bet · GK01JoU11 · 1997-03-18 00:00:00 — I rapporten understryks behovet av gemensammadefinitioner och metoder för riskbedömning. Kommissionen framhåller attdirektivet reglerar ett högteknologiskt område i snabb utveckling. Det finnsett behov av regelbunden uppdatering och anpassning av direktivet för atthålla jämna steg med den vetenskapliga och tekniska utvecklingen.Jordbruksministern har besvarat en fråga om genetisktmodifierad majs. Enligt svaret är jordbruksministern medveten om attintroduktionen av genetiskt modifierad majs på marknaden är en fråga som väcktosäkerhet och oro hos många konsumenter. Ett stopp för import i enlighet medartikel 16 i det berörda direktivet är emellertid en allvarlig åtgärd somendast bör användas i situationer där det finns grundad anledning att anta attprodukten utgör en risk för människors hälsa eller miljön.Av det anförda framgår att marknadsintroduktion av genmodifierade grödorägnas stor uppmärksamhet inom EU-arbetet och att ett arbete pågår för attförbättra och effektivisera regelverket. I avvaktan på att så sker måste denfråga som tas upp i motion Jo19 bedömas från fall till fall, och utskottet haringet underlag för att nu generellt förorda ett nationellt förbud mot odlingav genmodifierade grödor. Utskottet förutsätter dock att regeringen följerfrågan med stor uppmärksamhet och särskilt bevakar miljö- och hälsoaspekternai de fall som kan bli aktuella. Med det anförda avstyrks motion Jo19 yrkande10.Kemikalier m.m.MotionenEnligt motion Jo19 (mp) kvarstår till stor del problemen medindustriutsläppen, men utsläppen har ändrat karaktär och tagit andra vägar.Det finns många miljöskadade områden i där gifter läcker till naturen.Enligt lista finns 2 000 sådana platser. Att åtgärda dessaskulle inte bara vara bra för miljön, det skulle dessutom ge nya jobb.Miljöpartiet förutsätter att vårbudgeten kommer att innehålla förslag omsatsningar för att åtgärda miljöskadade områden. För att snabbt komma i gångmed nödvändiga insatser bör medel ur anslaget Program för omställning tillhållbar utveckling anslås till sanering av sådana områden (yrkande 3).Enligt yrkandena 5-7 måste kemikalieanvändningen minska. är ökningenav allergierna och spridningen och användningen av kemikalier vårt störstamiljöproblem, ett miljöproblem som kräver politisk handling såväl nationelltsom internationellt. Det är dags att ta nya steg i avvecklingen av dekemikalier som vi inte vill ha i ekosystemen. Flera ämnen och ämnesgrupper harvisat sig orsaka störningar i hormonsystemen. Blotta misstanken att ett ämnehar sådana egenskaper borde enligt försiktighetsprincipen innebära att detförbjuds. I första hand skall ämnen som visat sig vara toxiska, persistentaeller bioackumulerande fasas ut. De ämnen som bör prioriteras är de som visatsig störa hormonsystemets funktioner.Enligt yrkande 11 har med undertecknandet av den fjärdeNordsjödeklarationen lämnat löfte om att införa helt nya regleroch metoder i kemikaliepolitiken. Motionärerna anser att Nordsjökonferensensmål är viktiga och att de bör ha samma status och utvärderas och följas upp påsamma sätt som de nationella miljömålen.Utskottets övervägandenEnligt gällande bestämmelser för investeringsbidrag till en ekologiskt hållbarsamhällsutveckling skall bidragen avse i första hand byggnader och tekniskinfrastruktur (1996/97:JoU2, SFS 1996:1378). I samband med ettinterpellationssvar har miljöministern anfört att åtgärdernaär avsedda att vara framtidssatsningar för att skapa ett uthålligt ekologisktsamhälle. Pengarna skall inte användas för att städa upp efter gamlamiljösynder, som att sanera miljöförorenade områden (prot. 1996/97:74).Utskottet vill för sin del tillägga att en ändring i efterhand avbidragsreglerna enligt motion Jo19 kan få svåröverskådliga konsekvenser för deprojekt som prövas eller prövats med stöd av gällande bestämmelser.Emellertid framgår av skrivelsen att den ekonomiska vårpropositionen kommeratt innehålla ramar för ett brett och