bet · GL01FiU1 · 1997-11-06 00:00:00 — För att stärkatrovärdigheten för prisstabiliteten och ställning har enfempartiöverenskommelse träffats om penning- och valutapolitiken.Överenskommelsen går bl.a. ut på att prisstabilitetsmålet lagfästs och attriksbankschefens ställning stärks. Vidare införs en ny ledningsstruktur iRiksbanken som påminner om ledningsstrukturen i många andra centralbanker.Dessutom skall regeringen bestämma växelkurssystem, vilket överensstämmer medvad som gäller i flertalet övriga EU-länder. Regeringen kommer attpresentera förslag för . Eftersom en del av ändringarna rör grundlagenkan ett slutgiltigt beslut inte tas förrän efter valet 1998.Regeringen kommer också att i proposition föreslå attSverige inte skall delta när den gemensamma valutan inom EMU införs den 1januari 1999. Regeringens uppfattning är att det inte heller är aktuellt attdelta i det europeiska växelkurssamarbetet, . Erfarenheterna från dennuvarande politiken inriktad på prisstabilitet i kombination med en valutaregimmed rörlig växelkurs är goda.Under de senaste 20 åren har den svenska lönebildningen inte fungerattillfredsställande. Detta måste förändras, framhåller regeringen ipropositionen. Utan en väl fungerande lönebildning uppnås inte målet om enhalvering av den öppna arbetslösheten . Därför måste den kommandeavtalsrörelsen ge betydligt lägre nominella löneökningar än den föregående. Imaj 1996 inbjöd regeringen arbetsmarknadens parter att redovisa sin syn pålönebildningen och möjligheten att gemensamt formulera nödvändiga förändringarav förhandlings- och lönebildningssystemet. Regeringen har tillsatt enutredning för att analysera de förslag om bl.a. en förstärkning avmedlingsfunktionen som parterna lämnade. Ett slutbetänkande överlämnas inovember 1998.Motionerna och inriktningen av den ekonomiska politikenModerata samlingspartiets partimotionI motion Fi206 (m) betonas att den svenska ekonomin inte är i balans. Även omde offentliga finanserna synes komma i balans, åtminstone på kort sikt, präglasarbetsmarknaden av stor obalans. Detsamma gäller förhållandet mellan privat ochoffentlig sektor. Utvecklingen mot allt högre skatter och en vikandesysselsättning urholkar välfärden och måste brytas. Regeringens egen prognos omatt den totala arbetslösheten kommer att vara lika hög som undermandatperiodens första visar att den förda politiken inte räcker till.Den ekonomiska politikens främsta uppgift är att lägga en stabil grund förSveriges förnyelse. Stabila priser, balans i de offentliga finanserna och enväxande privat sektor är enligt motionen nödvändiga förutsättningar för attbryta de senaste decenniernas stagnation i den svenska ekonomin. Den ekonomiskapolitiken måste ta sikte på att eliminera arbetslösheten som ettsamhällsproblem. Det kan endast uppnås genom en politik för fler och växandeföretag. Det är genom arbete och företagande som välstånd skapas, inte genomhöjda skatter och höjda bidrag.De samlade offentliga utgifterna måste minskas för att balans skall uppnås isamhällsekonomin. Saneringen av statsfinanserna måste bygga på en växandeskattebas genom fler och nya jobb i näringslivet samt genom lägre offentligautgifter för att uppnå en långsiktigt hållbar samhällsekonomisk tillväxt.Enligt motionen är målet en jämvikt mellan den privata och den offentligasektorn i ekonomin. De offentliga utgifterna bör tas ned mot av BNP,vilket medför att skattetrycket kan sänkas till av BNP, givet att övrigaoffentliga inkomster utgör av BNP. Med de förslag som presenteras imotionen sjunker utgiftskvoten till av BNP och skattekvoten tillknappt av BNP vid sekelskiftet.Normen för budgetarbetet med de offentliga finanserna bör vara att uppnåbalans över konjunkturcykeln. Stabila offentliga finanser kräver enligtmotionen inte permanenta överskott, vilka innebär en överbeskattning avmedborgarna och en socialisering av sparandet. erfarenheter visar atten satsning på kollektivt sparande leder till minskat totalt sparande iekonomin, därför att det privata