bet · GL01JoU2 · 1997-11-25 00:00:00 — De närmare villkor som gäller för ett anslag anges iregleringsbrevet och, i förekommande fall, i en särskild förordning. Enligtförordningen (1982:840) om statsbidrag till kalkning av sjöar och vattendrag ärbåde kalkning och biologisk återställning bidragsberättigade. saknarsåledes anledning att bifalla motion Jo775 (v) yrkande 2.A 4 Investeringar och skötsel för naturvårdPropositionenFrån anslaget betalas förvärv av mark i syfte att bevara den biologiskamångfalden genom att skydda särskilt värdefulla naturområden. Denaturvårdsobjekt i statens ägo som förvärvas med medel från anslaget redovisaspå naturvårdsfonden, vilken förvaltas av . Från anslagetbetalas vidare ersättning till markägare för intrång i pågående markanvändningenligt naturvårdslagen (1964:822) samt enligt 86 och 122 §§ byggnadslagen idess lydelse intill . Vidare kan från anslaget bidrag lämnastill kommuner och kommunala stiftelser för skydd av värdefulla naturområden.Dessutom får anslaget användas för utrednings-, förhandlings- ochvärderingskostnader i samband med säkerställande av värdefulla naturområden.Bidrag för naturvårdsåtgärder från EU:s fond LIFE redovisas under anslaget.Största delen av anslaget för innevarande budgetår beräknas bli förbrukat.Reservationen avser nästan helt tidigare beviljade LIFE-medel.För skötsel av naturreservat m.m. använder för närvarandedelar av förvaltningsanslaget A 1 . Medlen fördelas ihuvudsak länsvis efter redovisade behov från länsstyrelserna. Under år 1997används för sådana skötselåtgärder. Många av de områden sominköps kräver betydande insatser för att områdenas naturvärden skall kunnabevaras eller områdena restaureras till den karaktär som man vill eftersträva.Åtgärderna kan vara av engångskaraktär eller ske med varierande tidsmellanrum.Behoven av sådana åtgärder kan variera högst betydande mellan olika år. För attskapa ökat samband mellan markförvärv och skötselåtgärder föreslår regeringenatt de medel som tidigare anvisats för skötselåtgärder underförvaltningsanslaget A 1 överförs till anslaget A 4Investeringar och skötsel för naturvård.Regeringen föreslår att personalkostnader, som är knutna till anslagetsverksamhet, fortsättningsvis helt bör belasta verkets förvaltningsanslag. Medanledning härav förs över till verkets förvaltningsanslag.Under /96 säkerställde drygt 35 000 hektarmark, i första hand genom förvärv. I huvudsak har förvärven gällt skog av olikatyper såsom urskogar, ädellövskogar och skogs/myrmosaikområden. Satsningarnahar, , framför allt syftat till att bevara den biologiskamångfalden och naturvärden i övrigt. Den areal som säkerställdes under detförsta halvåret av uppgår till . Genomsnittskostnadper hektar är ungefär den dubbla jämfört . Den högre kostnadenberor huvudsakligen på att förvärvad skogsmark är av produktivare slag - ochdärmed dyrare - än den skogsmark som förvärvats under tidigare år.Regeringen anför att i arbetet med skydd av olika naturtyper är skyddet avskogsmiljöer särskilt uppmärksammat. Miljövårdsberedningen har ibetänkandet Skydd av skogsmark (SOU 1997:97 och 98) bedömt behovet och formernaav skydd av skogsmark för att bevara den biologiska mångfalden. Vidare har och Skogsstyrelseni uppdrag att fortlöpande utvärdera den nya skogspolitikens effekter på denbiologiska mångfalden. De båda verken har också regeringens uppdrag attutvärdera återväxtens kvalitet och skyddet av skogsmark. Regeringen avser attunder återkomma till med sina ställningstaganden i dessafrågor.Vid sidan av det statliga arbetet pågår diskussioner om certifiering av detsvenska skogsbruket i en partssammansatt arbetsgrupp med representanter förskogsbruk och naturvårdsorganisationer. ombildadesgruppen, bl.a. ingår inte . Utifrån vissainternationella grundprinciper har gruppen redovisat ett förslag till svenskstandard för ett miljöanpassat skogsbruk. Regeringen anför att beträffandeskogsbolagen sker inom den s.k. ekologiska landskapsplaneringens ram arbete somkan innebära