långsiktigt investeringsprogram förekologisk hållbarhet och ökad sysselsättning. Närmare överväganden om sådanasatsningar som anges i motion Jo19 yrkande 3 bör göras i detta sammanhangeller i samband med den ordinarie budgetprövningen. Motionen avstyrks i dennadel.De kemiska ämnen och produkter som tas upp i yrkandena 5-7 torde bli föremålför särskild uppmärksamhet i , som skall se överkemikaliepolitiken mot bakgrund av bl.a. medlemskap i och eneventuellt förändrad riskbild av användningen av kemiska ämnen. I direktivenanförs att nya riskområden fortlöpande identifieras och att hormonpåverkandeämnen debatterats alltmer (dir. 1996:40). Samverkan måste skebåde inom och utanför EU:s ramar. Den diffusa och globala spridningen avsvårnedbrytbara miljögifter skall särskilt beaktas. Kommitténs förslag skallutgå från mål och från Esbjergdeklarationen att kontinuerligtreducera utsläppen och förlusterna av farliga ämnen. Vidare skall förslagenavspegla behovet av svenska åtgärder nationellt, inom EU och globalt.Kommittén skall lämna förslag till åtgärder inom området hormonpåverkandeämnen.Utskottet ser för sin del ingen motsättning mellan regeringens ambitionerenligt ovanstående direktiv och synpunkterna i motion Jo19. Motionen bör ansestillgodosedd såvitt avser yrkandena 5-7 och 11.Utbildning, forskning och utvecklingSkrivelsenSektorns miljöpåverkande roll består till stor del av att inom utbildning,forskning och utveckling utveckla insikt och kunskap om miljön ochhandlingsförmåga för att skapa förutsättningar för ett hållbart samhälle - etthållbart samhälle som innebär såväl en ekologisk som en socialt och ekonomiskthållbar utveckling.MotionenEnligt motion Jo19 (mp) yrkande 19 bör undervisningen i förskola, grundskolaoch gymnasium bygga på en helhetssyn där människan betraktas som en medvarelsei det stora ekologiska samspelet. En särskild utredning av lärarutbildningenskall äga rum, och därvid bör frågan om miljökunskapens plats och omfattningsärskilt beaktas. Inom yrkesutbildningen behövs en ordnad utbildning i storskala av de olika ekotekniker, miljöekonomer och miljö- ochhälsoskyddsinspektörer som behövs för att möjliggöra en effektiv övergång tillett ekologiskt hållbart samhälle. Alla yrkesutbildningar skall ha ett anpassatinslag av miljökunskap. Stora forskningsinsatser krävs under de närmaste årenpå grund av de miljöproblem som det moderna samhället står inför. Miljöpartietdelar regeringens allmänna inställning när det gäller arbetslöshetsåtgärder iform av utbildningsinsatser. Den ökade utbildningsresursen innebär en unikmöjlighet att skapa ett kunnande i landet som gynnar omställningen av detsvenska samhället. En stor del av utbildningsinsatserna bör inriktas påmiljöfrågor, miljöteknik, ekologiskt jordbruk, miljöanpassad energiproduktion,metoder för återvinning och återanvändning m.m. Regeringen bör specielltuppmärksamma behovet av stöd till forskning inom naturskydd, miljöskydd,miljövänlig produktion och varuhantering samt miljöbetingat hälsoskydd.Utbildningen vid universitet och högskolor bör ha obligatoriska inslag avbiologi, ekologi och miljökunskap. För att detta skall kunna genomföraseffektivt krävs genomgripande förändringar i universitetens och högskolornasorganisation.Utskottets övervägandenUtskottet kan till stor del instämma i motionärernas bedömning avmiljöfrågornas viktiga roll i forskning och utbildning. Den utförligaredovisning som lämnas i skrivelsen (s. 65-71) innebär enligt utskottetsmening att frågorna beaktas på ett sätt som uppfyller även högt ställdaambitioner. I övrigt anser utskottet inte att det är rätt tillfälle förriksdagen att i samband med behandlingen av en regeringsskrivelse fattalångtgående eller preciserade principbeslut angående utbildning och forskning.Detta gäller i synnerhet mot bakgrund av den genomgripande och långsiktigabehandling av forskningspolitiken som ägt rum ganska i (1996/97:UbU3). De riktlinjer för forskningen som beslutat i dettasammanhang gäller . Med hänsyn till behovet av kontinuitetoch långsiktighet i forsknings- och utbildningsfrågor anser utskottet detmindre lämpligt att nu ta upp dessa frågor till förnyad prövning. Vidare kannämnas att det pågår ett arbete inom utbildningsutskottet medvissa utbildningsfrågor, där några av de ämnen som tas upp i motionenbehandlas (1996/97:UbU8). Utskottet avstyrker med det anförda motion Jo19yrkande 19.