bet · GL01FöU1 · 1997-11-20 00:00:00 — Motionärerna anser i partimotion Fö211 (m) det varaanmärkningsvärt att regeringen inte redovisat sin uppfattning om de operativaprinciperna för försvarets förande, vilka efterlysts av . Detta sägsaktualisera frågan om en förstärkning av Försvarsdepartementet i enlighet medvad har föreslagit (yrkande 9).I kommittémotion Fö1 (mp) konstateras att informationskrigföringinte i sig är något nytt. Vad som förändrats är dels den större betydelse sominformation får till följd av teknikens utveckling, dels de radikalt annorlundaangreppsmöjligheter som tekniken ger. Motionärerna ger exempel på olika slagsoffensiv informationskrigföringsteknik.I motionen hänvisas till behandlingen av den s.k. IT-propositionen (prop.1995/96:125) och att en enig riksdag då framhöll att säkerhets- ochsårbarhetsfrågorna borde uppmärksammas ytterligare och att regeringen bordeåterkomma med en samlad strategi. Enligt motionärerna saknas fortfarande ensådan. De anser vidare att det är helt otillräckligt att, som regeringen gjort,tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att följa utvecklingen av hot och riskerinom informationskrigföringen. Enligt bör regeringen återkommatill med en förklaring varför inte riksdagsbeslutet har genomförts(yrkande 3).UtskottetFörmågan att leda totalförsvarets olika delar under höjd beredskap, liksomunder kriser i fred, har en avgörande inverkan på hur väl totalförsvaret kommeratt kunna lösa sina uppgifter. Hur denna förmåga uppfattas av omgivningenpåverkar bedömningen av totalförsvarets trovärdighet. Även försvars- viljanpåverkas härav. Framtida konflikter kan få en helt annan karaktär och förloppän . Bl.a. har det som fått beteckningen informationskrigföringintroducerat helt nya förutsättningar för ledning.Utskottet har därför i flera olika sammanhang, och från något skildautgångspunkter, påtalat vikten av ett utvecklingsarbete inom totalförsvaretsledningsfunktioner och att detta arbete rimligtvis bör bli relativtgenomgripande.Utskottet har sålunda under både och efterlyst (bet.1995/96:FöU1 och 1996/97:FöU1) ett underlag för principställningstaganden omdet framtida ledningssystemets utveckling. Senast års försvarsbeslutpreciserade sig utskottet och anförde (bet. 1996/97:FöU1 s. 53):Utskottet vill, ... , peka på några förhållanden som bör övervägas i detlångsiktiga arbetet med att för totalförsvaret utveckla ett effektivtledningskoncept, arbetsmetoder, regler för beslutsfattande samtledningsfunktionens organisatoriska utveckling. En sådan utveckling bör bl.a.utgå från:* Ledningsbehovet med avseende på de nya uppgifter som skall lösas, varvidhänsyn skall tas till det vidgade säkerhetsbegreppet. * Den framtida ledningsmiljön innefattande teknisk utveckling - möjligheteroch hot - samt framtida konflikters bedömda karaktär. * Behovet av samordning och en effektivt fungerande beslutsprocess inomtotalförsvaret för att kunna hantera de mycket snabba förlopp som kan kommai fråga. Härvid bör antalet ledningsnivåer granskas kritiskt. * Kravet på robusthet och flexibilitet för att inte en eventuell angripareskall finna det särskilt lönsamt att bekämpa vårt ledningssystem för att nåsina politiska syften.Utskottet har vidare vid ett flertal tillfällen uttalat farhågor för enotillräcklig s.k. IT-säkerhet och bristande beredskap införinformationskrigföring. Utskottet har exempelvis begärt (bet. 1996/97:FöU1 ochbet. 