bet · GK01JuU10 · 1997-03-04 00:00:00 — Utifrån erfarenheter somgjorts i t.ex. anser styrelsen att tanken är väl värd attöverväga.Trygghetsutredningens slutbetänkande har remissbehandlats och bereds nu inomJustitiedepartementet.Utskottet anser att resultatet av det nu pågående beredningsarbetet böravvaktas och avstyrker bifall till motion Ju202 i nu behandlad del.Samarbete mellan tull och polisEtt antal motioner tar upp frågan om samarbete mellan tull och polis.I motion Ju219 (fp) föreslås att det skall inrättas en försöksverksamhet meden särskild organisation - ett Knarkopol - för bekämpande av narkotikabrott iSkåne. Enligt motionären bör en omorganisation göras för att skapa en gemensamorganisation av de delar av tullen, polisen och åklagarmyndigheterna somarbetar med dessa frågor. I motion Ju223 (m) begärs en utvärdering avorganisationsförändringarna inom polisen och tullen. I motion Ju226 (s)föreslås en försöksverksamhet med sammanslagning av tullens och polisensunderrättelseverksamhet samt begärs en utredning om gemensamma befogenheterför polis- och tullpersonal, i motion Ju227 (m) en reformering av tullens ochpolisens myndighetsstruktur, i motion Ju903 (c) ytterligare samarbete ochsamverkan mellan tull och polis samt i motion Ju918 (mp) ett ökat samarbetemellan och tullen.Utskottet har vid ett flertal tillfällen haft att ta ställning till yrkandenliknande de nu aktuella, bl.a. i samband med riksdagsbehandlingen avproposition 1995/96:166 Tullens befogenheter vid den inre gränsen. I sittyttrande till skatteutskottet (bet. 1995/96:JuU5y s. 5 f) avstyrkte utskottetett motions-yrkande om att ändra myndighetsstrukturen för tullen och polisen,liksom ett yrkande om en försöksverksamhet med den inriktningen. Utskottetansåg emellertid att det kunde finnas goda skäl att följa utvecklingen avtullens och polisens samarbete när det gäller den brottsutredande verksamhetenvid gränserna.Även i samband med behandlingen av regeringens budgetproposition hösten 1996framställdes motionsyrkanden om bl.a. en försöksverksamhet med integreradtull- och polisverksamhet. behandlade frågan i sitt betänkande1996/97:SkU1 (s. 13 f). Utskottet framhöll att det vid en hearing - somjustitieutskottet och skatteutskottet höll tidigare medrepresentanter för bl.a. och -framkommit att det på många håll, bl.a. i , förekommer ett mycketväl fungerande samarbete mellan tullen och polisen. Något behov attformalisera samarbetet i försöksverksamheter, försöksvisa sammanslagningaro.d. ansågs inte föreligga. Vad gällde frågan om underrättelseverksamhetpåpekade skatteutskottet att detta är ett område som tullen satsar på och attbl.a. en ny underrättelse- och rikssambandscentral invigts i Stockholm.Regeringen kommer att tillsätta en utredning med uppgift attundersöka EU-medlemskapets effekter för dimensionering ochorganisation. Vidare har i departementspromemorian Nya register för tullensbrottsbekämpande verksamhet (Ds 1997:2) lämnats förslag om att tullen iframtiden skall få möjlighet att inrätta underrättelseregister efter sammamönster som föreslagits för polisens del i betänkande(SOU 1996:35), dvs. en registrering av uppgifter om aktiviteter riktade motbrottslig verksamhet utan att något konkret brott är känt.Departementspromemorian remissbehandlas för närvarande.Syftet med samtliga här aktuella motionsyrkanden kan sägas vara att genomnya organisatoriska lösningar och praktiska verksamhetsförändringar få tillstånd en bättre brottsbekämpning vid gränserna. Utskottet finner inte skäl attnu frångå sin tidigare ståndpunkt i dessa frågor. Utskottet anser dock, liksomtidigare, att det finns goda skäl att följa utvecklingen på området ochvälkomnar också den översyn av tullens dimensionering m.m. som skall göras.Utskottet avstyrker bifall till motionerna Ju219, Ju223, Ju226, Ju227, Ju903och Ju918 samtliga i här aktuella delar.Interna utredningar inom polisväsendetI motion Ju207 (mp) begärs att en utredning skall tillsättas med uppgift attse över polisens interna granskning mot