bet · GK01SfU16 · 1997-05-20 00:00:00 — I betänkandet behandlas regeringens proposition 1996/97:87 Dublinkonventionenoch två motioner väckta med anledning av propositionen.I propositionen föreslås att godkänns av riksdagen.Huvudprincipen enligt konventionen är att den medlemsstat där en asylsökandeförst rest in eller har uppehållstillstånd eller visering eller där sökandenhar familjeanknytning också skall vara ansvarig för prövningen av enasylansökan även om den gjorts i en annan medlemsstat.Konventionen, som undertecknades av de dåvarande medlemsstaterna i Dublinden , har ännu inte trätt i kraft. Enligt vad som anförs ipropositionen kommer den sannolikt att träda i kraft under år 1997.Utskottet tillstyrker propositionens förslag att godkännerkonventionen och avstyrker bifall till motionerna.Till betänkandet har fogats en reservation. Regeringen () har i proposition 1996/97:87Dublinkonventionen föreslagit attdels godkänna konventionen rörande bestämmandet av den ansvariga staten förprövningen av en ansökan om asyl som framställts i en av medlemsstaterna i deeuropeiska gemenskaperna, den s.k. ,dels anta de i propositionen framlagda förslagen till1. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),2. lag om ändring i utlänningslagen (1989:529).Lagförslagen återfinns som bilaga 1 till betänkandet.Ändringar av den svenska översättningen av konventionstexten återfinns sombilaga 2 till betänkandet. 1996/97:Sf25 av m.fl. (v) vari yrkas att avslårregeringens proposition 1996/97:87 Dublinkonventionen.1996/97:Sf26 av m.fl. (mp) vari yrkas att avslårregeringens proposition 1996/97:87 . PropositionenKonventionenI propositionen föreslås att konventionen rörande bestämmandet av denansvariga staten för prövningen av en ansökan om asyl som framställts i en avmedlemsstaterna i de europeiska gemenskaperna, den s.k. ,godkänns av riksdagen.I propositionen anförs att genom sin anslutning till Europeiskaunionen har förbundit sig att ansluta sig till vissa konventioner som vidtidpunkten för anslutningen var öppna för undertecknande av de dåvarandemedlemsstaterna. Enligt artikel 3 i anslutningsfördraget (SFS 1994:1501)gäller det sådana konventioner eller instrument på rättsväsendets ochinrikespolitikens område som är oskiljaktigt förbundna medMaastrichtfördragets mål. är en sådan konvention som avsesi artikel 3. Konventionen, som undertecknades av de dåvarande medlemsstaternai , har ännu inte trätt i kraft eftersom den integodkänts av samtliga tolv dåvarande medlemsstater. Enligt vad som anförs ipropositionen kommer den sannolikt att träda i kraft under år 1997.Konventionen har enligt propositionen tillkommit för att garantera att varoch en som ansöker om asyl i någon medlemsstat skall få sin asylansökan prövadoch att en asylsökande inte sänds från en medlemsstat till en annan utan attnågon stat anser sig ha ansvar för prövningen. Huvudprincipen skall enligtkonventionen vara att den medlemsstat där sökanden först rest in eller haruppehållstillstånd eller visering eller där sökanden har familjeanknytningockså skall vara ansvarig för prövningen av en asylansökan även om den gjortsi en annan medlemsstat. Denna princip stämmer enligt vad som anförs ipropositionen väl överens med svensk lagstiftning och praxis. På den principenbygger också den nordiska passkontrollöverenskommelsen och de bilateralaåtertagandeavtal som har med några andra länder. Däremot finns detenligt propositionen vissa skillnader mellan de olika avtalen när det gällerförutsättningarna för återtagande liksom i fråga om de tidsfrister som skallgälla för olika situationer. Konventionen innehåller också bestämmelser omömsesidigt utbyte av information.Nedan redovisas några av de viktigare artiklarna i konventionen.I artikel 2 bekräftar medlemsstaterna sin anslutning till och åliggandenenligt Genèvekonvention angående flyktingars rättsliga ställning ochdet till konventionen knutna New York-protokollet.Enligt artikel 3 skall varje utlänning få en ansökan om asyl prövad. Ansökanskall prövas av en enda stat i enlighet med statens nationella lag ochinternationella åtaganden. En stat är dock oförhindrad att pröva en ansökanäven om den inte är skyldig att göra det enligt konventionen, om denasylsökande samtycker till det. Vidare anges att varje stat behållermöjligheten att i enlighet med nationell lag och tillämpaden s.k. första asyllandsprincipen och sända en asylsökande till ett tredjeland där han eller hon inte riskerar förföljelse eller vidaresändning tillland där sökanden riskerar förföljelse.I artikel 4 anges att om en asylsökande har en familjemedlem som erkänts somflykting enligt i en medlemsstat skall denna stat prövaasylansökan om de berörda så önskar. Med familjemedlem avses sökandensmake/maka