bet · GK01KrU4 · 1997-01-30 00:00:00 — 1993/94:KrU11).Våren 1996 avgav utskottet betänkandet1995/96:KrU11 Jämställd idrott, m.m. I betänkandet behandlades inte barafrågor om idrottens eget jämställdhetsarbete och dess samband medstatsanslaget till idrotten utan även kommunernas insatser för jämställdidrott och annan fritidsverksamhet. Innehållet i förslagredovisades ganska utförligt.I betänkandet upprepade utskottet ett uttalande av innehållatt utskottet förutsatte att regeringen vid kommande överväganden om bl.a.anslagsfrågor som rör idrottsrörelsen beaktar resultatet av insatserna påjämställdhetsområdet. Utskottet redogjorde också utförligt för detjämställdhets-arbete som sedan () pågår inomidrottsrörelsen. Vid presenterades en utvärdering av denjämställdhetsplan som antogs av RF . I utvärderingen konstateradeRiksidrottsstyrelsen (RS) att - trots omfattande och i vissa avseendenframgångsrika insatser för att stärka och utveckla jämställdhetsarbetet -delmålen inte hade uppnåtts. I enlighet med överväganden i planen fattade RIMbeslut om stadgeändringar som en väg att påskynda jämställdhetsarbetet, vilketbl.a. innebär obligatorisk representation från bägge könen i styrelserna förRF och distriktsidrottsförbunden och vissa andra stadgereglerade organ. Vidnästa (kallad RF-stämman), som skall hållas skall RFlägga fram en rapport om utvärdering av delmålen i idrottensjämställdhetsplan.I budgetpropositionen för innevarande budgetår (prop. 1996/97:1 utg.omr. 17)anförde regeringen att det är angeläget att statens stöd till idrotten användsför att påskynda utvecklingen mot ökad jämställdhet. anförde isitt av godkända betänkande 1996/97:KrU1 (s. 209) att utskottet, somstod fast vid sina tidigare uttalanden, givetvis delade regeringensuppfattning och i likhet med regeringen ansåg att idrottsrörelsen i framtidensärskilt bör uppmärksamma jämställdhetsaspekten vid användandet av stödet.Då det gäller , som avlämnade sitt slutbetänkande (SOU1996:3) Fritid i förändring , finns skäl att nämnaföljande. Utredningen utfördes av en särskild utredare som hade i uppgift attkartlägga fritidsverksamheten för kvinnor och män och analysera fördelningenav offentliga resurser till sådan verksamhet ur ett jämställdhetsperspektiv.Utredaren skulle bl.a. som ett led i uppdraget undersöka de offentligaresursernas fördelning inom fritidssektorn i kommuner och föreningar.Utredningen konstaterade att det fortfarande finns alltför få redovisningarför att kunna ge tydligt svar på hur offentliga bidrag fördelar sig påverksamhet för kvinnor och män. Ett förslag från utredningen är att det iredovisningar av hur offentliga medel används skall framgå hur resurserna harfördelats mellan kvinnor och män. I de analyser som presenterades framgår attkvinnor missgynnas i jämförelse med män vid användande av offentliga medelinom fritidsområdet.Utskottet har inhämtat att regeringen avser att överlämnaFritidsutredningens slutbetänkande och remissyttrandena över detta tillIdrottsutredningen.I anslutning till det sagda bör nämnas att förslag skallutgå från att kvinnor och män får lika möjlighet att bedriva idrott. Dettagäller såväl bredd- och motionsidrott som prestationsinriktad tävlingsidrott.I motion Kr510 (kd) yrkande 8 framhålls vikten av att jämställdhetsarbetetinom idrotten drivs vidare. I motion Kr511 (c) yrkande 7 motsätter sig inteCenterpartiet att förslagen av förs vidare tillIdrottsutredningen men vill understryka att jämställdhetsarbetet iidrotttsrörelsen inte får avstanna i avvaktan på arbete.Principerna som bör vara vägledande är en rättvis fördelning av allmännaresurser mellan kvinnor och män såväl från staten som från kommunerna. Även imotion Kr514 (c) diskuteras förslag. Motionärernaunderstryker särskilt betydelsen av att kommunerna beaktarjämställdhetsaspekterna då det gäller idrott och andra fritidsaktiviteter.Bl.a. måste jämställdhetsanalyser göras i det gängse planarbetet. Vidare bör?tjejronder? motsvarande skyddsronder genomföras (yrkande 1). Motionärernapåtalar också det ?demokratiska underskottet? inom Riksidrottsförbundetsområde, som kommit fram vid utvärderingen av jämställdhetsprogram(yrkande 2). Slutligen