bet · GK01JoU9 · 1997-02-25 00:00:00 — Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna Jo14 yrkandena 11 och 12 samt Jo15 yrkande 6.Med hänvisning till vad utskottet anfört om att djurskyddskrav bör varavägledande för vilka värphönssystem som skall tillåtas samt vad som ovan sagtsom detaljstyrning avstyrks även motion Jo14 yrkande 14.Samordning inom EUSkrivelsenSverige bör aktivt verka för att funktionskrav för höns införs i allamedlemsstater i EU samt för att utformas så att de passaräven svenska produktionssätt.Det är från djurskyddssynpunkt oacceptabelt att hönshållning i EU iallmänhet sker i små burar där hönsen inte kan få utlopp för sinagrundläggande beteenden. bör därför utnyttja sitt inflytande inomunionen i dessa frågor för att få en ändring till stånd. Alla i Sverigeaktuella inhysningssystem för värphöns innebär högre produktionskostnader änbursystem i EU där det låga ytkravet om per höna tillämpas. I Sverigeär minimikravet per höna i bur. För att lönsamhet skall uppnås krävsatt de svenska producenterna får mer betalt per kilo ägg och att konsumenternaär villiga att betala mer för de svenska äggen. Detta i sin tur förutsätteratt ägg och äggförpackningar märks på ett sådant sätt att konsumenterna vetvad de köper. passar inte svenska produktionsformersärskilt bra. Det är därför viktigt att aktivt arbetar för enförändring av EG:s märkningsregler.MotionernaI fyra motioner; Jo11 (m) yrkande 6, Jo12 (v) yrkande 5, Jo14 (mp) yrkande 22och Jo15 (fp) yrkande 13 anförs att skall verka för att förbud motburhöns införs inom EU.Enligt motion Jo13 (m) yrkande 1 bör verka för harmoniserade EU-regler för värphönshållningen. bör fortsatt verka för ändring av EU:slagstiftning så att hönsens välfärd förbättras enligt yrkande 2.Utskottets övervägandenUtskottet anser i likhet med regeringen att det är oacceptabelt atthönshållning i EU i allmänhet sker i små burar där hönsen inte kan få utloppför sina grundläggande beteenden. Inom EU är ytkravet endast /höna. ISverige är minimikravet /höna i traditionella burar. ( Kontrollstation 1996 uppgår ytan i demodifierade burarna till 756 cm2/höna. I sammanhanget bör också noteras attSverige även ur andra aspekter har högre djurskyddskrav än flertalet övrigaEU-länder. Vi tillåter t.ex. inte näbbamputation eller näbbtrimning. Mot dennabakgrund delar utskottet regeringens bedömning att aktivt bör verkaför att funktionskrav införs och traditionella burar förbjuds i allamedlemsstater i EU. Däremot anser utskottet det inte vara realistiskt attverka för ett förbud mot sådana inhysningssystem som enligt utskottetsställningstagande i föregående avsnitt bör accepteras i . Medhänvisning till vad som här anförts avstyrks motionerna Jo11 yrkande 6, Jo12yrkande 5, Jo14 yrkande 22 och Jo15 yrkande 13 i den mån de intetillgodosetts.Som framgår av det anförda delar utskottet till stor del synpunkterna imotion Jo13 yrkandena 1 och 2. Enligt utskottets uppfattning är dock yrkandenatillgodosedda med vad regeringen anfört och bör lämnas utan vidare åtgärd.ÖvrigtSkrivelsenGenom att funktionskrav införs finns det goda utsikter att inhysningssystemför höns utvecklas som är djurvänliga som de uppfyller högakvalitetskrav på äggen.Från konsumentsynpunkt är det viktigt att kvaliteten på äggen är hög.Faktorer som kan påverka kvaliteten är om ägg hamnar i ströbädden och blirliggande, om de får yttre skador eller om de blir mycket smutsiga. Huvudpartenav de ägg som läkemedelsindustrin använder är producerade i . Detär förståeligt att de krav som ställs på ägg för läkemedelstillverkning ärhöga eftersom äggprodukterna används för att tillverka medicinska preparat.Regeringens bedömning är att dessa krav bör kunna tillgodoses då hönsen hållsi system där även hönsens funktionskrav blir tillgodosedda.Det finns flera ännu olösta problem när det gäller arbetsmiljön ihönsstallar. Det är således