bet · GK01UbU6 · 1997-02-27 00:00:00 — Det samlade måldokumentet skall ersättaläroplanen för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) och omfatta denobligatoriska skolan, förskolans s.k. sexårsverksamhet och skolbarnsomsorgen.Pedagogisk verksamhet för barn i förskoleåldernI motion 1996/97:Ub211 (m) yrkande 1 framhålls att det behövs ökade kunskaperom barns förmåga och vilja att lära i förskoleåldern. Denna fråga måste enligtmotionärerna ägnas betydande intresse . De menar att denpedagogiska verksamheten för barn i förskoleåldern är både överskattadoch underskattad. Överskattad i den meningen att intresset för frågornaensidigt koncentreras till en fråga om kollektiv barnomsorg, där förvisso intealla förskolebarn ingår. Den är underskattad främst i den betydelsen attforskning av olika slag om barns utveckling och inlärning framhåller dels attdet är möjligt att förutse och förebygga olika typer av inlärningsproblem,dels att barn mycket tidigt har förmåga att tillgodogöra sig kunskaper som vivanligtvis inte förväntar oss att de kan ha. Motionärerna anser att alla barnborde ges möjlighet att i förskoleåldern få delta i någon form av organiseradpedagogisk verksamhet.Liknande synpunkter uttalas i motion 1996/97:Ub244 (m) yrkande 1. Viljan attlära måste tas till vara redan i förskoleåldern. Motionären anser att det ärnödvändigt att ta reda på hur barnomsorgen som den faktiskt ser ut iverkligheten påverkar barnens utveckling. Syftet med en översyn avbarnomsorgen och de tidiga skolåren utifrån ett pedagogiskt perspektiv måsterimligen vara att finna former som utgår från barns olika behov ochutvecklingstakt.I flera motioner begärs förslag från regeringen om förskoleverksamhet redanfrån det barnen är . Sålunda anförs i motion 1996/97:Ub244 (m)yrkande 2 att en allmän förskola bör införas och görasobligatorisk . En av förskolans viktigaste uppgifter bliratt utveckla barnens kreativitet utifrån individuella förutsättningar.Förskolan skall vara skild från den traditionella barnomsorgen. Den skall varaavgiftsfri.I motion 1996/97:Ub250 (fp) yrkande 6 begärs ett riksdagsuttalande om attBarnomsorg och skola-kommittén i tilläggsdirektiv skall ges uppdraget att ävenundersöka den pedagogiska verksamheten för barn . Kommitténbör inbegripa också denna verksamhet i det tilltänkta måldokumentet.Även i motion 1996/97:Ub514 (mp) yrkande 2 framställs begäran om att dennämnda kommitténs utredningsuppdrag redan nu bör utvidgas till att gälla ävenåldrarna . En ordning som innebär att den pedagogiska verksamheten förstskall lösas för sexårsverksamheten och att man därefter skall beakta de yngrebarnens situation har klara nackdelar, hävdar motionärerna. Förutsättningarnaför vad som kan göras för de äldre barnen beror i hög grad på vad som tidigaregjorts för de yngre. Motionärerna anser att de enskilda kommunerna bör åläggasatt ta fram anvisningar för verksamheten. En förskoleplan skulle med fördelkunna ingå som en del i den kommunala skolplanen.U t s k o t t e t noterar nu att regeringen itilläggsdirektiv givit Barnomsorg och skola-kommittén (BOSK) nyaarbetsuppgifter (dir. 1997:30). I sitt fortsatta arbete skall kommittén delsutarbeta förslag till måldokument även för den pedagogiska verksamheten iförskolan, dels göra en översyn av skollagen utifrån de krav integreringen avförskola, skola och skolbarnsomsorg ställer och utifrån förslagen till nyamåldokument för verksamheterna. Kommittén skall därvid överväga om och föreslåhur förskolan kan bilda en egen skolform inom det offentliga skolväsendet förbarn och ungdom. Den skall vidare utreda rektors ansvar och skolplanens rollför verksamheten, analysera begrepp som skola/skolform och undervisning samtöverväga om det finns skäl att ändra definitionerna inom förskoleverksamhetoch skolbarnsomsorg. Kommittén skall utarbeta förslag till sådana ändringar iskollagen som föranleds av kommitténs överväganden. Uppdraget skall varaslutfört och redovisat senast den 1 november 1997.I direktiven anges närmare att måldokumentet