bet · GL01SoU1 · 1997-11-27 00:00:00 — 1993/94:396).Enligt beslut skall större delen av bidraget lämnas som ettstimulansbidrag till landsting och kommuner för utveckling av arbetsformernainom och psykiatrin. Syftet är att kommunernas socialtjänstskall kunna utveckla sina kunskaper när det gäller omvårdnad och bemötande avmänniskor med psykisk störning. Därutöver skall medlen användas för att bl.a.den öppna psykiatriska vården på ett bättre sätt än skall kunnage metodstöd till kommunernas personal och specialistvård till de personer somges omvårdnad m.m. inom de särskilda boendeformerna.Merparten av anslaget, Bidrag till psykiatriområdet, har disponerats ochadministrerats av som också, inom ramen för ochregeringens riktlinjer, fattat beslut om medlens användning.Socialstyrelsen har redovisat utvecklingen i rapporten vi på rättväg? Årsrapport för psykiatrireformen 1997 (följer upp ochutvärderar 1997:6). I rapporten konstateras att psykiatrireformen är kraftigtförsenad. Huvudmännen skulle förhandla fram en uppgörelse inom varje län om hurstimulansbidragen som reformen innehöll skulle fördelas mellan huvudmännen ochde projekt de avsåg. Dessa avtal skulle sedan sändas in till Socialstyrelsentill . Mindre än hälften av avtalen blev klara . Det sistaavtalet undertecknades först . konstaterar att det intevarit möjligt att hämta in den tid som gått förlorad och att förseningen ireformarbetet kvarstår. Förseningen har accentuerats ytterligare av problem medatt utforma grundläggande principer och strukturer för arbetet på landstings-och kommunnivå. Försening har inneburit att förbrukningen avstimulansmedlen gått långsammare än budgeterat. Rapporten visar att för åren1995-96 fanns tillgängliga. Knappt 500 miljonerkronor hade rekvirerats och ca var förbrukade.Styrelsen gör bedömningen att reformen nu är på rätt väg. I samtligalandsting och i de allra flesta kommuner görs intensiva insatser för attgenomdriva det arbete som stakats ut i länsplanernas olika projekt.Försöksverksamheter och brukarverksamheter har kommit i gång. Processen gårdock inte smärtfritt. Positivt med reformen har varit att de psykisktfunktionshindrade har uppmärksammats som grupp. Deras behov har synliggjorts ilandsting och kommuner liksom i samhället i övrigt. Brukarnas betydelse somresurs har lyfts fram av reformen. Bättre utbildade anhöriga skapar störreförståelse för den psykiska störningen och bättre förutsättningar för atthantera denna i närmiljön.Av rapporten framgår att det är vanligt att de psykisktfunktionshindrades behov endast delvis är kartlagda. En del kommuner har gjortmycket stora insatser för att skapa ett tillfredsställande boende inomkommunens ram. innebär brister i inventeringen en risk atttillfredsställande boende inte skapas för hela målgruppen. Tillfredsställandeinsatser för sysselsättning och stimulans/aktivering finns endast i begränsadomfattning. De många försök som inletts med hjälp av stimulansmedlen har ännuinte gett tillräckliga uppslag på sysselsättningar som anpassats till sköra ochsvårt handikappade personers situation. Försöken med personliga ombud har visatpå en möjlig väg för bättre samordning av vårdinsatser, starkare företrädarskapoch en social kontakt som kan ha stor betydelse.Socialstyrelsen rekommenderar i rapporten att en efteruppföljning läggs tilldet pågående uppföljningsuppdraget, för att bättre spegla resultatet avreformen och behovet av ytterligare insatser än vad som är möjligt ,när den tidigare planerade slutrapporten kommer att föreligga.I betänkande 1996/97:SoU12 behandlade utskottet senast motionsyrkanden med kravpå att psykoterapeutisk behandling skulle finansieras av försäkringskassan.Utskottet konstaterade att har i uppdrag att göra en nationellöversyn och analys av innehåll och kvalitet i den psykiatriska vården.Utskottet har tidigare framhållit att frågor om att säkerställa tillgången påbehandlingsformer av god kvalitet, t.ex. psykoterapi, borde övervägas inomöversynen, vilken skall vara slutförd . Mot bakgrundav detta borde inte föregripa kommande förslag på området. Deaktuella motionerna avstyrktes därför.Socialstyrelsens översyn och analys av den psykiatriska vården kommer attöverlämnas till socialministern den 25 november 1997.Statsbidrag till vårdartjänst m.m. (B 2)I budgetpropositionen föreslås att anvisas under anslaget B 2Statsbidrag till vårdartjänst m.m.Syftet med statsbidraget till vårdartjänst m.m. är dels att ge studerande medrörelsehinder sådant stöd att de kan vistas på studieorten och genomförastudier vid folkhögskola, universitet och högskola, dels att göra det möjligtför ungdomar som tagits in i riksgymnasium för svårt rörelsehindrade ungdomar,s.k. rh-anpassad gymnasieutbildning, att genomföra studierna.Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder (B 3)I budgetpropositionen föreslås att anvisas under anslaget B 3Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder.Bidraget är avsett att öka organisationernas möjligheter att själva drivavissa verksamheter av betydelse för personer med funktionshinder.Organisationerna har själva utvärderat sina verksamheter under budgetåret1995/96. De menar att statsbidraget är en viktig förutsättning för att de skallkunna bedriva sina verksamheter. De flesta organisationer har också begärtökade medel för att kunna bibehålla och i vissa fall utveckla verksamheterna.Inom ramen för anslaget föreslår regeringen att tillförsverksamheten med ledarhundar. Vidare föreslås föras bortfrån anslaget och tillföras anslaget B 6 Bilstöd till handikappade.Förslaget innebär att handikapporganisationernas rekreationsanläggningarföreslås få ett bidrag på , vilket är lägreän föregående år.I motion So803 av m.fl. (m) yrkas att beslutar anslå81 till anslag B 3 Bidrag till viss verksamhet för personer medfunktionshinder i enlighet med vad som anförts i motionen (yrkande 1).Motionärerna konstaterar att handikapporganisationerna fått bidrag till sinarekreationsanläggningar med och attSocialdemokraterna nu utan motivering föreslår att stödet i det närmastehalveras. Detta kommer att innebära att funktionshindrade personer och derasanhöriga inte ges möjlighet till en bra och viktig rekreation vid anläggningarsom är särskilt anpassade för specifika funktionshinder. anslårdärför mer än regeringen under detta anslag för att kunnabibehålla ett oförändrat stöd för år 1998.I motion So414 av () yrkas att avslår regeringensförslag om att sänka anslaget till rekreationsanläggningar i enlighet med vadsom anförts i motionen. Regeringens förslag innebär en minskning av stödet med40 %, vilket är helt oacceptabelt, enligt motionären. Rekreationsanläggningarnafyller en viktig funktion genom att erbjuda en välbehövlig rekreation iavpassad miljö för många gravt funktionshindrade som inte har tillgång tillrekreationsmöjligheter i sin närmiljö.I motion So802 av m.fl. (v) yrkas att anslaget B 3 Bidrag tillviss verksamhet för personer med funktionshinder tillförs ytterligare 6miljoner kronor (yrkande 3, delvis). Motionärerna anser att driften vid vissaav handikapprörelsens rekreationsgårdar är hotad, bl.a. Mättinge. Anläggningenär bara gammal och i ett ekonomiskt känsligt läge. Vänsterpartietanslår därför ytterligare till rekreationsverksamheten förfunktionshindrade.Samma yrkande finns i motion So426 av Per m.fl. (v). Motionärernaanför att resursförstärkningarna av bilstödet och ledarhundar är motiverade,men anser att resurserna inte bör tas från de nödvändigarekreationsanläggningarna. En neddragning av stödet innebär ettdråpslag mot verksamheten och ett hot mot den fortsatta driften avanläggningarna.