att skogsbruket begränsas helt eller delvis under viss tid.Sverige har anmält 1 263 områden att ingå i det europeiska nätverketav skyddade områden - Natura 2000. har i uppdrag att senastden i samarbete med länsstyrelserna lämna förslag tillregeringen på ytterligare områden som kan anmälas till nätverket.Sverige har genom möjlighet att ansöka om bidrag från EU:sfond LIFE för naturvårdsåtgärder. har EU beviljatNaturvårdsverket till två projekt. Eftersom projekten ärfleråriga kommer endast mindre delar av dessa medel att förbrukas . Medlen skall huvudsakligen användas för markförvärv men tillmindre del även till skötselåtgärder. För tidigare budgetår har EU beviljatmedel om tillsammans ca . uppskattas LIFE-projektkunna erhålla bidrag om ca . Regeringen beräknar medelmotsvarande detta bidrag under anslaget. Motsvarande belopp beräknas underinkomsttiteln 6911 Övriga bidrag från EG.Regeringen bör som tidigare bemyndigas att under löpande budgetperiod iklädastaten ekonomiska förpliktelser för utgifter som skall betalas undernästkommande budgetperiod. Bemyndigandet bör uppgå till förutgifter som skall betalas år 1999.Regeringen beräknar anslaget till för . För år 1999beräknas anslaget till . I avvaktan på regeringens översyn avramen för utgiftsområdet för beräknas anslaget preliminärt till239 för år 2000.MotionernaI motion Jo726 (mp) yrkas att anslaget påförs utöverregeringens förslag (yrkande 10 delvis). De medel som anslås förslår inte och ibrist på medel tvingas länsstyrelserna ge klartecken till avverkningtrots beräkningar att urskogen och många av de hotade arterna är utrotade om avverkningarna fortgår i nuvarande takt.I motion Jo743 (m) påtalas behovet av ändrade regler så att länsstyrelsernakan använda en del av markanslaget till sin administration i samband medarbetet att bilda naturreservat. Länsstyrelserna har ålagtssparkrav i en sådan utsträckning att det ofta inte varit möjligt attsäkerställa de nödvändiga administrativa insatserna.Motionärerna i motion Jo757 (kd) yrkar ytterligare utöverregeringens förslag (yrkande 10 delvis). är produktiv skogsmarknedanför den s.k. skogsodlingsgränsen avsatt som reservat. Den arealen bör påsikt öka till . Vidare yrkas att regeringen bemyndigas att under 1998för statens räkning åta sig ekonomiska förpliktelser i samband med förvärv aveller intrångsersättning i värdefulla naturområden som innebär åtaganden omhögst för (yrkande 9). Det krävs mer medelför detta ändamål än vad regeringen föreslår.I motion Jo775 (v) yrkas att anslaget utökas med utöverregeringens förslag (yrkande 8 delvis). I är av denproduktiva skogsmarken nedanför fjällkedjan skyddad i reservat eller liknande,trots att det är nedanför fjällkedjan som den största mängden rödlistade arterfinns. Fattigare länder är ofta bättre på detta. av den tropiskaregnskogen är skyddad.I motion Jo777 (mp) anförs att 700 respektive börberäknas på anslagen för åren 1999 och 2000.I motion Jo785 (fp) yrkas att anslaget bör utökas med 250 miljoner kronorutöver regeringens förslag (yrkande 9 delvis). Det finns många unikanaturområden som är akut hotade, där det omgående krävs en kraftig engångs-insats. Det är framför allt stora områden av s.k. gammelskog som står på spel.Riksdagen har tidigare ställt sig bakom ett uttalande att av den produktivaskogsmarken nedanför det fjällnära området kan behöva skyddas i reservat.I motion Bo528 (fp) föreslås ett ändrat system för utnyttjandet avmarkanslaget (yrkande 7). I förhållande till kustlandskap är arealen skyddadnaturskog och myr liten. Den fortsatta verksamheten hotas nu av länsstyrelsensbrist på resurser för säkerställande. Systemet bör ändras så attlänsstyrelserna får utnyttja av beviljat markanslag för att täckaadministrationskostnader i samband med säkerställandet.Utskottets övervägandenUtskottet delar regeringens uppfattning att anslaget till markförvärv är ett avnaturvårdspolitikens viktigaste instrument för att bevara den biologiskamångfalden. Utskottet anser därför att det trots