1996/97:FöU5) att regeringen organiserar ett samlat och samordnat ansvarför IT-säkerhetsfrågorna och återkommer till med en utveckladstrategi som en del i ett nationellt handlingsprogram.Regeringen redogör kortfattat i skrivelsen för hur regeringen medutgångspunkt totalförsvarsbeslut inriktat arbetet beträffandeledning och samordning. Utskottet har vidare erfarit att regeringen nyligengivit Statskontoret i uppdrag att ta fram en sammanhållen strategi som skallprecisera statens ansvar och ange hur säkerhetsarbetet kan inordnas i detnationella handlingsprogrammet för IT.Utskottet håller med motionärerna i motion Fö1 (mp parti) och Fö211 (m parti)om att redogörelsen i skrivelsen inte svarar mot vad utskottet begärt ochförväntat sig. Utskottet har emellertid förståelse för att frågorna är komplexaoch kräver tid för en adekvat beredning. Utskottet kan därför acceptera attregeringen återkommer inför kontrollstation 1998 med den samlade redovisninginnefattande underlag för principställningstagande om ledningssystemetsutveckling som utskottet tidigare begärt. Med detta konstaterandeanser utskottet att partimotion Fö1 (mp) yrkande 3 inte bör bifallas.Två motionsyrkanden tar upp frågan om behovet att förstärkaFörsvarsdepartementet. Utgångspunkten är att regeringen i ett flertal fall inteansetts ha lämnat det underlag som har begärt.Den 1 juli 1994 bildades den nya myndigheten genom bl.a.sammanslagning av armén, marinen och flygvapnet. Den s.k. LEMO-utredningenuttalade sig i detta sammanhang om behovet att förändra Försvarsdepartementetskompetens och funktionssätt. Utgångspunkten var nödvändigheten att öka förmågantill självständiga analyser, bl.a. ekonomiska sådana, samt styrning ochuppföljning när Försvarsmakten ombildades till en myndighet. Utredningenanförde (SOU 1991:112 s. 17 och 170) bl.a. att ?det naturliga sättet attbalansera överbefälhavarens ökade befogenheter är att säkerställa attFörsvarsdepartementet får den kompetens och kapacitet som behövs för attregeringen skall kunna styra och kontrollera verksamheten inom Försvarsmakten.För att denna ledning skall kunna utövas behöver arbetsinriktningen ochkompetensen utvecklas i Försvarsdepartementet. ?Utskottet delar slutsatser i denna del, vilket också anförsi motion Fö211 (m parti) yrkande 9. Utskottet utgår från att regeringenutvärderar hur organisation och arbetssätt utvecklats inomFörsvarsdepartemetet. Utskottet bör också informeras i frågan. Det anfördainnebär att vad som anförts i motion Fö211 (m parti) yrkande 9 kommer atttillgodoses. Motionsyrkandet bör därför inte bifallas.Omorganisation av Försvarsmaktens högkvarter m.m.Utskottet redogör här för vad regeringen i budgetpropositionen (s. 25) anförtom omorganisationen av Försvarsmaktens högkvarter. Regeringen lämnar ingaförslag till i denna del. Utskottet redogör även för avgivna motioneri ärendet, nämligen Fö211 (m parti) yrkande 8, Fö311 (mp) och Fö317 (mkommitté). Utskottet avser att återkomma i ett särskilt betänkande med sinaställningstaganden till regeringens redogörelse och till de avgivna motionerna.Utskottet behandlar i detta avsnitt motionsyrkanden som rör indelningen imilitärområden m.m., nämligen Fö228 (fp parti) yrkandena 7 och 8.RegeringenRegeringen redogör i propositionen (s. 25) för hur frågan om organisationen behandlats sedan 1992 års försvarsbeslut. Infördetta beslut föreslog den s.k. att högkvarteret i fred bordeindelas i huvudavdelningar för operativ ledning, programledning ochförbandsproduktionsledning. Regeringen tillkännagav att förslaget i huvudsaköverensstämde med regeringens uppfattning (prop. 1991/92:102 s. 43).Den s.k. konstaterar (SOU 1996:123) att de efter 1992 årsförsvarsbeslut beräknade besparingarna i ledningsorganisationen . Vidare konstaterar utredningen att regeringensintentioner inte slagit igenom i högkvarterets organisation ochansvarsfördelning.Regeringen anförde 1996 (prop. 1996/97:4) attden delade utredningens uppfattning om att högkvarterets organisation ochansvarsfördelning inte var den mest ändamålsenliga och att tidigare beslutadebesparingar inte hade uppnåtts. Regeringen informerade omatt den avsåg att uppdra åt Försvarsmakten att genomföra en översyn avhögkvarterets organisation. I det uppdrag som senare lämnades angavs attorganisationsförslaget skulle tydliggöra ansvaret för avvägning, operativverksamhet respektive produktion samt säkerställa en sammanhållenavvägningsfunktion och en ändamålsenlig beställarkompetens. Regeringen uppdrogvidare åt Försvarsmakten att vidta åtgärder så att kostnaderna förledningsorganisationen, främst högkvarteret, kan minskas