Även i motion So804 av m.fl. (mp) yrkas att 6 miljoner kronoranvisas utöver vad regeringen föreslagit till anslaget B 3 (yrkande 1, delvis).Motionärerna anför att alla funktionshindrade sinsemellan har olika behov ochatt kursgårdarna utvecklat en speciell kännedom om vad de enskildabesökarna behöver för ett optimalt deltagande i verksamheten. Motionärernaanser att bidraget till anslagsområdet är viktigt och måste bibehållas påföregående års nivå.I två motioner yrkas att anslagsposten handikapporganisationernasrekreationsanläggningar anvisas för . Imotion So425 av () anförs att handikapporganisationerna tagitett betydande ansvar för sina medlemsgrupper genom att driva fritids- ochrekreationsanläggningar av rikskaraktär. Mot bakgrund av en utredning avdåvarande klargjorde regeringen i budgetpropositionen1993/94:100 att det var en angelägen fråga att särskilt anpassaderekreationsanläggningar med hela landet som upptagningsområde kunde utvecklassom ett komplement till annat utbud på marknaden. Motionären anser att den 40-procentiga neddragningen av stödet är ett hot mot anläggningarnas fortsattadrift och underhåll.I motion So420 av och (båda c) anförs attden 40-procentiga neddragningen av anslaget är en kraftig förändring avförutsättningarna för verksamheten och att den kan omöjliggöra en fortsattdrift. I budgetpropositionen 1993/94:100 gjordes en genomlysning avbidragsbehovet för att klara driften av verksamheten utifrån servicebehov,anläggningarnas ekonomi och behov av samhällsbidrag för direkta merkostnaderför denna verksamhet. Anslagsbehovet fastställdes till ochhar varit oförändrat. Motionärerna anser att stödet ävenfortsättningsvis skall vara och avvisar höjningen avanslagsposten till ledarhundar med liksom höjningen av anslagettill bilstöd med 5 miljoner kronor.I motion So443 av m.fl. (fp) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om vad i motionen anförts om att avvisa neddragningen av stödet tillMättinge rekreationsanläggningar (yrkande 9). Syftet med Mättingerekreationsanläggningar är att erbjuda barn, ungdomar och vuxna medfunktionshinder samt deras familjer rekreation i en tillgänglig miljö medsärskild personal och service. Motionärerna understryker att verksamhetenbetyder mycket för dessa barn och ungdomar samt deras familjer då vanligarekreationsanläggningar och turistanläggningar inte är något alternativ. Deavvisar därför besparingen på 6 miljoner kronor.I motion So441 av () begärs tillkännagivande till regeringen omen omfördelning inom anslaget. Motionären anser att en omfördelning måste görasinom anslaget så att handikapporganisationerna även fortsättningsvis kan drivasina för medlemmarna så viktiga rekreationsanläggningar.I budgetpropositionen 1993/94:100 bilaga 6 redovisade regeringen att denuppdragit åt att göra en utredning omhandikapporganisationernas rekreationsanläggningar. I uppdraget ingick bl.a.att göra en bedömning av behovet av sådana anläggningar. Därutöver skulle rådetgöra en bedömning och en analys av den dåvarande ekonomiska situationen för destatsbidragsberättigade anläggningarna och av de framtida ekonomiskaförutsättningarna för dessa. överlämnade en rapport tillSocialdepartementet . Rådet föreslog att ett utökat statligtstöd infördes för driften av anläggningarna och att behovet av nyinvesteringartillgodosågs. Rådet uppskattade stödbehovet för driften till 6,5 - 10 miljonerkronor och investeringsbehovet till sammanlagt ca 40 miljoner kronor.Enligt propositionen ansåg regeringen det angeläget att det fanns särskiltanpassade fritids- och rekreationsanläggningar med hela landet somupptagningsområde som komplement till annat utbud på marknaden. I syfte attsäkerställa denna möjlighet till rekreation för barn, ungdomar och vuxna medomfattande funktionshinder föreslog regeringen att det dåvarande statsbidragettill handikapporganisationernas rekreationsanläggningar utökades ochutvecklades. När det gällde investeringar vid rekreationsanläggningarna bordehandikapporganisationerna pröva möjligheterna att via länsarbetsnämnderna fådel av arbetsmarknadspolitiska åtgärdsmedel, anfördes det. Regeringen framhöllvidare vikten av att handikapporganisationerna även vidtogeffektiviseringsåtgärder vid anläggningarna för att reducera behovet avstatligt stöd. För /95 föreslogs anvisas tillstatsbidrag till handikapporganisationernas rekreationsanläggningar.Utskottet tillstyrkte i betänkande 1993/94:SoU20 den föreslagnamedelstilldelningen och ansåg det angeläget att rekreationsanläggningar som dåännu inte färdigställts, som t.ex. Mättingen, blev färdigställda. Riksdagenföljde utskottet (rskr. 1993/94:248).