samt omyndiga, ogifta barn eller, om sökanden själv ärett omyndigt, ogift barn , hans eller hennes föräldrar.Artikel 5 reglerar vilket land som skall pröva en asylansökan när sökandenbeviljats uppehållstillstånd i eller visering för någon annan medlemsstat.Artikel 6 innehåller en bestämmelse med innebörd att om sökanden illegaltrest in i en medlemsstat från en stat som inte är medlem i EU är den stat därden illegala inresan ägde rum ansvarig för prövningen. Om sökanden däremot haruppehållit sig i den stat där ansökan görs är dockdenna stat ansvarig för prövningen.I artikel 7 föreskrivs att ansvaret för prövningen av en asylansökan iprincip åligger den medlemsstat som har ansvaret för kontrollen av inresa imedlemsstaternas territorium.Artiklarna 14 och 15 handlar om utbyte av information. Enligt artikel 14,som gäller den allmänna informationsskyldigheten, skall medlemsstaternainformera varandra om lagstiftning och praxis inom asylområdet och omstatistik över asylsökande. Staterna skall vidare kunna utbyta information avallmän karaktär om nya tendenser vad gäller asylansökningar och om situationeni sökandenas ursprungsländer eller de länder de kommer ifrån. Om en statönskar ge sådan information konfidentiellt måste detta respekteras.Av artikel 15, som reglerar informationsskyldigheten i individuella ärenden,framgår att en medlemsstat är skyldig att på begäran delge information sombehövs bl.a. för att fastställa vilken stat som är ansvarig för prövningen aven asylansökan. Den information som avses är bl.a. vissa personuppgifter ochuppgifter om identitetshandlingar och resvägar. En medlemsstat kan vidarebegära upplysningar om de grunder som sökanden åberopat och grunderna förbeslut i ärendet. Upplysningar får i detta fall lämnas endast om denasylsökande medger det. Utbyte av information får bara äga rum mellan demyndigheter som varje medlemsstat har utsett, och information får baraanvändas för i konventionen angivna ändamål.LagförslagenUtlänningslagenSom nämnts ovan innehåller artikel 5 i konventionen regler för vilket land somskall pröva en asylansökan när sökanden beviljats uppehållstillstånd i ellervisering för någon annan medlemsstat. Motsvarande svenska bestämmelser finnsi 3 kap. 4 § utlänningslagen (1989:529). Enligt paragrafens andra styckepunkterna 4 och 5 får uppehållstillstånd vägras bl.a. om utlänningen- före ankomsten till har uppehållit sig i ett annat land änhemlandet och, om han återsänds dit, är skyddad mot förföljelse eller mot attsändas till hemlandet och också mot att sändas vidare till ett annat land därhan inte har motsvarande skydd, eller- har särskild anknytning till ett annat land och där är skyddad påmotsvarande sätt.I propositionen anförs att om sökanden före ankomsten till haruppehållit sig i den medlemsstat som beviljat uppehållstillstånd ellervisering får uppehållstillstånd vägras med tillämpning av 3 kap. 4 §utlänningslagen. Detta gäller även om uppehållstillståndet eller viseringen idet andra landet är gällande. Även om utlänningen före ankomstentill inte har uppehållit sig i det land som utfärdatuppehållstillståndet eller viseringen torde enligt propositionen paragrafen iregel kunna tillämpas under förutsättning att tillståndet i det andra landetfortfarande gäller. Om däremot giltighetstiden för ett uppehållstillstånd ieller en visering för en annan medlemsstat har gått ut och sökanden har restin i från annat land än det som utfärdat tillståndet eller viseringenär det enligt propositionen tveksamt om det finns grund för att med stöd av 3kap. 4 § utlänningslagen vägra uppehållstillstånd. För att undanröjatveksamhet om paragrafen är tillämplig i det nämnda fallet föreslås att denkompletteras så att asyl får vägras om utlänningen kan sändas till ett landsom tillträtt konventionen och utlänningen där är skyddad mot förföljelseeller mot att sändas till hemlandet och också mot att sändas vidare till ettannat land där han inte har motsvarande skydd.SekretesslagenFör uppgifter som tagits emot i gäller den svenska sekretesslagen.Enligt 7 kap. 14 § första och andra styckena sekretesslagen (1980:100) gällersekretess under vissa förutsättningar för uppgift som rör utlänning samt iverksamhet för kontroll över utlänningar och i ärende om svenskt medborgarskapför uppgift om enskilds personliga förhållanden. Sekretess hindrar dock inteatt uppgifter lämnas ut till regeringen, eller myndighet i enlighetmed 14 kap. 1-3 §§. Eftersom uppgifter som tar emot enligtkonventionen endast får användas för vissa i konventionen angivna ändamål ochlämnas vidare endast till myndigheter och rättsinstanser som i något avseendehandlägger utlänningsärenden föreslås i propositionen att 7 kap. 14 § ändrasså att det klart framgår att sekretess