för förskolan skall utgöragrunden för den pedagogiska verksamheten och tydliggöra sambanden när detgäller barns utveckling och lärande, från tidig ålder och uppåt. Förskolanspedagogiska roll skall förstärkas för att ge barnen en nödvändig grund förfortsatt lärande. Det lyfts fram i direktiven att de barn som får stimulansatt utveckla ett rikt språk under förskoleåren senare har lättare att utvecklaläs- och skrivförmågan. Måldokumentet bör kunna vara vägledande även för andraverksamheter än förskolan, t.ex. för familjedaghemmen, den öppna förskolan ochbarn på sjukhus. I fråga om den kommunala skolplanen skall kommittén, somnämnts, överväga vilken roll denna skall ha i ett framtida skolväsende somäven innefattar förskolebarn.Utskottet ser positivt på att arbete nu inleds i syfte att finna metoder ochformer för att stimulera barns tidiga lärande. Enligt utskottets mening svararinnehållet i tilläggsdirektiven till till stor del mot desynpunkter på den pedagogiska verksamheten i förskoleåldern som framförts imotionerna. bör därför utan något särskilt uttalande avslåmotionerna 1996/97:Ub211 yrkande 1, 1996/97:Ub244 yrkandena 1 och 2,1996/97:Ub250 yrkande 6 och 1996/97:Ub514 yrkande 2.Skolverkets ansvarsområde bör utvidgas till att även omfatta förskolan,framhålls det i två motioner. I motion 1996/97:Ub245 (v) yrkande 11 påpekasatt det annars finns en risk för att helhetsperspektivet går förlorat om olikamyndigheter handhar barnomsorgen respektive grund- och gymnasieskolan.I motion 1996/97:Ub514 (mp) yrkande 3 anförs att förskolan bör ha en formellplats i utbildningsorganisationen. bör därvid ha det övergripandeansvaret för förskolan, både när det gäller vägledning till kommunerna ominnehållet i en förskoleplan och i fråga om tillsynen av förskolanspedagogiska verksamhet.U t s k o t t e t erinrar om att frågor om förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg inom handläggs iUtbildningsdepartementet. I propositionen 1995/96:206 aviserades att kommer att bli ansvarig myndighet också för tillsyn, uppföljning,utvärdering och utveckling av förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg.Regeringen har uppdragit åt och atttillsammans belysa och utarbeta förslag till nödvändiga gränsdragningar mellande båda myndigheterna, ändringar i instruktionerna för myndigheterna,organisation av tillsynen över förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg samteventuella övergångsbestämmelser. I uppdraget ingår också att inventera vilkaresurser som berörs av överföringen samt föreslå hur stora resurser som böröverföras mellan myndigheterna. Uppdraget skall redovisas senast den 1 mars1997.Utskottet anser att motionsyrkandena är tillgodosedda med vad utskottet nuredovisat. bör således avslå desamma.Ålder för skolstart och skolpliktens omfattningFlera motionsyrkanden från den allmänna motionstiden behandlar frågor omskolstartsålder och längd.En tioårig grundskola med start bör enligt motion1996/97:Ub233 (c) yrkande 2 införas . Huvudsyftet med tidigareskolstart är att ge varje barn den tid barnet behöver för att lära ochutvecklas. Motionärerna anför att man genom att integrera förskolanssexårsgrupp i låter förskolans arbetssätt komma tilldel, som möter eleverna . En endaskolform där barnens behov av omsorg och utveckling får växa fram utan striktålders-tänkande är bra för alla barn, men kanske bäst för barn som har svårtatt klara dagens skolarbete. Motionärerna vill att hos regeringenbegär ett samlat program för hur en övergång till en tioårig grundskola skallgenomföras.Också i motion 1996/97:Ub250 (fp) yrkande 7 pläderas för att skolplikts-åldern skall sänkas till och bli tioårig.Undervisningen för sexåringarna skall anpassas till dessa barns mognad ochförutsättningar. Motionärerna anser att det ytterligare skolåret i en tioåriggrundskola kan innebära att det bästa av förskolans utvecklingspedagogik ochdet bästa av lågstadiets kunskapsinriktade pedagogik förs samman.Skolstart och tioårig skolplikt efterfrågas även i motion1996/97:Ub254 (s). Det understryks i motionen att en tioårig skolgång framförallt ger bättre förutsättningar för eleverna att nå de mål som är uppsatta iläroplanen. De olika personalkategorierna, såsom lärare, fritidsledare,fritidspedagoger, förskollärare och barnskötare, får också flexiblamöjligheter att arbeta målinriktat utifrån barnets behov.Förslag om införande av skolstart begärs i motion1996/97:Ub211 (m) yrkande 2. Det är enligt motionärerna rimligt att anta attdagens sexåringar i de flesta fall mår väl av att börja skolan. Möjlighet bördock finnas för föräldrar och skola att ta ställning till om ett barn börvänta med skolstarten. I motionen föreslås inte några förändringar ivad gäller skolpliktens omfattning. Intill dess att eleven fyllt bördock eleven ha möjlighet att få undervisning i för att nåkursplanernas mål (yrkande 3). - Liknande synpunkter förs fram i motion1996/97:Ub244 (m) yrkande 3, nämligen att regeringen bör återkomma med förslagom obligatorisk skolstart . Skolstarten måste emellertidkunna vara flexibel, så att hänsyn i förekommande fall kan tas till detenskilda barnets mognadsutveckling.I motion 1996/97:Ub230 (kd) yrkande 10 avvisas obligatorisk skolstart försexåringar. Skolstarten bör enligt motionärernas uppfattning vara individuelltflexibel. De framhåller att det är viktigt att övergången mellan förskola ochskola görs mjuk och att föräldrar, förskollärare och lärare samarbetar så attövergången anpassas till varje barns behov och individuella förutsättningar.Skolplikten bör även i fortsättningen vara nioårig. Det skall dock finnasmöjlighet att förlänga skolgången med för elever som så önskar och sombedöms ha behov av det, anser motionärerna.U t s k o t t e t vill med anledning av motionerna anföra följande.Barnomsorg och skola-kommittén (BOSK) har , ,överlämnat sitt betänkande Växa i lärande - Förslag till läroplan för barn ochunga (SOU 1997:21) till skolministern. Kommittén har utgått frånläroplanen för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) och i omarbetningenvarit angelägen om att läroplanens grundläggande principer och utformningligger fast. Målen för sexåringarnas förskola och för fritidshemmen integrerasi de olika kapitlen i Lpo 94. I och med detta har det enligt kommittén varitnödvändigt att ändra vissa definitioner och termer så att målen kan omslutahela den samlade verksamheten.Parallellt med BOSK:s arbete har en arbetsgrupp inomUtbildningsdepartementet utarbetat betänkandet Samverkan för utveckling - omförskolan, skolan och skolbarnsomsorgen (Ds 1997:10). I betänkandet föreslåsatt bestämmelserna i socialtjänstlagen (1980:620) om förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg - med undantag för bestämmelsen i 15 § om förskola försexåringar - så gott som oförändrade arbetas in i ett nytt kapitel i skollagen(1985:1100). Arbetsgruppen föreslår vidare att förskolan för sexåringar skallutgöra en egen skolform - förskoleklass - inom det offentliga skolväsendet förbarn och ungdom och att bestämmelserna om detta förs in i ytterligare ett nyttskollagskapitel. Inrättandet av förskoleklasser skall ses som en möjlighet attpå ett medvetet sätt föra in förskolepedagogiken i skolan. Det anges attverksamheten kommer att betraktas som utbildning i skollagens mening. Denkommer därmed att omfattas av de generella bestämmelserna i skollagen, främst1 och 2 kap. Det skall enligt förslaget vara obligatoriskt för kommunerna attanordna förskoleklasser, men frivilligt för barnen att delta i verksamheten. Isyfte att underlätta den eftersträvade integrationen förordas attförskollärare och fritidspedagoger skall få undervisa i skolan.Båda de nämnda betänkandena skall remissbehandlas med sikte på att enproposition i ärendet skall kunna föreläggas i september 1997.Genom beslut om flexibel skolstart (prop. 1990/91:115, bet.UbU17, rskr. 357) infördes i 3 kap. 8 § skollagen enbestämmelse om att sexåringar skall jämställas med skolpliktiga barn i frågaom rätten att börja skolan, om barnets vårdnadshavare begär