sparandet försvagas än mer. Det inverkarnegativt på investeringarna och tillväxten.Den nya budgetprocessen kan bidra till en mer återhållsam utveckling av deoffentliga utgifterna och till en statsbudget mer i balans. Då måste emellertidregeringen bättre följa principerna i den nya budgetprocessen.Att de offentliga finanserna är i balans över konjunkturcykeln innebär ävenatt den offentliga bruttoskulden är oförändrad i nominella termer och att dendärför minskar i förhållande till BNP när denna växer. Regeringen förutser attden konsoliderade bruttoskulden skall sjunka till av BNP . Med detmoderata budgetförslag som innebär ett högre finansiellt sparande och störreprivatiseringar kan skuldkvoten beräknas sjunka till . Vidrimliga tillväxtantaganden och balans i de offentliga finanserna därefter kanskuldkvoten väntas vara nere vid av BNP - som är ett avkonvergenskriterierna - in på 2000-talet.I motionen utpekas tre prioriterade reformområden med åtgärder som syftartill att använda resurser på ett sådant sätt att välståndet kan ökasnabbare och medborgarnas behov av såväl god service som ekonomisk och socialtrygghet och valfrihet kan tillgodoses bättre:* Företagande och arbetsmarknad. Ökat företagande och fler riktiga arbetenkräver insatser över breda områden, i första hand skatterna,arbetsmarknaden, EU-engagemang, energiförsörjning ochkunskapsutveckling. Några av de åtgärder som föreslås inom området är: lägreskatt på arbete, värnskatten avskaffas, kommunalskatterna pressas tillbakaoch egenavgifterna sänks. Förmögenhetsskatten och dubbelbeskattningen påaktier avskaffas. Kapitalinkomstskatten sänks och löneskatten påvinstandelsmedel avskaffas. Skattereduktion införs på tjänsterriktade mot hushållen. All verksamhet som inte ärmyndighetsutövning bör utsättas för konkurrens, och kärnkraftsavvecklingenmåste snabbt avbrytas. Vidare föreslås att arbetsmarknadens regler utvecklasså att den enskildes ställning stärks. Mer individualiseradearbetsmarknadsvillkor är en förutsättning för att den snabbrörligainternationella ekonomins alla möjligheter skall kunna tas till vara.Arbetsmarknadsåtgärderna bör vara färre och effektivare ocharbetslöshetsförsäkringen skall vara allmän och tidsbegränsad. * Social skattepolitik. En politik med syftet att de flesta skall kunna levapå sin lön måste stå på två ben. Det ena är en aktiv skattesänkningspolitiksom syftar till att växla lägre skatter mot minskat behov att bidrag ochoffentligt stöd. Det andra är åtgärder inom bl.a. skatteområdet med syftetatt stärka tillväxtkraften i ekonomin så att den höga arbetslösheten pressastillbaka och antalet människor som är helt beroende av det offentliga försin försörjning minskar. I motionen skapas, genom ändrade regler förtransfereringar, minskade subventioner och effektivare verksamhet, ettutrymme för skattesänkningar på ca 1998, 55 miljarder1999 och drygt 79 miljarder (penningvärde). Blandförslagen finns bl.a. sänkt kommunalskatt med 1998 och perskattekrona 1999. Ytterligare utrymme för sänkt utdebitering skapasgenom bl.a. avregleringar inom kommunsektorn. Grundavdraget höjs till 10 000kr 1998. Ett extra grundavdrag på per barn införs i denkommunala beskattningen. Fastighetsskatten sänks från 1,7 till den 1januari 1998. Därefter varje år 1998-2000.Egenavgifterna sänks 1998, 3,95 och 5,95 procentenheter1999 respektive . * Trygghetens och välfärdens förnyelse. behöver enligt motionen en nysocial politik, som sätter den enskildes trygghet och inte omfattningen påde offentliga verksamheterna främst. Genom lägre bidrag och lägre skatterfår den enskilde ett större utrymme för personligt ansvar och bättremöjligheter att genom egna insatser, eget arbete och eget företagandeförbättra den egna vardagen. Den enskildes trygghet måste bygga på att mankan leva på sin lön. Det offentligas åtagande skall präglas av enprioritering av de för medborgarna viktigaste uppgifterna. Landstingen ochkommunerna måste tillse att man inom ramen för de närmare 450 miljarderkronor man