bet · GL01FöU1 · 1997-11-20 00:00:00 — Det möjliggör, med stram hushållning, en högre ambitionsnivå iförsta hand vad gäller det militära försvarets kvalitativa utveckling.I utskottets anförande på s. 23 förutsätts att vårt motionsyrkande avseendeen övergripande strategi för försvaret av och en till den koppladförsvarsdoktrin kommer att tillgodoses i samband med kontrollstationen 1998.Det är vår förhoppning att utskottets eniga och mycket starka skrivning i dettahänseende är tillräcklig för att regeringen på allvar skall ta itu med dennagrundläggande men försummade fråga.I utskottets anförande på s. 42 som behandlar det militära försvaret berörstvå problem som regeringen uppmärksammat i propositionen, nämligen denekonomiska diskrepansen mellan planerad verksamhet och faktiska anslag,respektive den nedgång i befälskårens kompetens som Försvarsmakten anmält.Regeringens häpenhet ter sig för oss något överdriven. Istället för attuttrycka förvåning över dessa förhållanden finns anledning för regeringen attsjälv rannsaka sig och söka ansvar för det inträffade i det egna agerandet. Denminskade volymen värnpliktiga och befäl som genomför fortsättningsutbildning(tidigare benämnd repetitionsutbildning) är en direkt följd av regeringensbesparingspolitik som den tagit sig uttryck sedan maktskiftet år 1994.Fortsättningsutbildningens omfattning, som haft en avgörande betydelseför befälets förmåga att leda förband, kan inte ha varit okänd för regeringen.Den har dessutom medvetet använts som budgetregulator bl.a. i beslut hösten1994 då främst det militära försvaret ålades kraftiga besparingskrav. Enligtvår uppfattning är officerarnas kompetens den kärna kring vilken dagens försvarbyggs upp. Anpassningsfilosofin ställer dessutom än högre krav på en kompetentbefälskår, eftersom denna kår utgör grunden för uppsättandet av nya förband.Också i detta avseende saknar regeringen helhetssyn och insikt i de aktuellaproblemen, något som återspeglas i den ofullständiga redovisningen avpersonalförsörjningen med anställd personal som utskottet kommenterar på s. 55.Vad gäller de ekonomiska obalanser som uppstått varnade vi redan i sambandmed försvarsbeslutet för den klyfta mellan uppgifter och resurser som låg ibeslutet. Vi föreslog då att utöver regeringens förslagskulle tillföras utgiftsområde 6 för att klara de uppgifter som statsmakternaålagt försvaret utan att för den skull lägga förslag om volymökningar för merän hälften av dessa tillskott. Om försvarsbeslut följtModerata samlingspartiets förslag skulle regeringen inte behövt geFörsvarsmakten en delvis oförtjänt bakläxa för den ekonomiska hanteringen.Också i detta avseende bär regeringen huvudansvaret för det inträffade. Någonförbättring synes inte kunna ske innan regeringen tar de förslag omförstärkning av Försvarsdepartementet som ett enigt utskott redovisar på s. 32på allvar.Även i frågan om framtida investeringar (mom. 35) har vi i motion1997/98:U405 motsatt oss de alltför låga ambitioner som regeringen redovisatför försvarets kvalitativa förnyelse. Eftersom vårt förslag till ekonomisk ramför inte bifallits av finner vi det inte meningsfullt attföreslå att förslaget tas upp till prövning i detta samanhang.2. Utgifterna inom totalförsvaret för (mom. 1 och 26)() anför:Pliktsystemet är en viktig del av vår försvarsprincip och därför bör enreformering ske så att inte trovärdigheten för folkförsvaret undergrävs.Den som blivit uttagen till pliktutbildning får göra ekonomiska uppoffringari jämförelse med den som hamnar i utbildningsreserven eller ej blir antagentill grundutbildning. I avvaktan på resultatet av den aviserade översynenföreslår att dagersättningen för totalförsvarspliktiga höjsmed från nuvarande till fyrtiofem kronor per dag.Jag är medveten om att har delegerat till regeringen att besluta omdagersättningens storlek men menar att skall återta denna delegationoch höja dagersättningen i enlighet med förslag.För att