med 100 miljonerkronor fr.o.m. budgetåret 1998.Det av Försvarsmakten till regeringen redovisade förslaget omfattar enmatrisorganisation med å ena sidan operationsledning, förbandsledning,materielledning och personalledning och å andra sidan fyra generalinspektörermed ansvar för krigsförbandens kvalitet och förmåga. Beredningen avFörsvarsmaktens avvägningsbeslut föreslås ske i en planeringsledning. Arbetet ihögkvarteret förutsätts ledas av en stabschef.Regeringen anser att organisationsförslaget kan ligga till grund förregeringens fortsatta beredning. Det bör ankomma på regeringen att besluta omomorganisationen av Försvarsmaktens högkvarter. Regeringen avser att informerariksdagen i frågan.MotionernaEnligt Moderata samlingspartiets partimotion Fö211 (m) får inte Försvars-maktens förslag till ny organisation för högkvarteret ses isolerat från denpolitiska process och reguljära förvaltning som styr försvaret. Frågorna omprogramindelning, produktionsledning och försvarsgrenschefernas ställning harbetydelse för den politiska styrningen, varför dessa frågor naturligen avgörsgenom politiska beslut. Detta bör ges regeringen till känna (yrkande 8). Vidareanser motionärerna att frågorna kring militärområdesindelningen och övrigoperativ ledning också bör vägas in, bl.a. i ett samverkansperspektiv.Moderata samlingspartiet återkommer i kommittémotion Fö317 (m) till frågan omhögkvarterets organisation. Motionärerna noterar att regeringen tillsatt enberedningsgrupp med uppgift att granska och överarbeta Försvars- maktensförslag. Motionärerna anser att gruppen givits ett för snävt uppdrag.Högkvarterets organisation kan inte ses isolerad från den politiska ledningen,styrningen och utvärderingen av försvaret. Det är sålunda angeläget att ocksåse över andra faktorer som t.ex. programindelning, gränssnitt ochansvarsförhållanden mellan riksdag, regering och myndigheter. Dessa frågorborde också belysas av nämnda beredningsgrupp.Motion Fö311 (mp) tar också upp högkvartersorganisationen. Motionären sägersig med utgångspunkt i förslag ha haft förväntningar på välutvecklade skrivningar om styrningsfrågorna i regeringens propositioner. Såsägs inte ha blivit fallet utan regeringen anser att det räcker att hållariksdagen informerad samt att det ankommer på regeringen att vidta erforderligaåtgärder och att följa upp resultatet. Enligt motionären är detta långt ifråntillräckligt. Det är som skall avgöra vad som är viktiga frågor och ivilken utsträckning som skall besluta i dessa.Motionären konstaterar att det är få västländer som har en överbefälhavaremed så stora befogenheter i fredstid som den svenske . Det är oerhört viktigtatt den demokratiska kontrollen av Försvarsmakten är god. Det bör därför varariksdagen som skall besluta om principiellt viktiga förändringar iFörsvarsmaktens ledning, vilket bör ge regeringen till känna.Folkpartiet liberalerna anför i partimotion Fö228 (fp) att det i 1996 årsförsvarsbeslut anslöt sig till grundtankarna i den s.k. omförsvarets ledning och struktur. Liksom då föreslås nu en minskning av antaletmilitärområdesstaber genom sammanslagning av (yrkande 7)samt att fördelningsstaberna integreras i milostaberna (yrkande 8).UtskottetFrågan om den nya högkvartersorganisationen inom Försvarsmakten kan enligtutskottets mening inte ses som en isolerad fråga. Den är, som mycket riktigtoch med något skilda formuleringar påpekats i de avgivna motionerna, en del avutvecklingen av det samlade ledningssystemet. Beslut omhögkvartersorganisationen blir därmed ett led i den politiska styrningen. Detankommer dock inte på att fatta beslut om en myndighets internaorganisation.Utskottet har erfarit att regeringen efter det att budgetpropositionenlämnats till tillsatt en särskild beredningsgrupp i Regeringskanslietmed uppgift att analysera Försvarsmaktens förslag till omorganisation avhögkvarteret. Gruppen skall jämföra detta förslag med det uppdrag somregeringen gav till Försvarsmakten i regleringsbrevet för ochstatsmakternas tidigare