poliser som begått brott i tjänstenoch komma med förslag till en ny ordning. I motion Ju214 (s) anförs att det ärangeläget med en ordentlig genomlysning av utredningsförfarandet vidanmälningar mot polisernas tjänsteutövning.Riksåklagaren och gav före dettabiträdande riksåklagaren i uppdrag att leda en utredning för enöversyn av det interna kontrollsystemet inom åklagar- och polisverksamheten. Iöversynen skall ingå att göra en kartläggning och utvärdering av det nuvarandesystemet för att förebygga och upptäcka brott och andra förhållanden som utanatt direkt utgöra brott kan vara ägnade att rubba förtroendet för integriteteni den brottsutredande verksamheten. I uppdraget ingår också att granskaformerna för handläggningen av interna brottsutredningar och lägga framförslag till de förbättringar som kan anses påkallade. Utredningen skall varaklar i 1997.Regeringen gav Justitiekanslern i uppdrag att kartläggabehovet av att ytterligare stärka kontrollen inom den offentligaförvaltningen. Uppdraget har avsett såväl kontrollen över myndigheternasmedelsförvaltning som den övriga kontrollen över verksamheten ochförhållandena inom myndigheterna. Uppdraget har redovisats i rapportenFörstärkt skydd mot oegentligheter i offentlig förvaltning. Vad avserkontrollsystemen inom åklagar- och polisväsendet konstaterar att han inte vill föregripa slutresultatet av den särskildeutredningsmannens arbete.Utskottet, som konstaterar att ett utredningsarbete inletts hosRiksåklagaren och efter det att motionerna Ju207 och Ju214väckts, anser att resultatet av de pågående utredningarna bör avvaktas.Utskottet avstyrker bifall till motionerna.KyrkofridI motion Ju809 (mp) yrkas att bestämmelser om kyrkofrid skall införas. Sådanabestämmelser skulle gå ut på att straffprocessuella tvångsmedel, t.ex.husrannsakan, inte skulle få företas i kyrkor.Utskottet har behandlat motionsyrkanden liknande det nuaktuella, senast i betänkande 1995/96:JuU15 (s. 3 f). För en utförligredogörelse hänvisas dit. Vid samtliga tillfällen har motionerna avstyrkts motbakgrund av att utskottet inte funnit det motiverat att införa en särregleringför tvångsingripanden i kyrkolokaler. har följt utskottet.Utskottet finner inte skäl till någon annan ståndpunkt nu än den utskottettidigare intagit i frågan. Bifall till motion Ju809 i nu behandlad delavstyrks.Verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslutI motion Ju809 (mp) anförs att verkställigheten av avvisningsbeslut sker påett inhumant sätt samt att det råder oklarhet om vem som har det ytterstaansvaret för att bestämmelserna om avvisningar samt verkställighet av desammatillämpas lika i hela landet.Enligt utlänningslagen (1989:529) skall ett av en polismyndighet fattatavvisningsbeslut verkställas . Detsamma gäller beträffandeInvandrarverkets beslut om avvisning med förordnande om omedelbarverkställighet samt domstols dom eller beslut om utvisning. I andra fall skallen utlänning som avvisats lämna landet och en utlänning somutvisas lämna landet efter det beslutet vunnit laga kraft, ominte annat bestämts. Om utlänningen inte självmant reser ut ur , skallpolismyndigheten i det polisdistrikt där utlänningen vistas verkställaavvisnings- eller utvisningsbeslutet. I de flesta fall organiseras utresan urSverige av Kriminalvårdens transporttjänst på uppdrag av den ansvarigapolismyndigheten.I proposition 1996/97:25 Svensk migrationspolitik i globalt perspektiv harregeringen behandlat frågan om ansvarsfördelningen mellan olika myndighetervid tillämpningen av utlänningslagen. Syftet är att renodla myndigheternasansvarsområden och koncentrera på det som uppfattas som respektive myndighetskärnverksamhet. Såvitt gäller polisens uppgifter sägs sammanfattningsvis attpolisens roll, främst av principella skäl, bör minska i frågor som berörtillämpningen av utlänningslagen. Såvitt gäller frågan om verkställighet avavvisnings- och utvisningsbeslut hänvisas till att utredningen omverkställighet av beslut om avvisning eller utvisning () i sitt betänkande Ett