskatt,bör medborgaren ha rösträtt utan att han eller hon skall behöva vidtasärskilda åtgärder. Enligt motionären bör anmälningsförfarandet förutlandssvenskar avskaffas, eftersom det är diskriminerande och inkonsekvent(yrkande 3). I stället skall en svensk medborgare, som ärfolkbokförd i , automatiskt upptas i röstlängd för utlandskretsenoch kvarstå där så länge han eller hon innehar svenskt pass (yrkande 5).Dessutom anser motionären att svenska medborgare som är födda utomlands ochaldrig har varit folkbokför-da i skall registreras i röstlängdenvid ansökan om svenskt pass (yrkande 6). Rösträtten skall dock träda ikraft först vid ålder.Tidigare riksdagsbehandlingEn motion om att ge alla utanför bosatta svenskar rösträtt så snartde uppnått utan undantag eller andra särskilda kvalifikationerav- styrktes av utskottet med hänvisning till den då pågåendebered-ningen av vallagskommittés förslag (1994/95:KU11).Utskottets bedömningGenom de föreslagna röstlängdsreglerna kommer deltagandet i val att under-lättas betydligt för de flesta utlandssvenskar jämfört med . Enligt nugällande regler måste en utlandssvensk inför varje ordinarie val ansöka omatt bli upptagen i den särskilda röstlängden för utlandssvenskar. De nyareglerna innebär att den som varit folkbokförd i underde med automatik tas upp i röstlängden.