ställningstaganden till vad som anförts i betänkandenfrån de s.k. LEMO- respektive UTFÖR-utredningarna. Utskottet har vidare erfaritatt gruppen skall redovisa sina ställningstaganden ,varefter en politisk beredning vidtar i . Utskottet anser attdet är angeläget att regeringen under beredningen informerar utskottet om sinaöverväganden och ställningstaganden.Med hänsyn till frågans vikt och pågående beredningsarbete är utskottet intenu berett att uttala någon mening om det som regeringen anfört i propositionenom det militära högkvarterets omorganisation och inte heller om de avgivnamotionerna. Utskottet avser att behandla frågan i ett särskilt betänkande närberedningsarbetet i är avslutat och regeringens uppfattning iärendet är känd av utskottet.Riksdagen har senast i totalförsvarsbeslutet (prop. 1996/97:4, bet. FöU1,rskr. 109) reglerat indelningen i militärområden samt antalet fördelningar.Utskottet anser att det inte finns skäl att besluta omförändringar i dessa delar. Utskottet förutsätter att regeringen när det finnsanledning att ändra organisationen lämnar förslag till omförändringar i militärområdesindelningen och antalet fördelningar. PartimotionFö228 (fp) yrkandena 7 och 8 bör därmed inte bifallas.IT inför år 2000Utskottet behandlar här motionerna Fö222, Fö227, Fö402, T815 yrkande 23 ochT911 yrkande 1.MotionernaI motion Fö222 av () framhålls att risken är mycket stor attstatliga myndigheter inte hinner ställa om sina datorer inför år 2000.Riksförsäkringsverket har startat sitt arbete med att förbereda datasystemetinför . Denna enhet, tillsammans med flera andra statligaverksamheter, har förlagts till . Motionären anser att en nationellmillenniumgrupp för statliga företag bör förläggas till Söderhamn.I motion Fö227 av () sägs bl.a. att eftersom ett datakaospåverkar snart sagt varje del av samhället är det en uppgift för riksdag ochregering att initiera och leda en nationsomfattande insats. Detta gäller dådels att skynda på förändringsarbetet inom särskilt utsatta delar av samhället,dels ge vägledning till företag och enskilda. För att åstadkomma detta menarmotionären att det omgående bildas en kommission med deltagare frånmyndigheter, förvaltningar, dataindustri och andra företag.I motion Fö402 av m.fl. (mp) krävs en samlad redogörelse frånregeringen för hur 2000-problemet skall hanteras. Denna redogörelse, som börberedas av i samband med den IT-redovisning som tidigarekrävt, måste bl.a. omfatta vilka ansvarsförhållanden som skall råda och vilkakostnader som kan beräknas samt hur dessa skall budgeteras. Vidare måsteregeringen i redogörelsen ta ställning till hur en prioritering kan se ut förde samhällsfunktioner som bedöms kunna påverkas av 2000-problemet ochföljaktligen skapa problem i samhället.I motion T815 av m.fl. (c) pekar motionärerna bl.a. påatt ur ett aktieägarperspektiv liksom för parter som handlar med ett företagkan det vara av yttersta intresse att veta om företaget har beaktat 2000-frågan. Enligt motionärerna finns det skäl att redovisa vad som gjortsbeträffande 2000-problematiken i företagens årsredovisningar (yrkande 23).I motion T911 av () anförs bl.a. att även om beredskapen hos desvenska företagen håller på att förbättras vad avser datasystem och övergångentill , måste myndigheterna föregå med gott exempel för att göra deprivata företagen medvetna om frågorna. Dessutom kan inte accepteras attmyndigheternas verksamhet inte fungerar . Detta kan leda till attviktiga samhällsfunktioner inte kan upprätthållas (yrkande 1).UtskottetInledningvis vill utskottet anföra att det problem som uppmärksammats alltmerunder är omställningen av datorsystem och andra system sominnehåller datorstyrd elektronik . I många datorsy-stem anges årtal med endast årtalets två slutsiffror. När passerasoch vi kommer in och framåt uppstår med detta sätt att ange årtalen oklarhet om åren 00 avser eller . I regeringensskrivelse (skr. 1997/98:19) Utvecklingen i informationssamhället framhålls attmånga datorprogram inte har förberetts för att