bet · GK01AU8 · 1997-02-13 00:00:00 — Utskottetavstyrker därför motionerna A13 (v) och A806 (mp) i berörda delar.Vad sedan gäller motionsyrkanden som rör förändringar i arbetsrätten kankonstateras att utskottet behandlade dessa frågor under slutet av ochtillstyrkte de föreslagna förändringarna (bet. 1996/97:AU4, rskr. 107).Utskottet ansåg vid denna behandling att förändringarna rörande vikariats- ochdeltidsanställningarna var ett steg i rätt riktning när det gäller att stärkakvinnornas ställning på arbetsmarknaden. Vissa av förändringarna trädde ikraft . Utskottet vill dock anmärka att det vid sinbehandling av lagförslaget ansåg att det borde tillsättas en referensgrupp somkontinuerligt skulle utvärdera den nya anställningsformen ?överenskommenvisstidsanställning?. Förslaget godkändes av . I denna referensgruppskall JämO ingå.I ett motionsyrkande framställs krav på att slopa den s.k. ettårsgränsen fördeltidsarbetslösa som infördes 1995. Utskottetkan konstatera att det har genomförts förändringar såvitt gällerdeltidsanställdas rätt att erhålla arbetslöshetsersättning. Dessa regler hardock inte den innebörd som motionärerna beskrivit. De regelförändringar somgenomfördes innebär följande. Den som regelbundet utför deltidsarbeteunder veckor då han eller hon i övrigt är arbetslös och vidersättningsperiodens utgång fortsätter en tillsvidareanställning på deltid harinte rätt till utfyllnadsersättning så längetillsvidaretjänsten på deltid pågår. Denna konstruktion innebär att endeltidsanställd kan erhålla ersättning beroende påi vilken omfattning han eller hon arbetar. Någon ettårsgräns existerar inteutan en deltidsarbetslös kan erhålla ersättning under en ochsamma ersättningsperiod.Det kan dock konstateras att det pågår ett arbete inomregeringskansliet som syftar till att presentera ett förslag till en ny lag omarbetslöshetsförsäkring. Dessa förslag kommer att redovisas i en proposition imitten av . I arbetet ingår bl.a. att se över ersättningsreglerna viddeltidsarbetslöshet. Utskottet anser inte att man bör föregripa detta förslag.När det gäller yrkandet om att villkoren för utbildningsvikariat böråterställas till nivå har utskottet tidigare prövat och avstyrktmotsvarande förslag (bet. 1996/97:AU1, rskr. Utskottet kan inte hellernu ställa sig bakom förslaget.Med hänsyn till vad som anförts ovan avstyrker utskottet motion A13 (fp) iberörda delar.Avslutningsvis vill utskottet beröra de motioner som behandlar frågor omlöneskillnader.I likhet med vad motionärerna anfört anser utskottet att en av de viktigastefrågorna inom jämställdhetspolitiken är att komma till rätta med osakligalöneskillnader. Hur stora dessa löneskillnader är varierar förmodligen frånarbetsplats till arbetsplats och från bransch till bransch.Löneskillnadsutredningen gjorde bedömningen att de osakliga löneskillnadernapå grund av kön motsvarande i det material som utredningenundersökt (SOU 1993:7). En bidragande orsak till dessa löneskillnader kanenligt utskottet vara det förhållandet att kvinnor i högre grad än män haransvaret för hem och familj. Utskottet delar dock inte synsättet att nämndaförhållande skulle vara den enda orsaken till nuvarande löneskillnader.Orsakerna är säkerligen mer komplexa än så. Utskottet avstyrker motion A820(fp) i berörda delar.Som framgår av skrivelsen har flera olika åtgärder vidtagits för att kommatill rätta med löneskillnaderna. Som exempel kan nämnas LÖV-programmet ochregeringens uppdrag till SCB att utveckla lönestatistiken. Regeringen har ävenaviserat att man kommer att följa upp utvecklingen på detta område och iförekommande fall vidta åtgärder. Något behov att tillsätta en utredningföreligger därför inte. Motionerna A806 (mp) och A820 (fp) i berörda delar börsåledes avslås.Närings- och regionalpolitikSkrivelsenI finns det nästan en halv miljon företag. Av de personer i åldrarna16-64 år som drev företag var kvinnor. Kvinnor som driver företagfinns representerade inom alla sektorer av näringslivet men återfinns ihuvudsak inom handel och service.För att underlätta egenföretagandet har det vidtagits vissa stödåtgärder ochandra initiativ som kan sammanfattas enligt följande.Det tillfälliga småföretagarstödet introducerades under /95.Stödet lämnas till exempelvis utbildning, marknadsföring och anskaffande avmaskiner.Starta-eget-bidraget, som infördes , är en arbetsmarknadspolitiskåtgärd. Bidraget riktar sig till bl.a. till arbetslösa eller personer som harsagts upp på grund av arbetsbrist och som riskerar att bli arbetslösa.Bidraget utgår normalt och ersättningsbeloppet motsvararnivån på arbetslöshetsersättningen.Länsstyrelserna har möjlighet att bevilja medel till projekt som skall gynnaden regionala utvecklingen. Av dessa medel används en del till