bet · GK01UbU13 · 1997-05-22 00:00:00 — Utskottet har därvid avstyrkt bifall till yrkandena.När det gäller finansiering av den arbetsplatsförlagda utbildningen (APU)fäste utskottet stor vikt vid att en särskild målbeskrivning för APU skulleutarbetas. Utskottet erinrade om att har regeringens uppdrag attgöra detta. Utskottet ansåg att det fanns anledning att anta att det främst ärandra insatser än ekonomiska incitament som främjar en kvalitativt godutbildning som förläggs till arbetslivet.I fråga om en mer flexibel gymnasieskola hänvisade utskottet bl.a. till destora möjligheter till flexibla studier som finns i den nya kursutformadegymnasieskolan, bl.a. att studera ämnen i separata kurser och få dessatillgodoräknade senare vid återupptagande av studierna efter ett tillfälligtavbrott. Utskottet hänvisade även till arbete (dir.1995:67 och 1996:71).Utskottet har inte funnit skäl till ytterligare överväganden om APU och enmer flexibel gymnasieskola. Med hänvisning till vad utskottet haranfört avstyrks motionsyrkandena i motsvarande delar.VuxenutbildningenSkrivelsenRegeringen framhåller att en central uppgift i regeringens politik är att gealla vuxna möjlighet att få ny kunskap och att komplettera brister i tidigareutbildning. I grunden handlar det om att individen skall kunna själv styrasitt liv, påverka sitt yrkesval, få inflytande och kunna utvecklas både iarbetet och . Ett alltmer kunskapsintensivt arbetsliv och samhälleförutsätter att alla medborgare under hela livet kan öka sina kunskaper ochvidga sin kompetens. En satsning på utbildning är därför nödvändig för attförhindra utslagning på arbetsmarknaden och vidgade klyftor i samhället. Detnationella som regeringen inlett är ett viktigt steg i en sådansatsning.Utmaningen att säkra allas möjlighet till kontinuerligt lärande skall iförsta hand mötas lokalt. Kommunerna behöver utveckla en infrastruktur förvuxenutbildning och kompetensutveckling. Det bör ske i samverkan med de lokalaparterna på arbetsmarknaden, enskilda utbildningsanordnare och folkbildningensorganisationer.Kunskapslyftet skall medverka till att de redskap utvecklas som krävs föratt ge alla reella möjligheter till ett livslångt lärande. De kommande årenkommer vuxenutbildningen att genomgå en successiv reformering. Grunden fördenna läggs genom det utvecklingsarbete som har inletts i kommunerna inomkunskapslyftet och genom försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildningoch med distansutbildning. Målet är att utveckla vuxenutbildningen så att deni är väl att tillgodose såväl individens somarbetslivets och samhällets krav på ett livslångt lärande för alla.MotionernaI motion 1996/97:Ub20 (m) yrkande 21 anförs att regeringen - för att klarakraven och möta bristen på kvalificerade yrkesarbetare - omgående måste satsapå fler platser inom den kvalificerade eftergymnasiala yrkesutbildningen.Utbildningen borde fullt utbyggd omfatta minst 20 000 platser. Motionärernapekar bl.a. på att det finns branscher som inte har fått tillgång till den nyautbildningen.Även i motion 1996/97:Ub24 (c) i denna del och i motion 1996/97:Ub23 (s)yrkande 2 anförs att fler platser måste tillföras försöksverksamheten medkvalificerad yrkesutbildning för att tillgodose arbetslivets behov av flermedarbetare med högre kompetens.I motion 1996/97:Ub26 (fp) yrkande 4 framhålls att en friare studietaktunderlättas genom ett fördjupat samarbete mellan ungdomsgymnasiet och komvuxoch en ökad flexibilitet. Motionärerna anser att komvux bättre än måstefylla den gråzon som finns mellan gymnasieskolan och högskolan. Vidare betonasatt folkbildningen - studieförbund och folkhögskolor - även kommeratt ha en viktig roll. Det är viktigt att se sambandet mellan möjligheten atthäva arbetslösheten och förutsättningarna för att skaffa sig enkompetenshöjande utbildning och att starta företag.Frågan om studietakten i vuxenutbildningen tas upp i motion 1996/97:Ub27(kd) yrkande 15. Motionärerna pekar på att vuxenstuderande upplever sigpressade av