ÖvrigtUtöver de avsnitt som redovisats ovan innehåller skrivelsen information ochbedömningar angående ytterligare samhällssektorer och i vilken utsträckningdessa kan bidra till arbetet med en hållbar utveckling. Dessa avsnitt omfattarbl.a. kommunikationer, rennäring, konsumtionsfrågor, samhällsplanering,byggande och bostäder, försvaret, arbetsmarknadssektorn, kultur,internationellt utvecklingssamarbete, handel och miljö. Utskottet har intefunnit anledning att närmare kommentera dessa avsnitt. Informationen iskrivelsen kommer att i förekommande fall utnyttjas i den fortsattamotionshanteringen i utskottet. beträffande ekonomisk tillväxt och miljöpolitik m.m.att avslår motion 1996/97:Jo722 yrkande 1,res. 1 (m)2. beträffande kretsloppsprincipen i politiska beslut m.m.att avslår motion 1996/97:Jo727 yrkandena 1 och 4,3. beträffande efterlevnad av internationella konventioneratt avslår motion 1996/97:Jo759 yrkande 5,4. beträffande ett hållbart energisystem m.m.att avslår motion 1996/97:Jo759 yrkande 17,5. beträffande företagens roll för ett hållbart samhälleatt avslår motion 1996/97:Jo759 yrkande 24,6. beträffande teknikupphandlingatt avslår motion 1996/97:Jo759 yrkande 31,7. beträffande miljön som överordnat område i politikenatt avslår motion 1996/97:Jo737 yrkande 1,8. beträffande miljöanalys i utredningar och propositioneratt avslår motion 1996/97:Jo737 yrkande 2,9. beträffande samhällsekonomisk bedömning av utsläppsminskningaratt avslår motion 1996/97:Jo737 yrkande 3,10. beträffande uppföljning av nationella miljömålatt avslår motion 1996/97:Jo737 yrkande 4,11. beträffande ekonomiska styrmedelatt avslår motion 1996/97:Jo737 yrkande 6,res. 2 (mp)12. beträffande statliga verks ansvar för miljömål m.m.att avslår motion 1996/97:Jo719 yrkande 1,13. beträffande tillsyn och oanmälda kontrollbesökatt avslår motionerna 1996/97:Jo19 yrkande 4 och1996/97:Ju926 yrkande 15,14. beträffande miljöjusterade nationalräkenskaper m.m.att avslår motion 1996/97:Jo714 yrkandena 1 och 4,15. beträffande miljöstatistikatt avslår motionerna 1996/97:Jo762 och 1996/97:Jo772,16. beträffande Agenda 21att avslår motionerna 1996/97:Jo17 yrkande 5, 1996/97:Jo727 yrkandena 16 och 17, 1996/97:Jo758 och 1996/97:L708 yrkande 11,17. beträffande motioner med anknytning till miljöbalksarbetetatt avslår motionerna 1996/97:Jo236 yrkande 14, 1996/97:Jo304yrkandena 28 och 33, 1996/97:Bo518 yrkande 2, 1996/97:Jo717,1996/97:Jo719 yrkande 2, 1996/97:Jo720 yrkande 1, 1996/97:Jo722 yrkandena2-6, 1996/97:Jo726 yrkandena 3 och 4, 1996/97:Jo727 yrkandena 3, 15, 33,35, 38 och 43, 1996/97:Jo738 yrkande 18, 1996/97:Jo759 yrkandena 11, 12,25, 26 och 30, 1996/97:Jo779 yrkandena 3 och 12, 1996/97:Jo782,1996/97:Jo792, 1996/97:Jo793 yrkande 1, 1996/97:Jo797 yrkande 13 och1996/97:Ju926 yrkandena 2 och 8,18. beträffande utsläpp av koldioxid m.m.att avslår motionerna 1996/97:Jo16 yrkandena 1 och 2,1996/97:Jo18 yrkande 1, 1996/97:Jo20 yrkande 1, 1996/97:Jo708,1996/97:Jo722 yrkande 10 och 1996/97:T225 yrkande 4,res. 3 (m, fp)19. beträffande miljöanpassade kommunikationeratt avslår motion 1996/97:T225 yrkande 14,res. 4 (v)20. beträffande beräkning av utsläpp per capitaatt avslår motionerna 1996/97:Jo19 yrkandena 1 och 2 och1996/97:Jo759 yrkande 2,res. 5 (mp)21. beträffande tydliga politiska och ekonomiska styrmedelatt avslår motion 1996/97:Jo17 yrkande 1,22. beträffande försurningseffekter m.m.att avslår motion 1996/97:Jo20 yrkande 2,res. 6 (m)23. beträffande skyddsvärda naturområdenatt avslår motion 1996/97:Jo18 yrkande 2,res. 7 (fp)24. beträffande