bet · GL01FiU1 · 1997-11-06 00:00:00 — Bidragen lämnas främst i form av ett allmänt finansiellt stödtill kommuner och landsting, men även för att, i kombination med avgifter frånkommuner och landsting, åstadkomma likvärdiga ekonomiska förutsättningar mellankommuner respektive landsting. Dessutom kan bidrag lämnas till särskildainsatser i vissa kommuner och landsting.För år 1997 beräknas utgifterna uppgå till . hänsyn tagits till den höjning av statsbidragsnivån på fyra miljarderkronor som beslutade om våren 1997.BudgetpropositionenI anslutning till beslut med anledning av vårpropositionen om etttillskott till kommuner och landsting för aviserades därutöver enförstärkning med ytterligare . Mot bakgrundav de förbättrade statsfinanserna anser regeringen att tillskottet tillkommuner och landsting kan ökas med ytterligare ochmed ytterligare . Aviserade och föreslagna tillskottinnebär således att bidragsnivån höjts med sammanlagt år2000 jämfört med 1996.Ökningen av statsbidragen föreslås i syfte att värna vård, omsorg och skola.Ökningen görs också enligt regeringen i syfte att förbättrasysselsättningsutvecklingen i kommunsektorn. En del föreslås avsättas förkommuner och landsting med en särskilt svår ekonomisk situation.Ramen för utgiftsområdet ökas för med jämförtmed nivån för . Utöver det ökade tillskottet utgörs höjningen avregleringar i enlighet med finansieringsprincipen och överenskommelsen våren1996 med och . I ramen för år 1998har också hänsyn tagits till att engångsvis kommer atttillföras utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar för att finansiera ökadekostnader för kommunersättningar vid flyktingmottagande.Förslag till ram för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerMotionernaModerata samlingspartiet redovisar i motion Fi206 de sammantagna effekterna förkommunsektorn av sina förslag på detta område. anger (i motionFi609) att inga förändringar föreslås vad avser statsbidragen för medtanke på att det kommunala bugetarbetet kommit långt. Däremot avvisasregeringens förslag om ytterligare tillskott för åren 1999 och 2000.Motionärerna anser att med den ekonomiska politik som partiet förordar och medden omfattande avreglering och konkurrensutsättning som partiet föreslår kommerden kommunala ekonomin att förbättras och sysselsättningen att öka. Därigenomskapas utrymme att sänka skatterna.I motionen föreslås för en minskning av statsbidraget på för att neutralisera effekterna av förslag när detgäller kostnaderna för fortsatt statligt ansvar för assistansersättning(-), fortsatt administration av avgiftsintäkter försjukhusvård (+400 miljoner kronor), minskade lönekostnader till följd avytterligare en karensdag (-) samt lägrebarnomsorgskostnader på grund av införande av vårdnadsbidrag m.m. (-). Vid beräkningen av statsbidraget för tas dessutomhänsyn till att nettokostnaderna för kommunsektorn enligt motionen beräknasminska med till följd av fortsatt statlig finansiering avassistansersättningen. Den sammantagna minskning som föreslås är således 4 300miljoner kronor.Folkpartiet liberalernas budgetalternativ redovisas i motion Fi212.Folkpartiet liberalerna anser (i motion Fi607) att de totalt 16 miljarderkronor som regeringen vill överföra till kommuner och landsting behövsför att bromsa uppsägningarna och säkra kvaliteten i vård, omsorg och skola.Men detta är inte tillräckligt. Därutöver krävs mycket medvetna prioriteringarav kärnverksamheterna i kommuner och landsting, effektiviseringar (t.ex. genomupphandling och konkurrens) samt utförsäljning av bolag och fastigheter sominte är nödvändiga för de kommunala huvuduppgifterna.Motionärerna vill öka statsbidragen med för attfinansiera ett förbättrat högkostnadsskydd för vårdbesök och läkemedel samtminska bidragen med till följd av att partiet avvisarförslaget att kommunerna skall ta över kostnadsansvaret för de . Därutöver föreslås ett nytt anslag för äldreboende på 500miljoner kronor inom utgiftsområde 25.Vänsterpartiet föreslår i motion Fi220 att