det statsfinansiella läget ärangeläget att behålla en hög ambitionsnivå på detta område.Regeringen anför att under /96 säkerställde Naturvårdsverketdrygt mark, i första hand genom förvärv. I huvudsak har förvärvengällt skog av olika typer såsom urskogar, ädellövskogar och skogs/myrmosaik-områden. Satsningarna har framför allt syftat till attbevara den biologiska mångfalden och naturvärden i övrigt. Den areal somsäkerställdes av uppgår till 7 500hektar. Genomsnittskostnaden per hektar är ungefär den dubbla jämfört medtidigare år. Den högre kostnaden beror huvudsakligen på att förvärvad skogsmarkär av produktivare slag - och därmed dyrare - än skogsmark som förvärvats undertidigare år.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om fördelning på anslaget A 4Investeringar inom miljöområdet. Motionerna Jo726 (mp) yrkande 10 delvis, Jo757(kd) yrkande 10 delvis, Jo775 (v) yrkande 8 delvis och Jo785 (fp) yrkande 9delvis avstyrks. Motionerna ryms inte inom den beslutade utgiftsramen.Utskottet finner inte anledning att redan nu ta ställning till enskildaanslag för budgetåren 1999 och 2000. Motion Jo777 (mp) avstyrks.Regeringen bör som tidigare bemyndigas att under löpande budgetperiod iklädastaten ekonomiska förpliktelser för utgifter som skall betalas undernästkommande budgetperiod. Utskottet delar regeringens uppfattning attbemyndigandet bör uppgå till för utgifter som skall betalasår 1999. Med det anförda avstyrks motion Jo757 (kd) yrkande 9.I motionerna Jo743 (m) och Bo528 (fp) yrkande 7 anförs att länsstyrelsernabör få använda en del av markanslaget till sin administration i samband medarbetet att bilda naturreservat. Utskottet konstaterar att medel för skötsel avnaturreservat m.m. har belastat anslag A 1 . Medlen har fördelats i huvudsak länsvis efter redovisade behovfrån länsstyrelserna. används för sådanaskötselåtgärder. För att skapa ökat samband mellan markförvärv ochskötselåtgärder föreslår regeringen i årets budgetproposition att de medel somtidigare anvisats för skötselåtgärder under förvaltningsanslaget A 1 överförs till anslaget A 4 Investeringar och skötsel förnaturvård. Bakgrunden är att många av de områden som inköps kräver betydandeinsatser för att områdenas naturvärden skall kunna bevaras eller för attområdena skall kunna restaureras till den karaktär som man vill eftersträva.Åtgärderna kan vara av engångskaraktär eller ske med varierande tidsmellanrum.Behoven av sådana åtgärder kan variera högst betydande mellan olika år.Regeringen föreslår att personalkostnader knutna till verksamhet påanslaget A 4 Investeringar och skötsel för naturvård fortsättningsvis heltskall belasta förvaltningsanslag. Utskottet har inhämtat attavsikten med dessa dispositioner är att renodla användningen av medlen påanslaget A 4 Investeringar och skötsel för naturvård. Dessa skall kunnaanvändas för skötsel av inköpta naturreservat, men skall inte belastas medpersonalkostnader.Riksrevisionsverket () har inom ramen för sin effektivitetsrevisiongranskat länsstyrelsernas miljövårdsarbete under förändrade finansiellaförutsättningar och redovisat resultatet i rapporten (RRV 1997:47)Länsstyrelsernas miljövårdsarbete i förändring. I rapporten anförs atthandläggarresurserna för reservatbildningsarbetet har minskat på mångalänsstyrelser under det senaste budgetåret. RRV bedömer att många avlänsstyrelsernas miljövårdsenheter har svårt att upprätthålla de nationellamålsättningarna för reservatbildning. RRV föreslår att en del avmarkförvärvsmedlen avsätts till länsstyrelsernas administrativa kostnader.Utskottet har inhämtat att rapporten övervägs iregeringskansliet.Mot bakgrund av vad som ovan anförts och i avvaktan på resultatet avövervägandena avstyrks motionerna Jo743 (m) och Bo528 (fp) yrkande 7.A 5-A 8 för miljöskydd är en central förvaltningsmyndighet medhuvudsaklig uppgift att pröva frågor rörande miljöfarlig verksamhet enligtmiljöskyddslagen. Nämnden har vidare en viktig roll i beredningen av ärendensom prövas av regeringen