viktigt att forskning inom detta områdeintensifieras så att problemen kan lösas inom den tid som står till förfogandefram till dess att nya system skall vara i bruk. Regeringen vill påpeka viktenav att i den provning av ny teknik som utförs av skall äveningå studier av arbetsmiljön. Det är angeläget att arbeta fram gränsvärden förolika faktorer liknande de ?ribbor? som har satt upp när detgäller djurhälsa och djurmiljö.MotionernaEnligt motionerna Jo12 (v) yrkande 11, Jo14 (mp) yrkande 23 och Jo15 (fp)yrkande 12 bör regeringen regelbundet rapportera till om denfortsatta omställningen inom äggnäringen.I motion Jo12 (v) yrkande 2 anförs att det kärvare klimatet i göratt det bl.a. krävs investeringsstöd, intransportstöd och ett produktionsstödi denna del av landet.Salmonellakontaminerade foderråvaror bör enligt motion Jo14 (mp) yrkande 4inte få användas för framställning av foder oavsett om smittämnet avdödatsgenom behandling.Utskottets övervägandenSom utskottet anfört i det föregående är det viktigt att omställningen till endjurvänligare värphönsproduktion inte stoppas upp och att utvecklingen följsupp kontinuerligt. Utskottet förutsätter att på lämpligt sätt kan fåinformation om den fortsatta omställningen utan formella redovisningar avregeringen. Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna Jo12 yrkande11, Jo14 yrkande 23 och Jo15 yrkande 12.Med anledning av motion Jo12 yrkande 2 vill utskottet anföra följande.Utskottet behandlade frågan om de regionala stöden till jordbruket våren 1996och anförde därvid bl.a. följande.Enligt utskottets mening finns det starka skäl som talar för att en mersammanhållen utvärdering görs av de nuvarande stödsystemen med avseende påjordbruksnäringens situation i framför allt stödområdena 1(4. Som redovisatsovan har regeringen påbörjat arbetet med en partiell översyn av nu gällandestödsystem. Vidare kommer ytterligare utredningsuppdrag att ges tillJordbruksverket i vad avser en mer samlad översyn.I avvaktan på resultatet av ovannämnda utredningar finner utskottet inteanledning till ytterligare uttalanden i frågan och avstyrker motionen i berörddel.I utskottets betänkande 1996/97:JoU14 om livsmedelskontroll ges en utförligbeskrivning av de s.k. tilläggsgarantier fått för salmonella i sambandmed anslutningen till EU och av förekomsten av salmonella i landet.Beträffande foderråvaror, som betraktas som riskråvaror med avseende påförekomst av salmonella, anförs att det föreliggerobligatorisk mottagarkontroll även för vegetabiliska foderråvaror. Jämförelsermed salmonellaförekomst före och efter detta datum kan därmed inte ansesrättvisande utan ökningen av antalet positiva salmonellaprover torde ( enligtvad utskottet inhämtat ( i första hand bero på införandet av den regelmässigaoch ökande provtagningen. Vidare anför utskottet att man i likhet medmotionären vill betona vikten av en effektiv kontroll när det gällersalmonellaförekomst både på livsmedels- och foderområdet. Utskottetförutsätter att regeringen och berörda myndigheter även fortsättningsvis nogaföljer frågan och vid behov vidtar de åtgärder som kan anses erforderliga.I övrigt vill utskottet anföra följande. Salmonellasmitta förekommer i storutsträckning i omgivningen och kan tillföras djur och foder genom fåglar, mössoch råttor. Utskottet har erfarit att foder ofta kontamineras vid transport.Det kan därför innehålla salmonella vid ankomst till trots attleverantören lämnat garantier om salmonellafrihet. är det enligtJordbruksverkets föreskrifter (SJVFS 1993:177) krav på att allt fjäderfäfoderskall vara behandlat med värme eller syra. Det foder som ges till värphönsenskall alltså vara salmonellafritt även om råvaran varit kontaminerad innanbehandling. I samband med att värmebehandlingen infördes har man konstateratatt vissa besättningar fått problem med kletig gödsel och ökad frekvenssmutsägg. Enligt