utgiftsramen för utgiftsområde 25sänks med för . Detta åstadkommes, enligt vad somanges i motion Fi606, genom en sänkning av statsbidragen med 6 900 miljonerkronor som överförs frånarbetslöshetsförsäkringen på utgiftsområde 13 för extra jobbsatsningar ikommuner och landsting . Med den av motionärerna föreslagnalösningen beräknas 25 000 personer kunna sysselsättas under en 12-månadersperiod.Vänsterpartiet hävdar att kommunsektorn genom deras förslag får ettnettotillskott på 1998 trots att nivån på statsbidragensänks. Det sker genom att kommuner och landsting får ökade skatteintäkter genomförslagen att avskaffa grundavdraget för höga inkomster och att inte höja deavdragsgilla egenavgifterna. Enligt en annan partimotion - motion So432 - anserVänsterpartiet att det ökade utrymmet som därigenom skapas skall användas avkommunerna för att behålla sin personal. Dessutom föreslår partiet en riktadarbetsgivaravgiftssänkning motsvarande år 1998.Enligt motion Fi219 anser att regeringens förslag att höja nivånpå det generella statsbidraget är välkommet och delvis tillgodoser tidigarekrav från partiet på en vidgad ekonomisk ram för kommunsektorn. I praktiken äremellertid endast en del av nivåhöjningen ?nya? pengar och regeringensbedömning av sysselsättningseffekterna är alltför optimistisk.Miljöpartiets förslag till ekonomisk politik leder enligt motionen till ensådan förstärkning av ekonomin för kommunsektorn att det är möjligt att undvikafortsatta personalneddragningar. Genom att bl.a. inte höja gränsen föravdragsgilla resekostnader och inte heller höja egenavgifterna beräknaskommunsektorns ekonomi förbättras med , och år 2000.Kristdemokraternas budgetalternativ redovisas i motion Fi215.Kristdemokraterna välkomnar enligt motion Fi608 att regeringen insettatt kommuner och landsting dränerats på resurser i sådan omfattning att maninte längre kan fullgöra sina primära uppgifter inom vård, omsorg och skola.Förslaget att återföra resurser med sammanlagt ärvälkommet men inte tillräckligt. återstår ett gap mellan behov ochresurser.För en reell förbättring krävs enligt partiet ytterligare 4-5 miljarderkronor fram . Enligt motionärerna får kommuner och landsting medKristdemokraternas ekonomiska politik ett ackumulerat tillskott på . Den valda metoden att ge resurser, somfrämst bygger på sänkta egenavgifter i sjukförsäkringen, ger både högreköpkraft för löntagarna och ökade resurser till kommunsektorn.Kristdemokraterna vill också återinföra vårdnadsbidraget och införa en andrakarensdag i sjukförsäkringen. Enligt vad som anförs i motionen innebär detsamlade förslaget en nettoförstärkning av den kommunala ekonomin med1 som återförs frånutgiftsområdet för att inte överkompensera kommunsektorn.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar med tillfredsställelse att de offentliga finanserna nuhar förbättrats i en sådan grad att den kommunala sektorn sammantaget kantillföras för jämfört med . I propositionenföreslås därutöver en resursförstärkning på ytterligare för1999 och därtill ytterligare 4 miljarder för . Utskottet delar heltpropositionens syn på betydelsen av att säkra kvaliteten på de viktigavälfärdsområden som kommuner och landsting ansvarar för liksom behovet av attfrämja sysselsättningen inom kommunsektorn. Med förslagen kommer vården, skolanoch omsorgen att tillföras sammanlagt 2000i jämförelse med . Utskottet ställer sig bakom förslagen ipropositionen.I motionerna har partierna framfört sina alternativa förslag till ramar förutgiftsområdet. Utskottet noterar att det finns en betydande samstämmighet närdet gäller behovet att kommuner och landsting skall ha tillräckliga resurserför att täcka behoven av vård, omsorg och utbildning på en kvalitativt högnivå. Således biträder samtliga partier regeringens förslag att räkna uppstatsbidragsnivån för . Moderata samlingspartiet skiljer dock ut siggenom att netto föreslå minskade resurser för kommunerna. Folkpartietliberalernas förslag till ram för utgiftsområdet avviker endast