redovisning av biologisk mångfaldatt avslår motion 1996/97:Jo19 yrkandena 12 och 13,res. 8 (mp)25. beträffande laxfisket i Östersjönatt avslår motion 1996/97:Jo19 yrkande 14,26. beträffande traditionella sorter av köksväxteratt avslår motion 1996/97:Jo19 yrkandena 15 och 16,res. 9 (mp)27. beträffande kretsloppet stad-landsbygdatt avslår motionerna 1996/97:Jo16 yrkande 3 och 1996/97:Jo710,28. beträffande biogödselatt avslår motion 1996/97:Jo715,res. 10 (m)29. beträffande spilloljehanteringatt avslår motion 1996/97:Jo702,30. beträffande användningen av amalgamatt avslår motion 1996/97:Jo727 yrkande 20,31. beträffande bioråvaroratt avslår motion 1996/97:Jo727 yrkande 28,32. beträffande lagstiftningen om producentansvaratt avslår motionerna 1996/97:Jo714 yrkande 2, 1996/97: Jo765yrkande 3 och 1996/97:Jo766,33. beträffande det kommunala monopolet och producentansvaretatt avslår motion 1996/97:Jo757,34. beträffande materialbolagens ställningatt avslår motion 1996/97:Jo765 yrkande 5,35. beträffande samrådsskyldighetatt avslår motion 1996/97:Jo765 yrkande 6,36. beträffande nya områden för producentansvaratt avslår motion 1996/97:Jo727 yrkande 2,37. beträffande producentansvar för batterieratt avslår motion 1996/97:Jo765 yrkande 1,38. beträffande producentansvar för miljöfarligt avfallatt avslår motion 1996/97:Jo765 yrkande 2,39. beträffande producentansvaret för förpackningaratt avslår motionerna 1996/97:Jo718, 1996/97:Jo730 och1996/97:Jo735,40. beträffande returpappershanteringenatt avslår motion 1996/97:Jo756,41. beträffande sophantering och återvinningatt avslår motionerna 1996/97:Jo707 och 1996/97:Jo714 yrkande3,42. beträffande deponering av kvicksilver m.m.att avslår motionerna 1996/97:Jo738 yrkande 13 och1996/97:Jo760 yrkande 8,res. 11 (mp)43. beträffande kretsloppsanpassad sophantering m.m.att avslår motion 1996/97:Jo789,44. beträffande skrotningspremien för bilaratt avslår motion 1996/97:T213 yrkande 11,45. beträffande arbetsmaskiner m.m.att avslår motion 1996/97:Jo794 yrkande 14,res. 12 (v)46. beträffande mottagningsstationer i hamnar för olja m.m.att avslår motionerna 1996/97:Jo738 yrkandena 20 och 21 samt1996/97:Jo760 yrkandena 16 och 17,res. 13 (mp)47. beträffande mobila reningsanläggningaratt avslår motion 1996/97:Jo709,48. beträffande mekaniska rengöringsanläggningaratt avslår motion 1996/97:Jo712 yrkande 2,res. 14 (mp)49. beträffande överledning av miljöfarligt avloppsvattenatt avslår motion 1996/97:Jo738 yrkande 17,50. beträffande statistisk redovisning av bekämpningsmedelatt avslår motion 1996/97:Jo19 yrkande 8,res. 15 (mp)51. beträffande undersökning av bekämpningsmedel i grundvattenatt avslår motion 1996/97:Jo19 yrkande 9,52. beträffande odling av genmodifierade grödoratt avslår motion 1996/97:Jo19 yrkande 10,res. 16 (mp)53. beträffande ändrade anslagsbestämmelseratt avslår motion 1996/97:Jo19 yrkande 3,54. beträffande avveckling av vissa kemiska ämnen m.m.att avslår motion 1996/97:Jo19 yrkandena 5-7 och 11,res. 17 (mp)55. beträffande miljökunskap inom forskning och utbildningatt avslår motion 1996/97:Jo19 yrkande 19,56. beträffande skrivelsenatt lägger skrivelse 1996/97:50 till handlingarna.Stockholm den 18 mars 1997På jordbruksutskottets vägnarLennart DaléusI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), GudrunLindvall (mp), () och (). Ekonomisk tillväxt och miljöpolitik m.m. (mom. 1), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16 börjar med ?Utskottetvill? och slutar med ?denna del? bort ha följande lydelse:I motion Jo722 förs en diskussion kring den s.k. utvecklingspessimismen ochsambandet mellan ekonomisk tillväxt, fattigdomsproblemen och miljöproblemen.Utskottet ansluter sig till de allmänna synpunkter som framförs i motionen.Givetvis delar utskottet uppfattningen att misshushållning med resurser måsteförhindras i en värld med allt fler invånare och med en stor fattig befolkningsom strävar efter bättre levnadsvillkor. Men slutsatsen måste vara atthushållningen