enligt 4 kap. lagen (1987:12) om hushållning mednaturresurser m.m. En jämförelse mellan budget och utfall /96 visar attanslaget inte utnyttjats fullt ut. Anslagssparandet beräknas minska till år1998.Av årsredovisningen framgår att prövotidsärendena och antalet beslut somöverklagas av länsstyrelserna har ökat. Ärendenas omfattning och svårighetsgradvarierar starkt. Liksom andra rättsprövande myndigheter har Koncessionsnämndensvårt att finna mätbara kvalitetsmått för rättssäkerheten. Regeringen bedömeratt effektiviteten i verksamheten är tillfredsställande.Mot denna bakgrund beräknar regeringen anslaget till . Regeringen har ilagrådsremiss om en miljöbalk föreslagit att nämnden upphör den 1 januari 1999då nämndens verksamhet förs över till domstolsväsendet. I avvaktan påregeringens proposition om en miljöbalk och beslut beräknarregeringen preliminärt anslaget för till och för år 2000till 19 917 000 kr.Kemikalieinspektionen (KemI) är central förvaltningsmyndighet för ärenden omhälso- och miljörisker med kemiska produkter i den mån frågorna inte handläggsav någon annan myndighet. Kemikalieinspektionens övergripande uppgift är attarbeta för att minska riskerna för skador på människa och miljö från kemiskaämnen och produkter.Kemikalieinspektionens verksamhet finansieras huvudsakligen genom avgifter.Kemikalieinspektionens årsredovisning visar att verksamheten bedrivs med ensådan inriktning att de uppsatta målen kan nås.Sveriges medlemskap i innebär att en dominerande del av inspektionensverksamhet ligger inom ramen för EU:s arbete med kemikalier. EU-medlemskapethar inneburit kraftigt ökade insatser inom områdena klassificering/märkning,förhandsanmälan av nya ämnen och EU:s arbete med begränsning av vissa kemiskaämnen. Kemikalieinspektionens insatser bidrar till att för prioriteradekemikaliefrågor uppmärksammas inom EU.Kemikalieinspektionens arbete med att öka kemikaliesäkerheten till skydd förhälsa och miljö både nationellt och inom EU bör i huvudsakbedrivas med samma inriktning som hittills.Regeringen beräknar anslaget för till . Anslagetberäknas preliminärt till för och år 2000.Anslaget A 7 Visst internationellt miljösamarbete disponeras för utgifter förSveriges deltagande i vissa internationella organisationer och förinternationellt samarbete inom ansvarsområde. Anslagetbelastas även av utgifter för bidrag och medlemsavgifter enligt Sverigesåtaganden inom internationella miljökonventioner och avtal. Från anslagetbetalas kostnader för deltagande i vissa möten inom ramen för internationellamiljökonventioner och avtal, möten inom ramen för FN-systemet och inomorganisationer såsom , , samt miljösamarbetet i fråga omArktis. Vidare betalas från anslaget vissa kostnader för bilateraltmiljösamarbete. miljöfond inrättades genom beslut av 1972års generalförsamling för att inom ramen för FN:s miljöprogram () helteller delvis finansiera kostnaderna för nya miljövårdsinitiativ inom . Fondens användning står under överinseende av FN:s miljöstyrelse.Sveriges årliga bidrag till miljöfonden belastar anslaget.Det internationella miljösamarbetet kommer fortsatt att vara betydelsefulltoch resurskrävande.Under 1998 kommer bl.a. deltagande vid ,FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD) samt möten inom ramen för detinternationella konventionsarbetet att kräva särskilda resurser.Den 28 november 1996 inrättade regeringen ett Agenda 21-sekretariat förÖstersjörådet (dir. 1996:99). Sekretariatet skall koordinera och initierainsatser och utarbeta förslag så att innehåll och utformning av en Agenda 21uppfyller målet om hållbar utveckling i regionen. Arbetet skall vara slutförtsenast . Regeringen beräknar kostnaderna till , som finansieras genom indragning av det under fjortondehuvudtiteln uppförda reservationsanslaget B 13 Miljöinsatser i Östersjöregionenfrån /94.Anslaget för beräknas till . beräknasanslaget till och för likaledes till 36 562 000 kr.Under anslaget A 8 internationella miljöinstitut redovisasutgifterna för statens