bet · GL01NU2 · 1997-12-02 00:00:00 — Vidare skall detingå i uppgifterna att delta i internationellt arbete och allmänt följa deninternationella utvecklingen inom verksamhetsområdet. Myndigheten skall stödjasvenskt deltagande i det internationella samarbetet samt hjälpa regeringen medfaktaunderlag och expertkunnande i det energipolitiska samarbetet. Ett annatansvarsområde gäller utformning och genomförande av programmet för forskning,utveckling och demonstration av ekologiskt och ekonomiskt uthålligenergiteknik. I uppdraget ingår också att erbjuda information och utbildning påenergiområdet, vilket även innebär ett ansvar att samordna myndigheternasinformation till allmänheten.Energimyndigheten skall inom miljöområdet ha sektorsansvaret för frågor somrör energi. Ett viktigt område är klimatfrågorna, vilket motiverar insatserfrån myndigheten såväl internationellt som nationellt.Huvudansvaret för att verkställa merparten av de energipolitiska programmenoch ta ett samordningsansvar för omställningsåtgärderna ligger hos den nyamyndigheten. Den skall följa programmens genomförande och ta fram metoder ochunderlag för utvärdering av åtgärderna och redovisning av effekterna.Energimyndigheten kommer också att helt eller delvis ansvara förförvaltningen av följande anslag statsbudget som ingår i programmetför en omställning till en hållbar energiförsörjning: B 1 Bidrag för att minskaelanvändningen; B 2 Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybaraenergikällor; B 3 Åtgärder för effektivare energianvändning; B 4Energiforskning; B 5 Bidrag till Energiteknikfonden; B 6 Introduktion av nyenergiteknik; B 7 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser; B8 Täckande av förluster i anledning av statliga garantier inom energiområdet.Den 1 juli 1994 inrättades en särskild myndighetsfunktion (Nätmyndig-heten)vid () med uppgift att dels prövaärenden om koncessionshavarnas skyldigheter, dels utöva tillsyn över attföreskrifterna i ellagen följs utom i frågor som rör elsäkerhet. Medel förverksamheten har för anvisats över statsbudgeten via (utgiftsområde 24). Verksamheten finansieras genom en årlignätövervakningsavgift som betalas av innehavare av nätkoncession. Avgiften tasut enligt förordningen (1995:1296) om vissa avgifter på elområdet och motsvararden årliga beräknade kostnaden för verksamheten som uppgår till ca 20 miljonerkronor. om en ny energimyndighet har föreslagit attnätverksamheten inom den nya myndigheten skall ges ställning som en avdelninginom energimyndigheten som beslutsfattandet i ärenden som innebärlagtillämpning regleras i myndighetens instruktion. Regeringen avser medinrättandet av den nya energimyndigheten att genomföra en sådan ordning,meddelas det i budgetpropositionen.Regeringen beräknar energimyndighetens kostnader för myndighetsuppgifter ochprogramanknuten verksamhet till ca för . Regeringenföreslår att ca anvisas för till anslaget : Förvaltningskostnader. Detta nya anslag på statsbudgetenfinansieras genom att ca överförs till energimyndighetenfrån förvaltningsanslag och att av den ekonomiskaramen för de energipolitiska programmen utnyttjas. Regeringen meddelar att denavser att noga följa förvaltningskostnaderna för att tillse att anslaget istörsta möjliga utsträckning långsiktigt kan användas för programverksamheten.Kostnader för bildande av en ny energimyndighet (A 2)PropositionenFörslag Beräknat1998 1999 200025,0 - - (milj. )Anslaget disponeras för täckande av kostnader i samband med inrättandet av dennya energimyndigheten. Inrättandet av en ny myndighet är förenat med vissakostnader av tillfällig karaktär, främst beroende på utökade ansvarsområdenföranledda av energipolitiska överenskommelse, påpekas det. Vidare kani övergångsskedet extraordinära kostnader för bl.a. lokaler och personal kommaatt uppstå. har i beslutet om 1997 års ekonomiska vårpropositionanvisat för för bildande av en nyenergimyndighet (prop. 1996/97:150, bet. FiU20).MotionernaNågra egentliga skäl för att bryta sönder