gäller för uppgifter som svenskamyndigheter tagit emot i enlighet med konventionen.Enligt 1 kap. 3 § tredje stycket sekretesslagen får sekretessbelagd uppgiftinte röjas för utländsk myndighet eller mellanfolklig organisation om inteutlämnandet sker i enlighet med särskild föreskrift i lag eller förordningeller om uppgiften i motsvarande fall skulle få utlämnas till svensk myndighetoch det enligt den utlämnande myndighetens prövning står klart, att det ärförenligt med svenska intressen att uppgiften lämnas till den utländskamyndigheten eller mellanfolkliga organisationen. Uppgifter som enligtkonventionen på begäran alltid skall delges annan medlemsstat är enligt vadsom anges i propositionen inte av den karaktären att de normalt omfattas avsekretess. I undantagsfall skulle det dock kunna förekomma att ensekretessprövning leder till att en uppgift inte får lämnas ut. För att göradet möjligt att lämna ut en uppgift i ett sådant fall bör enligt propositionenen bestämmelse om det föras in utlänningsförordningen.ÖvrigtI propositionens bilaga 1 har intagits den svenska översättningen avDublinkonventionen. Denna översättning hade inte fått sin slutliga utformningdå propositionen förelades . Översättningen har med de i bilaga 2angivna ändringarna därefter cirkulerats bland alla signatärstater.Ändringarna är av formell eller redaktionell karaktär. Den slutliga svenskaversionen kommer jämlikt förordning 1990:1070 att publiceras i Sverigesinternationella överenskommelser (SÖ).MotionernaI motion Sf25 av m.fl. (v) begärs avslag på propositionen.Motionärerna framhåller att den underförstådda förutsättningen förDublinkonventionen är det felaktiga antagandet att en asylansökan leder tillsamma beslut i alla medlemsstater. Medlemsstaternas olika åsikter t.ex. om hurförföljelse från icke-statliga förföljare skall betraktas kan leda tillavvisning till hemlandet även i fall där detta land inte är säkert. Stater somgränsar till tredje land eller som har stora internationella flygplatser ellerhamnar riskerar enligt motionärerna att få ta emot alla asylsökande. Vidareanser motionärerna att dataskyddet är otillräckligt och de efterlyserhänvisning till Europeiska konventionen angående skydd för de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna liksom till FN:s konvention mottortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling ellerbestraffning. Enligt motionärerna medför risk försplittring av familjer eftersom familjemedlemmar inte kan få sina ansökningarprövade i samma stat med mindre än att en familjemedlem erkänts somkonventionsflykting. saknar dessutom ett effektivträttsmedel för den som vill klaga på utlämnande av personliga uppgifter.Även m.fl. (mp) begär i motion Sf26 avslag påpropositionen. Motionärerna påpekar att skälet till att det nederländskaparlamentet har motsatt sig konventionen är att man ser behovet av enöverstatlig domstol för de asylsökande. Motionärerna framhåller vidare att enflykting, som fått avslag i ett EU-land, riskerar att få avslag även i övrigamedlemsstater samt att praxis varierar i fråga om hur förstaasyllandsprincipen tillämpas.UtskottetEnligt utskottets mening stämmer konventionen i huvudsak överens med svensklagstiftning och praxis och med de principer som den svenska lagstiftningenbygger på. Förslag till de lagändringar som erfordras läggs fram ipropositionen. De principer som åsyftas är såväl den s.k. första asyllands-principen som principen att en asylansökan skall prövas i den stat somsökanden har familjeanknytning eller annars särskild anknytning till.Konventionen ger vidare varje medlemsstat rätt att pröva en asylansökan ävenom denna prövning inte åligger staten enligt konventionen, under förutsättningatt den asylsökande samtycker till det. Med hänsyn härtill och då denmedlemsstat, som enligt konventionen är ansvarig för prövningen av enasylansökan, är skyldig att pröva ansökan i enlighet med statens nationellalagstiftning och internationella åtaganden finns det enligt utskottet inteanledning att motsätta sig ett godkännande av konventionen. Utskottet hardärför inget att erinra mot att godkänner konventionen, som Sverigeredan genom sin anslutning till Europeiska unionen har förbundit sig attansluta sig till. Utskottet biträder också de föreslagna ändringarna isekretesslagen och utlänningslagen. Med det anförda avstyrker utskottet bifalltill motionerna Sf25 och Sf26. Utskottet hemställeratt med avslag på motionerna 1996/97:Sf25 och 1996/97:Sf26dels godkänner konventionen rörande bestämmandet av den ansvariga statenför prövningen av en ansökan om asyl som framställts i en avmedlemsstaterna i de europeiska gemenskaperna,dels antar regeringens förslag till1. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),2. lag om ändring i utlänningslagen (1989:529).res. (v, mp)den 20 maj 1997På socialförsäkringsutskottets vägnarBörje NilssonI beslutet har deltagit: (), (), MaudBjörnemalm (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), (), (), () och ThomasJulin (mp). () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjar med "" och på s. 6 slutar med "och Sf26." bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är behäftad med så allvarligabrister att inte bör godkänna den. Bland det allvarligaste är attkonventionen i flera fall står i konflikt med åtaganden enligtinternationella konventioner. saknar dessutom hänvisningtill Europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna ochde grundläggande friheterna liksom till FN:s konvention mot tortyr och annangrym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Utskottetanser vidare att bygger på det underförstådda antagandetatt en asylansökan leder till samma beslut i alla medlemsstater. Så ärnaturligtvis inte fallet. Exempelvis kan medlemsstaternas olika åsikter om hurförföljelse från icke-statliga förföljare skall betraktas leda till avvisningtill hemlandet även i fall där detta land inte är säkert. En annan invändningär enligt utskottets mening att stater som gränsar till tredje land eller somhar stora internationella flygplatser eller hamnar riskerar att få ta emotalla asylsökande. Risken är vidare att dessa stater i sina försök att värjasig mot detta kommer att bygga murarna mot utanförstående stater ännu högre.Ytterligare invändningar som kan anföras mot konventionen är enligt utskottetsmening att dataskyddet är otillräckligt och att konventionen medför risk försplittring av familjer eftersom familjemedlemmar inte kan få sina ansökningarprövade i samma stat med mindre än att en familjemedlem har erkänts somkonventionsflykting. En familj som flytt undan kriget i Bosnien och skiljs åtunder flykten kan riskera att aldrig kunna återförenas. Antag att pappan ochett barn får stanna av humanitära skäl i och mamman och ett annatbarn får stanna i av humanitära skäl. Enligt kandenna familj inte återförenas därför att inte någon erhållit konventionsstatusi något av länderna. Sistnämnda konsekvens innebär en konflikt med artikel 8 iEuropeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna, som kräver respekt för familjelivet.Dublinkonventionen saknar dessutom ett effektivt rättsmedel för den som villklaga på utlämnande av personliga uppgifter. Utskottet vill slutligenframhålla det förhållandet att det nederländska parlamentet har motsatt sigkonventionen på grund av att man ser behov av en överstatlig domstol för deasylsökande. Sammanfattningsvis anser således utskottet att böravslå propositionens förslag.dels att utskottets hemställan bort ha följande lydelse:att med bifall till motionerna 1996/97:Sf25 och 1996/97:Sf26avslår propositionen.I propositionen framlagda lagförslagKonventionen rörande bestämmandet av den ansvariga staten för prövningen av enansökan om asyl som framställts i en av medlemsstaterna i de europeiskagemenskapernaFörteckning över ändringar av den svenska översättningen i bilaga 1 tillproposition 1996/97:87Den svenska översättningen av konventionstexten som bilagts propositionenbehöver korrigeras på en del punkter. Korrigeringarna är av formell ellerredaktionell karaktär.Artikel 6: Meningen i andra stycket delas upp i två meningar enligt följande:Den staten upphör emellertid att vara ansvarig, om det visas att sökanden haruppehållit sig i den medlemsstat där asylansökan gavs in i minst sex månaderinnan ansökan gavs in. I så fall är den senare medlemsstaten ansvarig förprövningen av asylansökan.Artikel 15.12: skall betecknas Strasbourg-konventionenden om skydd för enskilda vid automatisk databehandling avpersonuppgifter.Artikel 16.2: "Europeiska Gemenskapen" skall bytas mot "Europeiska EkonomiskaGemenskapen".Artikel 19: I andra stycket skall "republiken" bytas mot "Republiken". Itredje stycket skall "" bytas mot "" och i fjärde stycketskall "" bytas mot "Förenade ". Sammanfattning........................................1Propositionen.........................................1Motionerna............................................1Utskottet.............................................2Propositionen.......................................2Övrigt............................................5Motionerna..........................................5Utskottet...........................................5Hemställan..........................................6Reservation...........................................6Bilaga 1: Propositionens lagförslag...................8Bilaga 2: Förteckning över ändringar i den svenska översättningen avbilaga 1 till proposition 1996/97:8711