marginellt frånpropositionen. Förslagen från övriga partier innebär relativt betydandejämkningar av regeringens ramförslag. Det beror på att partierna tillgodoräknarsig positiva kommunalekonomiska effekter i form av minskade kommunala kostnadereller ökade kommunala skatteintäkter. Såväl som ochKristdemokraterna hävdar att nettoeffekterna av statsbidragsförändringarna ochförändringarna i regelsystemen totalt sett innebär ett ökat resursutrymme förkommuner och landsting. Utskottet konstaterar att flertalet av de förslag tillregeländringar som partiernas alternativa förslag bygger på är förslag somredan tidigare avvisats av riksdagen.Med hänvisning till det ovan anförda tillstyrker finansutskottet i enlighetmed sitt ställningstagande ovan under rubriken sammanfattandebedömning av budgetförslagen, propositionens förslag till ramnivå och avstyrkermotionerna i berörda delar. Ramen för utgiftsområdet bör sättas till för år 1998.Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntor på statsskulden, oförutseddautgifter samt provisionskostnader i samband med upplåningoch skuldförvaltning. Även beräkningsposten Ändringar av anslagsbehållningartillhör utgiftsområdet men redovisas separat.Utgifterna för statsskuldsräntor beräknas uppgå till år1997.Utgiftsområdet Statsskuldsräntor m.m. ingår inte i utgiftstaket.BudgetpropositionenPå utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning redovisasRiksgäldskontorets förvaltningskostnader och kostnader för upplåning.Regeringen föreslår att av dessa medel förs tillutgiftsområde 26 för att där redovisas tillsammans med utgifterna för räntor påstatsskulden. Det gäller provisionskostnader i samband medupplåning och skuldförvaltning. Enligt propositionen görs överföringen för attskapa bättre förutsättningar för en kostnadseffektiv statsskuldsförvaltning.Förslag till ram för utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.MotionernaFolkpartiet liberalerna framhåller i motion Fi212 att partiet i andra motionerföreslagit en omfattande försäljning av statliga bolag. Inkomsterna frånförsäljningen skall användas för att reducera statsskulden, varvid statensräntebetalningar sjunker.Kristdemokraterna föreslår i motion Fi215 att tidpunkten för företagensmomsinbetalningar skall senareläggas, vilket man räknar med skall ge ettvaraktigt räntebortfall på . Å andra sidan föreslår partietatt statliga företag skall säljas ut till ett värde av 26 miljarderkronor vilket väntas ge en räntevinst på 800 miljoner kronor.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet noterar att den föreslagna omfördelningen av 700 miljonerkronor från utgiftsområde 2 till utgiftsområde 26 får som indirekt effekt attden s.k. budgeteringsmarginalen utökas med ett lika stort belopp. De påutgiftsområde 26 uppförda anslagen räknas nämligen inte in i utgiftstaket,vilket däremot utgifterna på utgiftsområde 2 gör. Eftersom avsikten medomfördelningen är att få till stånd en kostnadseffektivare redovisning kanutskottet godta den valda lösningen.Finansutskottet har tidigare i betänkandet avstyrkt motionärernas förslag omändrad inbetalningspunkt för momsinbetalningar. Likaså avvisar utskottetberäkningen av statsskuldsräntorna som föreslås i motionerna. Finansutskottetanser att man överskattar effekterna av sina förslag att sälja statligaföretag. Utskottet tillstyrker mot denna bakgrund regeringens förslag tillberäkning av ramnivån, för . Dettaställningstagande är i överensstämmelse med vad utskottet anfört ovan underrubriken sammanfattande bedömning av budgetförslagen.Folkpartiet liberalernas och förslag på anslagsnivå kommerutskottet att behandla i andra steget av höstens budgetarbete.Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapenUtgiftsområdet avser avgift till Europeiska gemenskapens allmännabudget (EG-budgeten).De totala utgifterna 1997 beräknas uppgå till 18 661miljoner kronor.BudgetpropositionenI budgetpropositionen (avsnitt 4.5.4) anges att utgifterna för beräknasenligt kommissionens budgetförslag.Förslag till ram för utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapenSom framgår av tabellen har inget av oppositionspartierna föreslagit någonannan ram än vad regeringen föreslagit.