projekt som ärdirekt inriktade på att främja jämställdheten mellan kvinnor och män.Utöver dessa åtgärder görs särskilda insatser för att öka kvinnorsföretagande. Som exempel på sådana insatser kan nämnas att länsstyrelserna år1994 fick i uppdrag att medverka till att regionala resurscentrum för kvinnorskapades. Dessa centrum skall bl.a. initiera lokala utvecklingsprojekt,medverka till att lokala nätverk för kvinnor bildas samt uppmuntra ochgenomföra kompetensutveckling. För att stödja dessa centrum beslutades år 1994att ett nationellt resurscentrum skulle byggas upp. Det har även inrättatssärskilda företagarlån för kvinnor.För att fortsätta att främja företagandet kommer det bl.a. att inrättas etttreårigt program för småföretagsutveckling. Det skall tillsättas en delegationför förenkling av regelverk för småföretagen och för fortsättning av dettillfälliga småföretagarstödet. Regeringen kommer också att se över hur stödettill kvinnliga företagare kan förbättras.MotionerEnligt vad liberalerna anför i motion A820 drivs den nuvarandetjänstesektorn utan konkurrens och valfrihet vare sig för brukaren eller föranställda. Den viktigaste förutsättningen för konkurrens i tjänstesektorn äratt de kvinnor som arbetar och har idéer inom vård, omsorg, utbildning ochservice får möjlighet att förverkliga sina idéer utanför monopolet. För att fåi gång en sådan utveckling krävs att man kraftigt minskar skattekilarna (yrk.7).Vänsterpartiet förklarar i motion A7 att det är viktigt att de regionala ochlokala resurscentrumen samt det nationella resurscentrumet får fortsätta attbedriva sin verksamhet och att det nationella resurscentrumet blir ettfristående råd eller kommitté direkt under (yrk.15-16).I kommittémotion A11 anför Per m.fl. att det bör tillsättas enutredning som skyndsamt skall utreda och lämna förslag till förändringar av deekonomiska förutsättningarna för tjänstesektorn för att därigenom möjliggöraför flera hushåll att köpa privata tjänster i hemmet (yrk. 2).Elving m.fl. (c) anser att det är alltför få kvinnor inblandade iden fysiska planeringen. Motionärerna yrkar därför i kommittémotion A8 att detblir fler riktade projekt med kvinnor i den fysiska planeringen (yrk. 1).Motionärerna vill även ha en uppföljning av det uppdrag som landshövdingarnahar att göra en översyn av kvinnors arbetsmarknad (yrk. Skälet till dettaär att det finns exempel på att endast män har utsetts till de arbetsgruppersom skall göra översynen.Samma motionärer vill att det skall införas regler som gör det lättare attstarta egen verksamhet. I kommittémotion A819 föreslås att det införs enmöjlighet för alla att vara tjänstlediga för att pröva egenverksamhet (yrk. Vidare föreslås att den delegation som skall se överreglerna för småföretag även ser över reglerna för kombinationssysselsättning(yrk. 12).I kommittémotion A821 påtalar m.fl. (kd) att kvinnorsföretagande oftast finns inom tjänstesektorn där realsäkerheter saknas.Tillgängliga finansieringsformer tar inte i tillräcklig utsträckning hänsyntill kvinnligt nystartande. Statens stöd till småföretag måste därför enligtmotionärerna utvecklas (yrk. 11).I motion A807 framför m.fl. (c) liknande tankar somVänsterpartiet såvitt gäller det nationella resurscentrumet. Motionärernaanser att detta centrum bör vara en egen myndighet med eget budgetansvar (yrk.8). Vidare anser motionärerna att de regionala resurscentrumen viaregleringsbrev till länsstyrelserna bör garanteras ekonomiska förutsättningarför att utföra ett konstruktivt arbete (yrk. Slutligen ansluter sigmotionärerna till yrkandet i kommittémotion A819 där det föreslås att manskall kunna vara tjänstledig för att starta ett eget företag (yrk. 14).För att minska arbetslösheten bland kvinnorna måste man enligt KarinPilsäter m.fl. (fp), motion A13, gynna kvinnors företagande inom de sektorersom de traditionellt varit verksamma i och där det enligt enstämmigabedömningar finns stora framtidsmöjligheter. För att göra detta föreslås attskatten sänks på arbete, att tjänstesektorn gynnas och att de offentligamonopolen bryts (yrk. För att nyföretagande skall komma i gång krävs attrådgivning, stöd, riskkapitalförsörjning m.m. fungerar. Detta gäller för såvälmän som kvinnor. Enligt motionärerna bör det fortsatta arbetet vad gällerdessa åtgärder främst inriktas på att befintliga stödstrukturer kan fungeraoch användas oavsett kön (yrk. 5).Utskottets bedömningI flera motioner framförs yrkanden som rör frågor om att underlätta förpersoner att starta företag inom tjänstesektorn. Som redovisats ovan pågår förnärvarande en utredning som har att närmare belysa förutsättningarna förtjänstesektorns utveckling (dir. 1996:69). I uppdraget ingår att analysera denprivata tjänsteproduktionens nuvarande