vill motionärerna att det skall finnas en könsfördeladstatistik som kan leda till en resursfördelning som innebär en jämställdidrottspolitik (yrkande 3).Vid bedömningen av motionsyrkandena bör enligt utskottets mening detpågående arbetet inom inte föregripas. Önskemål härom harinte heller framförts av motionärerna. Det sagda innebär inte attjämställdhetsarbetet får avstanna i avvaktan på utredningsresultatet.Utskottet anser det angeläget att även i detta sammanhang uttala attutskottet står fast vid sina tidigare uttalanden på jämställdhetsområdet. Vidden kommande prövningen av de förslag som lägger framkommer utskottet därför att ägna betydande uppmärksamhet åt frågor som rörjämställdheten och statens stöd till idrotten.Då det gäller kommunernas jämställdhetsarbete är det självfallet viktigt attIdrottsutredningen och samråder, inte minst med hänsyntill att förslag i stor utsträckning rör kommunernasverksamhet (se redovisningen i bet. 1995/96:KrU11). Som tidigare angetts börIdrottsutredningens arbete präglas av samråd med bl.a. nämnda förbund. Detfinns ett nära samband mellan det statliga stödet till idrotten och arbetetinom föreningarna ute i kommunerna genom att av det statligastödet avdelats för det lokala aktivitetsstödet.Beträffande frågan om det s.k. demokratiska underskottet vill utskottetsärskilt erinra om att det vid RF-stämman skall läggas fram enrapport om utvärdering av delmålen i idrottens jämställdhetsplan.Önskemålet om utformningen av statistiken rörande resursfördelningen gerutskottet anledning att nämna att en av uppgifter är attföreslå en modell för hur statsbidragets effekter och effektivitet skallföljas upp och utvärderas och hur bidraget skall administreras ochåterrapporteras.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandena.Forskning om handikappidrott, m.m.Idrottsrörelsen bör få ett ökat inflytande över de organ som samordnaridrottsforskningen, anser motionärerna bakom motion Kr510 (kd).Kulturutskottet konstaterar att utbildningsutskottet i sitt av riksdagengodkända betänkande 1996/97:UbU3 (s. 37) avstyrkt ett yrkande som innefattadesamma krav. Med hänvisning härtill och med beaktande av att det i styrelsenför elva personer ingår tre personer somutsetts av , varav två efter förslag avRiksidrottsförbundet, avstyrker utskottet det nu aktuella motionsyrkandet(yrkande 10 i motion Kr510).I motion Kr510 (kd) behandlas också frågor om idrottsarenors tillgänglighetför människor med funktionsnedsättningar samt om behovet av forskning tillförmån för handikappidrotten (yrkande 7). Motionärerna konstaterar attidrotten har stor betydelse vid rehabilitering av handikappade liksom viddessas integrering i samhället i övrigt samt framhåller att idrottsarenornamåste handikappanpassas så att de möjliggör för handikappade att utöva idrottoch även att delta som åskådare. Motionärerna anför vidare att genomforskning kan bidra till utveckling och vidareutveckling av teknik som gör detmöjligt för handikappade att utöva nya idrottsgrenar.Idrottens betydelse för rehabilitering och integrering av handikappade isamhället har framhållits i olika sammanhang. Kommunerna har härvidlag ettstort ansvar, bl.a. då det gäller idrottsarenors tillgänglighet för människormed funktionsnedsättningar. I sammanhanget finns det också skäl att hänvisatill att det enligt direktiven för i ett avsnitt om förslagtill nya mål anges att det är av grundläggande betydelse att målen för detstatliga stödet utformas så att de bidrar till att fler människor kan delta iidrottslig verksamhet utifrån sina egna förutsättningar.Då det gäller motionsönskemålen i övrigt har utskottet inhämtat enomfattande, kompletterande information till den redovisning som lämnades avutskottet, när ett likartat motionsyrkande behandlades (bet.1994/95:KrU14). Utskottet begränsar sig här till att lämna följanderedovisning av det inhämtade materialet.På uppdrag av regeringen har genomfört en utredningbenämnd Utredning om hjälpmedel för motion, sport och hobby. Därefter harregeringen, , ställt medel ur Allmänna Arvsfonden till förfogandeför försöks- och utvecklingsverksamhet avseende sport- och hobbyhjälpmedel förpersoner med