har aldrig redovisats, sägs deti motion 1997/98:N223 (m). De statliga myndighetsinsatserna inomenergipolitiken ställer krav på kompetens inte bara inom energiområdet, utanockså när det gäller teknisk forskning, utveckling och demonstration,företagsutveckling och transportfrågor. Sådan kompetens finns samlad hos ,menar motionärerna. Att organisera en ny myndighet innebär en ökad politiskstyrning, vilket energisektorn inte är betjänt av. Motionärernas uppfattning äratt myndighetsuppgifterna på energiområdet fortsättningsvis kan och även börskötas av NUTEK.Från samma utgångspunkt yrkas i motionerna 1997/98:N282 (m) och 1997/98:Fi510(fp) avslag på regeringens förslag om medel till den nya energimyndigheten överanslagen A 1 och A 2. Motionärernas motsvarande yrkanden om ökade anslag tillNUTEK behandlar utskottet i betänkande 1997/98:NU1, där anslagen inomutgiftsområde 24 Näringsliv tas upp.Bidrag för att minska elanvändningen (nytt anslag) (B 1)PropositionenFörslag Beräknat1998 1999 2000290,0 400 350 (milj. )Anslaget disponeras för stöd enligt förordningen (1997:635) om statligt bidragtill vissa investeringar för att minska elanvändningen i bostäder och vissalokaler samt förordningen (1997:634) om statligt bidrag till investering förombyggnad och anslutning av eluppvärmda byggnader till fjärrvärme. Stöd lämnasi form av bidrag.Boverket är ansvarigt för stöd enligt den förstnämnda förordningen.Länsstyrelsen prövar ärenden om bidrag.NUTEK är ansvarigt för stöd enligt den andra förordningen om statligt bidragtill investering för ombyggnad och anslutning av eluppvärmda byggnader tillfjärrvärme. Detta ansvar skall övertas av den nyaenergimyndigheten. prövar ärenden om bidrag. Förutom bidrag föranslutning av fastigheter till fjärrvärmen bör enligt regeringen även stödkunna ges som kan bidra till ett ökat kraftvärmeutnyttjande, t.ex. stöd tillsammankoppling av fjärrvärmenät. Avsikten är att ett förslag till förordningmed detta innehåll skall anmälas till Europeiska kommissionen för granskning avstödets förenlighet med statsstödsreglerna.Med ny teknik med lägre kostnader beräknas det under vissa förhållanden varamöjligt att ansluta områden med lägre värmetäthet till fjärrvärme, bl.a.småhusområden, påpekas det i propositionen. Konvertering av eluppvärmda hustill fjärrvärme medför att elbehovet minskar och att underlaget förelproduktion i kraftvärmeverk ökar.Målet är att minska den årliga elanvändningen med 1,5TWh genom konvertering till fjärrvärme. Förutsättningar bör enligt regeringenäven skapas för att minska elanvändningen i den eluppvärmda bebyggelse därfjärrvärmeanslutning inte är möjlig. Genom att bidrag betalas ut tillkonvertering från elvärme i småhus till annan uppvärmning som inte kanfjärrvärmeanslutas kan elanvändningen minskas ytterligare.För den aktuella verksamheten föreslår regeringen en ekonomisk planeringsramför om sammantaget . Regeringenföreslås vidare få möjlighet att göra åtaganden även efter det aktuellabudgetåret och fördela åtaganden med , 350 miljonerkronor och och senare.MotionernaRegeringen föreslår att bidrag skall införas för investeringar som minskarelanvändningen i bostäder och vissa lokaler, konstateras det i motion1997/98:N282 (m). Motionärerna framhåller att förslaget är en del i planerna påen förtida avveckling av kärnkraften, som bl.a. leder till kraftigt ökadekostnader för hushållen. I motionen yrkas att anslaget skall minskas med 290miljoner kronor jämfört med regeringens förslag.I motion 1997/98:N277 (c, s) understryks att bland de allmännasamlingslokalerna finns åtskilliga lokaler som ?lockats in? i ett stortelberoende då det för installationen ansågs klokt meddirektverkande el. Samlingslokalföreningar som har bundit upp sig för sådaneluppvärmning har inte några reella möjligheter att ta sig ur detta förhållandemed mindre än att ekonomiskt stöd tas emot, sägs det. De allmännasamlingslokalerna bör få samma möjlighet till stöd som bostadsfastigheter,menar motionärerna.I motion 1997/98:Fi510 (fp) sägs att energiomställningsprogrammen börgenomföras. Programmen behöver dock inte fullföljas i den takt som regeringenföreslår, eftersom motionärerna motsätter sig stängningen av kärnkraftverket iBarsebäck. De anser i stället att programmen kan utsträckas i åtminstone tvåår, vilket minskar de årliga utgifterna. För detta anslag innebär dennaståndpunkt en besparing på jämfört med regeringens förslag.För den närmaste femårsperioden bör inriktningen vara att konvertera 2 TWhelvärme, huvuddelen till fjärrvärme, anförs det i motion 1997/98:N283 (mp). Imotionen beräknas detta motsvara ca 100 000 småhus. Om en grov uppskattninggörs, fortsätter motionärerna, med utgångspunkt i att investeringar på igenomsnitt per hus genomförs, blir den totala kostnaden förkonverteringen . För en bidragsnivå på30 % fordras en planeringsram på , konstateras det. IMiljöpartiets budgetförslag för , vilket omfattar en skatteväxling,föreslås att , dvs. utöver regeringensförslag, skall tillföras det aktuella anslaget. beräknarmotionärerna att anslaget behöver tillföras 510 respektive ,dvs. 110 respektive utöver regeringens beräkning. I motionenyrkas också att bemyndigar regeringen att åta sigekonomiska förpliktelser i samband med bidrag för att minska elanvändningen påhögre nivåer än enligt förslaget i propositionen. Sådana åtaganden borde uppgåtill högst för , högst för år2000, högst för och högst förår 2002.I motion 1997/98:N216 (kd) rekommenderas en metod som går ut på att medekonomiska incitament stimulera elbolag och leverantörer att hjälpa hushåll ochindustrier att spara el. Ju mer företagen får konsumenten att spara, ju merskulle elleverantörerna premieras. Motionärerna efterlyser även förslag - somregeringen bör redovisa för - om möjligheten att installerasolpaneler för att spara elvärme.Tilläggsisolering ger en stark effekt vad gäller energibesparing, påpekas deti motion 1997/98:N272 (kd). Regeringen bör i det fortsatta arbetet medenergiomställningsprogrammet pröva frågan om stimulansåtgärd förtilläggsisolering på motsvarande sätt som gäller för konvertering från elvärmetill annan uppvärmning. I motionen hänvisas också till att det nya bidraget förinstallation av biobränsleeldad källa i småhus är villkorat med att denna måstevara miljögodkänd och eldas mot ackumulatortank. På denna punkt ansermotionären att fullt bidrag bör betalas ut till de anordningar som har lägstutsläpp av exempelvis stoft, koldioxid och tjärämnen.Vissa kompletterande uppgifterEnligt den tidigare nämnda förordningen om statligt bidrag för ombyggnad ochanslutning av eluppvärmda byggnader till fjärrvärme - som avses träda i kraftden - får ett bidrag per bostadslägenhet eller lokal utgå medhögst av bidragsunderlaget motsvarande högst för di-rektelvärmdabyggnader och högst för byggnader med vattenburen elvärme. Enförutsättning för bidrag är att det sker en fullständig konvertering. En annanbestämmelse är att regelverket inte omfattar lokaler som används förkommersiella eller industriella ändamål.I överensstämmelse med förordningen om statligt bidrag till vissainvesteringar för att minska elanvändningen i bostäder och vissa lokaler - somäven den avses träda i kraft - får bidrag lämnas dels föreleffektminskande åtgärder (engångsbidrag), dels för konvertering från elvärmei bostäder som används för permanent bruk. Stöd kan betalas även till vissalokaler som inte används för kommersiella eller industriella ändamål. Vadgäller bidrag för effektminskande åtgärder får sådant lämnas för effektvakt(regleranordning som håller uttaget från elnätet inom ramen för mätarsäkringensbelastningsförmåga) med , sekundär värmeproduktionsanläggning(kakelugn, kamin, insats i öppen spis eller andra anordningar för uppvärmningsom komplement till elvärme) med och utrustning för värmeackumuleringmed . Bidrag till sekundär värmeproduktionsanläggning eller utrustningför värmeackumulering förutsätter att effektvakt installeras elleratt en sådan finns i lägenheten eller i lokalen. Om bidrag