pågår undersökningar av orsakssambanden föratt komma till rätta med problemen. Utskottet vill återigen understryka viktenav att regering och berörda myndigheter noga följer frågan men föreslår iövrigt inga åtgärder med anledning av motion Jo14 yrkande 4. beträffande ändring av djurskyddsförordningen (1988:539), m.m.att avslår motionerna 1996/97:Jo7, 1996/97:Jo10 yrkande 1,1996/97:Jo11 yrkande 1, 1996/97:Jo12 yrkande 1, 1996/97:Jo14 yrkandena1-3 och 8 och 1996/97:Jo15 yrkandena 1(3 och 7,res. 1 (v, mp)2. beträffande konsumentstyrning av äggproduktionenatt avslår motionerna 1996/97:Jo13 yrkande 3 och 1996/97:Jo526,3. beträffande prövning av ny teknikatt avslår motionerna 1996/97:Jo8 och 1996/97:Jo14 yrkande 7,4. beträffande veterinärkontroll av hönsatt avslår motion 1996/97:Jo14 yrkande 9,5. beträffande ekologisk äggproduktionatt avslår motion 1996/97:Jo14 yrkandena 16 och 17,res. 2 (v, mp)6. beträffande begränsning av antalet värphöns per producentatt avslår motionerna 1996/97:Jo12 yrkande 3 och 1996/97:Jo14yrkande 18,res. 3 (v, mp)7. beträffande konsumentinformationatt avslår motionerna 1996/97:Jo9 yrkande 3, 1996/97:Jo10 yrkande 2och 1996/97:Jo14 yrkande 24,8. beträffande märkning av äggatt avslår motionerna 1996/97:Jo12 yrkande 10, 1996/97:Jo14yrkandena 15 och 21 och 1996/97:Jo15 yrkande 11,res. 4 (v)res. 5 (mp)9. beträffande investeringsstödatt avslår motionerna 1996/97:Jo9 yrkande 2, 1996/97:Jo11 yrkande5, 1996/97:Jo12 yrkandena 4 och 6, 1996/97:Jo14 yrkande 20 och1996/97:Jo15 yrkande 8,res. 6 (v, mp)10. beträffande utbildning och rådgivningatt avslår motion 1996/97:Jo14 yrkande 19,res. 7 (v, mp)11. beträffande fortsatt forskningatt avslår motionerna 1996/97:Jo9 yrkandena 1 och 4, 1996/97:Jo11yrkande 2, 1996/97:Jo12 yrkande 7 och 1996/97:Jo15 yrkande 10,12. beträffande värphöns anpassade för golvproduktionatt avslår motion 1996/97:Jo12 yrkande 8,13. beträffande forskning om modifierade buraratt avslår motionerna 1996/97:Jo14 yrkande 6 och 1996/97:Jo15yrkande 9,res. 8 (mp)14. beträffande genetiska defekter på hönsatt avslår motion 1996/97:Jo14 yrkande 5,15. beträffande dispensernas längdatt avslår motionerna 1996/97:Jo11 yrkande 3 och 1996/97:Jo15yrkande 5,16. beträffande dispens för nya insättningaratt avslår motionerna 1996/97:Jo12 yrkande 9 och 1996/97:Jo14yrkande 10,res. 9 (v, mp)17. beträffande utbyte av buraratt avslår motionerna 1996/97:Jo11 yrkande 4, 1996/97:Jo14 yrkande13 och 1996/97:Jo15 yrkande 4,res. 10 (mp)18. beträffande villkor för dispens enligt viss lagstiftningatt avslår motionerna 1996/97:Jo14 yrkandena 11 och 12 och1996/97:Jo15 yrkande 6,res. 11 (fp, mp)19. beträffande ytkrav i olika systematt avslår motion 1996/97:Jo14 yrkande 14,res. 12 (v, mp)20. beträffande agerande i EUatt avslår motionerna 1996/97:Jo11 yrkande 6, 1996/97:Jo12 yrkande5, 1996/97:Jo14 yrkande 22 och 1996/97:Jo15 yrkande 13,res. 13 (v, mp)21. beträffande harmoniserade EU-regleratt avslår motion 1996/97:Jo13 yrkandena 1 och 2,22. beträffande rapportering till riksdagenatt avslår motionerna 1996/97:Jo12 yrkande 11, 1996/97:Jo14 yrkande23 och 1996/97:Jo15 yrkande 12,res. 14 (v, mp)23. beträffande stödet till norra avslår motion 1996/97:Jo12 yrkande 2,res. 15 (v)24. beträffande salmonellakontaminerat foderatt avslår motion 1996/97:Jo14 yrkande 4.25. beträffande skrivelsenatt lägger regeringens skrivelse 1996/97:64 till handlingarnaStockholm den 25 februari 1997På jordbruksutskottets vägnarLennart DaléusI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), EvaBjörne (m), (), (), (),(), () och (). Ändring av djurskyddsförordningen (1988:539), m.m. (mom. 1)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med ?Utskottetanser? och på s. 10 slutar med ?och 8? bort ha följande lydelse:I djurskyddslagen stadgas att djur skall hållas och skötas i en goddjurmiljö och på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa och ger demmöjlighet att bete sig naturligt. Enligt utskottets uppfattning är detta intemöjligt i några bursystem, oavsett om hönsen får tillgång till rede, sittpinneoch sandbad. Vidare anser utskottet att djurskyddskraven bör vara lika föralla i landet förekommande system för inhysning av värphöns.Utskottet anser därför att förbudet mot att hålla värphöns i burar skallkvarstå i enlighet med beslut . Med hänvisning till vad somhär anförts bör 9 § djurskyddsförordningen få följande lydelse:Höns för äggproduktion får inte inhysas i burar. Alla system för värphönsskall uppfylla hönsens behov av rede, sittpinne, sandbad och tillräckligtutrymme. Inhysningen skall ske på ett sådant sätt att riskerna för dödlighetoch beteendestörningar minimeras. får meddela ytterligareföreskrifter om hur höns skall inhysas.Om det finns särskilda skäl, får i enskilda fall medgeundantag från kraven i första stycket i enlighet med föreskrifter som meddelasav verket.Vad utskottet här anfört med anledning av motionerna Jo7, Jo10 yrkande 1, Jo11yrkande 1, Jo12 yrkande 1, Jo14 yrkandena 1(3 och 8 och Jo15 yrkandena 1(3 och7 bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande ändring av djurskyddsförordningen (1988:539), m.m.att med anledning av motionerna 1996/97:Jo7, 1996/97: Jo10 yrkande1, 1996/97:Jo11 yrkande 1, 1996/97:Jo12 yrkande 1, 1996/97:Jo14 yrkandena1-3 och 8 och 1996/97:Jo15 yrkandena 1-3 och 7 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,2. Ekologisk äggproduktion (mom. 5)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med ?Utskottethar? och slutar med ?berörda delar? bort ha följande lydelse:Enligt beslut i skall av åkerarealen vara ekologiskt odlad år2000. Enligt utskottets uppfattning borde detta delmål kompletteras med ettmål som säger att av antalet värphöns i landet skall klara kraven förekologisk äggproduktion . levererar endast 3 000 av 610000 värphöns eko-ägg. För att klara det uppsatta målet bör regeringen, ienlighet med vad som gäller för den ekologiska odlingen, ge iuppdrag att ta fram en handlingsplan för att uppnå målet. Vad utskottet häranfört med anledning av de grönas motion Jo14 yrkandena 16 och 17bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande ekologisk äggproduktionatt med anledning av motion 1996/97:Jo14 yrkandena 16 och 17 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Begränsning av antalet värphöns per producent (mom. 6)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med ?När det? ochpå s. 12 slutar med ?yrkande 18? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning är det varken etiskt eller djurskyddsmässigtförsvarbart att hålla husdjur under industriliknande betingelser. De storakoncentrerade värphönsanläggningarna kan också ge upphov till miljöproblem.Det är därför uppenbart att den svenska äggnäringen måste omstruktureras.Näringen måste bli mer småskalig och bedrivas på ett sådant sätt att den kanleva upp till den svenska djurskyddslagens höga krav. En mer småskaligproduktion kan också leda till att fler arbetstillfällen skapas och att delångväga transporterna minskar.Vad utskottet här anfört med anledning av motionerna Jo12 yrkande 3 och Jo14yrkande 18 bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande begränsning av antalet värphöns per producentatt med anledning av motionerna 1996/97:Jo12 yrkande 3 och1996/97:Jo14 yrkande 18 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,4. Märkning av ägg (mom. 8)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjar med ?Utskottetanser? och på s. 14 slutar med ?det anförda? bort ha följande lydelse:EG:s märkningssystem särskiljer inte ägg producerade i olika bursystem. Detinnebär att ägg från höns inhysta i modifierade burar skall konkurrera med äggfrån höns i betydligt mindre burar och utan möjlighet till naturligt beteende.Trots detta är det en fördel