disponerar prioriterar vården, omsorgen och skolan, genom bl.a.vårdgaranti, fri etablering etc. En nationell skolpeng säkerställer att deresurser som avsätts för skolan verkligen används till att ge den yngregenerationen bästa möjliga kunskaper. Försäkringssystemen skall vara robustaoch ha en tydlig koppling mellan vad den enskilde betalar och får tillbakavid inkomstbortfall. Staten måste säkerställa att ingen står utanför engrundläggande social trygghet. Besparingarna skall genomföras så att de kanmötas med personliga insatser och genom det ökade utrymme som lägre skattger. Inte så att de drabbar dem som inte kan nyttiggöra sig sänkta skattereller har svårast att hantera en ny situation.Ett svenskt deltagande i skulle enligt motionen verka ytterligare di-sciplinerande för regeringen, riksdag och arbetsmarknadens parter. börsträva efter att gå med i och bör fatta ettbeslut om deltagande i valutaunionen redan i höst.De statliga utgiftstaken föreslås minska med 39 respektive 59 och 73miljarder kronor jämfört med regeringens förslag . Detoffenliga finansiella sparandet blir med förslagen i motionen 11 miljarder år1998, knappt 13 miljarder och åren 1999 och 2000.Eftersom tillväxten blir högre än genomsnittet framöver bör detfinansiella sparandet visa överskott dessa år, enligt motionen.Centerpartiets partimotionI motion Fi218 (c) framhålls att står bakom budgetpropositionensriktlinjer för den ekonomiska politiken och fördelningen mellan utgiftsområden.Centerpartiets ansvarsfulla linje i svensk politik har enligt motionen givitresultat. De flesta ekonomiska indikatorer pekar uppåt. Statens lånebehov gårmot noll och ekonomin tar fart på bred front. Kapacitetsutnyttjandet är på väguppåt inom nästan alla sektorer, framför allt är exportindustrin mycketframgångsrik. Arbetslösheten minskar genom att antalet nya jobb ochutbildningsplatser ökar, men också genom att minskningen av antalet anställda iden offentliga sektorn ser ut att ha stabiliserats. Hushållens framtidstro ochden privata konsumtionen ökar. Inflationen är låg och på 30år sker nu en konjunkturuppgång som inte föregåtts av devalveringar ellerexpansion i den offentliga ekonomin.Sedan 1970 har den ekonomiska utvecklingen i varit sämre än iflertalet industriländer. kännetecknas av såväl ekonomisksom politisk instabilitet. Vid utgången av varje lågkonjunktur noteras ettstörre budgetunderskott, en högre statsskuld och en högre arbetslöshet än vidslutet av den närmast föregående lågkonjunkturen. Det parlamentariska systemethar inte haft tillräcklig förmåga att bryta den negativautvecklingen. har haft minoritetsregeringarunder 24 av de 28 åren. När den senaste omröstningen om val av statsministerägde rum i så var det den tionde omröstningen på mindre än ,enligt motionen.Centerpartiet medverkade i fyrpartiregeringen åren 1991-1994. Regeringentillträdde när ekonomin försämrades bl.a. till följd av 1980-talets svagafinanspolitik. Saneringen av statens finanser inleddes av fyrpartiregeringenoch för var det inför valet uppenbart att merparten avsaneringsarbetet återstod. I valrörelsen förordade därför ennationell samling kring den ekonomiska politiken.Genom den samverkan om den ekonomiska politiken som åstadskoms mellanCenterpartiet och regeringen och som alltjämt består genomöverenskommelserna om budgetpropositionen , har en stabil politiskmajoritet skapats. Utan detta samarbete hade inte det goda ekonomiskautgångsläge som finns uppnåtts. har utifrån en position pådet politiska mittfältet målmedvetet samarbetat med andra partier för attåstadkomma balans mellan statens inkomster och utgifter, enligt motionen.Centerpartiets strategi för den ekonomiska politiken inför den kommandevalperioden är enligt motionen att ett förbättrat statsfinansiellt utfall böranvändas dels till avbetalning av statsskulden, dels till skattesänkningar.Enligt motionen finns utrymme för successivt sänkt skattekvot . Skatterna bör sänkas utan att statens finanser hotas.Skattepolitiken skall enligt motionärerna