funktionshinder. Det anvisade beloppet avsåg aven försöks- och utvecklingsverksamhet som beräknades pågå . Islutet av har medel för av försöksverksamheten,1997, anvisats. Enligt regeringens beslut skall utvecklings- ochförsöksverksamheten successivt utvärderas och dokumenteras.Handikappinstitutet bör på det sätt det finner lämpligt svara för attkunskaper och erfarenheter kring de aktuella verksamheterna sprids. Enligt vadutskottet inhämtat pågår försöksverksamheten i fem län.Utskottet vill vidare nämna att det vid i , med stöd , bedrivs forskning rörande bl.a. integration avhandikappidrotten i friskidrotten och i samhället i övrigt. En slutrapportväntas bli framlagd sommaren 1997.Mot bakgrund av den inhämtade informationen och vad som anförts omkommunernas ansvar drar utskottet slutsatsen att motionsyrkandet inte börföranleda något initiativ av . Motionsyrkandet avstyrks.Internationella frågorFör utvecklingen av idrotten är det av stor betydelse att våra intressen iEuropeiska gemenskapen följs upp och bevakas såväl av företrädare föridrotten som för , anförs det i motion Kr519 (m) yrkande 5.Enligt detta yrkande bör regeringen också följa upp de insatser som denborgerliga regeringen gjorde för och de nya demokratierna i Öst- ochCentraleuropa.Utskottet har inhämtat följande. beslutade regeringenatt det inom skulle tillsättas en arbetsgrupp med uppgiftatt göra en juridisk kartläggning och analys av hur idrotten påverkas av EG-fördraget. Arbetsgruppen skall dra slutsatser av sitt arbete och om så behövslämna förslag till svenska ställningstaganden och andra åtgärder som kanbehöva vidtas. Arbetet skall slutföras . Iarbetsgruppen ingår företrädare för berörda departement och föridrottsrörelsen.Vidare har utskottet inhämtat följande. harregeringen anslagit medel i syfte att bidra till att stärka Sverigesmöjligheter att aktivt delta i det internationella samarbetet påidrottsområdet. Som exempel kan nämnas att det hölls enkonferens på idrottsinstitut med namnet Women Sport and Health. Genomstöd från regeringen kan vidare i mitten på genomföras ungdomsspel- European Youth Olympic i - som arrangeras av och . Idrottsrörelsens stöd till idrotteni fortsätter med hjälp av statliga medel och regeringens arbete förstöd till idrottens utveckling i Öst- och sker liksom tidigareinom ramen för , CDDS.Med hänvisning till den lämnade redovisningen anser utskottet att det inteär erforderligt med något initiativ med anledning avmotionsyrkandet. Detta avstyrks.Utskottet avstyrker också motion Kr502 (c). Motionären vill att de olympiskasommarspelen skall få en permanent lokalisering, gärna till Grekland.Utskottet har tidigare - i samband medberedningen av frågan om statlig garanti för anordnande av olympiskasommarspel (bet. 1995/96:KrU15) - intagit ståndpunkten att det bör ankomma påidrottsrörelsen att avgöra på vad sätt idrottstävlingar skall arrangeras.Detta har också blivit ståndpunkt. Det finns enligt utskottetsmening inte skäl att ompröva detta ställningstagande.Professionell boxningI två motioner, Kr504 (m, v, kd) och Kr506 (s), yrkas att det skall tillsättasen allsidig utredning om proffsboxning i . Utredningen bör enligtmotionärerna bedrivas skyndsamt och innefatta förslag till ställningstagandehuruvida professionell boxning fortsättningsvis skall vara förbjuden eller ej.Skulle utredningen komma fram till att professionell boxning skall tillåtasbör övervägas huruvida den svenska professionella boxningen skall regleras ilag och omfattningen av en sådan lag.Lagen (1969:612) om förbud mot professionell boxning trädde i kraft den 1januari 1970 (prop. 1969:118, bet. 1969 1LU 51, rskr. Förbudetinfördes bl.a. mot bakgrund av att den professionella boxningen ansågsfarligare än amatörboxning. I lagstiftningsärendet anförde departementschefenatt det utredningsarbete som hade föregått propositionen sammantaget medremissyttrandena visade att de medicinska skadeverkningarna av boxningen varallvarligare än man tidigare haft anledning att räkna med. De var av sådan artatt boxningen från medicinsk synpunkt inte längre kunde godtas i sin dåvarandeform, anförde departementschefen. Första lagutskottet godtogregeringsförslaget.Utskottet