för konsumenterna om alla ägg märks medproduktionssätt. Utskottet föreslår därför att regeringen rekommenderarsamtliga svenska äggproducenter att följa EG:s märkningssystem för ägg. här anfört med anledning av motion Jo12 yrkande 10 bör somsin mening ge regeringen till känna. Motionerna Jo14 yrkandena 15 och 21 ochJo15 yrkande 11 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande märkning av äggatt med anledning av motion 1996/97:Jo12 yrkande 10 och med avslagpå motionerna 1996/97:Jo14 yrkandena 15 och 21 och 1996/97:Jo15 yrkande11 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Märkning av ägg (mom. 8)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjar med ?Utskottetanser? och på s. 14 slutar med ?det anförda? bort ha följande lydelse:För att konsumenterna skall ha möjlighet att välja är det viktigt att äggenmärks på ett korrekt sätt. Enligt utskottets uppfattning är det därförangeläget att regeringen i samråd med packerier och handel utifrån de reglersom anges i på området kommer överens om ett märkningssystemdär det klart framgår på vilket sätt äggen producerats. De ägg som på dispenskommer att produceras av höns inhysta i burar bör, om så tillåter,märkas som burägg. Vad utskottet här anfört med anledning av motion Jo14yrkandena 15 och 21 bör som sin mening ge regeringen till känna.Motionerna Jo12 yrkande 10 och Jo15 yrkande 11 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande märkning av äggatt med anledning av motion 1996/97:Jo14 yrkandena 15 och 21 och medavslag på motionerna 1996/97:Jo12 yrkande 10 och 1996/97:Jo15 yrkande 11som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. Investeringsstöd (mom. 9)() och () anserdels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:dels att den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjar med ?Utskottetdelar? och slutar med ?vidare åtgärd? bort ha följande lydelse:Sveriges produktion svarar för av den totala äggproduktionen inom EU.Ägg kommer därför aldrig att bli annat än en?nischproduktion? inom den svenska livsmedelsexporten. Men en medvetensatsning på alternativa system där djurskyddslagens krav uppfylls kan enligtutskottets uppfattning göra äggnäringen till en spjutspets för svensklivsmedelsproduktion.Enligt utskottets uppfattning behövs det ekonomiskt stöd för att ställa omfrån burproduktion till frigående sådan såväl i befintliga som i nyaanläggningar. Det bör även utredas hur de producenter som redan har alternativproduktion kan stödjas.Stöden bör, liksom i , medfinansieras av producenterna. Ett sätt kanvara att en avgift per insatt höna i bur anslås till en fond för alternativproduktion. Detta skulle även fungera som ett sätt att öka incitamenten föromställning genom att det minskar de ekonomiska skillnaderna mellanburproduktion och alternativ produktion. Regeringen bör i samråd med näringenoch under beaktande av på området utreda möjligheterna att införaett stöd till alternativ äggproduktion i enlighet med vad som här anförts.Vad utskottet här anfört med anledning av motionerna Jo12 yrkandena 4 och 6och Jo14 yrkande 20 bör som sin mening ge regeringen till känna.Motionerna Jo9 yrkande 2, Jo11 yrkande 5 och Jo15 yrkande 8 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande investeringsstödatt med anledning av motionerna 1996/97:Jo12 yrkandena 4 och 6 ochJo14 yrkande 20 och med avslag på motionerna 1996/97: Jo9 yrkande 2,1996/97:Jo11 yrkande 5 och 1996/97:Jo15 yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,7. Utbildning och rådgivning (mom. 10)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjar med ?Utskottetanser? och slutar med ?yrkande 19? bort ha följande lydelse:Rådgivningen till dem som vill starta alternativ äggproduktion behöver sompåtalas i regeringens skrivelse förbättras. Utskottet anser att omställningenfrån burproduktion till produktion av ägg i frigående system