År 1997 erhöll fem organisationer stöd för sina rekreationsanläggningar: , , , och Ungdomar ochSynskadades . Av stödet utgick i form avgrundbidrag, i driftsbidrag och iinvesteringsbidrag.Bidrag till handikapp- och pensionärsorganisationer (B 4)I budgetpropositionen föreslås att anvisas under anslaget B 4Bidrag till handikapp- och pensionärsorganisationer.Handikapp- och pensionärsorganisationerna har en viktig opinionsbildande rolloch fyller en central funktion i folkrörelsearbetet i . Statsbidragetutgör en inte oväsentlig del av organisationernas finansiering av sinverksamhet, anförs det. Förslaget innebär att den del av anslaget som avserbidrag till pensionärsorganisationerna ökas med för budgetåret 1998.I motion So802 av m.fl. (v) yrkas att anslaget B 4 Bidrag tillhandikapp- och pensionärsorganisationerna tillförs ytterligare 6 miljonerkronor (yrkande 3, delvis).I motion So428 av m.fl. (v) begärs tillkännagivande tillregeringen om vad i motionen anförts om att utbetalningsperioderna för anslagetB 4 Bidrag till handikapp- och pensionärsorganisationerna skall varakvartalsvis i förskott enligt vad i motionen anförts om stora ränteförluster(yrkande 1) och att års budget hänsyn tas till det ökade behovet avanslag till organisationernas arbete (yrkande 2). Det statliga anslaget tillhandikapporganisationerna har inte höjts /93. Under år1997 genomfördes också en förändring av anslagets utbetalningsperioder frånkvartalsvis i förskott till kvartalsvis i efterskott. Förändringen kommer attinnebära stora ränteförluster för handikapporganisationerna, anförmotionärerna. För att stödet realt skall få samma värde som /93 bör detökas med . Därutöver krävs ersättning för ränteförluster med3,. Vidare tillkommer ökat behov av anslag på grund av attfler organisationer nu beviljas organisationsstöd.Också i motion So429 av () begärs tillkännagivande om enomprövning av utbetalningsperioderna för organisationsanslaget tillhandikapporganisationerna (yrkande 1) och om behovet av ökade anslag tillhandikapporganisationernas arbete (yrkande 2). Motionären anser att när denstatsfinansiella situationen nu ljusnar så finns det anledning att ompröva deändrade utbetalningsperioderna och ta hänsyn till behovet av ökade anslag tillhandikapporganisationernas centrala arbete inom utgiftsområdets ram.Bilstöd till handikappade (B 6)I budgetpropositionen föreslås att anvisas under anslaget B 6Bilstöd till handikappade.Bestämmelser om bilstöd finns i lagen (1988:360) om handläggning av ärendenom bilstöd till handikappade och i förordningen (1988:890) om bilstöd tillhandikappade. Nytt bilstöd kan beviljas den som tidigare fått sådant förflutit sedan beslut senast fattades.Sedan reformen infördes och t.o.m. /96 har ca 36 000ansökningar om bilstöd prövats av vilka eller ca 20 000 beviljats. År 1989uppgick beviljade ansökningar till 5 700 och till 1 500. Vidinledningen av den andra sjuårsperioden ökade åter antaletansökningar liksom antalet beviljade ansökningar.I propositionen redovisas att regeringen avser att genom en förordnings-ändring begränsa utbetalningarna för bilstödet så att de förrespektive budgetår ryms inom ramen för de medel som anslås. Detta sker bl.a. isyfte att få en jämnare belastning på anslaget. En översyn skall göras avanslagskonstruktionen och det framtida stödbehovet då även framtidaanslagsnivåer kommer att prövas.I motion So802 av m.fl. (v) yrkas att anslaget B 6 Bilstöd tillhandikappade tillförs ytterligare (yrkande 3, delvis).Motionärerna hänvisar till sin argumentering i motion So444 av . (v). Även i denna motion yrkas att till bilstödet tillhandikappade för anvisar utöver vadregeringen föreslagit (yrkande 22). Motionärerna anför att i debidragsberättigade anpassningskostnaderna ingår