alltför hård studietakt och svårtolkad poängsättning.Studiepoängen för t.ex. naturvetenskapliga ämnen är så låga att det behövs tvåtill tre ytterligare ämnen för att man skall uppnå tillräckligt antal poängför att uppfylla de krav på studietakt som krävs för att finansiera studierna.Det är viktigt att skapa större flexibilitet inom vuxenutbildningen.Poängsättningen inom vuxenutbildningen bör därför ses över.Enligt motion 1996/97:Ub23 (s) yrkande 1 bör regeringen skapa ett ökatutrymme för förändringar inom vuxenutbildningen. En mångfald av olikaverksamhetsformer och utbildningsanordnare skapar ett positivtomvandlingstryck som leder till ständiga förändringar, ökadkostnadseffektivitet och en höjd utbildningskvalitet. I yrkande 3 samma motionanförs att distansutbildning bör uppmuntras i syfte att nå målgrupper som avgeografiska, sociala och ekonomiska skäl inte har tillgång till utbildning.Motionärerna anser också att kommunala lärcentrum bör utvecklas.UtskottetRiksdagen har beslutat att en särskild vuxenutbildningssatsning skall görasunder med start (prop. 1995/96:222, bet. FiU15, rskr.307). Avsikten är att man i praktisktutvecklingsarbete och i konkret tillämpning skall pröva former och fåerfarenheter som kan ligga till grund för en successiv reformering avvuxenutbildningen. Målet är att åstadkomma ett nationellt kunskapslyft.Satsningen riktas till den grupp vuxna som har störst behov av utbildning ochsom fått minst av samhällets utbildningsinsatser. Regeringen hargivit (dir. 1996:71) innebärande attkommittén skall följa utformningen av den särskilda vuxenutbildningssatsningensamt göra en årlig avrapportering till regeringen för attmöjliggöra en successiv reformering av vuxenutbildningen. Kommittén har ocksåsamordningsansvar för utvärderingen av kunskapslyftet.Utskottet vill i likhet med regeringen peka på att vuxenutbildningen oftahar spelat en avgörande roll för enskilda människors framtid. Genom de snabbaförändringarna i arbetslivet och i samhällslivet i övrigt kommervuxenutbildningen att ställas inför stora utmaningar och ha en mycket viktigroll , vilket kräver både organisatoriska, pedagogiska ochinnehållsmässiga förändringar. Det är därför ett mycket angelägetutvecklingsarbete som inletts inom . Det är bl.a. angelägetatt i ökad omfattning utnyttja olika utbildningsanordnare, varigenom man tartill vara olikheterna i profil, arbetssätt och kontaktnät. Utskottet vill isammanhanget peka på att folkbildningen - folkhögskolor och studieförbund - ären mycket viktig del av vuxenutbildningen.När det gäller distansutbildning erinrar utskottet om attDistansutbildningskommittén skall föreslå åtgärder somkan främja användningen av distansmetoder inom utbildningen. Detutvecklingsarbete som sker inom ramen för kommittén kommer att ha storbetydelse för att utveckla distansutbildningen.Riksdagen har beslutat om en försöksverksamhet med en ny kvalificeradyrkesutbildning på eftergymnasial nivå (prop. 1995/96:145, bet. UbU8, rskr.224). Medel till försöksverksamheten har beräknats så att denomfattar 3 700 årsstudieplatser och 4 500 årsstudieplatser . Itilläggsbudgeten för föreslås en utökning med 1 500 platser hösten1997. Vidare förordas ekonomiska vårproposition en utökning avförsöksverksamheten med 4 300 platser och ytterligare 2 800 platser år1999 utöver tidigare beräknade platser (prop. 1996/97: 150s. Utskottet har tillstyrkt förslagen (yttr. 1996/97:UbU5y). Medhänvisning härtill anser utskottet att yrkandena om fler platser tillförsöksverksamheten kan anses tillgodosedda.När det gäller frågan om att en friare studietakt och en ökad flexibilitetkan underlättas genom ett fördjupat samarbete mellan ungdomsgymnasiet ochkomvux vill utskottet hänvisa till det arbete som pågår inomKunskapslyftskommittén. Kommittén skall enligt sina direktiv bl.a. prövamöjligheten att påtagligt öka flexibiliteten genom att föreslå ett arbetssättsom ger möjlighet till successiv intagning, mer individualiserad utbildning,avbrott för arbete m.m. (dir. 