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i enlighet med sitt ställningstagande ovan underrubriken sammanfattade bedömning av budgetförslagen,propositionens förslag till ramnivå för , 19 645 miljoner kronor.Socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgetenHuvuddelen av socialförsäkringarna redovisas på statsbudgeten. Vid sidan avstatsbudgeten redovisas dock försäkringen för allmän tilläggspension (ATP),försäkringen för delpension samt arbetsskadeförsäkringen.Utgifterna för socialförsäkringssektorn utanför statsbudgeten beräknas uppgåtill år 1997.BudgetpropositionenMedelsberäkningen påverkas av regeringens förslag att höja åldersgränsen föruttag av ålderspension från 60 till . Vidare har man beaktat effekten avvissa i vårpropositionen aviserade förslag rörande beräkningen avförtidspension.Förslag till ram för socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgetenMotionernaModerata samlingspartiet föreslår i motionerna Fi206 och Sf304 att delpensionenavvecklas och att nytillkomna livräntor sänks till . Vidare bör pensionernavärdesäkras genom att basbeloppet räknas upp av konsumentprisindex(KPI) . Utgifterna för socialförsäkringssektorn vidsidan av budgeten påverkas också av motionärernas förslag om finansiellsamverkan och rehabilitering.Folkpartiet liberalerna räknar i motion Fi212 med att kunna minska utgifternainom området med till följd av sittförslag om ökad satsning på rehabilitering och utökad kontroll.Miljöpartiet de gröna förordar i motion Fi219 ingen jämkning av nivån i förhållande till regeringens förslag. För budgetåren 1999 och2000 bör emellertid ytterligare medel tillföras. Motionärerna uppger att dedärvid tagit hänsyn till den effekt på utgifterna som förslag omhöjd miljöskatt ger.Kristdemokraterna räknar i motion Fi215 med att utgifterna inom områdetminskar till följd av partiets satsning pårehabilitering. Å andra sidan ökar utgifterna till följd av partiets förslagatt pensionerna skall värdesäkras fullt ut genom att beräknas på ett heltoreducerat basbelopp.SocialförsäkringsutskottetSocialförsäkringsutskottet har i sitt yttrande (SfU1y) inte något att erinramot regeringens beräkning av utgifterna för socialförsäkringssektorn vid sidanav statsbudgeten och avstyrker därför motsvarande förslag i motionerna.Moderata samlingspartiet, liberalerna, de gröna ochKristdemokraterna biträder i var sin avvikande mening sina partiers respektiveförslag till nivå för sektorn.Finansutskottets ställningstagandeÄven finansutskottet godtar regeringens förslag till medelsberäkning påområdet. Utgifterna för socialförsäkringssektorn utanför statsbudgeten beräknastill för . I likhet medsocialförsäkringsutskottet avstyrker finansutskottet motion Sf304 (m) yrkande 3samt övriga motioner i berörda delar.Preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområden för åren 1999 och 2000BudgetpropositionenRegeringen föreslår att skall godkänna den preliminära fördelning avutgifterna på utgiftsområden som finns återgiven ipropositionen (yrkande 4). Fördelningen framgår av efterföljande tabell.Regeringens förslag till preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområdenför åren 1999 och 2000Belopp i miljoner kronor¹ Regeringens förslag till nivå för UO 2 - Samhällsekonomi ochfinansförvaltning - har i enlighet med ett rättelseblad förts upp med ett 60miljoner kronor högre belopp.MotionernaCenterpartiet ser i motion Fi218 de preliminära utgiftsramarna och2000 som en funktion av utgiftstaket som partiet står bakom.Motionärerna uppger att därmed har medverkat till de preliminärautgiftstaken för 1999 och 2000.