främja ekonomisk tillväxt och tasut efter bärkraft. Skattesystemet skall gynna arbete och kunskap. Inriktningenskall vara principen om hälften kvar av en nyintjänad hundralapp. Sänkningarnaav inkomskatten skall utformas så att alla får del av den lägrebeskattningen. De alltför höga skatterna på låga och medelstorainkomster sänks genom en höjning av grundavdraget. Som en delfinansiering avdenna åtgärd bör en justering av skatteskalan ske, som innebär att högreinkomstskatt tas ut i de högsta inkomstskikten. En tänkbar nivå är ca 400 000kr i beskattningsbar inkomst. Förmögenhetsskatten måste avskaffas. Denriskerar att motverka tillväxt och sysselsättning. Den av socialdemokratiskaregeringen och införda särskilda löneskatten på avsättningartill de anställdas vinstandelsstiftelser bör avskaffas. Den är enstraffbeskattning av det riskkapital som de anställda har placerat i det egnaföretaget.Enligt måste skattesystemet miljöanpassas ytterligare. Det börske genom en skatteväxling, med sänkta skatter på arbete och med höjda skatterpå miljö och energi. Därigenom kan det ekologiska lyftet påskyndas och densvenska konkurrenskraften stärkas. Genom medverkan haren inledande skatteväxling genomförts under innevarande mandatperiod genom attarbetsgivaravgifterna sänkts, som energi- och miljöskatter höjts. Enskatteväxling måste dock till en början vara rejält överfinansierad, eftersomskattebasen för arbete inte ökar lika snabbt som skattebaserna för miljö ochenergi urholkas.Vidare bör inte kommunalskatterna höjas generellt sett under de kommandeåren. De ökade statsbidragen till kommuner och landsting underlättar att såinte sker. Det är angeläget eftersom höjda kommunalskatter slår hårdast motlåg- och medelinkomsttagare.Centerpartiet motsätter sig ett svenskt medlemskap i den ekonomiska ochmonetära unionen, EMU. Projektet kan få allvarliga konsekvenser för Europa,bl.a. genom att den hotar försena utvidgningen österut och förvärraomställningsproblemen vid en östutvidgning. Det är en styrka att intekommer att vara med i från start. mår väl av en självständigtbeslutad penningpolitik med rörlig växelkurs. Ett eventuellt förslag om svensktEMU-medlemskap måste föregås av en folkomröstning, enligt motionärerna.Sveriges möjligheter att stå utanför EMU står och faller med förmågaatt visa upp en sund ekonomi. Risken är annars att bestraffas avmarknadens aktörer. bedöms budgeten vara i balans. Men även därefterär det enligt motionen viktigt att förtroendet stärks och sårbarheten minskas.Det skall ske genom fortsatt budgetdisciplin och minskning av statsskuldengenom överskott i statsbudgeten. Målsättningen är att nettoskulden i deoffentliga finanserna skall vara amorterad . I takt med avbetalningarnasjunker kostnaderna för statsskuldsräntorna, och åtgärder för att ökatillväxten kan vidtas utan att statsfinanserna hotas. Det är Centerpartietslångsiktiga strategi.Internationaliseringen och ett utanför EMU kräver också att problemeni lönebildningen löses. historia på lönebildningsområdet är dålig.Förändringar av spelreglerna är därför nödvändiga, även om framsteg gjorts påvissa avtalsområden. I motionen förordas att varseltiderna förlängs och attmedlingsinstitutet stärks. Varsel om stridsåtgärder bör inte kunna ske så längemedling bedrivs. Detta bör arbetsmarknadens parter komma överens om. Om intedet lyckas bör regering och riksdag ha hög beredskap för att fatta nödvändigabeslut.Ett utanför EMU kan ha mer gynsamma förutsättningarän EMU-länderna, med lägre räntor, stark valuta, en stabilt låg inflation ochen lägre arbetslöshet, framhåller i sin motion.Folkpartiet liberalernas partimotionI motion Fi212 (fp) konstateras att konjunkturen är på väg uppåt. För mångaenskilda människor innebär det en tillfällig lättnad. Men uppgången är intetillräcklig för att lösa ekonomiska problem. Strukturen i den svenskaekonomin måste förändras så att högkonjunkturerna blir högre och längre ochlågkonjunkturerna blir grundare och kortare än med den nuvarande