bet · GK01FiU20 · 1997-05-29 00:00:00 — En sänkning av den utdebiteradekommunalskatten med sammanlagt kan åstadkommas redan år1998 genom att grundavdraget i beskattningen höjs med och ett extragrundavdrag med per barn införs vid den kommunala beskattningen.Detta belopp återförs till kommunerna genom att statsbidraget höjs med sammabelopp. Man kan uttrycka det så att motsvarande summa som regeringen önskar getill kommuner och landsting i extra anslag i den moderata motionen i ställetanvänds för att sänka skatten för barnfamiljer och låg- ochmedelinkomsttagare.Utskottet avvisar däremot regeringens förslag om att tillföra kommunsektornett allmänt stöd på . Utskottet anser ilikhet med de moderata motionerna att motsvarande summa i stället skallanvändas för att sänka skatten för barnfamiljer och låg- ochmedelinkomsttagare. Enligt utskottet bör också ett utrymme för en generelllsänkning av kommunalskatten skapas genom att staten tar över finansieringen avskolan när en nationell skolpeng införs.Utskottet avvisar också den garanti för utbetalning av kommunalskattemedelår 1999 som regeringen utfärdat. Kommunernas ekonomiska utrymme bör i ställetstärkas genom en avveckling av kostnadsdrivande statlig regelgivning och genomkonkurrensutsättning av verksamhet. Utskottet ställer sig också bakomModeraternas förslag att staten skall bibehålla ansvaret för att finansieraassitansersättningen för handikappade. Därigenom hindras enkostnadsövervältring på kommunerna med 450 miljoner kronor.Utskottet förordar därutöver ett antal åtgärder som leder till ökadeintäkter respektive lägre kostnader för kommunsektorn. Det är de minskadekostnaderna för sjuklön till följd av en halvering av sjuklöneperioden,minskade kostnader på grund av ytterligare en karensdag i sjukförsäkringensamt minskade nettokostnader i barnomsorgen på grund av vårdnadsbidrag ochavdragsrätt för barnomsorgskostnader. Mot denna bakgrund förordar därförutskottet att statsbidragen till kommuner och landsting blir i motsvarande månlägre än i regeringens förslag.Med det anförda tillstyrker utskottet motionerna Fi42 (m) yrkande 8 och Fi59(m) yrkande 8.dels att utskottets hemställan under 96 bort ha följande lydelse:96. beträffande utvecklingen av de kommunala utgifternaatt med bifall till motionerna 1996/97:Fi42 yrkande 8 och1996/97:Fi59 yrkande 8 samt med avslag på proposition 1996/97:150 yrkande7 och motionerna 1996/97:Fi43 yrkande 6, 1996/97:Fi44 yrkandena 6 och 14samt 1996/97:Fi45 yrkande 51 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,145. Utvecklingen av de kommunala utgifterna (mom. 96)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken av dekommunala utgifterna börjar med ?Finansutskottet ansluter? och slutar med?yrkande 8 avstyrks? bort ha följande lydelse:Finansutskottet kan ansluta sig till det som anförs i propositionen om denstora betydelse som kommunernas och landstingens verksamhet har inom svenskvälfärdspolitik. Det är därför av vikt att kommunsektorn får ökade resurserför att kunna värna kvaliteten inom vården, omsorgen och skolan.Utskottet tillstyrker i likhet med motionärerna bakom motion Fi43 (fp)således den föreslagna höjningen av statsbidragen till kommuner och landsting.Enligt utskottet kommer höjningen emellertid inte att innebära attuppsägningarna upphör. Regeringens insatser är otillräckliga. Ett viktigt skältill detta är att skatteunderlaget sviktar. Gapet mellan behov och resurserkommer fortfarande att vara stort. Detta gap kan endast slutas om svenskekonomi växlar in på en högre tillväxtbana. För att långsiktigt avveckladagens köer och värna och utveckla vård, omsorg och skola krävs ett bättreföretagsklimat, en växande ekonomi och ökande skatteunderlag.Utskottet avvisar också i likhet med regeringens förslag tillbesparingar på i assistansersättningen. Detta innebär ettmotsvarande större resursutrymme för kommunerna i förhållande till regeringensförslag. Dessutom biträder utskottet motionärernas förslag