det. Enligt enövergångsregel får hemkommunen dock fram till utgången av juni månad 1997bestämma i vilken mån sexåringar skall tas in i skolan. Efter nämnda datum harsåledes föräldrarna rätt att avgöra om deras barn skall börja i skolan och kommunerna är skyldiga att ta emot dessa barn.Enligt de upplysningar som utskottet fått är andelen sexåringar som börjar igrundskolan . Så gott som samtliga övriga sexåringar går inågon form av sexårsverksamhet.Utskottet erinrar om att det i 4 kap. 10 § skollagen stadgas, att om en elevi inte tillfredsställande har slutfört sista årskursen närskolplikten upphör men bedöms ha förmåga att fullfölja utbildningen, skalleleven beredas tillfälle att göra detta under högst efter det attskolplikten upphörde.Utskottet bedömer att den fortsatta beredningen inom avutredningsförslagen om en gemensam lagstiftning och ett gemensamt måldokumentför skolformerna förskoleklass och grundskola - i praktiken en tioårigskolgång - bör avvaktas. Med hänvisning härtill anser utskottet att motionerna1996/97:Ub211 yrkandena 2 och 3, 1996/97:Ub230 yrkande 10, 1996/97:Ub233yrkande 2, 1996/97:Ub244 yrkande 3, 1996/97:Ub250 yrkande 7 och 1996/97:Ub254bör avslås av riksdagen.Integrering i övrigt av verksamheterI motion 1996/97:Ub514 (mp) yrkande 13 begärs ett riksdagsuttalande omfritidshemsverksamhetens integrering i skola och ungdomsverksamhet.Motionärerna vill att skall få tydliga direktiv om attskolbarnsomsorgen i form av fritidshemsverksamhet faller under verketstillsynsansvar. De anför vidare att fritidshemmens personal ofta är viktigavuxenkontakter för barnen. Fritidspedagogerna inom skolbarnsomsorgen bordedärför knytas till kommunernas verksamhet vid fritidsgårdar och ungdomsgårdar.U t s k o t t e t har i det föregående redogjort för de strävanden iriktning mot ökad integrering av förskola, skola och skolbarnsomsorg som bl.a.utmynnat i utredningsförslag om ett gemensamt måldokument och om rätt förfritidspedagoger att undervisa i skolan. Enligt vad utskottet inhämtat pågårredan i många kommuner ett mer eller mindre långtgående samarbete mellan skolaoch fritidshem. Det ankommer på kommunerna att organisera och samordna sinaverksamheter. Som också framgått tidigare i detta betänkande kommer Skolverketatt bli central myndighet för förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. verksamhetsplan för (s. 30) anges att förberedelser förövertagande av tillsynsansvaret för förskola och skolbarnsomsorg skall skeunder året. Motionsyrkandet avstyrks med det anförda.En utredning om övergången mellan den obligatoriska skolan och gymnasieskolanbegärs i motion 1996/97:Ub245 (v) yrkande 15. Motionärerna menar att helaskoltiden bör ses som en sammanhållen resurs. måste därför blibättre på att förbereda eleverna för kommande gymnasie-studier ochgymnasieskolan i sin tur bättre på att möta eleverna utifrån deraserfarenheter och intressen.U t s k o t t e t noterar att i sin verksamhetsplan för år 1997redovisar att verket kommer att ägna särskild uppmärksamhet åtfrågor kring övergångar mellan olika delar av skolsystemet. Bland annat kommerfrågor att ställas om de olika delarna är samstämmiga ur ett elevperspektiv.Vidare skall belysas hur informationsutbytet och den ömsesidiga påverkanfungerar. I ett utvärderingsprojekt skall verket skapa en bild av huruvida deolika delarna - såsom grundskola och gymnasieskola - harmoniserar eller inte.Detta skall sedan tas till utgångspunkt för bedömningar av behov avförändringar.Utskottet anser att syftet med motion 1996/97:Ub245 yrkande 15 därmed ärtillgodosett, varför motionsyrkandet avstyrks.