bäst i en dynamisk marknadsekonomi. Det är bara i ettsådant system som nya ekonomiska resurser kan skapas för att utrotafattigdomen. Det är också viktigt att understryka att det finns allvarligaglobala miljöproblem som har sin grund i mänsklig verksamhet och som kräverkraftfulla insatser för att rättas till. Men problemen löses inte genom att viavstår från utveckling och avstår från att sprida välstånd till allt flermänniskor. De globala miljöproblemen måste lösas via internationellt samarbetemellan staterna om gemensamma åtaganden kring utsläppsminskningar. Idokumenten från i slås tydligt fastatt utan tillväxt är det omöjligt att lösa de fattigdomsproblem som är orsaktill många miljöproblem.Utskottet delar således motionärernas uppfattning att ökade ekonomiskaresurser kan skapa möjligheter till investeringar och teknisktframåtskridande. För att uppnå en hållbar utveckling i en värld med alltstörre befolkning måste dock tillväxten ske på rätt sätt. En humanistisktpräglad miljöpolitik bejakar därför både teknisk utveckling och ekonomisktillväxt. Eftersom följderna av mänsklig verksamhet i form av förstörd ochskadad natur inverkar negativt på livskvaliteten måste målsättningen vara attförena tekniken och naturen. Tekniken skall även i fortsättningen användas föratt skapa ett drägligare och lyckligare liv åt människor, men måste samtidigti högre grad än tidigare användas till att minska belastningen på miljön.Reglerna mot utsläpp av luftföreningar måste därför skärpas så attluftkvaliteten förbättras. Vattendrag, sjöar och hav måste bli renare genomskärpta krav på vattenrening. Hårdare regler mot utsläpp och läckage avnäringsämnen skall minska övergödningen. Anhopningen av giftiga ämnen inaturen bör minska genom nya miljövänliga produkter och processer. Denbiologiska mångfalden måste värnas och viktiga naturtyper bevaras ochåterskapas. Arbetet för en god miljö bör präglas av samma grundläggande värdensom annat politiskt arbete: respekt för medborgarnas frihet, för rättsstaten,marknadsekonomin, den lilla världens integritet och den enskilda äganderätten.Vad utskottet anfört om ekonomisk tillväxt och miljöpolitik bör ,med anledning av motion Jo722 yrkande 1, som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande ekonomisk tillväxt och miljöpolitik m.m.att med anledning av motion 1996/97:Jo722 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Ekonomiska styrmedel (mom. 11)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19 börjar med ?Avskrivelsen? och slutar med ?yrkande 6? bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer i slutsatserna i motion Jo737 att de flesta miljömåleninte uppfylls, trots att de flesta formulerades redan under mandatperioden1988-1991 och borde ha reviderats och skärpts . Från attinternationellt ha varit ett föregångsland har blivit eneftersläntrare i miljöpolitiken. Miljökraven måste nu ses som en av deviktigaste drivkrafterna för ekonomisk utveckling. Som anförs i motionenskapar ekonomiska styrmedel incitament för utveckling av miljöteknik och kananvändas för att snabba på processen att bli av med t.ex. farliga kemikalier.En långtgående skatteväxling måste komma till stånd, och t.ex. trafiken måstebetala sitt fulla samhällsekonomiska kostnadsansvar. Genom en s.k. grönskatteväxling skapas förutsättningar för minskad miljöskuld, ökad livskvalitetoch fortsatt välfärd.Vad utskottet anfört bör , med anledning av motion Jo737 yrkande 6,som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande ekonomiska styrmedelatt med anledning av motion 1996/97:Jo737 yrkande 6 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Utsläpp av koldioxid m.m. (mom. 18)(), (), (), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 24 börjar med ?Avskrivelsen? och slutar med ?yrkande 4? bort ha följande lydelse:Enligt den överenskommelse om energipolitiken (s, c, v) som regeringennyligen presenterat skall en kärnkraftsreaktor ställas av ochytterligare en . Den förtida