samlat verksamhetsansvar för asylärenden(SOU 1995:55) föreslagit bl.a. att ansvaret för verkställighet av avvisnings-och utvisningsbeslut förs över från polismyndigheterna till Invandrarverketsamt att Kriminalvårdens transporttjänst organisatoriskt flyttas tillInvandrarverket i den del som avser utrikestransporter. Enligt regeringensmening måste dessa frågor emellertid utredas ytterligare bl.a. beträffandemöjligheterna för personal att använda tvångsmedel (prop. s.135 f). Vid riksdagsbehandlingen gjordes inte några invändningar mot detta(bet. 1996/97:SfU5).Regeringen har beslutat att tillsätta en utredning om bl.a.ansvarsfördelningen vid verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut(dir. 1997:6). Enligt direktiven skall en särskild utredare tillkallas meduppgift att föreslå hur ansvaret för att verkställa beslut om avvisning ochutvisning kan flyttas över från polismyndigheterna till ;besluten skall liksom verkställas på ett värdigt och effektivt sätt.Möjligheterna att de humanitära frivilligorganisationerna därvid kan ges enroll skall uppmärksammas. Förutsättningarna för att flytta över verksamhetenmed utrikestransporten från Kriminalvårdens transporttjänst tillInvandrarverket skall undersökas. Förslag skall lämnas om vilken rättInvandrarverkets personal bör ges att efter en sådan ändring avansvarsfördelningen använda tvångsmedel.Utskottet anser att resultatet av utredningens arbete bör avvaktas ochavstyrker bifall till motion Ju809 i nu behandlad del.Bevakningskostnader m.m. vid idrottsevenemangI motion Ju208 (s) yrkas att polisen skall få möjlighet att ta betalt också avideella föreningar för sina insatser i samband med vissa typer av störrearrangemang. I motion Ju220 (fp) begärs en utredning av polisensarbetsuppgifter; inte minst ur kostnadssynpunkt ifrågasätts om det är polisensuppgift att bevaka t.ex. fotbollsmatcher, och i motionen föreslås att dennauppgift i stället skall utföras av bevakningsföretag.Idrottstävlingar och uppvisningar i sport och idrott utgör offentligatillställningar enligt 2 kap. 3 § ordningslagen (1993:1617). Den som anordnaren tillställning har ett huvudansvar för att det råder god ordning. Vidtillställningen skall polisen normalt arbeta med endast kvalificeradepolisiära uppgifter, som att förhindra brott, ingripa när brott har begåttsoch övervaka trafik på gator och vägar.För att få anordnaren att uppfylla sitt ansvar har polisen enligt 2 kap. 16§ ordningslagen möjlighet att meddela de villkor som behövs för attupprätthålla ordning och säkerhet vid tillställningen. Sådana villkor fårinnefatta skyldighet för anordnaren att anlita ordningsvakter enligt lagen(1980:578) om ordningsvakter. Kostnaden för sådana ordningsvakter får dåanordnaren svara för.Även när det gäller kostnaden för polisens egen insats ger ordningslagenmöjlighet att kräva ersättning av arrangören. Enligt 2 kap. 26 § gäller somhuvudregel att den som i vinstsyfte anordnar en offentlig tillställning skallersätta polismyndigheten kostnader för att hålla ordning vid tillställningen.Ersättningsskyldigheten gäller dock inte sådana ideella föreningar som ärskattebefriade enligt lagen om statlig inkomstskatt.Frågan om eventuellt undantag från den principella kostnadsbefrielsen förideella föreningar behandlades av i en promemoria år1978 (Ds Kn 1978:2). Utredningen ansåg att mot ett förslag att ideellaföreningar generellt skulle befrias från skyldighet att svara för kostnaderför polisbevakning vid offentliga tillställningar kunde invändas att detillställningar som föranledde insatser från polisens sida gav anordnarenintäkter och att det var rimligt att statens kostnader betalades med en del avintäkterna. Undantag skulle således kunna tänkas i fråga om sådana sportgrenardär intäkterna från tävlingar var betydande som förhållandevis storainsatser av polispersonal kunde behövas för ordningshållningen. De tävlingarsom utredningen tog upp i det sammanhanget var vissa fotbolls- ochishockeymatcher och motortävlingar.I proposition 1979/80:17 