stöd till internationella miljöinstitut (SEI)(prop. 1987/88:85, bet. 1987/88:JoU23, rskr. 1987/88:373). Staten finansierarför närvarande av SEI:s verksamhet. SEI:s huvudsakliga uppgifter är attinitiera, genomföra och föra ut resultat av studier och forskning vad gällervärdering och utveckling av miljöteknik, miljö- och utvecklingspolicy samtrelaterad miljöstyrning och strategier för en hållbar utveckling.SEI har förutom sitt huvudkontor i tre övriga kontor, ett i ,ett i och ett i . SEI har byggt upp en internationellt erkändverksamhet och utvecklat forskningen inom områden som är relevanta för deglobala miljöproblemen. Institutet har inriktat sin verksamhet på bl.a.energistudier, klimatfrågor, bioteknik, ekonomi med etik och miljövärden.Regeringen beräknar anslaget till . och2000 beräknas samma belopp.MotionenI motion Jo761 (c) påtalas behovet av stöd till projekt i sydöstraSverige (yrkande 1). Vidare yrkas tillkännagivande att medel till projektetAgenda 21 i sydöstra anslås ur anslaget Visst internationelltmiljösamarbete (yrkande 2). har svenska lokala och regionalaföreträdare samarbetat i miljöfrågor med kolleger i ?Gröna hörnet? avÖstersjöregionen (sydöstra , nordöstra , Kaliningradenklaven ochLitauen). Ett regionalt Agenda 21-projekt utarbetas.Utskottets övervägandenUtskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning under anslagenA5-A8.Utskottet har inhämtat att från anslaget A 8 Visst internationelltmiljöarbete har tidigare utgått medel till ideella miljöorganisationersinternationella verksamhet. Utskottet anser att medel ur anslaget skall utgåtill dessa organisationer även för . Vad utskottet anfört bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Regeringen anför att en för håller på attutarbetas av en internationell arbetsgrupp, som skall presentera ett förslagtill aktionsplan . Prioriterade områden är enligtdirektiven uthållig utveckling inom jordbruk, energi, fiske, skogsbruk,industri, turism och transporter. Detta arbete torde i stor utsträckningtillgodose syftet med motion Jo761 (c) yrkandena 1 och 2. Motionen avstyrks.Strålskydd, kärnsäkerhet m.m. (B)PropositionenMot bakgrund av energipropositionen (prop. 1996/97:84), som bl.a. innebäravställning av en reaktor , behöver SSI:s och SKI:s tillsyn på kärn-energiområdet öka i omfattning för att säkerställa ett bra skydd av personal,allmänhet och miljö. Verksamhetsområdet tillförs därför ytterligare 23,5miljoner kronor fr.o.m. år 1998.I energipropositionen (prop. 1996/97:84) betonas vikten av att säkerheten kanupprätthållas i den nya situation som uppstår i och med avställningen av enreaktor . Detta medför krav på ökade insatser från SKI och SSI.Motivationen, engagemanget och uppmärksamheten hos personalen vidkärnkraftverken måste vidmakthållas på en hög nivå trots den påfrestning enavställning innebär. Myndigheterna måste överväga särskilda tillsynsinsatseroch beredas tillfälle att förstärka sin kompetens och sina resurser för attövervaka att säkerheten vidmakthålls under hela driftperioden. De senaste årenssäkerhetsrelaterade händelser vid kärnkraftverken, behovet av skärptkontrollverksamhet när reaktorerna blir äldre samt kraftföretagens aviseraderenoveringar och moderniseringar indikerar vidare att antalet ärenden och derasgrad av komplexitet kommer att öka framöver. På kärnavfallsområdet väntaskraven på SKI:s och SSI:s tillsynsverksamhet öka i takt med att planeringen avden slutliga avfallshanteringen efter hand övergår i konkretare åtgärder.Regeringen förutser mot denna bakgrund en ökad arbetsbelastning och därmedett ökat resursbehov hos SKI och SSI. Det är viktigt att de båda myndigheternahar resurser till tillsynsverksamhet och forskning samt tillkompetensutveckling och internationellt erfarenhetsutbyte. Samhällets insyn ochstatens övergripande ansvar för kärnsäkerheten måste upprätthållas.Myndigheterna bör ha resurser för att behålla och anställa specialistkompetenspå området. De resursförstärkningar som behövs bör finansieras med