lämnas för fleraåtgärder får det totala bidrag som utgår inte överstiga perbostadslägenhet eller lokal. Vad gäller bidrag för konvertering från elvärmefår bidrag lämnas för konvertering till individuell bränsleeldning baserad påett vattenburet eller luftburet system om åtgärden genomförs i småhus ellerflerbostadshus. Bidrag får även lämnas om åtgärderna utförs i bostadsanknutenlokal som inte används för kommersiella eller industriella ändamål. Storlekenpå bidraget får uppgå till högst av bidragsunderlaget motsvarande 30 000kr per bostadslägenhet eller lokal.Enligt , som utfärdar detaljbestämmelser, gäller att den utrustningsom installeras skall vara typgodkänd eller uppfylla de av Boverketrekommenderade högsta värdena på utsläpp av förbränningsgaser.Bidrag kan alltså utgå till omställning i lokaler. och hartill uppgift att utforma närmare föreskrifter om förordningarnas tillämpningoch att behandla frågan om bidragens avgränsning avseende typ av lokal. Motbakgrund av att användningen av föreningslokaler kan ha olika karaktär kommerbidragsberättigande i det enskilda fallet att avgöras av länsstyrelsen.Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor(B 2)PropositionenFörslag Beräknat1998 1999 2000215,0 215 215 (milj. )Anslaget skall disponeras för bidrag till vissa investeringar inomenergiområdet. Stödet lämnas i form av bidrag till investeringar ibiobränslebaserad kraftvärme, vindkraftverk och småskalig vattenkraft samt förutveckling och provning av ett upphandlingsförfarande för ny teknik förelproduktion med förnybara energislag.Regeringen föreslår för verksamheten en ekonomisk planeringsram omsammantaget för . Ramen fördelas enligtföljande: avser biobränslebaserad kraftvärme, 270 miljonerkronor avser vindkraftverk, avser småskalig vattenkraft och100 avser utveckling och provning av ett upphandlingsförfarandeför ny teknik för elproduktion med förnybara energislag.I propositionen föreslås härutöver att bemyndigar regeringen attgöra åtaganden även efter det aktuella budgetåret och fördela åtaganden överfemårsperioden med vartdera samt 275miljoner kronor och senare.MotionernaDet är olyckligt med statliga bidrag som tenderar att bli en löpande subventionav gammal, befintlig teknik, framhålls det i motion 1997/98:N223 (m). Statenbör heller inte subventionera en vattenkraftsutbyggnad som regelmässigt ledertill konflikt med viktiga miljöintressen, anförs det. I stället bör riksdagendra slutsatserna av gjorda utvärderingar och slopa investeringsstöden helt, ärmotionärernas slutsats.I motion 1997/98:N282 (m) föreslås att det nu aktuella anslaget skall minskasmed jämfört med regeringens förslag.I dag belastas svensken av höga priser på el genom elskatter av olika slagoch moms, heter det i motion 1997/98:N210 (m). Vi betalar också via skattsedelnbidrag till vindkraftverk, småskalig vattenkraft och biobaserad kraftvärme,sägs det vidare. Kostnaden för att producera småskalig vattenkraftsel liksomvindkraftsel är betydligt högre än för produktion av vattenkrafts- ochkärnkraftsel, hävdar motionären. Subventioner sätter alla sundamarknadsprinciper ur spel, lyder en slutsats i motionen. Innan införandet avolika elproducerande tekniker uppmuntras, skall de enligt motionärensuppfattning vara utvecklade och kunna konkurrera med etablerad elteknik. Imotionen yrkas att bidrag inte skall utgå till investeringar ibiobränslebaserade kraftvärmeverk och att bidrag till småskalig vattenkraft ochvindkraftverk samt s.k. miljöbonus skall tas bort.I motion 1997/98:Fi510 (fp) yrkas - med den motivering som tidigareredovisats - att anslaget minskas med jämfört medregeringens förslag.Biobränslebaserad kraftvärme är en miljöacceptabel energiproduktion som gerett effektivt energiutnyttjande, eftersom den värme som bildas direkt kan tastill vara i fjärrvärmenäten, anförs det i motion 1997/98:N283 (mp). Det finnsmöjlighet, hävdas det, att öka produktionen av el och värme i biobräns-lebaserad kraftvärme med ca , varav är elproduktion. Medföreslagna