Åtgärder mot mobbning och våld i skolanFörhållandena i skolan när det gäller mobbning och våld har uppmärksammats iett stort antal motionsyrkanden från så gott som samtliga partier. Åtgärder iform av krav på bl.a. handlingsprogram hos varje skola efterfrågas imotionsyrkandena. I flera yrkanden begärs tydliga regler i skollagstiftningenför att markera vikten av att mobbning motverkas.Sålunda anförs i motion 1996/97:Ub233 (c) yrkande 5 att skollagen börförstärkas med en lagbestämmelse om att lärare som upptäcker mobbning ärskyldig att rapportera till rektor och som innebär en skyldighet för skolanatt agera.I motion 1996/97:Ub245 (v) yrkande 8 begärs förslag till en sådan ändring avskollagen att en skyldighet att utarbeta åtgärdsprogram mot mobbning införs.Enligt motionerna 1996/97:Ub514 (mp) yrkande 12 och 1996/97:Ub252 (mp) bören lag mot mobbning i skolan utarbetas med kravet att ett fullständigt programför hantering av mobbningsproblemet skall finnas vid varje skola och attansvaret skall ligga på skolans rektor. Lagen bör också tydligt ange att detåligger kommunen att genom utvärderingar övervaka att skolorna följer lagen.Programmet och utvärderingsmetoderna bör tydligt anges i kommunens skolplan.Också i motion 1996/97:Ub250 (fp) yrkande 8 understryks att det är viktigtatt det finns tydliga rutiner och metoder för hur mobbning och våld påskolorna skall hanteras. Ett åtgärdsprogram mot mobbning och därmed enhandlingsberedskap om problem skulle uppstå bör finnas på alla skolor.Motsvarande yrkanden återfinns i motion 1996/97:Ub201 (m). Motionären anseratt det är viktigt att skollagens intentioner när det gäller arbete motmobbning följs, bl.a. genom en generell förstärkning av skolplanerna i dettaavseende (yrkande 3). Likaledes bör innehållet i skolornas arbetsprogram motmobbning utvecklas (yrkande 4). Det är enligt motionären också viktigt attförekomsten av mobbning och skolans insatser mot mobbning löpande mäts ochutvärderas (yrkande 5). Därutöver framställs i motionen yrkanden (1 och 2) omatt skolorna bör åläggas att polisanmäla rena våldshandlingar samt att skolanspersonal skall erbjudas utbildning om hur mobbning upptäcks och hindras.I motion 1996/97:Ub241 (kd) krävs ett riksdagsuttalande om rätten till envåldsfri zon i skolan och att skolledningen har ansvar för att denna rättighetinte kränks (yrkandena 1 och 2). Motionären menar att såväl verbalt somfysiskt våld måste bannlysas inom skolans arbetstid. Vidare bör i samtligaårskurser i kontinuerligt ges information om lag och rätt (yrkande3). Obligatoriska handlingsprogram mot mobbning bör upprättas på varjegrundskola (yrkande 4). bör få ansvaret för att sådanahandlingsprogram finns och används. Tydliga anvisningar bör utfärdas avSkolverket om att den lagstiftning som gäller i det övriga samhället angåendekränkningar och våld bör tillämpas inom skolområdet (yrkande 5). Det bör varaskolledarens skyldighet att till sociala myndigheter och, när så är påkallat,till polismyndigheten anmäla denna typ av brott, framhåller motionären.Slutligen - enligt yrkandena 6 och 7 i motionen - bör göra etttillkännagivande till regeringen om att skolledare måste få rätt att omplaceramobbande och kränkande elever till särskild skolgång utanför skolans område.Kommunerna bör ha skyldighet att svara för upprättandet av sådan särskildskolgång för elever som mobbar.Några motionsyrkanden behandlar utöver mobbningsproblemet även skolans rollför att förebygga och motverka främlingsfientlighet och rasism.Enligt motion 1996/97:Ub251 (kd) yrkande 4, som rör gymnasieskolan, börlärare och annan skolpersonal kraftfullt arbeta för att motverka sexuellatrakasserier, mobbning, främlingsfientlighet och rasism. Alla vuxna måste varaföredömen genom att bidra till att skapa en lugn och harmonisk skolmiljö.För att förebygga rasism och främlingsfientlighet inom skolan bör enligtmotion 1996/97:Sf633 (mp) yrkande 7 läroplansarbetet genomsyras av ettinterkulturellt synsätt. Läromedlen bör även de utvecklas i denna riktning.Vidare bör eleverna få möta samhället i skolan genom temadagar och besök frånfrivilligorganisationer, anför motionären.I motion 1996/97:Sf625 (kd) yrkande 19 framhålls att de språkliga ochetniska minoriteternas roll som medskapare i den svenska historiskautvecklingen och i det nutida samhället måste göras synlig i historie-,litteratur- och samhällskunskapsundervisning. Med en nyanserad bild av det vikallar svenskt skapas en