höjdaavgifter för kärnkraftsföretagen.Statens strålskyddsinstitut () övervakar strålskyddet vid de kärntekniskaanläggningarna vid behandling och lagring av kärnavfall och använt kärnbränslesamt utövar tillsyn däröver. SSI kontrollerar att utsläpp till luft och vattenunder normaldrift hålls inom fastställda gränser. SSI utövar också tillsyn avsådan verksamhet med joniserande strålning som ligger utanför kärnenergisektornoch av verksamhet med icke-joniserande strålning. Dit hör t.ex. verksamhet påsjukhus, forskningsinstitutioner och annan industriell verksamhet än kärnkraftliksom kontroll av naturlig strålning. SSI har en beredskap för rådgivning ochinformation vid kärntekniska olyckor inom eller utom landet.Institutets verksamhet finansieras delvis via avgifter enligt förordningen1976247 om vissa avgifter till Statens strålskyddsinstitut.SSI bör tillföras ytterligare för attförstärka tillsynen av strålskyddet i samband med att den första reaktornställs av och för att möta de därigenom ökade kraven på kärnavfallsområdet.Regeringen beräknar anslaget B 1 till för . För åren1999 och 2000 beräknas utgifterna under anslaget B 1 till 80 178 000 krrespektive 82 306 000 kr.Statens kärnkraftinspektion () övervakar säkerheten vid de svenskakärntekniska anläggningarna. SKI utövar också tillsyn över behandling ochlagring av kärnavfall vid kärnkraftverken, lagring av använt kärnbränsle i detcentrala mellanlagret för använt kärnbränsle (CLAB) i samtslutförvaring av kärnavfall i slutförvaret för låg- och medelaktivt avfall(SFR-I) i Forsmark. SKI handhar även sådana uppgifter kring hantering avkärnämne och kärnteknisk utrustning som följer av internationellaåtaganden om icke-spridning av kärnvapen m.m. och i den utsträckning dessauppgifter inte handhas av Europeiska kommissionen. SKI utövar vidare tillsynöver reaktorinnehavarnas program för att hantera och slutförvara använtkärnbränsle och kärnavfall och för att riva kärnkraftverken, samt överavsättning och användning av medel inom det statliga finansieringssy-stem som skall täcka kostnaderna härför.SKI:s verksamhet finansieras via avgifter enligt förordningen (1991:739) omvissa avgifter till Statens kärnkraftinspektion.RRV har i sin utvärdering av SKI:s årsredovisning angett att en tydligaremålhierarki och utvecklade verksamhetsmål skulle öka möjligheten att följa uppverksamheten. SKI har på regeringens uppdrag sett över verksamhetsmålen meddetta syfte och har återrapporterat till regeringen i frågan under år 1997.SKI:s årsredovisning visar att myndigheten i huvudsak har levt upp tilluppsatta mål. Visst långsiktigt arbete såsom föreskriftsarbete ochkärnsäkerhetsforskning har dock på grund av resursskäl inte kunnat utföras iönskvärd omfattning. SKI har på regeringens uppdrag sett över verksamhetsmålenför att klarställa inriktningen av och ambitionsnivån för myndighetensverksamhet i förhållande till omvärlden. De nya verksamhetsmålen införs fr.o.m.år 1998. Regeringen har i energipropositionen konstaterat att SKI behöver ökaderesurser för att de överenskomna målen och ambitionsnivån skall kunnauppfyllas. SKI har också återrapporterat till regeringen om hur SKI agerat iförhållande till de rekommendationer i betänkandet (SOU 1996:73) som undervåren 1996 lades fram av den internationella granskningsgrupp som granskadetillsynsverksamheten vid SKI och SSI. Regeringen konstaterar attgranskningsgruppens rekommendationer i allt väsentligt har blivit tillgodoseddagenom SKI:s åtgärder i förening med regeringens förslag om ökade resurser förmyndigheten.SKI bör tillföras ytterligare för attförstärka tillsynen av kärnsäkerheten i samband med att den första reaktornställs av och för att möta de därigenom ökade kraven på kärnavfallsområdet.SKI:s anslag för kärnsäkerhetsforskning bör tillförasytterligare med anledning av att den första reaktorn ställsav och för att möta de därigenom ökade kraven på kärnavfallsområdet. Regeringenberäknar anslagen B 2 respektive B 3 till respektive 63 950 000kr för .