hantera denna övergång. Det ärinte heller bara de traditionella datasystemen som kan få dessa problem utanäven tekniska anordningar som innehåller programlogik. En stor mängdelektronisk utrustning innehåller numera chips eller mikroprocessorer som harförsetts med program precis som datorer. En stor del av vår vardag är i daguppbyggd kring olika elektroniska utrustningar från microvågsugnar, hissar,larmsystem till bokföringsprogram och olika transfereringsprogram i samhället.Enligt skrivelsen riskerar flera sådana program att haverera när vi kommer in iår 2000.Utskottet kan notera att regeringen nu vidtar åtgärder på området i syfte attförhindra allvarliga samhällsstörningar i samband med övergången till år 2000.Således har regeringen bl.a. beslutat om en förordning om översyn av statligamyndigheters informationssystem (SFS 1997:30). Förordningenträdde i kraft och gäller till utgången av år 1999.Regeringen föreskriver att myndigheterna skall analysera vilka tekniskaanpassningar som behöver göras inför övergången i deinformationssystem som är av väsentlig betydelse för egen eller andrasverksamhet. Statskontoret har fått regeringens uppdrag att halvårsvis tillregeringen redovisa samlade bedömningar av myndigheternas anpassningsarbeteinför sekelskiftet.Vidare har finansministern i brev till myndighetschefertagit upp frågan om anpassningen av myndigheternas informationssystem till år2000. I brevet uppmärksammar och understryker finansministern vikten av attledningen för varje myndighet försäkrar sig om att anpassningsarbetet genomförsi tid så att den statliga verksamheten och viktiga samhällsfunktioner interiskerar att utsättas för allvarliga störningar. Utskottet har också erfaritatt det i regleringsbrev för kommer att lämnas uppdrag för vissamyndigheter att redovisa konsekvenser av IT-omställningen inför år 2000.Enligt utskottets mening är det naturligtvis svårt att överblickaomfattningen av de problem som sannolikt uppkommer i samband med övergångentill och omställningen av våra datorsystem. Att en mycket stor del avsamhällets verksamhet kan komma att påverkas negativt är uppenbart om brister idatorsystemen inte hunnit åtgärdas . Utskottet vill erinra om attStatskontorets första rapport om myndigheterna och informationssystemen vidövergången , som överlämnades till regeringen den 15 september1997, visade att få myndigheter har slutfört sina analyser och än färre harpåbörjat det konkreta anpassningsarbetet. Statskontoret bedömer att 2000-problematiken kan medföra allvarliga konsekvenser för verksamheten i ett 60-talmyndigheter om sekelskiftsanpassningen inte blir klar . I ett 20-tal avdessa kan samhällskonsekvenser med negativa effekter för allmänheten uppstå.Utifrån vad som framkommit i fråga om sekelskiftesanpassningen avvåra datorsystem finns det enligt utskottets mening stor anledning att medstörsta uppmärksamhet följa förberedelsearbetet. Det är nu ytterst viktigt attregering och riksdag tydligt markerar betydelsen av denna fråga. Inom samtligaverksamheter som berörs av sekelskiftesanpassningen måste frågan omomställningen av datorsystem m.m. föras högt upp på dagordningen.Utskottet utgår från att regeringen aktivt följer utvecklingen när det gälleratt lösa 2000-problematiken och vid behov vidtar ytterligare åtgärder för attunderlätta övergången till år 2000.Med anledning av vad som yrkas i motionerna Fö222 (m), Fö227 (m), Fö402 (mp)och T911 (kd) om 2000-problematiken har utskottet erfarit att regeringen avseratt överlämna en skrivelse till om utvecklingen iinformationssamhället . I skrivelsen kommer bl.a. IT-kommissionensslutrapport att redovisas. Även regeringens uppdrag till Statskontoret i frågaom en sammanhållen strategi för samhällets IT-säkerhet kommer att redovisas.Regeringens redovisning av arbetet med omställningen av datorsystem m.m. tillår 2000 blir naturligvis en mycket viktig punkt i denna skrivelse och avgörandeför det fortsatta arbetet med denna fråga. Vad regeringen då kommer attredovisa får utgöra en