Övriga partier utom för i stället fram sina respektive förslagtill preliminär utgiftsfördelning och föreslår att de skall godkännas avriksdagen. Sådana alternativa förslag till utgiftsfördelning för 1999 och 2000framförs av- Moderata samlingspartiet i motion Fi206 (yrkande 5),- liberalerna i motion Fi212 (yrkande 4),- de gröna i motion Fi219 (yrkande 20) samt av- i motion Fi215 (yrkande 3).Finansutskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare ställt sig bakom regeringens förslag till fördelning avutgifterna på utgiftsområden . De i detta sammanhang aktuellaalternativen avseende 1999 och 2000 utgår års fördelning och deförslag och regelsystem som denna innebär. Med hänsyn härtill biträderutskottet regeringens förslag till preliminär fördelning för åren 1999 och 2000och tillstyrker yrkande 5 i propositionen.Samtidigt avstyrker utskottet motionerna Fi206 (m) yrkande 5, Fi212 (fp)yrkande 4, Fi219 (mp) yrkande 20 samt Fi215 (kd) yrkande 3.Bemyndigande för ramanslagBudgetpropositionenRegeringen föreslår i finansplanen (avsnitt 4.9) att den under budgetåret 1998enligt budgetlagen skall få besluta att ett ramanslag får överskridas underförutsättning att följande villkor är uppfyllda:1. ett riksdagsbeslut om anslag på tilläggsbudget inte hinner inväntas,2. överskridandet ryms inom det fastställda utgiftstaket för staten.Regeringen föreslår att den skall få ett sådant bemyndigande (yrkande 11).Enligt regeringens bedömning bör oundvikliga utgiftsökningar i förhållandetill anvisat anslag i de flesta fall kunna rymmas inom ramen för den högstatillåtna anslagskrediten på . I avvaktan på riksdagsbeslut om ytterligaremedel kan likviditetsbehovet undantagsvis behöva genom att regeringentillfälligt utökar myndighetens kredit på räntekontot inom ramen för den avriksdagen beslutade samlade kreditramen.I fråga om ramanslag som används för förvaltningsändamål är det nästan aldrigaktuellt med överskridanden som överstiger den högsta tillåtna krediten. Någotbemyndigande i detta avseende anser sig regeringen därför inte behöva inhämta.MotionenKristdemokraterna yrkar i motion Fi215 avslag på regeringens förslag (yrkande7).Finansutskottets ställningstagandeUtskottet biträder propositionens förslag (yrkande 11). I likhet med regeringenförutsätter emellertid utskottet att överskridanderätten kommer att utnyttjasmed stor återhållsamhet. Grundregeln bör alltid vara att behov av extra medelsom överstiger kreditgränsen i första hand skall begäras på tilläggsbudget.Såsom regeringen också föreslår bör utnyttjandet av utgiftsbemyndigandet ochhur överskidandet finansierats alltid ingå i de utfallsredovisningar somregeringen lämnar till . Utskottet noterar att regeringen ibudgetpropositionen anger att den under behövtutnyttja motsvarande bemyndigande endast (s. 97 ipropositionen). Utskottet förutsätter vidare, såsom regeringen föreslog förraåret, att överskridandet görs för att ett av beslutat ändamål medanslaget skall kunna uppfyllas.Utskottet avstyrker bifall till motion Fi215 (kd) yrkande 7.Bemyndigande om upplåningLånebehovet är skillnaden mellan statens utgifter inklusive Riksgäldskontoretsnettoutlåning och statens inkomster. Lånebehovet har minskat från 21 miljarderkronor till för innevarande budgetår. Iförhållande till vårpropositionen är detta en nedrevidering med 8 miljarderkronor. För beräknas upplåningsbehovet uppgå till 15 miljarderkronor.BudgetpropositionenRegeringen föreslår att den i likhet skall bemyndigas att ta upp ett lån enligt lagen (1988:1387) om statens upplåning(yrkande 2).MotionernaModerata samlingspartiet begär i motion Fi206 att regeringen skall bemyndigasatt ta upp lån med högst det belopp som motsvarar det beräknade lånebehovetenligt motionen (yrkande 2).I motion Fi901 föreslår m.fl. (m) bl.a. att utgiftstaket börkompletteras med ett lånebemyndigande (yrkande 6).Finansutskottets ställningstagandeUtskottet vill framhålla att upplåningsbehovet bestäms av beslut ominkomster och utgifter. Det innebär att den verkliga prövningen avupplåningsbehovet görs i samband med budgetarbete. Därtill kommeratt statens upplåning genom numera skall täcka betydligt merän enbart det löpande budgetunderskottet. Bl.a. finansierar