om ordningshållning vid offentliga tillställningarm.m. uttalades att idrottsrörelsen har stor betydelse för den förebyggandehälsovården och att den gör stora insatser för att aktivera och ta hand omungdomar. Vidare konstaterades att det ter sig motsägelsefullt att detallmänna å ena sidan ger ett betydande stöd till idrotten, liksom till annanideell verksamhet, å andra sidan förbehåller sig möjligheten att ta betalt förden ordningshållning som behövs vid offentliga tillställningar vilkas syftetill stor del är att ytterligare bidra till finansieringen av den rent ideellaverksamheten. Det konstaterades också att det knappast är möjligt att på etttillfredsställande sätt i författning ange de fall i vilka föreningen skullevara skyldig att stå för polisens kostnader för ordningshållning.I förarbetena till nya ordningslagen (1993:1617) ansåg regeringen att detinte fanns skäl att överväga någon förändring av regleringen för de aktuellaföreningarna (prop. 1992/93:210 s. 95 f). Vid behandlingen i avförslaget ansåg kulturutskottet att det fanns skäl som med tyngd talade föratt ersättningsskyldigheten skulle utvidgas så att även ideella föreningarskulle kunna åläggas ersättningsskyldighet när det fanns särskilda skäl tilldet. förutsatte att utvecklingen av praxis vid tillämpningenav ersättningsbestämmelserna skulle följas, liksom förekomsten avordningsproblem i samband med större arrangemang, så att - utan att särskildutredning gjordes - frågan om ytterligare utsträckning av kostnadsansvaret kanaktualiseras (1992/93:KrU13y). Också godtogregeringsförslaget och utgick från att ersättningsfrågan följs iRegeringskansliet och att behövliga initiativ tas om orimliga konsekvenser förmötesfriheten uppstår (1992/93:KU7y). delade de synpunktersom de båda utskotten framfört. Utskottet utgick således från att man iRegeringskansliet skulle komma att följa tillämpningen av ersättningsfrågorna.På så sätt skulle det underlag skaffas som kan krävas för eneventuell framtida utvidgning av ersättningsskyldigheten. Något ytterligareutredningsarbete behövde enligt utskottets mening då inte inledas (bet.1993/94:JuU1s. 14).I sammanhanget kan nämnas att tillsatte enarbetsgrupp som skall samordna insatserna mot våldsyttringar i samband medidrottsevenemang. I arbetsgruppen ingår representanter för , , ,, och . Arbetetskall inriktas på att - i samråd med berörda intressenter såsom lokalaföreningar, spelarföreningar, supporterklubbar och polisdistrikt - försökafinna åtgärder som sätter stopp för våldsyttringar i samband medidrottsevenemang. Uppdraget skall redovisas senast den 1 juli 1998.Som nämnts har genomfört en översyn avrollfördelningen mellan polisen, kommunerna och de enskilda när det gäller attskapa trygghet mot brott, särskilt vardagsbrottslighet och ordningsstörningar.I sitt slutbetänkande Trygghet mot brott - Rollfördelning och samverkan (SOU1995:146) konstaterar (s. 239) bl.a. attordningsstörningar som uppstått i samband med matcher och andraidrottstävlingar inte synes ha varit lika omfattande som tidigare beroende påde omfattande och verksamma insatser som gjorts av idrottsrörelsen m.fl.Trygghetsutredningens förslag i denna del innebär bl.a. att möjligheterna attförordna ordningsvakter för tjänstgöring på offentliga platser väsentligtutökas och att kända bråkstakar skall kunna utestängas från matcher ochliknande. Utredningen understryker i sammanhanget vikten av att polisen ochandra myndigheter nära samverkar med idrottsrörelsen i det förebyggandearbetet. slutbetänkande har remissbehandlats och är nuföremål för beredning i Justitiedepartementet.Utskottet konstaterar att olika överväganden görs i syfte attkomma till rätta med ordningsstörningar vid olika idrottsevenemang. I dettaligger även att överväga om annan än polis skall kunna stå för vissabevakningsuppgifter. Såvitt avser kostnaderna härför utgår utskottet, liksomtidigare, från att man i följer tillämpningen aversättningsfrågorna. Med dessa uttalanden avstyrker utskottet bifall tillmotionerna Ju208 