inte t.ex. servostyrning,automatväxel, klimat-anläggning eller extra kostnader för en större bil.Motionärerna anser att det behövs ett reviderat och förstärkt bilstöd.Kostnader för statlig assistansersättning (B 7)I budgetpropositionen föreslås att 4 anvisas under anslaget B 7Kostnader för statlig assistansersättning.Statlig assistansersättning lämnas till funktionshindrade personer som harbehov av personlig assistans för sin dagliga livsföring under i genomsnitt merän . Rätten till assistansersättning gäller för svårtfunktionshindrade personer som inte fyllt och som bor i eget boende,eller hos familj eller anhörig.Socialstyrelsens utvärdering av handikappreformen visar att personligassistans har inneburit ökad valfrihet, större inflytande och bättrelivskvalitet för många svårt funktionshindrade personer.Regeringen gör bedömningen att syftet med insatsen personlig assistans tillstor del har uppnåtts. Anslaget har dock ända sedan det infördes kraftigtöverskridits. Detta beror på att antalet assistanstimmar per person och veckanumera är i genomsnitt 73,3 i stället för 40 som beräknades i propositionen omLSS. Antalet personer med assistansersättning är också drygt 300 fler än de 7000 som tidigare beräknats.Fr.o.m. har en schablon för assistansersättningeninförts med en timersättning på . Om det finns särskilda skäl kanförsäkringskassan efter ansökan medge att schablonen får överskridas med degodkända faktiska kostnaderna, dock högst . Regeringen har iproposition 1996/97:146 föreslagit att kommunerna fr.o.m. den 1 november 1997skall finansiera assistansersättning för de första . Tillföljd av vidtagna och föreslagna förändringar och i enlighet medfinansieringsprincipen förutsätts anslaget minskas med förår 1998. föreslås tillföras anslaget för att mötaprognostiserade utgifter. Prognoserna för och framåt bygger påantaganden om att utgiftsutvecklingen ökar eftersom antalet personer sombeviljas ersättning ökar liksom antalet beviljade timmar per vecka.I motion So240 av m.fl. (m) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en handikappreform(yrkande 22). Den borgerliga regeringen lovade redan vid tillträdetatt satsa på förbättrade villkor för landets funktionshindrade, anförmotionärerna. Den största förändringen var lagen om vård och service för vissafunktionshindrade och lagen om assistansersättning. Med denna lagstiftning fickden funktionshindrade makten över sitt eget liv. Valet av vem som skulle bliden enskildes personliga assistent var helt upp till var och en av defunktionshindrade. Socialdemokraterna har ändrat i lagen,bl.a. har man schabloniserat assistansersättningen på ett orimligt sätt.Motionärerna hänvisar till att de närmare redovisar sina förslag i motion So403av m.fl. (m).I denna motion yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av handikappolitiken (yrkande 1).Motionärerna anför att det tidigare funnits en bred politisk enighet om attmänniskor som har ett funktionshinder skall garanteras trygghet och välfärdäven i tider av ekonomisk kris. I och med den politik som densocialdemokratiska regeringen bedrivit och fortsätter att bedriva är dennaenighet nu bruten. Motionärerna beklagar detta. Mot bakgrund av de senaste treårens försämringar finner motionärerna det anmärkningsvärt att regeringen iskrivelse 1996/97:120 om handikappolitik inte med ett enda ord berörde t.ex. deförsämringar i LSS- och LASS-lagarna och nedskärningarna av stimulansbidragentill landstingen som drabbat landets funktionshindrade.Motionärerna anför att en av de första åtgärderna som Socialdemokraternavidtog efter maktskiftet var att tillsätta en utredning vars uppgift var attpresentera förslag på åtgärder för att minska kostnaderna för personligassistans. Regeringen vågade inte fullfölja utredningens förslag, men föreslogen förändring av avräkningen av antalet timmar för den personliga assistansen.Vidare föreslogs att föräldrar till handikappade barn skulle ha ett särskiltlagstadgat ansvar för barnet utöver vad