1995:67 och 1996:71).I fråga om den höga studietakten inom den gymnasiala vuxenutbildningen villutskottet peka på att man bör jämföra med vad som krävs av ungdomarna igymnasieskolan. Där skall det i normalfallet inte ta att få ettslutbetyg. För studerande i komvux är kravet på gymnasiepoäng för ettslutbetyg något lägre än i gymnasieskolan. För att mäta de studerandesstudieprestationer använder sig () av ettsystem som i grunden bygger på gymnasiepoängen. CSN har satt upp gränsvärdenför lägsta studieprestation för att medge fullt studiestöd. CSN har nyligensett över frågan och beslutat om viss ändring (CSNFS 1997:5). Ändringeninnebär att komvuxstudierna för ett helt program kan få ta nästan sjuterminer.Med hänvisning till vad utskottet anfört bör motionerna i motsvarande delaravslås av riksdagen.Skolverkets roll m.m.SkrivelsenRegeringen framhåller att den kvalitetsutveckling som måste komma tillstånd är ett gemensamt ansvar för staten och kommunerna. Regeringen avser attta fram riktlinjer för kontinuerliga kvalitetsgranskningar på nationell nivå.Skolverkets kontrollerande uppgifter skall kompletteras medkvalitetsbedömningar gjorda av statliga utbildningsinspektörer knutna tillmyndigheten. Särskilda direktiv från regeringen skall ange inriktningen ochvilka områden som skall granskas. Granskningarna skall genomföras ochredovisas så att de både ger underlag för bedömningar av läget i skolsystemetsom helhet och fungerar som stöd lokalt för kvalitetsutvecklingen.Regeringen anser att ett decentraliserat, mål- och resultatstyrt skolsystemkräver en stark central myndighet som aktivt följer upp och hävdarutbildningens likvärdighet och kvalitet. kommer att få en förändradroll och ett kraftigt utökat ansvarsområde i och med att de nyaansvarsområdena förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg tillförs verket.Myndighetens roll som stabsorgan till bör utvecklas. I sinnya roll bör aktivt påverka utvecklingen i kraft av sina kunskaper.Arbetet med att utvärdera och säkra utbildningens kvalitet blir ennyckelfråga. Uppföljningen av skolväsendets resurser, förutsättningar ochkvalitativa resultat bör utvecklas och effektiviseras, anför regeringen.MotionernaEnligt motion 1996/97:Ub20 (m) måste skolornas resultat belysas tydligare. Ettverktyg är därvid de nationella proven. Resultaten skall redovisas offentligt.Vidare måste skolhuvudmännens ansvar och skyldigheter följas upp. Motionärernaanser att dessa frågor måste ges ökad prioritet. En viktig aktör i skolanskvalitetsarbete är staten genom sin myndighet (yrk. 22).Motionärerna anser vidare att inte kan åläggas både uppgiften attfritt dra slutsatser av sitt arbete och vara stabsorgan åtRegeringskansliet. Det är bättre att särskilja uppgifter så attmyndighets-, informations- och stabsuppgifter ligger kvar inom Skolverketsram, medan uppgifter som kräver större frihet i arbetsformer och slutledningarflyttas till ett fristående kvalitetsinstitut (yrk. 23).Även i motion 1996/97:Ub18 (m) yrkande 3 tas frågan om roll upp.Motionären anser att skall verka som sektorsföreträdare, ge stödtill utvecklingen av skolan och vara inspiratör för skolreformer. Däremot kanverkets huvuduppgift inte vara att driva utvecklingen av sin egen eller annansverksamhet i tillsynsärenden genom t.ex. pressmeddelanden där kommuneroch/eller skolor ?hängs ut?.UtskottetUtskottet vill i likhet med regeringen betona att ett decentraliserat, mål-och resultatstyrt skolsystem kräver en stark central myndighet som aktivtföljer upp och hävdar utbildningens kvalitet och likvärdighet. Utskottet serdärför positivt på den förändrade, utvidgade och förstärkta roll somregeringen anser att bör få framgent. Utskottet fäster stor viktvid att ett system med återkommande kvalitetsbedömningar införs. Skolverketkommer att få en central roll i utvecklingen av detta kvalitetssäkringssystem.Utskottet delar likaså regeringens uppfattning att under sinverksamhet bidragit till en kraftigt förbättrad kunskap omskolområdet. Analyser av skolans