och Ju220.KlotterI motion Ju204 (c) föreslås att det i polislagen skall införas en bestämmelseom kroppsvisitation för att förebygga skadegörelse i form av t.ex. klotter.För att komma till rätta med vandalisering i form av klotter och liknandeskadegörelse föreslog regeringen i proposition 1987/88:143 om ändring ibrottsbalken m.m. en bestämmelse om förverkande av föremål som kan användassom hjälpmedel vid bl.a. skadegörelse. I propositionen föreslogs vidare att enregel om kroppsvisitation skulle införas i polislagen, enligt vilken polisenunder vissa förutsättningar i brottsförebyggande syfte skulle ges rätt attsöka efter sådana föremål.Utskottet tillstyrkte förslaget om en förverkanderegel, vilken fördes in i36 kap. 3 § . Vad gällde förslaget om kroppsvisitation avstyrkteutskottet detta under hänvisning till det starka skydd som bör finnas för denkroppsliga integriteten (bet. 1988/89:JuU13, rskr. I ärendet anfördeutskottet dock att arbetet med att söka efter en konstruktion med ett mindreingripande tvångsmedel, t.ex. ytlig kroppsvisitation för att söka eftersprayburkar, borde fortsätta. Denna fråga behandlades i proposition /94:24med förslag till ändrade regler om kroppsvisitation och kroppsbesiktning, m.m.Där anfördes att det inte är realistiskt eller ändamålsenligt med ensärlösning om kroppsvisitation för att förhindra skadegörelse i form av t.ex.klotter, varför något sådant förslag inte lades fram.Vid behandlingen i av proposition 1993/94:24 framställdes ettmotionsyrkande motsvarande det nu aktuella (bet. 1993/94:JuU7 s. 6). Utskottetuttalade då att det inte hade någon annan uppfattning än den som redovisats idet tidigare lagstiftningsärendet (1988/89:JuU13), varför bifall till motionenavstyrktes.Polisrättsutredningen har i sitt slutbetänkande Tvångsmedel enligt 27 och 28kap. RB samt polislagen (SOU 1995:47) behandlat bl.a. polislagens bestämmelserom ingripanden i brottsförebyggande syfte. Utredningen har inte föreslagitnågon utvidgning av möjligheten till kroppsvisitation i förebyggande syfte;med hänvisning till det starka skydd som bör finnas för den kroppsligaintegriteten har utredningen tvärtom föreslagit en viss begränsning av demöjligheter som finns . betänkande bereds nu iJustitiedepartementet.Utskottet vidhåller sin tidigare redovisade uppfattning och avstyrker bifalltill motion Ju204.Genteknikens användning i brottmålI motion Ju201 (fp) framförs att det behövs riktlinjer för hur och närgenteknik skall användas vid brottsutredningar samt begärs ytterligare ettlaboratorium vid sidan av () bl.a.för att minimera risken för analysfel.I regleras situationen där undersökningar måste kunnagenomföras mot en persons vilja. Den som är skäligen misstänkt för ett brottpå vilket fängelse kan följa får enligt 28 kap. 12 § rättegångsbalkenkroppsbesiktigas för att polisen skall kunna bl.a. utröna omständigheter somkan ha betydelse för utredning om ett brott. I princip tillåterrättegångsbalken alla former av undersökningar, provtagningar och analyser. Enbegränsning är dock att kroppsbesiktning enligt 28 kap. 12 § inte får utförasså att den undersökte riskerar framtida ohälsa eller skada. Ett prov får inteanalyseras i annat syfte än det för vilket provet togs.Det tvång som kroppsbesiktning innebär får bara utnyttjas mot den som ärskäligen misstänkt för ett brott. Med samtycke från den undersökte kan manemellertid också utföra DNA-analys på andra som inte är misstänkta för brott,t.ex. en målsägande.Vad gäller undersökning av ett spår av kroppsprodukter på en brottsplatsfinns det inte några restriktioner. Det kan nämnas att Riksåklagaren i sinrapport våldsbrott (Metodfrågor 1995:1) understryker vikten av ennoggrann brottsplatsundersökning vid kvalificerade brott. SKL:s uppgift idetta sammanhang är att stödja den kvalificerade brottsutredningsverksamheten.En utförlig redogörelse av DNA-analys inom ramen för straffprocessen harlämnats i delbetänkande Kriminalunderrättelseregister,DNA-register (SOU 1996:35 s. 103 f).SKL har en viktig roll när