finansiera detta har i sitt budgetalternativföreslagit att ramen för utgiftsområde 6 Totalförsvar skall utökas med50 till 41 293 865 000 kr.3. Ledningssystem och informationskrigföring (mom. 4)() anför:När behandlade IT-propositionen framhöll en enig riksdag attsäkerhets- och sårbarhetsfrågorna borde uppmärksammas tydligare. Regeringenborde återkomma med en samlad strategi. Jag konstaterar att en sådan strategifortfarande saknas; regeringens skrivelse bär inte ett spår av riksdagensbeslut. Vad som har hänt är att regeringen har tillsatt en arbetsgrupp meduppdraget att bl.a. följa utvecklingen av hot och risker inominformationskrigföring. Såväl försvarsutskottet som trafikutskottet ansåg attdet var helt otillräckligt att tillsätta en arbetsgrupp.Trots ett särskilt tillkännagivande från i frågan saknas alltsåalltjämt en samlad strategi och den mer samlade och samordnade ledning av IT-säkerhetsfrågorna som efterlyste. I skrivelsen hänvisas tillregeringens skrivelse 1997/98:19 Utvecklingen i informationssamhället: ?Därvidkommer bl.a. att behandlas IT-säkerhetsfrågor i enlighet med vadFörsvarsutskottet uttalat.? Det är inte sant. I denna skrivelse finns ingensamlad strategi. Man hänvisar till den arbetsgrupp som Försvarsdepartementethar tillsatt. Arbetsgruppens uppgift är att ?följa utvecklingen av hot ochrisker inom området informationskrigföring, sprida kunskap om detta samt lämnaförslag till hur ansvaret inom området skall preciseras och hur riktlinjernaför en stratgi skall se ut?. I skrivelsen sägs också att ?arbetet medinformationskrigföringsfrågorna skall utmynna i ett förslag till riksdagenhösten 1998?. Enligt min mening borde regeringen återkomma till meden förklaring till varför riksdagsbeslutet inte har genomförts.4. Maritimt centrum i (mom. 7)() anför:Riksdagen har delegerat beslutanderätten över var enskilda fartyg urKustbevakningen, eller Försvarsmakten skall vara baserade. Föregen del anser jag dock att isbrytarna bör förläggas till Härnösand.Vad gäller maritimt centrum i , så anser utskottet att behovet avett sådant ej har beretts och att frågan först bör övervägas av regeringen. Jaganser därför att regeringen bör undersöka förutsättningarna för att upprättaett maritimt centrum i och därefter återkomma till riksdagen.5. Försvarsområden m.m. (mom. 13)(), (), My (), ()och () anför:Vid försvarsbeslut anförde vi i försvarsutskottet reservation motutskottsmajoritetens förslag att minska antalet försvarsområden. Enligt våruppfattning skall uppgifterna i krig och fred styra ledningsorganisationensvolym och utformning. Genom de successiva minskningarna av det militäraförsvarets krigsorganisation, särskilt territorialförsvaret, har behovet avledningsresurser minskat. Försvarsområdesstabernas andra uppgifter, stöd tillhemvärns- och frivilligverksamhet och samverkan med civilatotalförsvarsmyndigheter, har ökat.Huvudprincipen ett län - ett försvarsområde borde ha gällt.Riksdagens beslut om minskning av antalet försvarsområden samt till dessahörande försvarsområdesstabers krigs- och grundorganisation innebar en inteobetydlig besparing. Försvarsområdesstaberna har enligt vår mening storbetydelse för samverkan med civila myndigheter och för stödet till hemvärns-och frivilligverksamheten. Försvarsområdesstaberna borde därför ha anpassatstill nya uppgifter i stället för att ha avskaffats. Vi anförde sålunda attförsvarsområdesstaberna, utöver avveckling i och , borde habehållits. De mindre fo-staberna kan skapas vid sidan av ?fullvärdiga? fo-staber till en mycket låg kostnad om den lokala stödorganisationen begränsas.Vägvalet gjordes emellertid varför vi inte ser någon mening atttill föreslå annat förslag till beslut än det utskottet framlägger.6. Skolverksamheten i (mom. 18)() anför:I en krympande försvarsorganisation måste kompetens och väl fungerande nätverkmed det civila samhället bevaras och vidareutvecklas. Goda karriärmöjligheteroch byte mellan olika