resurser, förutsättningar och resultat,rapporter från olika nationella och internationella utvärderings- ochutvecklingsprojekt och från tillsynsarbetet bidrar till att vi numera har enbättre bild av tillståndet i svensk skola än . hargenom sina samlade och aktuella kunskaper en omfattande kompetens. uppfattning har denna breda kompetens inom skolområdetpå grund av att myndigheten har ett brett uppdrag från statsmakterna, nämligenatt både följa upp och utvärdera, att medverka i utvecklingen, att hatillsynsuppgifter och informationsansvar etc. Utskottet delar inteuppfattningen att myndigheten bör delas i två separata delar. En stor del avden samlade kompetensen hos verket skulle därmed gå förlorad.Utskottet anser att motionsyrkandena i motsvarande delar bör avslås avriksdagen.Lärarfrågor m.m.SkrivelsenRegeringen framhåller att resultaten i skolan i stor utsträckning beror påpersonalens arbete. En väl utbildad och engagerad personal är avgörande förundervisningens kvalitet och verksamheten i skolan i övrigt. Lärararbetet harsom en följd av samhällets förändringar och nya styrdokument genomgått ochgenomgår betydande förändringar. En ny lärarroll växer fram. har motbakgrund av de stora förändringarna i lärararbetet som sin mening gettregeringen till känna att en parlamentarisk utredning om lärarutbildningen börtillsättas (bet. 1996/97:UbU1, rskr. 100).Regeringen behandlar bl.a. frågan om forskarutbildade lärare ochunderstryker angelägenheten av att få fler lärare med forskarutbildning iskolverksamheten. Regeringen pekar på tre faktorer som bör kunna bidrapositivt. Ett sätt är att öka rekryteringsbasen av forskarutbildade personer.Rekryteringen kan vidare stimuleras genom ett vidgat samarbete mellan skolaoch högskola. Som en tredje faktor nämns det nya skolavtalet mellanlärarfacken och kommunerna med dess satsning på skolutveckling.MotionernaI motion 1996/97:Ub20 (m) betonas vikten av höga antagningskrav förlärarutbildningen. Det behövs någon form av antagnings-, anlags- ellerlämplighetstest. Det finns många skäl för att etablera flera olika vägar tillläraryrket, anför motionärerna. Vidare anser de att det är viktigt attutveckla karriärvägar inom läraryrket. Formerna för ett lärarcertifikat och enmasterutbildning måste utvecklas. Motionärerna betonar också attfortbildningsfrågorna är en viktig del i förnyelsen av skolans arbete (yrk.8). I yrkande 20 samma motion framhålls vikten av att det finnsforskarutbildade lärare i gymnasieskolan. Det ökar kvaliteten och skapar flerkarriärvägar för lärarna i skolan.Även i motion 1996/97:Ub26 (fp) yrkande 3 (delvis) betonas att det för ökadkvalitet inom gymnasieskolan bl.a. krävs att fler lektorstjänster inrättas ochtillsätts. Fler karriärvägar, ökade möjligheter till löneutveckling, ökadkonkurrens mellan skolor och pedagogiska inriktningar kan stärka läraryrket,anser motionärerna. De framhåller också att efterfrågan på lärare kommer attöka. Det behövs fler platser i högskolan och det krävs rekryteringsinsatser.Regeringen bör återkomma med en analys av lärarbehovet och förslagtill åtgärder.I motion 1996/97:Ub28 (mp) i denna del framhålls att en stor ökning avantalet elever i skolan kan förväntas. Dessutom har vuxenstudieplatserna ökatstill 100 000. Det råder redan brist på utbildade lärare. Den kommandelärarbristen är ett stort problem, varför kraftiga stimulansåtgärder förhögkvalitativ lärarutbildning bör prioriteras, anför motionärerna.I motion 1996/97:Ub22 (v) yrkande 4 framhålls att antalet skolkuratorer,psykologer och skolsköterskor har minskat. Skolhälsovården fanns inte nämnd ien tredjedel av skolplanerna enligt en undersökning . Inte heller iutvecklingsplanen lyfts problemen med skolhälsovården fram. Motionärerna anseratt det är viktigt att frågan uppmärksammas.UtskottetMot bakgrund av bl.a. de stora förändringarna inom skolan har begärtatt regeringen skall tillsätta en parlamentarisk utredning omlärarutbildningarna (bet. 1996/97:UbU1, rskr. Regeringen har den 3 aprili år