det gäller att öka kriminalteknikernas kompetensgenom utbildningsinsatser tillsammans med . Av polisväsendetsårsredovisning för /95 nämndes bland insatserna framför alltden nya grundutbildningen för kriminaltekniker i vilken de tre första veckornaförlagts till SKL. Under det året genomfördes fyra sådana kursomgångar. Vidarehade SKL ansvaret för vissa delar av pilotkursen för kvalificeradkriminalpolisiär verksamhet (KKV). SKL håller också kurser för åklagare.När det gäller brottsplatsutredning är naturligtvis frågan om en noggrannbrottsplatsundersökning av central betydelse. Utbildning förekommer också påområdet. Utskottet finner inte skäl att härutöver införa särskilda riktlinjerpå sätt som föreslås i motion Ju201. Utskottet kan inte heller se att detfinns behov av att inrätta ytterligare ett laboratorium vars huvudsakligauppgift skulle vara att kontrollera SKL:s resultat. Om en sådan kontroll vidnågot enstaka tillfälle skulle behövas kan det ske på annat sätt, t.ex.utomlands. Motion Ju201 avstyrks.Uniformerad polisI motion Ju924 (m) understryks vikten av uniformerade poliser. I motionenanförs att den omständigheten att uniformstvånget för poliser nyligenavskaffats inte går ihop med att kravet på ökad synlighet skall finnas kvar.Polisen har fri uniform. Enligt de föreskrifterRikspolisstyrelsen meddelat om tilldelning och bärande av polisuniform sägsatt uniform skall bäras av polisman i tjänst, om inte civil klädsel ärlämpligare med hänsyn till tjänstens eller uppdragets art eller andraomständigheter (RPS FS 1996:8, FAP 798-1). Länspolismästare, chef förRikskriminalpolisen, rektor för och byråchef vidRikspolisstyrelsen fattar beslut om tilldelning och bärande av uniform, menfår överlåta denna beslutanderätt. Reglerna syftar till att poliser normaltskall använda uniform i tjänsten.Utskottet finner inte anledning för att uttala sig i frågan ochavstyrker därför bifall till motion Ju924 i nu behandlad del.Polisanmälan på InternetI motion Ju205 (m) anförs att det finns behov av att även på Internet kunnagöra anmälan till polisen. Som exempel nämner motionären anmälningar omupptäckter av barnpornografi och liknande på Internet.Som nämns i motionen har polisen en hemsida men inte någon s.k. alert-adress, vilket gör att polisen inte kan ta emot meddelanden på Internet.Polisens hemsida är nu föremål för vidare utbyggnad. Vidare utrederRikspolisstyrelsen frågan om polisväsendets informationsförmedling påInternet. I den frågan ingår även hur allmänheten på ett enkelt och smidigtsätt skall kunna komma i kontakt med polisen.Enligt utskottets uppfattning är det närmast en självklarhet attinformationsteknikens fördelar tas till vara i alla sammanhang. Häri kannaturligtvis ingå en möjlighet att komma i direktkontakt med polisen via t.ex.Internet. Det kan tilläggas att en anmälan om brott kan göras formlöst och attpolisen i princip har skyldighet att utreda brott som kommit till polisenskännedom, jfr. 23 kap. 1 § . Hithörande frågor - förutsätterutskottet - kommer att belysas i arbete. Någotriksdagsinitiativ behövs inte. Utskottet avstyrker bifall till motion Ju205. beträffande antagningen till Polishögskolanatt avslår motion 1996/97:Ju903 yrkande 13,res. 1 (c)2. beträffande polisutbildning i miljörättatt avslår motion 1996/97:Ju926 yrkande 4,res. 2 (mp)3. beträffande Säkerhetspolisens verksamhetatt avslår motionerna 1996/97:Ju224 och 1996/97:Ju918 yrkande3,res. 3 (mp)4. beträffande Säkerhetspolisens registeratt avslår motion 1996/97:Ju222,5. beträffande Registernämndenatt avslår motion 1996/97:Ju918 yrkande 9,res. 4 (mp)6. beträffande registrering och kontrollatt avslår motion 1996/97:Ju918 yrkande 8,res. 5 (mp)7. beträffande beredskapspolis m.m.att avslår motion 1996/97:Ju202 yrkandena 2, 3 och 4,res. 6 (c, fp)8. beträffande samarbete mellan tull och polisatt avslår motionerna 1996/97:Ju219, 1996/97:Ju223 yrkande 1,1996/97:Ju226 yrkandena 1 och 2, 1996/97:Ju227 yrkande 1, 1996/97:Ju903yrkande 38, 1996/97:Ju918 yrkande 6,res. 7 (m)res. 8 (c)res.