att 500 miljonerkronor anvisas för äldrebostäder så att fler får möjlighet till ett eget rum.Med det anförda tillstyrker utskottet motion Fi43 (fp) yrkande 6.dels att utskottets hemställan under 96 bort ha följande lydelse:96. beträffande utvecklingen av de kommunala utgifternaatt med bifall till motion 1996/97:Fi43 yrkande 6 och med anledningav proposition 1996/97:150 yrkande 7 och med avslag på motionerna1996/97:Fi42 yrkande 8, 1996/97:Fi44 yrkandena 6 och 14, 1996/97:Fi45yrkande 51 och 1996/97:Fi59 yrkande 8 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,146. Utvecklingen av de kommunala utgifterna (mom. 96)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken av dekommunala utgifterna börjar med ?Finansutskottet ansluter? och slutar med?yrkande 8 avstyrks? bort ha följande lydelse:Finansutskottet delar den syn på den kommunala ekonomin som kommer tilluttryck i motion Fi44 (v). Den ekonomiska krisen har resulterat i en medvetennedskärningspolitk som inneburit en stor sysselsättningsminskning i denkommunala sektorn, försämrad service och en osäkrare tillvaro förmedborgarna. Minskningen av sysselsättningen i den privata sektorn harsamtidigt medfört ett minskat kommunalt skatteunderlag och ökade socialautgifter. Den statliga budgetsaneringen har försämrat de kommunala finansernagenom bl.a. höjda egenavgifter och sänkta ersättningsnivåer isocialförsäkringarna. Denna negativa trend har också förstärkts genom krav påbalans i resultatredovisningen, starka restriktioner i den kommunalabeskattningsrätten och genom att finansieringsprincipen inte tillämpats på ettkorrekt sätt.Utskottet ser givetvis positivt på att kommunerna får ett resurstillskottmen noterar att regeringen i praktiken kalkylerar med att denkommunala sektorn skall fortsätta att minska som andel av BNP. Omfördelningentill kommunerna motsvarar inte heller netto genom attbelastningen ökar inom vissa kommunala verksamhetsområden, t.ex.inom flyktingområdet. Utskottet anser att kommunsektorn måste få en störreandel av den framtida tillväxten för att möta de ökade behov som inte minstbefolkningens åldersstruktur ger upphov till. Mot denna bakgrund ställer sigutskottet bakom förslag till utgiftsnivå som innebär ennettoförstärkning av den kommunala ekonomin med 9 miljarder kronor.Utskottet tillstyrker med det anförda motion Fi44 (v) yrkandena 6 och 14.dels att utskottets hemställan under 96 bort ha följande lydelse:96. beträffande utvecklingen av de kommunala utgifternaatt med bifall till motion 1996/97:Fi44 yrkandena 6 och 14 samt medavslag på proposition 1996/97:150 yrkande 7 och motionerna 1996/97:Fi42yrkande 8, 1996/97:Fi43 yrkande 6, 1996/97:Fi45 yrkande 51 och1996/97:Fi59 yrkande 8 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,147. Utvecklingen av de kommunala utgifterna (mom. 96)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken av dekommunala utgifterna börjar med ?Finansutskottet ansluter? och slutar med?yrkande 8 avstyrks? bort ha följande lydelse:Finansutskottet ansluter sig till förslaget i propositionen att höjastatsbidragen till kommuner och landsting och konstaterar att dettaresurstillskott delvis tillgodoser tidigare krav från om envidgad ekonomisk ram för kommunsektorn. Utskottet kan däremot inte delaregeringens optimistiska bedömning om att ytterligare personalminskningar ikommunsektorn därmed kan undvikas.Utskottet ställer sig bakom förslag till ekonomisk politik somenligt utskottet innebär en förstärkt ekonomi för kommunsektorn som gör detmöjligt att begränsa fortsatta pesonalneddragningar och hävda en god kvaliteti vården, omsorgen och skolan. En skatteväxling skulle således leda till attkommunsektorns kostnader för arbetsgivaravgifter och sjuklön minskarväsentligt mer än kostnadsökningarna till följd av höjda energiskatter.Kommunernas kostnader för socialbidrag och arbetsmarknadsåtgärder skulle ocksåminskas till följd av förslag till brutet tak isocialförsäkringarna och kortare