som stadgas för föräldrar till ickehandikappade barn. Detta lyckades utskottet få majoritet för att inte införa.I propositionen med förslag till förändringar i socialtjänstlagen urholkadesanhörigas rätt till avlösning vid vård av handikappade barn eller andrafamiljemedlemmar. Detta skall inte längre vara en skyldighet.I tilläggspropositionen föreslogs att stimulansbidragen till rehabiliteringav funktionshindrade, utveckling av hjälpmedel och tolkutbildning för döva ochdövblinda plötsligt mitt under verksamhetsåret skulle minskas med 300 miljonerkronor. Vidare föreslogs att finansieringsansvaret för de skall överföras till kommunerna, utan att dessakompenseras till mer än två tredjedelar.Handikappade som bor i egen lägenhet kommer inte i fortsättningen att fåsärskilt ekonomiskt stöd.Regeringen har beslutat att dra in anslagssparande på4 , vilket var ämnat till fortsatt kartläggning av dehandikappades situation och information om bl.a. FN:s standardregler.Motionärerna anser att det är de människor som haft turen eller förmånen attinte drabbas av ett funktionshinder som skall ta ett större personligt ansvar,t.ex. genom karensdagar och bibehållen 75-procentig ersättningsnivå inom t.ex.sjukförsäkringen.Stödet till funktionshindrade skall vara mångsidigt och anpassat till denenskildes särskilda förutsättningar. Den enskilde skall ha möjlighet att väljavårdpersonal, omsorgsform och hjälpmedel. Kommunaliseringen av assi-stansersättningen skall inte vara ett sätt att bakvägen minska valfriheten ochlikforma stödet. I en särskild anslagsmotion, So803, föreslås att lagen om stödoch service till vissa funktionshindrade och lagen om assistansersättningåterställs till sin ursprungliga form.Hjälpmedelsmonopolet bör upphävas, varigenom köerna kommer att minska ochflexibiliteten öka. Det skall vara behovet som skall avgöra vad som är etthjälpmedel, inte om det betraktas som avancerat eller enkelt, dyrt ellerbilligt.Alla funktionshindrade bör ges möjlighet till eget boende anpassat till deegna behoven.Slutligen bör betonas att medmänniskors personliga engagemang gör denfunktionshindrades liv rikare och tryggare. Frivilligt socialt arbete skalldärför stödjas och uppmuntras.I motion So803 av m.fl. (m) yrkas att beslutar delsatt förstatliga de första 20 timmarnas assistansersättning i enlighet med vadsom anförts i motionen (yrkande 2), dels att återinföra rätten till personligassistent vid vistelse i skola och dagcenter (yrkande 3), dels att avskaffaschabloniseringen av assistansersättningen (yrkande 4) och dels att anslå5 till anslag B 7 Kostnader för statlig assistansersättning (yrkande 7). Vidare begärs ett tillkännagivande till regeringenom vad i motionen anförts om beräkningen av assistansersättningen (yrkande 5).Motionärerna vill anslå mer än regeringen för kostnaderför statlig assistansersättning. Med denna förstärkning vill motionärernaupphäva de försämringar av assistansersättningen som Socialdemokraterna ochCenterpartiet genomfört. De vill att staten åter skall ansvara förfinansieringen av assistansersättningens första och att rätten tillpersonlig assistent även under skoltid och vid vistelse på dagcenter skallåterinföras. Slutligen anser de att schabloniseringen av assistansersättningenskall upphävas. Motionärerna anser att det finns brister i beräkningen avassistansersättningen. De framhåller att en förändring av ersättningen måsteske i samråd med handikapporganisationerna. Regeringen bör i det fortsattaarbetet ta vara på de idéer om hur assistansersättningen kan förändras somfinns inom handikapprörelsen.Även i motion So405 av och (båda m) yrkas attriksdagen beslutar att återställa LSS- och LASS-lagstiftningen till 1993 årsutformning kompletterad med en definition av personlig assistans i enlighet medvad i motionen anförts. Som förutsåg har den kvarstående oprecisadefinitionen av vilken typ av hjälpbehov som skall ligga till grund förbedömningen av rätt till assistans fortsatt att leda till problem för dehandikappade.