Riksgäldskontoretmyndigheternas lån för investeringar.Finansutskottet anser bl.a. mot bakgrund av detta att det inte föreliggernågot behov för att fastställa en beloppsgräns för denstatliga upplåningen. tillstyrker det i finansplanen begärdaupplåningsbemyndigandet (yrkande 2) och avstyrker motionerna Fi206 (m) yrkande2 och Fi901 (m) yrkande 6.Affärsverkens upplåningBudgetpropositionenRegeringen föreslår (avsnitt 6.2) att man i lagen (1988:1387) om statensupplåning tar in bestämmelser som ger regeringen möjlighet att efterbemyndigande av låta affärsverken låna på marknaden (yrkande 12).Riskdagen godkände vissa riktlinjer för affärsverkens lånefinansiering(prop. 1990/91:29, bet. 1990/91:FiU4, rskr. 1990/91:38). Bland annat godkändesatt principen om att affärsverken skall kunna få möjlighet att låna genom andralångivare, dvs. den öppna marknaden och inte bara via Riksgäldskontoret.Beslutet gav emellertid inte regeringen eller affärsverken några finansiellabefogenheter. Sådana befogenheter måste inhämtas med precisa förslag tillriksdagen för olika områden, vilket sker genom att regeringen ibudgetpropositionen redogör för respektive affärsverks planer förinvesteringar, finansiering och borgensåtaganden och att därefter tarställning till dessa. Förslag om att affärsverk skall få låna eller placera påöppna marknaden presenteras dock inte. har en arbetsgrupp inomregeringskansliet sett över formerna för affärsverkens upplåning och lämnat ettförslag som överensstämmer med regeringens.Utgångspunkten för regeringens förslag är att ge ett tydligare rättsligt stödi lagen om statlig upplåning vad avser regeringens bemyndigande tillaffärsverken att ta upp lån på den öppna marknaden. Dagens ordning medsärskilda beslut som fattas om statens upplåning utan stöd av lagreglering påområdet är otillfredsställande. Förslaget innebär vidare att lagen blirheltäckande eftersom någon statlig upplåning vid sidan om denna inte kommer attfinnas. Regeringens rätt att låta affärsverken låna på marknaden bör bygga påårliga bemyndiganden av på samma sätt som enligtbudgetlagen fastställer regeringens låne- och kreditramar i Riksgäldskontoret.Regeringen föreslår mot bakgrund av detta att tar ställning tillsärskilda låneramar och andra finansiella befogenheter för vart och ett avaffärsverken för det kommande budgetåret. I samband med beredningen avbetänkandet (SOU 1997:66) Statsskuldpolitiken kan regeringen få anledning attåterkomma till frågan och former för och reglering av affärsverkens upplåningoch finansiering.Någon motion har inte väckts med anledning av propositionens förslag i dennadel.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet biträder propositionens förslag (yrkande 12). I likhet medregeringen anser utskottet att det är angeläget att all statlig upplåningregleras i lag. Vidare anser utskottet det lämpligt att medbeslut om myndigheternas låneramar även fattar beslut om andra finansiellabefogenheter.Lån för myndigheters investeringar i anläggningstillgångar förförvaltningsändamål, m.m.Regeringen får besluta att anskaffning av anläggningstillgångar som används istatens verksamhet skall finansieras med lån i . Beslut omsådan finansiering får dock endast göras inom låneramar som riksdagenfastställt. Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall årligenfastsälla en total låneram i för myndigheternas investeringari anläggningstillgångar som används i statens verksamhet (20 §).Regeringen kan också besluta att rörelsekapital i statens verksamhet skallfinansieras med krediter i inom en kreditram som riksdagenårligen fastställer. Detta regleras i 21 § samma lag.Systemet med finansiering av myndigheternas anläggningstillgångar med lån iRiksgäldskontoret har tillämpats . Det är investeringar förförvaltningsändamål, såsom t.ex. maskiner, inventarier, och ADB-system somfinansierats på detta sätt. Myndigheternas kostnader för amorteringar ochräntor finansieras med anslagsmedel, avgiftsinkomstereller andra medel som får disponeras i verksamheten.