befattningar inom totalförsvaret bidrar till folkligförankring och god personalpolitik.Den föreslagna skolverksamheten innebär bland annat att marinensofficershögskola (MHS) i läggs ned. I reservation 18 menarKristdemokraterna att den fullständiga måste avvaktas innandefinitivt beslut om det militära försvarets framtida skolverksamhet fattas.Det måste finnas starka skäl för att avveckla den sammanhållna utbildning sombedrivs i , där marinens samtliga typförband produceras med närhettill goda övningsområden. En blivande sjöofficer måste få utbildning medövningstrupp i den miljö där denne sedan skall tjänstgöra. Godautbildningsbetingelser när det gäller att tillgodose sjöförsvarets behov avdugliga och kompetenta officerare måste beaktas.7. Inriktning av program 9 Flygvapnets lednings- och underhållsförband (mom.30)() anför:I budgetpropositionen Totalförsvar, flygvapnets lednings- ochunderhållsförband, finns följande mening: ?Omstruktureringen inomvädercentralorganisationen fullföljs genom att vädercentral Syd ochvädercentral Nord läggs ner. ?I denna lilla mening döljer sig det förhållandet, att södra och mellerstavädercentralerna slås samman till vädercentral Mitt. Den utredning somförslaget bygger på är gjord av HKV/Vädprod som anser att det igrundorganisationen är mest rationellt att tillhandahålla väderinformationenfrån en vädercentral. Behovet av kapacitet vid höjd beredskap medför emellertidatt vädertjänsten i krigsorganisationen bör produceras genom två regionalavädercentraler, varför vädercentralen Nord i , som fungerar underdagtid, kvarstår. mest tättbefolkade område med den känsligasteinfrastrukturen får på detta sätt den sämsta servicen. När den nya teknikenmedger att det går att klara försvarets väderinformation med en vädercentralborde denna placeras i den del av som har kust på båda sidor. Det är idessa kusttrakter som de flesta incidenterna inträffar, både militära ochcivila. Vid räddningsaktioner i dåligt väder kan exakta väderinformationer varaavgörande.Under sommaren 1997 har det för vädercentral Syd fördigställts nya, moderntintredda lokaler i bergrum, vilka försetts med ny teknik. läggs verksamheten ner och personalenfriställs.Det är inte bra för försvarets trovärdighet att planeringen är så dålig attsådana felinvesteringar kan tillåtas.Att lägga ner en verksamhet i för att flytta den till det överhettadeStockholmsområdet går också helt emot principen om utlokalisering av statligverksamhet, som inte av nödvändighet behöver ligga i huvudstadsområdet.Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 6Utskottets förslag avviker från regeringens förslag till anslagsfördelning---------------------------------------------------------------------| |Verksamhetsområde |Utskottets|Reservanternas förslag i|| | |förslag |förhållande till || | | |utskottets förslag |---------------------------------------------------------------------| |Anslag (Belopp i 1 000-tal | | Res | Res | Res | Res|| |kronor) | | (m) | (fp) | (v) | (mp)|------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|A |Militärt försvar|---------------------------------------------------------------------|1 |Försvarsmakten (ram) | 36 757 | +50 | +150 | -610 |-2 565|| | | 400 | 000 | 000 | 000 | 000|---------------------------------------------------------------------|2 |Fredsfrämjande truppinsatser|384 419 | | | | +100|| |(ram) | | | | | 000|---------------------------------------------------------------------|3 |Ersättning för kroppsskador | 61 700 | | | | || |(ram) | | | | | |------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|B |Vissa funktioner inom det civila försvaret |---------------------------------------------------------------------|1 |Funktionen Civil ledning |473 145 | | | | || |(ram) | | | | | |---------------------------------------------------------------------|2 |Funktionen Försörjning med | | | | | || |industri- |140 974 | | | | || | varor (ram) | | | | | |---------------------------------------------------------------------|3 |Funktionen Befolkningsskydd | | | | | || |och rädd- | 1 182 | -50 | -150 | -90 | || | ningstjänst (ram) | 554 | 000 | 000 | 000 | |---------------------------------------------------------------------|4 |Funktionen Psykologiskt | 18 002 | | | |+5 000|| |försvar (ram) | | | | | |---------------------------------------------------------------------|5 |Funktionen Ordning och | 31 889 | | | | || |säkerhet (ram) | | | | | |---------------------------------------------------------------------|6 |Funktionen Hälso- och | 99 563 | | | | || |sjukvård m.m. (ram) | | | | | |---------------------------------------------------------------------|7 |Funktionen | | | | | || |Telekommunikationer m.m. |199 500 | | | | || |(ram) | | | | | |---------------------------------------------------------------------|8 |Funktionen Postbefordran | 21 700 | | | | || |(ram) | | | | | |---------------------------------------------------------------------|9 |(ram)|190 500 | | | | |---------------------------------------------------------------------|10|Funktionen Energiförsörjning|230 687 | | | | || |(ram) | | | | | |------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|C |och nämnder m.m. |---------------------------------------------------------------------|1 |(ram) |426 827 | | | |+15 000|---------------------------------------------------------------------|2 |Nämnder m.m. (ram) | 11 898 | | | | |---------------------------------------------------------------------|3 |: | | | | | || |Förebyggande åtgärder mot | | | | | || |jordskred och andra | 25 000 | | | | || |naturolyckor | | | | | || | m.m. (ram) | | | | | |---------------------------------------------------------------------|4 |Ersättning för verksamhet | | | | | || |vid räddnings- | 20 000 | | | | || |tjänst m.m. (ram) | | | | | |------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|D |Stödverksamhet |---------------------------------------------------------------------|1 ||231 750 | | | | || |(ram) | | | | | |---------------------------------------------------------------------|2 |Försvarshögskolan (ram) | 36 603 | | | | |---------------------------------------------------------------------|3 ||428 667 | | | | || |(ram) | | | | | |---------------------------------------------------------------------|4 ||137 343 | | | |+30 000|| |(ram) | | | | | |---------------------------------------------------------------------|5 |Flygtekniska | 31 773 | | | |-5 000|| |försöksanstalten (ram) | | | | | |---------------------------------------------------------------------|6 |Stöd till frivilliga | | | | | || |försvarsorganisationer inom |101 971 | | | | || |totalförsvaret (obet) | | | | | |------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------| |Summa för utgiftsområdet | 41 243 |+/-0 |+/- 0 | -700 |-2 420|| | | 865 | | | 000 | 000|---------------------------------------------------------------------Förslag till lag om ändring i lagen (1977:265) om statligt personskadeskyddHärigenom föreskrivs i fråga om lagen (1977:265) om statligt personskadeskydddels att 12 § skall ha följande lydelse,dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 13 a §, av följande lydelse.Förslag till lag om ändring i lagen (1997:568) om ändring i lagen (1977:265) omstatligt personskadeskyddHärigenom föreskrivs att 13 § lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd iparagrafens lydelse enligt lagen (1997:568) om ändring i nämnda lag skall haföljande lydelse.Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1547) om tullfrihet m.m.Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1994:1547) om tullfrihet m.m. skall haföljande lydelse.Offentlig utfrågning om Försvarsmaktens skolorganisation,officers- och reservofficersutbildningen.Utfrågningen samlade deltagare från försvarsutskott,Försvarsdepartementet, , , ,, medier och enskilda.Referatet är den stenografiska uppteckning som gjordes vid utfrågningen.Försvarsutskottets kansli har granskat materialet.