kvalificeringsperiod till a-kassa.Arbetslösheten skulle vidare minska till följd av arbetstidsförkortning ochdärmed också kommunernas kostnader. De kommunala finanserna skulle om dessaförslag genomfördes förstärkas med netto , med3,5 miljarer kronor och med år 2000.Utskottet tillstyrker motion Fi45 (mp) yrkande 51.dels att utskottets hemställan under 96 bort ha följande lydelse:96. beträffande utvecklingen av de kommunala utgifternaatt med bifall till motion 1996/97:Fi45 yrkande 51 och med avslag påproposition 1996/97:150 yrkande 7 och motionerna 1996/97:Fi42 yrkande 8,1996/97:Fi43 yrkande 6, 1996/97:Fi44 yrkandena 6 och 14 och 1996/97:Fi59yrkande 8 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,148. Utjämningssystemet för kommuner och landsting (mom. 97), , Per och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken för kommuner och landsting börjar med ?Finansutskottet vill? och slutarmed ?yrkande 1? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening strider det s.k. inomkommunala utjämningssy- stemsom infördes fr.o.m. mot den svenska grundlagensbestämmelser. Bl.a. därför är det nödvändigt att ersätta detta med ettgrundlagsriktigt system.Utskottet hävdar bestämt principen att det som tas upp i skatt lokalt förlokala uppgifter i enlighet med regeringsformen skall gå till fullgörandet avuppgifter i den egna kommunen.Utskottet förordar för sin del att ett nytt statsbidragssystem skall införasfr.o.m. som innebär följande:* att lokalt uppburen skatt går till den egna kommunen och ej till ettomfördelningssystem* att det är en statlig uppgift att ge bidrag till kommuner med för sinauppgifter otillräcklig skattekraft* att fullt incitament att förbättra sin skattekraft föreligger för allakommuner och landsting* att regleringar mellan stat och kommun i enlighet medfinansieringsprincipen m.m. sker genom den s.k. neutraliseringsavgiften isamband med utbetalningen av kommunalskattemedel* att systemet med individuell slutavräkning kommunvis återinförsDet inomkommunala utjämningssystemet bör avskaffas också av det skälet att detinnebär en felaktig fördelningspolititik med sneda effekter av olika slag,t.ex i form av ökad boendesegregation. Den kommunala servicen påverkas ocksånegativt. En annan allvarlig effekt är att systemet inte ger den minstastimulans till ekonomisk tillväxt i kommunerna. Tvärtom blir effekten ikommuner som ökar sin skattekraft att de inte får behålla denna. borde fler arbetstillfällen, ökad förvärvsfrekvens och god ekonomiskutveckling vara faktorer som kommunerna stimuleras att utveckla. Systemet är istället så utformat att kommuner som lyckas vända en negativ utveckling idessa hänseenden inte kommer att få någon favör av detta genom ökade intäkter.Utskottet vill peka på att det moderata alternativet löser den hittillsvarandemotsättningen mellan hög utjämningsgrad och incitament att höja skattekraftenför enskilda kommuner. Genom att frysa tillskottet av utjämningsbidrag tillkommunerna i utjämningssystemet får alla kommuner ett hundraprocentigtincitament beträffande förändringar i den egna skattekraften.Med det anförda tillstyrker utskottet motionerna Fi59 (m) yrkande 5 och Fi91(m) yrkandena 1 och 2.dels att utskottets hemställan under 97 bort ha följande lydelse:97. beträffande utjämningssystemet för kommuner och landstingatt med bifall till motionerna 1996/97:Fi59 yrkande 5 och1996/97:Fi91 yrkandena 1 och 2 och med avslag på motion 1996/97:Fi92yrkande 1 som som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,149. Utjämningssystemet för kommuner och landsting (mom. 97)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken för kommuner och landsting börjar med ?Finansutskottet vill? och slutarmed ?yrkande 1? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör utjämningsgraden i inkomstutjämningen sättastill i stället för av medelskattekraften. På detta sätt minimerasdet antal kommuner som kan råka ut för en Pomperipossa-situation. Utskottetanser att det är angeläget att kommunerna har ett incitament att öka sin egenskattekraft.Det är också utskottets grundläggande inställning att kostnadsutjämningenbör utgå från den s.k. Henstrandska utredningens noga genomarbetade och välunderbyggda förslag snarare än kompromissen mellan Socialdemokraterna ochCenterpartiet som gäller. Med ett sådant fördelningssystem skulle detfinnas bättre förutsättningar att fördela resurserna mellan olika kommuner såatt likvärdiga villkor skapas. Sedan utredningen lade fram sitt förslag harsegregationen tilltagit och trycket på de sociala utgifterna ökat. Därigenomhar behovet att genomföra ett system med de ursprungliga kriterierna stärkts.Den parlamentariska kommitté som arbetar med en översyn avutjämningssystemet bör få tilläggsdirektiv med den inriktning som utskottethär angett.Med vad utskottet här anfört tillstyrks motion Fi92 (fp) yrkande 1.dels att utskottets hemställan under 97 bort ha följande lydelse:97. beträffande utjämningssystemet för kommuner och landstingatt med bifall till motion 1996/97:Fi92 yrkande 1 och med avslag påmotionerna 1996/97:Fi59 yrkande 5 och 1996/97:Fi91 yrkandena 1 och 2 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,150. Den kommunala beskattningsrätten (mom. 98)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken börjar med ?Finansutskottet vill? och slutar med ?yrkande1? bort ha följande lydelse:Enligt finansutskottets mening innebär beslutet att minska statsbidragentill de kommuner och landsting som höjer sin utdebitering ettallvarligt ingrepp i det kommunala självbestämmandet. Av såväl principiellasom ekonomiska skäl bör beslutet rivas upp. Sådana ingrepp bör bara ses som enyttersta nödfallsåtgärd om det föreligger reella hot att kommunerna genomokontrollerade skattehöjningar riskerar att allvarligt skada den totalasamhällsekonomin. Utskottet anser att några sådana hot inte föreligger förnärvarande.Utskottet ser också allvarligt på de utttalanden som gjorts av företrädareför regeringen om någon form av sanktioner mot de kommuner som sänker skatten.Ingrepp i den kommunala beskattningsrätten som riktar sig mot såväl höjda somsänkta skatter är, som utskottet ser det, ett utslag av ett fyrkantigtregleringstänkande som inte är förenligt med den långvariga svenskatraditionen av kommunalt självstyre. Om ett litet antal kommuner ellerlandsting med mycket god respektive mycket dålig ekonomi vill ändra sinutdebitering bör detta ses som ett naturligt inslag i en fortgående processdär kommuner och landsting anpassar sin verksamhet och skattesats till ändradeyttre förutsättningar och till kommuninvånarnas önskemål. Ingrepp i dennaprocess leder enligt utskottet bara till ineffektivitet, dåligtresursutnyttjande och skador på den demokratiska processen.Utskottet tillstyrker motion Fi45 (mp) yrkandena 52 och 53.dels att utskottets hemställan under 98 bort ha följande lydelse:98. beträffande den kommunala beskattningsrättenatt med bifall till motion 1996/97:Fi45 yrkandena 52 och 53 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,151. Den kommunala beskattningsrätten (mom. 98, motiveringen)(), (), (), (), Per () och () anser att den del av utskottetsyttrande som under rubriken beskattningsrätten börjar med?Finansutskottet framhöll? och slutar med ?därför inte påkallat? bort haföljande lydelse:Finansutskottet anser att beslutet att minska statsbidragen tillde kommuner och landsting som höjer sin utdebitering var enlämplig avvägning mellan kraven på samhällsekonomisk balans och kraven påkommunal sjävstyrelse.Utskottet anser däremot att de uttalanden som gjorts av företrädare förregeringen med hot om sanktioner mot de kommuner och landsting som sänker sinskatt är mycket illavarslande och tyder på bristande respekt för det kommunalasjälvstyret. Den grundläggande principen måste givetvis vara att det ärkommunalpolitikerna som med utgångspunkt från de lokala förutsättningarna ochmedborgarnas önskemål skall bestämma