ekonomiskapolitiken. Det är nödvändigt för att besegra massarbetslösheten.En viktig iakttagelse av de senaste årens ekonomiska utveckling är enligtmotionen att den uthålliga tillväxten kommit i länder med en avreglerad,konkurrensutsatt, globaliserad och allmänt dynamisk struktur på sina ekonomier.Det är något som regeringen tycks ha missat.Sverige bör dra nytta av den lärdomen. Om strukturproblemen i svensk ekonomisnabbt åtgärdas kan konjunkturuppgången bli starkare. lider fortfarandeav ett för dåligt företagsklimat, en för hårt reglerad arbetsmarknad, en illafungerande lönebildning och ett för högt skattetryck.Därför behövs en ny kurs för den ekonomiska politiken, enligt motionen.Sverige måste bli företagsammare och mer rustat för global konkurrens. Dethandlar om bättre skolor, bättre lönebildning, mer forskning, valutasamarbeteoch fler avregleringar etc.Folkpartiets prioriteringar i den ekonomiska politiken är jobben, vården ochskolan. Den överordnade uppgiften är att skapa förutsättningar för bättre ochhögre ekonomisk tillväxt och fler jobb i näringslivet. Det är det enda som kanknäcka massarbetslösheten. Det är också det enda som kan skapa uthålligaresurser för kunskapsbejakande skolor och en värdig vård och omsorg, enligtmotionen.Motionärerna föreslår att följande åtgärder för fler jobb genomförs under nästaår:* Arbetsgivaravgifterna sänks med , eller drygt 18 miljarder kronor.Detta riktas mot företag i privat tjänstesektor där arbetsgivaravgiftensänks med (17,). Egenavgifterna försmåföretagare sänks också med (0,)och för vissa hushållstjänster slopas avgifterna helt (0,4 miljarderkronor). * ?Hälften kvar? i skattesystemet återinförs ().Andra skattesänkningar som föreslås för att få upp tillväxten ochsysselsättningen i den privata sektorn är:* Dubbelbeskattningen avskaffas för att underlätta företagensriskkapitalförsörjning (). * Lägre skatt för fåmansbolag, inklusive en förlängning av momsbetalningstiden(0,).Företagsklimatet och förutsättningarna för att skapa jobb måste ocksåförbättras genom bl.a. att byråkratin och krånglet för företagen minskas.Arbetsrätten måste reformeras och moderniseras. Ett första steg är enligtmotionen att reglerna i LAS och MBL återgår till vad som gällde under denborgerliga regeringsperioden. Osäkerheten kring energipolitiken måste lösas ochenligt motionen bör sträva efter att vara med i valutaunionen, EMU,från starten 1999.Totalt föreslås skattesänkningar på nästan 30 miljarder kronor.Enligt motionen visar aktuella forskningsrön att sänkta skatter på arbete ärden bästa vägen att stimulera till fler arbeten. Används beräkningar kanenbart arbetsgivaravgiftssänkningarna ge minst 70 000 nya jobb, underförutsättning att skattesänkningen, som är fallet i motionen, är finansieradgenom minskade offentliga utgifter.Förutom ökade satsningar på vården, det glömda och skolan omsammanlagt föreslås i motionen en skatteväxling inomramen för arbetslöshetsförsäkringen. Den statliga finansieringen avarbetslöshetsersättning bör minska till och egenfinansieringen viaförsäkringspremier bör öka till . Därmed uppkommer en statlig besparing på10 miljarder kronor som växlas över i en skattesänkning för löntagarna för attkompensera premieökningen. Reformering bidrar också till att ökaförutsättningarna för en ansvarsfull lönebildning. Kopplingen mellanarbetslöshetsskapande avtal och kostnaden för arbetslösheten tydliggörs.Skattesänkningarna och övriga satsningar i motionen finansieras bl.a. genomatt selektiva företagsstöd t.ex. inom arbetsmarknadspolitiken minskas, attinfrastrukturinvesteringar och energiomställningsprogrammet genomförslångsammare och att arbetsmarknadsåtgärder som 55-plus och generationsväxlingslopas.Enligt motionen leder förslagen till att både skatte- och utgiftskvotensjunker, vilket innebär att de offentliga finansernas konjunkturkänslighetreduceras. Det är en viktig utveckling och i motionen framhålls attFolkpartiets ekonomiska politik leder till att både skatte- och utgiftskvotensänks med av BNP