----------------------------------------Ordföranden i försvarsutskott, ():påbörjade sammanträde, ajourneratkl. 13.00, fortsätter.Välkomna till den här utskottsutfrågningen. Som ni så väl känner till finnsskolutredningens delförslag på utskottets bord. Innehållet kan ni ganska bra.Det gäller bl.a. lokalisering av den framtida officersutbildningen. Utskottetfinner goda skäl att med den här utfrågningen fördjupa sin kunskap om det härförslaget. Jag kan nämna att utskottet hos regeringen harbegärt att få en sammanhållen syn på den framtida befälsordningen för såvälyrkes- som reservofficerare. Den saknar vi ännu.Vi har att ta ställning till ett betydande antal motioner som naturligt nogrymmer invändningar mot det förslag som föreligger. En viktig fråga förutskottet är mer en lämplighetsfråga. Kanske finns det delade meningar om den,men bra många ställer sig kanske frågan: Är det bra att fatta ett delbeslutinnan skolutredningens förslag i sin helhet presenteras? Jag tror att ni kommeratt ta upp en del av det här.Med hänsyn till de vi har på oss skall framför allt jag vara kort.Jag har bara nämnt något om de saker som jag utgår från kommer att komma upphär. Med detta förklarar jag än en gång utskottsutfrågningen påbörjad, och niär välkomna! Vi har bett ett antal människor komma hit för att berika oss i denhär frågan. Från Försvarsdepartementet har vi , ochJonas . Vi har skolutredningens sekreterare här. Du ärvälkommen hit. Försvarsmakten, högkvarteret, representeras av ,, , och . Från har vi Per , , och . representeras av Per Stormoch . Ni är alla välkomna.Låt mig gärna säga välkommen till stenograferna som hjälper oss att genomföradet här så att de förhoppningsvis kloka saker som ni kommer att säga ocksåkommer att kunna dokumenteras och vara till utskottets nytta. Ett par praktiskasaker: Det går mycket bra att tala sittandes, framför allt från den plats nihar. Ni trycker på mikrofonen, och lika viktigt är att ni trycker av den när niär färdiga. Systemet är nästan fulländat, men om man inte gör det så är detändå inte riktigt fulländat. Sedan vill jag mer för ordningens skull säga attskyltarna är ordentliga, men bandmaskinen läser inte dessa, så ni talar omvilka ni är när ni börjar. Då blir det lättare att göra denna uppteckning.Med dessa små preludier kan vi låta detta få sin början. Vi har hoppats attni alla, var och en företrädare för sin grupp, är beredda att mycket kortinledningsvis peka på vad som från era utgångspunkter är det viktigaste.Därefter kommer utskottets ledamöter förhoppningsvis att ställa många ochbesvärliga frågor. , eftersom du står först på listan får dubörja. Var så god!Gösta : Jag har kanske inte så väldigt mycket att säga inledningsvis.Jag har ju som tjänsteman närmast svarat för samordningen införbudgetproposition och riksdagsskrivelse inom de ämnesområden som ordförandennämner här. Jag försöker att vara beredd att svara på de frågor som kommer. Jaghar utöver detta jobb också haft förmånen att ingå som expert iskolutredningen, och jag kan väl till viss del känna till bakgrundsresonemangendärvidlag.Ordföranden: Med en sådan ödmjuk inställning från finns ju allatiders förhoppningar om att det här blir kul. Vad vardet viktigaste i ert budskap?Jan-Olof : Jag skulle vilja säga att allt vi har föreslagit hänger näraihop, så jag tycker att det är svårt att peka ut någon specifik del. Mensjälvklart är den försvarsmaktsgemensamma utbildning vi arbetar vidare med ettviktigt element.Ordföranden: Det kommer nog att bli en och annan fråga på det, ja. Tack skalldu ha. !Curt : Jag kommer att vara litet längre än de föregående talarna.Ordföranden: Ja, de har lämnat litet tid till dig, så var så god!Curt : Låt mig först säga att Försvarsmakten är positiv till denföreslagna grundstrukturen med försvarsmaktsgemensamma skolenheter