bidragsnivåer och utbyggnadstakt beräknar motionärerna förbiobränslebaserad kraftvärme en planeringsram på underfemårsperioden. Motionärernas bedömning av vindkraften är en ökad årligelproduktion om ca . Totalt bedöms i motionen attpotentialen är ökad elproduktion för att ersätta kärnkraftselen.Miljöpartiet föreslår i motionen - under förutsättning av att en skatteväxlinggenomförs - en stödnivå för vindkraft om samt ett anslag på 80 miljonerkronor , dvs. en planeringsram om totalt över fem år.Däremot accepteras inte regeringens utbyggnadsplaner beträffande småskaligvattenkraft. Som en konsekvens av detta undantas somregeringen avsatt för utbyggnad av småskalig vattenkraft från planeringsramen.Vidare anser motionärerna att anslaget skall kunna tillämpas på all nyproduktionsteknik för förnybara energislag, och inte bara nyelproduktionsteknik. I motionen föreslås att , dvs. 160miljoner kronor utöver regeringens förslag, skall tillföras anslaget. För åren1999 och 2000 bör anslaget, enligt motionärerna, beräknas till 372 miljonerkronor . Härutöver yrkas att får bemyndigaregeringen att åta sig ekonomiska förpliktelser i samband medbidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällorinnebärande åtaganden om högst för , högst 385miljoner kronor för , högst för och högst270 för år 2002.Riksdagens beslut att sänka investeringsbidraget till vindkraft från 35 %till betraktas i motion 1997/98:N216 (kd) vara en felaktig signal omsyftet är att få till stånd en massiv vindkraftsutbyggnad. Investeringsbidragetborde i stället vara . Likaså bör investeringsstödet till småskaligvattenkraft höjas till . Mot denna bakgrund anser motionärerna att anslagetbör höjas med jämfört med regeringens förslag. Regeringenbör lämna förslag till om förändringar i lagstiftning och regelverksom möjliggör en effektiv och snabb utbyggnad av vindkraften i , ansermotionärerna.Åtgärder för effektivare energianvändning (B 3)PropositionenFörslag Beräknat1998 1999 200090,0 90 90 (milj. )Anslaget disponeras för åtgärder för en effektivare energianvändning i enlighetmed riktlinjerna energipolitiska beslut. En slutsats somframkommit genom de utvärderingar som gjorts är enligt regeringen att det finnsbehov av att ytterligare utveckla rutiner för resultatmätning och utvärderingav denna typ av energipolitiska åtgärder. Enligt beslut skall detidigare årens insatser för effektivare energianvändning fortsätta i delvis nyaformer. Anslaget avser åtgärder för effektivare energianvändning och skall ikombination med ett utvidgat europeiskt samarbete för energieffektiviseringbidra till att ytterligare minska användningen av el och öka hushållningen medenergi. Ett förslag till förordning med detta innehåll avses anmälas tillEuropeiska kommissionen för granskning av dess förenlighet medstatsstödsreglerna.I programmet ingår åtgärder avseende information och utbildning, teknik-upphandling av energieffektiv teknik, provning, märkning och certifiering avenergikrävande utrustning samt energirådgivning. Regeringen föreslårför verksamheten en ekonomisk planeringsram om sammantaget 446 miljoner kronorför . Ramen fördelas enligt följande: 60 miljoner kronoravser information och utbildning, avser teknik-upphandlingav energieffektiv teknik, avser provning, märkning ochcertifiering av energikrävande utrustning samt avserkommunal energirådgivning.Enligt de riktlinjer som har godkänt skall bidragssystemetavseende energirådgivning träda i kraft , men avseverksamhet som har påbörjats tidigast . Stödet bör enligtregeringen utformas så att det bidrar till att underlätta för kommunerna att geen objektiv, lokalt och regionalt anpassad information och rådgivning både tillenskilda och till lokala organisationer. Den nya energimyndigheten skallansvara för bidragssystemet. Alla kommuner skall ges möjlighet, efter ansökantill energimyndigheten, att få bidrag. Bidrag lämnas i form av dels ettgrundbidrag, dels ett invånarrelaterat bidrag. En utgångspunkt är att allakommuner har rätt till