fram . Utgiftstaketför statens utgifter föreslås vara 29, 30 respektive lägreän regeringens förslag åren 1998, 1999 och 2000.Det utrymme för ytterligare satsningar som regeringen kalkylerar med ibudgetpropositionen och framöver skall enligt , om detrealiseras, användas till skattelättnader för låg- och medelinkomsttagare.För att minska de offentliga finansernas känslighet för förändringar i denekonomiska aktiviteten och ränte- och växelkurssvängningar är det ocksåangeläget att amortera statsskulden och minska skuldkvoten. Regeringens mål omöverskott i de offentliga finanserna och åren därefter ärenligt motionen väl avvägt och bör finnas kvar till dess att skuldkvotenunderstiger av BNP, vilket är den högsta tillåtna nivån enligtkonvergenskriterierna för EMU. När målet är uppnått finns det anledning attompröva målet om överskott.Vänsterpartiets partimotionI motion Fi220 (v) framhålls att det nu är dags för en mer expansivfinanspolitik för att öka sysselsättningen och vinna kampen om jobben. Flerfolk i arbete är en förutsättning för välfärd, en starkare offentlig ekonomi,minskade sociala klyftor och jämställdhet mellan könen.Arbetslösheten är vår tids största samhällsproblem. Enligt motionen har denorsakats av strukturfel och en svag tillväxt. Den har förvärrats av en stramoch ensidigt inflationsbekämpande politik. Budgetsaneringen och de högaräntorna har hållit tillbaka den inhemska efterfrågan och sänkt tillväxten meden bestående massarbetslöshet som följd. En stabil prisutveckling är bra, men är inflationen inget problem i svensk ekonomi. Inflationen bedöms inte ökatrots att tillväxten nu stiger, enligt motionärerna.Några av de åtgärder som föreslås i motionen för att stimulera efterfrågan iekonomin och ge mer långtgående strukturförändringar är:* Inom ramen för en i stort sett oförändrad skattekvot genomförs en rödskatteväxling. Skatten höjs för höginkomsttagare och sänks för låg- ochmedelinkomsttagare. Omfördelningen ökar efterfrågan, eftersom det främst ärhushåll med höga inkomster som ökat sitt sparande.Omfördelningen inom personbeskattningen beräknas i motionen till 13miljarder kronor. Vidare höjs skatten för företag och kapital, inklusive enskatt på höga vinster, och sänks för småföretag. Omfördelningen inomföretagsbeskattningen beräknas också till 1998. Totaltföreslås ökade skatteinkomster med och skattesänkningarmed drygt 26 miljarder . * Förslag läggs så att den kommunala ekonomin förstärks med 5 miljarder kronormer än regeringens förslag . * För att öka tillgången på riskkapital för nya entreprenörer och mindreföretag föreslås bl.a. att successivt tillförs 10 miljarderkronor. Vidare skall AP-fonderna utnyttjas i tillväxt- ochsysselsättningsbefrämjande syfte. Dagens placeringsreglemente hindrar attdet kollektiva sparandet används för samhällsekonomiskt motiveradeinvesteringar. * Delar av industriföretagens goda vinster avsätts till s.k. framtidsfonderför utbildning och arbetslivsutveckling. Den åtgärden underlättar ensamhällsekonomiskt väl avvägd lönebildning. * Arbetstiderna sänks genom lagstiftning så att veckoarbetstiden sänks till 35timmar under den kommande mandatperioden. Åtgärden kombineras med ensänkning av arbetsgivaravgifterna inom vissa branscher, t.ex.tjänstesektorn. Detta för att skapa förutsättningar för enarbetstidsförkortning med bibehållen lön och för att stimulera tillnyanställningar. För att driva på processen avsätts förförsöksverksamhet . * bör också ta initiativ till en samordnad mellanstatligfinanspolitisk expansion inom EU. Undersökningar visar enligt motionen atten expansion motsvarande av BNP skulle ge närmare 5 miljoner nyaarbetstillfällen i . För del skulleeffekten bli 150 000 jobb . * Motionen ställer sig bakom där ettframtida utrymme för en miljörelaterad skatteväxling till knappt 30miljarder kronor anges. Det är ett viktigt steg mot en miljörelatering avskattesystemet.Sverige behöver också sunda statsfinanser, enligt motionen. Ettvälfärdssamhälle kan inte bygga på lånade pengar.