har behandlat motionsyrkandenom upphävande av den angivna lagen (bet. 1992/93:KrU14 och bet.1994/95:KrU14). Utskottets ställningstagande har inneburit att den bedömningav riskerna med professionell boxning som hade gjorts i lagstiftnings-ärendetår 1969 alltjämt var gällande. Motionsyrkandena avstyrktes därför.Utskottet anser att det inte heller senare har inträffat någon omständighetsom ger anledning att ompröva förbudet mot professionell boxning. Utskottetavstyrker motionsyrkandena om utredning rörande professionell boxning iSverige.Sanktioner vid användning av dopningspreparatI ett tidigare avsnitt har i samband med behandlingen av ett yrkande i motionKr510 (kd) om idrottens etik berörts idrottsrörelsens insatser motdrogmissbruk. Motionärerna framhåller att idrottsrörelsens kunskaper ocherfarenheter utgör en viktig del i arbetet med att bekämpa den ökadespridningen av dopningsmedel. Det här behandlade yrkandet i motionen, yrkande2, innebär att skall ta initiativ till att svensk idrottsrörelsenationellt och internationellt skall verka för kraftfulla sanktioner motidrottsmän som utnyttjar otillåtna preparat.Utskottet vill erinra om att utskottet tidigare relativtingående har behandlat idrottsrörelsens insatser mot dopning (bet.1993/94:KrU11 och bet. 1994/95:KrU14). I det avgivna betänkandet(SOU 1996:126) Doping i folkhälsoperspektiv av Utredningen om dopning lämnasen utförlig redovisning för bl.a. idrottsrörelsens åtgärder mot dopning. I ettsärskilt avsnitt redovisas gällande bestraffningsregler. Dopningsförseelseföreligger enligt stadgar inte bara då en idrottsutövareintagit förbjudet medel eller använt förbjuden metod utan även bl.a. då haneller hon vägrat att medverka vid dopningskontroll. Enligt praxis bestraffasdopningsförseelse alltid med diskvalifikation. Diskvalifikationstidens längdär enligt stadgarna högst . Utskottet har inhämtat attRiksidrottsnämnden i sin egenskap av idrottens högsta dömande instans sermycket strängt på överträdelser av idrottens dopningsregler. I vissainternationella specialförbund förekommer livstids diskvalifikation.Riksidrottsförbundet har emellertid tagit ställning mot att så hårdabestraffningar får tillgripas eftersom det anses inhumant och i strid medsvensk rättstradition.Utskottet vill vidare framhålla att det förekommer ett omfattandeinternationellt samarbete då det gäller dopningskontroll. I detta hänseendekan som ett exempel nämnas att det träffats ett avtal mellanRiksidrottsförbundet och olympiska kommitté om ett antidopningsavtal. Idet ovan angivna betänkandet lämnas en särskild redovisning för detinternationella arbetet inom idrottsrörelsen då det gäller att bekämpadopning.Med hänsyn bl.a. till det arbete som idrottsrörelsen nationellt ochinternationellt lägger ner på att motverka att idrottsmän använderdopningspreparat och för att upptäcka och beivra överträdelser av gällandeförbud anser utskottet att motionsyrkandet inte bör föranleda någon riksdagensåtgärd. Yrkandet avstyrks.Utskottet vill tillägga att det angivna betänkandet Doping i folkhälsoper-spektiv innehåller en rad förslag, bl.a. av straffrättslig natur, som hartill syfte att motarbeta användningen av dopningspreparat. beträffande idrottens betydelseatt avslår motionerna 1996/97:Kr507 och 1996/97:Kr513,2. beträffande idrottsrörelsens oberoende ställningatt avslår motionerna 1996/97:Kr258 yrkande 15 och1996/97:Kr519 yrkande 1,3. beträffande idrottsrörelsens etikatt avslår motion 1996/97:Kr510 yrkande 1,4. beträffande viss arbetsgruppatt avslår motion 1996/97:Kr511 yrkande 5,5. beträffande Idrottsutredningenatt avslår motionerna 1996/97:Kr257 yrkande 14, 1996/97: Kr510yrkandena 4, 6 och 18 och 1996/97:Kr511 yrkandena 1 och 3,6. beträffande jämställdhetsarbetet på idrottsområdetatt avslår motionerna 1996/97:Kr510 yrkande 8, 1996/97: Kr511yrkande 7 och 1996/97:Kr514 yrkandena 1, 2 och 3,7. beträffande idrottsforskningatt avslår motion 1996/97:Kr510 yrkande 10,8. beträffande handikappidrottenatt avslår motion 1996/97:Kr510 yrkande 7,9. beträffande vissa internationella insatseratt avslår motion 1996/97:Kr519 yrkande 5,10. beträffande permanent lokalisering av de