ett grundbidrag på underfemårsperioden. Regeringen anser vidare att kommuner med fler än 30 000invånare bör ha rätt till ett tilläggsstöd. Stödet skall fördelasschablonmässigt med hänsyn till kommunernas folkmängd.MotionernaI motion 1997/98:N282 (m) understryks att satsningar på informationsåtgärderbör genomföras för att minska sökkostnaderna för hushåll och företag.Motionärerna vill att verksamhet med upphandling av energieffektivteknik också bör ges ett fortsatt stöd. I motionen yrkas ett anslagsbelopp på32 , vilket innebär ett minskat anslag med 58 miljoner kronorjämfört med regeringens förslag.I motion 1997/98:Fi510 (fp) yrkas - med den motivering som tidigareredovisats - att anslaget minskas med jämfört medregeringens förslag.Helt andra ståndpunkter förs till torgs i motion 1997/98:N283 (mp). Här sägsinledningsvis att den nya energimyndigheten i det fortsattateknikupphandlingsprogrammet bör hålla fast vid det gamla programmetsinriktning och tilldela det rimliga resurser motsvarande perår, dvs. en total planeringsram om . Denkommunala energirådgivningen bör vidare få stöd från central nivå medspecialkompetens och resurser för att stödja kommunerna utifrån derasvarierande förutsättningar. Motionärerna föreslår inledningsvis 75 miljonerkronor , totalt över , tillkommunal energirådgivning. I budgetförslag för föreslåsett anslag på , vilket innebär utöverregeringens förslag. beräknas ett oförändrat anslag,dvs. 155 miljoner kronor.I motion 1997/98:N220 (mp) framförs uppfattningen att det vid sidan avenergirådgivning inför den stora energiomställningen finns ett lika stort behovav kompetent miljörådgivning. En sådan energi- och miljörådgivning,byggd på försiktighets- och substitutionsprinciperna samt på kommunens egetAgenda-21 arbete, skulle innebära en snabbare kunskapsspridning, ansermotionären. I motionen yrkas därför att bidraget till energirådgivningskall utgå till både energi- och miljörådgivning.Tydliga anvisningar måste ges, sägs det i motion 1997/98:216 (kd), om att desom är direkt involverade i arbetet med effektivare energianvändning och sombäst bör kunna bedöma användningsområdet får del av anslaget.Energiforskning (B 4)PropositionenFörslag Beräknat1998 1999 2000320,0 398 405 (milj. )Anslaget disponeras för bidrag till stöd för forskning och utveckling påenergiområdet. Insatserna för forskning och utveckling skall bidra till enekologiskt och ekonomiskt uthållig samhällsutveckling. Såväl den tillämpade somden grundläggande energiforskningen ges därför större resurser.Resurser avsätts för att bevaka den internationella forskningen och för attutnyttja resultaten nationellt. I programmet ingår stöd till energiforskning,forskning om energisystemet och forskningssamarbete med länderna iÖstersjöregionen samt forsknings- och utvecklingsinsatser avseendeetanolproduktion från skogsråvara. Regeringen föreslår för verksamheten enekonomisk planeringsram om sammantaget för perioden1998-2004. Ramen fördelas enligt följande: avserenergiforskning, avser forskning om energisystemet,avser forskningssamarbete med länderna i Östersjöregionenoch avser insatser avseende etanolproduktion frånskogsråvara.Riksdagen har bemyndigat regeringen att i samband med stöd tillenergiforskning göra åtaganden även efter det aktuella budgetåret. Sådanabemyndiganden föreslås även för för att möjliggöra kontinuitet ochlångsiktighet i forsknings- och utvecklingsarbetet. Regeringen beräknar behovetav åtaganden inom energiforskningsområdet till 90, 60, 40,30, 20 respektive 10 miljoner kronor.MotionernaStatens stöd till utvecklingen på energiområdet bör koncentreras till deområden där få andra aktörer har möjlighet att ta ansvar, anförs det i motion1997/98:N223 (m). Forskning och utveckling är ett mycket långsiktigt ochtålamodsprövande arbete. Regeringen behandlar fusionsforskningen alltförlättvindigt, kritiserar motionärerna. Denna forskning präglas av mycket långatidsperspektiv och kräver långsiktigt internationellt samarbete för att nåframgång.