beslutat om direktiv till utredningen (dir. 1997:54). I utredningensuppdrag ingår att ange mål och principer för styrning av lärarutbildningen ochlämna förslag om innehåll och omfattning av de olika lärarutbildningarna,liksom om organisatoriska frågor. Utredningen skall vidare behandla frågor omlärarutbildning för olika pedagogiska profileringar samt lärarutbildningensdimensionering och rekrytering. I uppdraget ingår också att lämna förslagrörande lärarnas fortbildning, vidareutbildning och lärarutbildningensforskningsanknytning. Utredningen skall redovisa sitt uppdrag senast den 2juni 1998. Utskottet konstaterar att flera av de synpunkter som framförts imotionerna, bl.a. frågor om rekrytering och dimensionering avlärarutbildningen, fortbildning och vidareutbildning, omfattas av direktiventill utredningen. Med hänvisning till att frågorna sålundautreds bör avslå yrkandena i motsvarande delar.När det gäller frågor om fler forskarutbildade lärare (lektorer) och lärareskarriärmöjligheter i skolan har utskottet behandlat likartade motions-yrkanden från den allmänna motionstiden (bet. 1996/97:UbU8 s. 25).Utskottet har därvid bl.a. pekat på att ett tillägg gjorts i 2 kap. 3 §skollagen, enligt vilket kommuner och landsting åläggs att sträva efter attför undervisningen i gymnasieskolan, gymnasial vuxenutbildning ochpåbyggnadsutbildning anställa lärare som har forskarutbildning. harregeringens uppdrag att följa effekterna av denna ändring i skollagen. Verkethar lämnat en första redovisning. Utskottet hänvisar vidare till vad utskottetlikaledes i sitt betänkande 1996/97:UbU8 anförde om bl.a. utvecklingen avregionala centrum i syfte att åstadkomma ett önskvärt vidgat samarbete mellanskola och högskola. Utskottet anförde också att det är av stor vikt attkommunerna erbjuder lärare möjligheter till karriär och kompetensutveckling.I skrivelsen understryker regeringen ånyo angelägenheten av att få flerforskarutbildade lärare i skolan. Utskottet delar regeringens uppfattning.Regeringen pekar bl.a. på det slutna läraravtalet med dess satsning påskolutveckling. Ett av syftena med satsningen på skolutveckling är attutveckla och stärka lärarprofessionen och lärarrollen. Behovet av karriär- ochutvecklingstjänster tas upp i det gemensamma dokument som parterna har tagitfram.Utskottet utgår från att utvecklingen inom området noga följs av regeringen.När det gäller frågan om skolhälsovården vill utskottet peka på attutskottet behandlat motionsyrkanden med i huvudsak likartat innehåll ibetänkande 1996/97:UbU6 (s. 22). Utskottet redovisade då bl.a. att Skolverketunder utgivit referensmaterialet Att utveckla skolhälsovården somvänder sig främst till skolsköterskor och skolläkare och är en introduktiontill en mer systematisk kvalitetsutveckling inom skolhälsovården. Skriften ärockså tänkt att kunna användas vid diskussioner med skolans huvudman ochrektor på den enskilda skolan. I referensmaterialet anges att den kommunalaskolplanen skulle kunna utgöra en utgångspunkt för kvalitetsutvecklingen, menatt det är ovanligt att skolhälsovården innefattas i denna. Däremot finns detofta formuleringar om elevvård som också är giltiga för skolhälsovården.Skriften lyfter fram skolans arbetsplan som en lämplig utgångspunkt förkvalitetssäkringsarbetet. Utskottet förutsatte att Skolverketsreferensmaterial får genomslag i skolorna och avstyrkte motionsyrkandena.Utskottet anser att ej heller det nu aktuella yrkandet om elevvårdspersonalbör föranleda någon åtgärd från sida.Med hänvisning till vad utskottet har anfört bör avslå yrkandena imotsvarande delar.Sammanfattning av utskottets ställningstagande till motionerna såvitt avserutvecklingsplanen i huvudsakMed hänvisning till vad utskottet anfört i det föregående föreslår utskottetatt avslår motionerna 1996/97:Ub18 yrkandena 1-3, 1996/97:Ub20yrkandena 1-4 och 6-23, 1996/97:Ub22 yrkandena 1-4, 1996/97:Ub23, 1996/97:Ub24(delvis), 1996/97:Ub26 yrkandena 1-4, 1996/97:Ub27 yrkandena 1-4 och 6-15,1996/97:Ub28 (delvis), 1996/97:Ub29 och 1996/97: Ub233 yrkande 1 samt läggerskrivelsen i motsvarande delar till handlingarna.