utgångspunkt för utskottets slutliga ställningstagande idenna fråga. Utskottet anser att det inte finns anledning att nu föregripadenna redovisning. Frågan om att förlägga en nationell millenniumgrupp förstatliga företag i som tas upp i motion Fö222 (m) bör också anståtill regeringens skrivelse föreligger. Med det anförda anser utskottet attmotionerna Fö222 (m), Fö227 (m), Fö402 (mp) och T911 (kd) inte nu bör bifallasav riksdagen.Med anledning av vad som föreslås i motion T815 (c) yrkande 23 om 2000-problematiken i företagens årsredovisningar vill utskottet anföra attIndustriförbundet gjort en kartläggning hos sina medlemmar, som redovisas irapporten och övergången i industrin. att arbetet med sekelskiftesanpassningen bör tas upp i årsredovisningaroch delårsrapporter. Den statliga (SB 1995:01) fungerar ocksåsom en länk mellan offentlig och privat sektor. Bl.a. har IT-kommissionenutarbetat en verksamhetsdeklaration , där företag, myndighetereller andra organisationer erbjuds att använda verksamhetsdeklarationen för attöppet redovisa hur man arbetar med 2000-problemet. Mot bakgrund av det anfördaanser utskottet att motionärernas yrkande blivit uppmärksammat och motion T815(c) yrkande 23 behöver därför inte bifallas av riksdagen.Beredskapskredit för totalförsvaretI detta avsnitt behandlar utskottet vad regeringen anfört i proposition1997/98:1 Budgetproposition utgiftsområde 6, volym 5, avsnitt 3.3Beredskapskredit för totalförsvaret. Inga motioner har avgivits över dettaavsnitt.RegeringenRegeringen föreslår att för bemyndigar regeringen attutnyttja en kredit om i . Krediten skallkunna utnyttjas om krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållandenföreligger.För det militära försvarets del skall beredskapskrediten säkerställa att ennödvändig beredskapshöjning inte förhindras eller fördröjs därför attregeringen inte disponerar erforderliga betalningsmedel. Krediten är beräknadatt täcka de kostnader som motsvarar en månads beredskapshöjande verksamhet.När det gäller det civila försvaret har beredskapskrediten beräknats förbl.a. förmånsmedel för inkallad pliktpersonal, investeringar i reservdelar ochutrustning inom kommunikationssektorn samt för färdigställande av skyddadeutrymmen för befolkningen.Krediten är beräknad att utnyttjas i ungefär lika delar mellan det militäraoch det civila försvaret.UtskottetEnligt 9 kap. 3 § regeringsformen skall företa budgetreglering förnärmast följande budgetår eller, om särskilda skäl föranleder det, för annanbudgetperiod. Vid denna budgetreglering skall beakta behovet av medelför rikets försvar under krig, krigsfara eller andra utomordentligaförhållanden. Syftet är att säkerställa att nödvändig beredskapshöjning inteförhindras - eller fördröjs - därför att regeringen inte disponerarerforderliga betalningsmedel.Utskottet förordar sålunda att - med anledning av regeringensförslag - bemyndigar regeringen att utnyttja en kredit om iRiksgäldskontoret, för att tillgodose behovet av medel för rikets försvar underkrig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden.Maritimt centrum m.m. i HärnösandI detta avsnitt behandlar utskottet motionerna Fö216 (mp) yrkande 3, A414 (s)yrkande 1 samt A416 (c) yrkandena 3-5.MotionernaI motion Fö216 (yrkande 3) av m.fl. (mp) framhålls att i samband medomstruktureringen av KA 5 och bör ha en rejälmöjlighet att bli ett maritimt centrum. Det är viktigt att får en basför kustbevakning norr om . Isbrytarna bör även förläggas tillHärnösand.I motion A414 (yrkande 1) av m.fl. (s) föreslås att detinrättas ett maritimt centrum i . Motionärerna förordar en samordningav statliga myndigheters uppgifter på sjön. Det gäller ,, , Sjöpolisen och Försvarsmakten. En sådan samordningbör prövas för hela landet med ett maritimt centrum i för i första hand. Motionärerna kräver vidare att Kustbevakningensregionledning blir kvar i samt att en räddningshelikopter ochisbrytare placeras där.I motion A416 (yrkandena 3-5) av () föreslås attKustbevakningens regionledning blir kvar i .