måste stimuleras.Det är därför angeläget att insatser för utbildning och rådgivningintensifieras. Utskottet har framhållit vikten av stödtill utveckling av det ekologiska lantbruket. En målsättning bör vara att 10 %av äggproduktionen skall vara ekologisk . Den ekologiska hönshållningenär den enda som kräver utevistelse för hönsen. För att stimulera denekologiska hönsproduktionen och för att uppnå det angivna målet måsterådgivningen för ekologisk hönshållning förstärkas. Vad utskottet här anförtmed anledning av motion Jo14 yrkande 19 om utbildning och rådgivning börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande utbildning och rådgivningatt med anledning av motion 1996/97:Jo14 yrkande 19 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,8. Forskning om modifierade burar (mom. 13)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjar med ?Vad gäller?och slutar med ?berörda delar? bort ha följande lydelse:Utskottets uppfattning är att modifierade burar inte kan tillfredsställahönsens krav på utrymme och det finns därför inte anledning till ytterligareforskning på området. Modifierade burar i olika utföranden har undersökts ibl.a. , och det har därvid framkommit en rad problem såväl av tekniskart som beträffande djurskyddsaspekter. Bl.a. leder konkurrensen omfaciliteterna till att de ranglägre hönsen utsätts för stress och ständigt fårvisa underkastelse. De ges heller inte möjlighet att utnyttja rede ochsandbad. Hönsens behov av rörelse tillfredsställs inte och de har intemöjlighet att flytta sig undan ranghögre höns. De burbetingade sjukdomarnaliksom stereotypa beteenden består. Sandbaden har orsakat dammproblem, problemmed sand som hamnar i rörliga tekniska detaljer och behov av återkommandepåfyllning av sand. Utskottet anser i likhet med motionerna att forskning påmodifierade burar inte bör bedrivas. Vad utskottet här anfört med anledning avmotionerna Jo14 yrkande 6 och Jo15 yrkande 9 bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande forskning om modifierade buraratt med anledning av motionerna 1996/97:Jo14 yrkande 6 och1996/97:Jo15 yrkande 9 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,9. Dispens för nya insättningar (mom. 16)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjar med ?Medhänvisning? och slutar med ?yrkande 10? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning finns det inga traditionella burar somuppfyller högt ställda djurskyddskrav. De dispenser som ges bör därför varakorta och gälla för högst en insättning i produktion . här anfört med anledning av motionerna Jo12 yrkande 9 och Jo14yrkande 10 bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följande lydelse:16. beträffande dispens för nya insättningaratt med anledning av motionerna 1996/97:Jo12 yrkande 9 och1996/97:Jo14 yrkande 10 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,10. Utbyte av burar (mom. 17)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjar med?Jordbruksverket bör? och slutar med ?yrkande 4? bort ha följande lydelse:Utskottet delar regeringens uppfattning att endast de bästaburanläggningarna skall kunna komma i fråga för dispens under en kortare tid.Enligt djurskyddsförordningen får konventionella burar i befintlig anläggningi dag bytas mot likvärdiga. Att så sker i stor skala är enligt utskottetsuppfattning inte önskvärt och reglerna bör därför ändras så att dettaförhindras. Vad utskottet här anfört med anledning av motion Jo14 yrkande 13bör som sin mening ge regeringen till känna. Motionerna Jo11 yrkande4 och Jo15 yrkande 4 avstyrks i den mån de inte tillgodosetts med det anförda.dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse:17. beträffande utbyte av buraratt med anledning av motion 1996/97:Jo14 yrkande 13 och med avslagpå motionerna 1996/97:Jo11 yrkande 4 och 1996/97:Jo15 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,11.