ochfackskolor. Förslaget innebär enligt vår mening en tydlig struktur somunderlättar det fortsatta arbetet med meritvärdering och kvalitetssäkring avofficersutbildningen. Vi ser framför oss ett skolsystem som blirkonkurrenskraftigt jämfört med annan högskoleutbildning i samhället.Utredningsgången är enligt vår mening omvänd, dvs. grovstrukturen läggs förstoch sedan kommer innehållet i utbildningen. Därav också Försvarsmaktensavvaktande hållning i bl.a. dimensioneringsfrågan. Det är dock viktigt frånFörsvarsmaktens utgångspunkter att kunna fullfölja Försvarsbeslut 96. Det ärockså viktigt att beslut fattas så snart erforderligt beslutsunderlagföreligger, bl.a. för att minimera osäkerheten för personalen, men också föratt uppnå möjliga besparingar.Försvarsmaktens huvudinvändningar rör, förutom den redovisadebesparingspotentialens storlek, antalet försvarsmaktsgemensamma skolenhetersamt därav följande lokaliseringsorter. För många skolenheter i förhållandetill befälskaderns storlek kan visa sig vara förknippat medpersonalförsörjningsproblem, främst för marinen och flygvapnet. Detta kansålunda äventyra den eftersträvade försvarsmaktsgemensamma grundtanken ochFörsvars-maktens strävan att ha fler officerare i förbandsproduktion än iövrigt.Från bl.a. dessa utgångspunkter bör strävan vara en ytterligarereducering av antalet skolenheter och definitivt inte en utökning.Ordföranden: skall du ha. Då går vi till Per Wahlberg.Per : Jag skall inleda, och därefter skall gå in på ennågot längre, men förhoppningsvis inte alltför lång, genomgång. Det viktiga,och det som är vårt budskap kortfattat, är handlingsfrihetsbehovet. Vi ser på något sätt har gått in på organisation och lokalisering innan manriktigt vet vad det skall vara i det. Det finns i och för sig goda idéer, menvi menar att man måste vara klar över utbildningens mål, innehåll ochomfattning - det gäller även sådana saker som utbildningens totala tid - innanman låser organisationen. Vi menar att ett förtida organisationsbeslut inte fårstyra officersutbildningens innehåll och omfattning. Därmed lämnar jag ordettill Peter.Peter Löfvendal: Som det har sagts tycker vi att man borde börja titta påinnehållet i utbildningen först utifrån det anpassningskoncept som råderinom Försvarsmakten. Det är personalen som är den viktigaste komponenten i detmilitära försvaret. En välutbildad officerskår och välutbildade officerare ärden viktigaste grundstenen när det gäller anpassningsförmågan.Officersutbildningens uppläggning, omfattning och kvalitet är av stor betydelseför Försvarsmaktens verksamhet. Då menar vi att officersutbildningen framdelesmåste vara kärnverksamheten inom Försvarsmakten.Då man nu avser att göra en skolutredning borde man ta fram en målbild mot år2010 eller och se vilka krav som ställs på officeraren då. Det är desom påbörjar sin utbildning som då kommer att stå mitt i sinyrkesverksamhet. De borde därför ges en grund som bär ända fram. Med ett vidgathotbildsbegrepp och en miljö där man skall lösa sin uppgift som officer, därgränsen mellan fred, kris och krig är mycket diffus, ser vi att det ställsstörre krav på officeraren och hans ledarskap. Han måste ha fått en förmåga attkritiskt granska och värdera de situationer där han skall utöva sitt ledarskap.Det kräver en breddad och fördjupad utbildning på en i vissa stycken akademisknivå.Det gör att vi tycker att det nu finns skäl att se över om inteofficersutbildningen behöver förlängas, så att vi kan få både denbefattningsutbildning vi har och en bredare och djupare utbildning föratt lösa de vidgade uppgifter som ställs på Försvarsmakten och dess officerare.Därför ser vi framför oss ett behov av en förlängd utbildning där avutbildningen borde ha samma utbildningsmål som dagens två första år har. Sedankrävs det nog upp till förlängning för att man skall kunna få kompetensatt lösa de nya uppgifterna samt få en mer akademisk prägel och en akademiskofficersutbildning.