Övriga frågorFrågan om uppföljning av de nya reglerna för fristående skolor tas upp iModeraternas kommittémotion 1996/97:Ub20 yrkande 5. Motionärerna saknar beskedom hur regeringen avser att följa upp och utvärdera de nya reglerna.U t s k o t t e t erinrar om att beslutat om nya reglerför godkännande av och offentligt bidrag till fristående skolor (prop.1995/96:200, bet. 1996/97:UbU4, rskr. De nya reglerna trädde i kraft den1 och skall tillämpas på utbildning som äger rum efter den 1 juli1997. Regeringen anförde i propositionen bl.a. att en expertkommitté bordetillsättas för att följa utvecklingen av bidragsgivningen till friståendeskolor. Regeringen har beslutat om direktiv till en kommitté meduppgift att följa utvecklingen av kommunernas bidragsgivning till friståendeskolor (dir. 1997:55). Kommunernas tillämpning av de nyaresursfördelningsreglerna skall följas och utvärderas under läsåren 1997/98och 1998/99. Kommittén skall enligt direktiven till sig knyta en referensgruppmed företrädare för olika intresseorganisationer inom området, t.ex. , , ,, , och KristnaFriskoleråd. Kommittén skall lämna en delrapport ochslutredovisa uppdraget . Utskottet föreslår medhänvisning till vad utskottet nu redovisat att avslår motion1996/97:Ub20 yrkande 5.Betygen i skolan behandlas i motion 1996/97:Ub22 (v) yrkande 6. Enligtmotionärernas uppfattning går det inte att mäta kunskap. Hur det än görs blirresultatet subjektivt och föga användbart. Betyg är ett trubbigt verktyg somurvalsinstrument till högre studier. Enligt motion 1996/97:Ub28 (mp) i dennadel är betygssystemet ett pedagogiskt hinder, och det bör därför avvecklaseller åtminstone ändras radikalt.U t s k o t t e t har med anledning av motioner från den allmännamotionstiden utförligt behandlat frågor om betyg i skolan (bet.1996/97:UbU8 s. 19). Utskottet behandlade därvid yrkanden med i huvudsaklikartat innehåll som de nu föreliggande. Utskottet hänvisade bl.a. till attriksdagen /beslutat om ett nytt betygssystem för detobligatoriska skolväsendet och därvid avslagit ett yrkande om enparlamentarisk utredning av en betygsfri skola (prop. 1994/95:85, bet. UbU6,rskr. Utskottet återgav vad utskottet tidigare hade anfört i samband medbeslutet om det nya betygssystemet. Utskottet finner inte skäl att upprepa vadutskottet anförde men vill även nu framhålla att det finns behov av ettnationellt betygssystem för att ge eleverna intyg på uppnådda kunskaper eftergenomgången utbildning. Betygen spelar också en roll som instrument för urvaltill gymnasieskolan respektive till högskolan. När det gäller betygen igymnasieskolan vill utskottet peka på att kommittén som följer gymnasieskolansutveckling (dir. 1994:29 och dir. 1994:128) bl.a. har i uppdrag att följa hurdet nya betygssystemet tillämpas i gymnasieskolan. Utskottet anser attmotionerna 1996/97:Ub22 yrkande 6 och 1996/97:Ub28 (delvis) bör avslås avriksdagen.Hemkunskapsämnet behandlas i flera motioner. Som utskottet har redovisat underavsnittet om har i sin motion 1996/97:Ub24 i dennadel anfört att hemkunskapsämnets ställning bör stärkas i grundskolan.Kristdemokraterna har i sin motion 1996/97:Ub27 yrkande 5 anfört att ämnethemkunskap bör lyftas fram och beaktas i den översyn som regeringen aviserat ifråga om timplanen. Därutöver har denna fråga även tagits upp i motion1996/97:Ub19 (m) yrkande 1 och 1996/97:Ub21 (c). I båda motionerna framhållsatt ämnet hemkunskap bör stärkas. Det är en stor brist att detta ämne intenämns, när regeringen nu aviserar att den avser att stärka ämnena slöjd ochidrott och hälsa. I motion 1996/97:Ub19 (m) yrkande 2 framhålls att den endakostundervisning i gymnasieskolan för alla elever är den som sker inom ämnetidrott och hälsa. Motionärerna hänvisar till en undersökning som visat på entendens att den del av ämnet som avser undervisningen om kost får ingen elleren obetydlig del av den totala undervisningstiden.