ödmjuk nationalism. Detta är enligt motionärerna enviktig förutsättning för att arbetet mot främlingsfientlighet och rasism skalllyckas.U t s k o t t e t vill med anledning av motionerna anföra följande.I 1 kap. 2 § tredje stycket skollagen (1985:1100) föreskrivs attverksamheten i skolan skall utformas i överensstämmelse med grundläggandedemokratiska värderingar. Var och en som verkar inom skolan skall främjaaktning för varje människas egenvärde och respekt för vår gemensamma miljö.Särskilt skall den som verkar inom skolan bemöda sig om att hindra varjeförsök från elever att utsätta andra för kränkande behandling. Därmed förståsenligt förarbetena mobbningsförsök både mot andra elever och mot exempelvisskolpersonal (prop. 1992/93:220 s. 94).Skollagens bestämmelser om skolans värdegrund har närmare utvecklats i 1994års läroplaner. I läroplanen för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94)betonas att skolan har en viktig uppgift när det gäller att förmedla och hoseleverna förankra de värden som vårt samhällsliv vilar på. Människolivetsokränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde,jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svaga och utsatta ärde värden som skolan skall gestalta och förmedla. I överensstämmelse med denetik som förvaltats av tradition och västerländsk humanism sker dettagenom individens fostran till rättskänsla, generositet, tolerans ochansvarstagande. Vidare framhålls att skolan skall främja förståelse för andramänniskor och förmåga till inlevelse. Ingen skall i skolan utsättas förmobbning. Tendenser till trakasserier skall aktivt bekämpas.Främlingsfientlighet och intolerans måste bemötas med kunskap, öppendiskussion och aktiva insatser. Det understryks att alla som verkar i skolanalltid skall hävda de grundläggande värden som anges i skollagen och iläroplanerna och klart ta avstånd från det som strider mot dem.Av 1 kap. 12 § skollagen framgår, att det ytterst är skolhuvudmannen,kommunen, som har att svara för att utbildningen genomförs i enlighet medbestämmelserna i skollagen och de bestämmelser som kan finnas i annan lageller förordning. Det ankommer på rektor att hålla sig förtrogen med och svaraför den dagliga ledningen av utbildningen i skolan (2 kap. 2 § samma lag). Avförarbetena till detta lagrum framgår att ansvaret för utbildningen omfattaransvar inte endast för den direkta undervisningen utan även för skolansfostrande roll, också under sådana moment som raster och skolmåltider (prop.1990/91:18 s. 35). I de uppgifter som rektor enligt Lpo 94 särskilt ansvararför ingår skolans program för att motverka alla former av trakasserier ochmobbning bland elever och anställda. Motsvarande föreskrift finns i läroplanenför de frivilliga skolformerna (Lpf 94).Ansvaret för att de nationella målen nås vilar således på den lokala nivån.Det är de lokala politikerna, rektor, lärare, övrig personal och elevertillsammans som utarbetar skolplan respektive arbetsplaner för arbetet iskolan. skall ge stöd till kommunernas utveckling av skolan.Det sker bl.a. genom insatser för kompetensutveckling och genom att verket gerut kommentar- och referensmaterial.Skolverket har kontinuerligt drivit utvecklingsprojekt motmobbning och givit ut stödmaterial för skolornas arbete med att minskamobbningen. I verksamhetsplanen anger verket bl.a. att enhandlingsplan för det långsiktiga arbetet mot mobbning skall upprättas. Enligtuppgift skall ett tvåårigt utvecklingsprojekt påbörjas som koncentrerar sig påhur rektor tar sitt ansvar för att motverka mobbning.Arbete med frågor om åtgärder mot mobbning och våld i skolan pågår också iandra sammanhang.Sålunda har () regeringens uppdrag att i samverkan medmyndigheter och organisationer öka samhällets insatser mot mobbning. Hösten1995 genomförde BO med unga som vände sig till 50 000ungdomar . Utifrån de synpunkter och idéer som ungdomarna lämnatoch andra studier har BO utarbetat förslag om hur man på olika nivåer isamhället kan förbättra och förstärka arbetet mot mobbning.