olympiskasommarspelenatt avslår motion 1996/97:Kr502,11. beträffande professionell boxningatt avslår motionerna 1996/97:Kr504 och 1996/97:Kr506,res. (m)12. beträffande sanktioner vid användning av dopningspreparatatt avslår motion 1996/97:Kr510 yrkande 2.Stockholm den 30 januari 1997På kulturutskottets vägnarÅke GustavssonI beslutet har deltagit: (), (), AndersNilsson (s), (), (), (), MarianneAndersson (c), (), (), (),(v), (), (), FannyRizell (kd), (), () och (). Professionell boxning (mom. 11)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken boxningsom börjar med ?Lagen (1969:612) om? och som slutar med ?i ? bort haföljande lydelse:I motion Kr504 (m, v, kd) och i motion Kr506 (m) framförs en rad skäl fördet i motionerna framförda utredningskravet.Utskottet gör för sin del följande bedömning.Då avslagit motionsönskemål omupphävande av lagen (1969:612) om förbud mot professionell boxning har dettaskett med hänvisning till att den bedömning av de medicinska riskerna medprofessionell boxning som gjordes i lagstiftningsärendet vid lagens tillkomstfortfarande var gällande (bet. 1992/93:KrU14 och bet. 1994/95:KrU14). Medhänsyn till vad som anförs i motionerna anser utskottet att starka skäl talarför att bärkraften i detta argument bör prövas. I motionerna uttalas attsäkerheten i proffsboxningen kan höjas väsentligt. Motionärerna pekar på attdetta kan ske genom tillämpning av samma regler för medicinsk kontroll som iamatörboxningen. De pekar också på att säkerheten kan höjas genom tillämpningav amatörboxningens regler i flera andra avseenden, bl.a. då det gällerutrustningen.Då det gäller övriga argument som motionärerna åberopar för sitt yrkandebeaktar utskottet särskilt att - i motsats till vad som var fallet -proffsboxning i mycket stor utsträckning numera når den svenskatelevisionspubliken genom sportkanaler som sänds över satellit.Lagen (1969:612) om förbud mot professionell boxning har varit i kraft imer än . Sammantaget anser utskottet att de skäl som anförs i motionernatalar för att motionsyrkandena om en utredning rörande lagen skall bifallas.Utskottet vill understryka att utskottet i detta ärende inte tar ställningtill frågan om det finns skäl att upphäva lagen.Utskottet anser således att regeringen bör tillsätta en utredning meduppgift att lägga fram förslag om huruvida professionell boxning bör varaförbjuden även i fortsättningen. Utredningen bör arbeta skyndsamt. skulle komma fram till att professionell boxning bör tillåtas börden också överväga om den professionella boxningen skall regleras i lag ochomfattningen av en sådan lag.I enlighet med det anförda tillstyrker utskottet motionerna Kr504 och Kr506.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande professionell boxningatt med bifall till motionerna 1996/97:Kr504 och 1996/97:Kr506som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omtillsättandet av en utredning rörande professionell boxning.Särskilt yttrandeViss arbetsgrupp (mom. 4)() anför:Beslut om inrättande av den arbetsgrupp inom som skallsamordna insatserna mot våldsyttringar i samband med idrottsevenemang fattadesden . Först togs en arbetsplan fram. Jag harmot denna bakgrund anslutit mig till den bedömning som görs av utskottet,då det gäller slutredovisningen från arbetsgruppen. Jag vill dock med hänsyntill frågans angelägenhetsgrad påpeka att om arbetsgruppen snabbare än vad somskett tagit fram en arbetsplan, borde det ha varit möjligt med en redovisningbetydligt tidigare än . I motion Kr511 (c) krävdes enredovisning . Sammanfattning........................................1Motionerna............................................1Vissa bakgrundsuppgifter..............................3Utskottet.............................................5Inledning 5Vissa allmänna idrottsfrågor 6Idrottsutredningen 8Jämställdhetsarbetet på idrottsområdet 9Forskning om handikappidrott, m.m. 12Internationella frågor 13Professionell boxning 14Sanktioner vid användning av dopningspreparat 14Hemställan 15Reservation..........................................16Professionell boxning (mom. 11) 16Särskilt yttrande....................................17Viss arbetsgrupp (mom. 4) 17