avvecklingen av dessa reaktorer kommer attöka behovet av fossila bränslen. Avvecklingen kommer också att öka behovet avimport av elkraft från , vilken är producerad i kolkondenskraftverk.Som anförs i motion Jo20 är utsläppsökningen inte så marginell som försvararnaav överenskommelsen ibland låter påskina. Beroende på vilka antaganden somgörs om ersättningskraften kan det beräknas att koldioxidutsläppen ökar medmellan 3 och . Även utsläppen av kväveoxider och svavelkommer att öka. agerande i internationella sammanhang kommer attförlora sin trovärdighet. Enligt utskottets mening är det en brist iskrivelsen att energiöverenskommelsens effekter för miljön ochkoldioxidutsläppen inte beskrivs på ett tydligt sätt. Regeringen bör snarastför redovisa hur avvecklingen av de två reaktorerna kommer attpåverka de svenska koldioxidutsläppen och den svenska klimatpolitiken. Därmedansluter sig utskottet till motion Jo20 yrkande 1. Med instämmande i motionJo722 yrkande 10 anser utskottet även att koldioxidmålet bör skärpas med ettfast formulerat mål till år 2010.Det anförda innebär att utskottet också delar den kritiska syn som anläggs imotion Jo18 på regeringens agerande i klimatfrågan. har genom FN:sklimatkonvention från förbundit sig att minska Sverigestillförsel av växthusgaser, varav koldioxid är den viktigaste. Av konventionenframgår också att som industriland har ett större ansvar änutvecklingsländerna att bidra till den globala minskningen.Utskottet vill understryka att under /93 lade fastett nationellt mål för minskning av koldioxidutsläppen, nämligen attkoldioxidutsläppen från fossila bränslen skall stabiliseras nivåår 2000 för att därefter minska. Trots detta har regeringen i EU:sministerråd medverkat till ett beslut som innebär att får öka sinanationella utsläpp av växthusgaser . Enligt uppgifter i övrigt frånministerrådsbeslutet, som daterats , är det endast ,, och som fått samma medgivande att öka sina utsläpp.För dessa länder motiveras lättnaden med faktorer som har samband med derasekonomiska och industriella utveckling. Denna motivering kan givetvis ejtillämpas på . Utskottet anser det anmärkningsvärt att regeringen inomEU medverkar till en uppgörelse som avviker från den målsättning som beslutat. kan inte ha två från varandra klart avvikandeklimatmål.Som anförs i motion Jo18 finns det all anledning att ta klimathotet påallvar. Tillförseln av koldioxid till atmosfären måste minska avsevärt i ettglobalt perspektiv. Detta kräver dock ett tydligt miljömässigt ledarskap somkonsekvent tar hänsyn till klimatproblematiken och dessutom grundas påriksdagens beslut om mål och riktlinjer för utsläppen av koldioxid m.m.Riksdagen bör därför med anledning av motion Jo18 yrkande 1 ge regeringen tillkänna att även i fortsättningen bör prioritera koldioxidmålet såväl iEU och andra internationella sammanhang som i det nationella arbetet.Motionerna Jo16 yrkandena 1 och 2 och T225 yrkande 4 går i samma riktningsom ovan angivna motioner och bör innefattas i tillkännagivandet tillregeringen.dels att utskottets hemställan under 18 bort ha följande lydelse:18. beträffande utsläpp av koldioxid m.m.att med anledning av motionerna 1996/97:Jo16 yrkandena 1 och 2,1996/97:Jo18 yrkande 1, 1996/97:Jo20 yrkande 1, 1996/97: Jo708,1996/97:Jo722 yrkande 10 och 1996/97:T225 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,4. Miljöanpassade kommunikationer (mom. 19)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 24 börjar med ?I anslutning?och slutar med ?denna del? bort ha följande lydelse:I likhet med vad som anförs i motion T225 anser utskottet att det behövs enmiljöanpassning av statliga verk, myndigheter och företag. Undersökningar harvisat att statliga verk ligger efter i miljöanpassningen av verksamheten. Närdet gäller kommunikationssidan kan miljöanpassningen göras genom att manlägger en utsläppsbubbla för koldioxid över respektive institution. Detta börkompletteras med krav att utsläppen skall minska .