de kommunala skattesatserna.Det finns därför inga samhällsekonomiska motiv att förhindraskattesänkningar, tvärtom är dessa synnerligen önskvärda inte minst i dekommuner som har mycket hög utdebitering och gynnas av det nyautjämningssystemet.152. Stimulans till kommunala skattesänkningar (mom. 99), , Per och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken skattesänkningar börjar med ?Finansutskottet har? och slutar med?yrkande 4? bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser i likhet med motionärerna i motion Fi59 (m) att dennuvarande spärren mot kommunala skattehöjningar måstekompletteras med en stimulans till vissa kommuner att sänka sina högakommunalskatter. Det är enligt utskottet oroande att kommuner som gynnats avde nya reglerna om inkomst- och kostnadsutjämning inte sänker sina skatter.Därigenom konserveras den höga skattenivån trots bidragstillskottet. Ett av demest framträdande argumenten för utjämningssystemet angavs vara att utjämnaskillnaderna i kommunalskatt. Det är därför anmärkningsvärt att någonuppföljning av hur detta mål uppfylls inte tycks ske.Ännu mer förvånande är att företrädare för regeringen ger signaler som tyderpå ett klart ogillande av de kommuner som överväger att sänkakommunalskatterna. Synsättet är enligt utskottet helt oacceptabelt men visarsamtidigt klart på regeringens ointresse för målet att minska skillnaderna iutdebitering. bör mot bakgrund av det anförda hos regeringen begäraförslag om stimulans till kommunala skattesänkningar.Utskottet tillstyrker således motion Fi59 (m) yrkande 4.dels att utskottets hemställan under 99 bort ha följande lydelse:99. beträffande stimulans till kommunala skattesänkningaratt med bifall till motion 1996/97:Fi59 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,153. Stimulans till kommunala skattesänkningar (mom. 99, motiveringen)() anser att den del av utskottets yttrande som under rubrikenStimulans till kommunala skattesänkningar börjar med ?Finansutskottet har? ochslutar med ?yrkande 4? bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser att den självklara grundprincipen skall vara attkommuner och landsting själva skall avgöra utdebiteringen utifrån lokalaförutsättningar och medborgarnas önskemål. Det är i själva verket en avgrundpelarna för det kommunala självstyret. Utskottet utgår därför ifrån attkommuner och landsting som gynnats av det nya utjämningssystemet överväger atti möjligaste mån sänka sina skatter. Med det anförda avstyrks motion Fi59 (m)yrkande 4.154. Avreglering, konkurrensutsättning och ändrad uppgiftsfördelning(mom. 100), , Per och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken ,kunkurrensutsättning och ändrad uppgiftsfördelning börjar med ?Finansutskottetvill? och slutar med ?2 och 7? bort ha följande lydelse:Finansutskottet delar helt det som anförs i motion Fi59 (m) om att uppgiftersom kräver gemensamma lösningar och som bäst utformas på lokal nivå ocksåskall skötas lokalt. Statens roll bör vara att sätta upp ramarna för denkommunala verksamheten i stort och att fastlägga de ekonomiska förutsättningarsom gäller för en sund offentlig ekonomi som helhet. Statlig reglering avkommunal verksamhet måste enligt utskottet begränsas till att angeinriktningen i stort för det kommunala ansvaret. Detta är viktigt för såväldet lokala självstyret som för den lokala demokratin. Det är därför intemotiverat att staten reglerar och standardiserar verksamhet som kommuner ochlandsting skall bedriva. Ett första steg mot en avreglering av den kommunalasektorn och ett återupprättande av det lokala självstyret togs under den förramandatperioden. Detta arbete måste nu återupptas och fullföljas.Den konkurrensutsättning av verksamhet som påtagligt ökades underden föregående mandatperioden ledde enligt utskottet till markant höjdproduktivitet. Det är tydligt att den nuvarande regeringen ägnar fögauppmärksamhet åt de för kommunsektorn så viktiga konkurrens- ocheffektivitetsfrågorna. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det äruppenbart att kommuner och landsting har stora förutsättningar att genom brakonkurrensprogram förbättra kvaliteten i sin verksamhet och uppnålägre relativa kostnader. Det är viktigt att goda exempel sprids. Genom attkommunsektorn är så omfattande skulle positiva förändringar, genom t.ex. ökadkonkurrensutsättning, kunna ge långsiktigt gynnsamma effekter för helasamhällsekonomin.En översyn bör enligt utskottet inledas i syfte att under denärmaste åren genomföra en successiv förändring av den offentliga sektornsomfattning och ansvarsfördelning. Syftet är att uppnå ett långsiktigt stabiltsystem som hanterar de ekonomiska relationerna mellan stat och kommun. Enomprövning av utgångspunkterna för ett system måste enligt utskottetbestå i att överföra vissa uppgifter från den offentliga till den privatasektorn - med ett motsvarande utrymme för medborgarna att själva finansieradessa. Men det gäller också att pröva vilka offentliga åtaganden som är av denarten att finansieringsansvaret bör ligga kvar på den kommunala sektorn. Förvissa uppgifter som åvilar kommunerna bör finansieringen ske pånationell nivå och gå direkt till medborgarna. En nationell skolpeng, som gesdenna utformning, skulle t.ex. stimulera mångfald och kvalitet genom enutvecklande konkurrens där föräldrarna garanteras rätten att genom skolpengensjälva välja skola för sina barn.De uppgifter som efter en översyn kvarstår som ett lokalt ansvar - också vadavser finansieringen - bör även fortsättningsvis finansieras med kommunalinkomstskatt. Även efter en reform av det skisserade slaget kommer det enligtutskottets mening att finnas behov av riktade statsbidrag till kommuner medotillräcklig skattekraft. Detta är nödvändigt för att ge rimligt likvärdigaförutsättningar.Med det anförda tillstyrker utskottet motion Fi59 (m) yrkandena 1, 2 och 7.dels att utskottets hemställan under 100 bort ha följande lydelse:100. beträffande avreglering, konkurrensutsättning och ändraduppgiftsfördelningatt med bifall till motion 1996/97:Fi59 yrkandena 1, 2 och 7 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,155Fel! Autotext-post är inte definierad.. Avreglering, konkurrensutsättningoch ändrad uppgiftsfördelning (mom. 100, motiveringen)() anser att den del av utskottets yttrande som under rubrikenAvreglering, konkurrensutsättning och ändrad uppgiftsfördelning börjar med?Finansutskottet vill? och slutar med ?kommuner och landsting? bort haföljande lydelse:Finansutskottet anser att det kommunala förnyelsearbetet är mycket viktigtför att ge medborgarna valuta för skattepengarna. Vård, omsorg och skola ärcentrala uppgifter och medborgarna måste kunna lita på både god tillgänglighetoch hög kvalitet. Dagens kösamhälle är delvis en följd av Socialdemokraternasmotstånd mot förnyelse och alternativa driftsformer och utskottet anser detoacceptabelt.Utskottet vill understryka att stora resurser kan frigöras med hjälp aveffektiviseringar, konkurrensutsättning, alternativa driftsformer och entydligare prioritering av vård och skola. Det finns t.ex. många undersökningarsom visar att kostnaderna kan sänkas med genomkonkurrensutsättning, entreprenader och enskilda alternativ. Konkurrens ochentre- prenader ger också medborgarna större valfrihet i fråga om viktigavälfärdstjänster. Lika viktigt som att tillföra nya resurser är således attuppmärksamma hur de resurser som redan finns används. Utskottet delar såledesuppfattningen i motioner att det både handlar om att göra rättsaker och att göra saker rätt.Utskottet ställer sig också bakom förslag om en successivavveckling av kommunala bolag. En långtgående rensning i den kommunalabolagsdjungeln skulle kunna frigöra betydande belopp till mer angelägnauppgifter inom vård och skola.156. Medborgarperspektivet (mom. 101), , Per och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken som börjar med ?Finansutskottet konstaterar? och slutar med ?yrkande15?