och framtida roll i samhällsekonominoch förutsättningarna för dess utveckling. Utredningen skall vidare analyseramotiv för och effekter av olika tänkbara regelförändringar som syftar till attfrämja utbud och efterfrågan på privat tillhandahållna tjänster ochsysselsättningen inom den privata tjänstesektorn. Utredningen skall redovisasitt uppdrag . Utskottet, som inte vill föregripa dennautredning, avstyrker motionerna A11 (m), A13 (fp), A819 (c) och A820 (fp) iberörda delar.Regeringen har tillsatt en delegation med uppgift attförbättra tillväxtförutsättningarna för små företag, den s.k.Småföretagsdelegationen (dir. 1996:70). Av direktiven framgår bl.a. attdelegationen skall identifiera problem och föreslå åtgärder för att undanröjaonödiga hinder för etablering och tillväxt i småföretag. Delegationen skallhalvårsvis rapportera till regeringen hur arbetet fortskrider, med början den1 . En slutredovisning skall avges senast den 1 juli 1998.Utskottet har upplysts om att delegationen inlett sitt arbete.Delegationen har inte för avsikt att gå in på frågor omkombinationssysselsättning. Direktiven lägger dock inte några hinder i vägenför detta. Enligt utskottets mening skulle det vara av värde att få frågornaom kombinationssysselsättning belysta. Utskottet utgår från att detta görs avdelegationen. Motion A819 i berörd del avstyrks i den mån motionen inte kananses tillgodosedd med vad utskottet anfört.Utskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck i motion A821 (kd)att det är viktigt att stödet till kvinnliga småföretagare utvecklas. Det ärdärför väsentligt att regeringen noga följer denna utveckling. Utskottet anserdock inte att det bör göras något särskilt tillkännagivande i frågan.Utskottet avstyrker därför motionen i motsvarande del.Två motioner behandlar det nationella resurscentrumet och de regionalaresurscentrumen. I denna del vill utskottet anföra följande.Det nationella resurscentrumet har drivits som försöksverksamhet t.o.m. den31 . Utskottet har upplysts om att verksamheten vid detta centrumför närvarande är under utredning och att en rapport skall lämnas tillregeringen . Regeringen kommer därefter att ta ställning tillhur den fortsatta verksamheten skall bedrivas. Försöksverksamheten har pågrund av utvärderingen förlängts t.o.m. utgången av första halvåret 1997.Utskottet kan konstatera att det finns regionala och lokala resurscentrum ialla län. Länsstyrelserna samordnar och stödjer denna verksamhet. Utskottetanser därför inte att det finns någon anledning att göra någottillkännagivande avseende dessa centrum. Motionerna A7 (v) och A807 (c)avstyrks i berörda delar.Vad sedan gäller frågan om det bör införas en generell rätt att erhållatjänstledighet för att kunna pröva på egen verksamhet har utskottet detprincipiella synsättet att man bör pröva alla möjligheter som kan leda tillnyföretagande. Utskottet vill dock påpeka att en sådan lagstiftning kaninnebära vissa nackdelar bl.a. för den arbetsgivare hos vilken personen äranställd. Eftersom frågan är komplicerad vill utskottet inte i dettasammanhang ställa sig bakom förslaget. Utskottet utgår dock från att sakenkommer att övervägas vidare. Motionerna 807 (c) och A819 (c) bör avslås.Utskottet delar uppfattningen att det är viktigt att kvinnor i störreutsträckning bör delta i den fysiska planeringen. Jämställdhetsperspektivetbör givetvis genomsyra även denna verksamhet. Utskottet utgår därför från attberörda myndigheter följer upp verksamheten på erforderligt sätt. Utskottetkan notera att regeringen gav i uppdrag att studeramarkanvändning, bebyggelse och rumslig utveckling ur ett jämställdhets-perspektiv. Uppdraget har redovisats i en rapport ?Hela Samhället.Jämställdhetsaspekter på fysisk planering och byggd miljö. För dig som villveta mer? (Rapport 1996:4) som överlämnades till Inrikesdepartementeti . Utskottet anser inte att något tillkännagivande är påkallat.Utskottet avstyrker motion A8 (c) i berörd del.Utskottet vill särskilt framhålla vikten av att uppdraget att se överkvinnors arbetsmarknad som landshövdingarna har fått utförs på ett frånjämställdhetssynpunkt korrekt sätt. Detta innebär bl.a. att även kvinnor bördelta i arbetet. Utskottet utgår vidare från att regeringen följer upp dessauppdrag. Motionen får härigenom anses vara tillgodosedd. Utskottet avstyrkermotion A8 (c) i berörd del.UtbildningspolitikSkrivelsenEfter kommunaliseringen av skolan och sedan universitet och högskolor gettsökad självständighet är och regeringens uppgift främst att ange måloch riktlinjer för verksamheten. Det konkreta, faktiska arbetet utförs pålokal nivå. Det är där det avgörs om jämställdhetsmålen omsätts i praktikenoch påverkar det dagliga arbetet.I syfte att betona jämställdhetsarbetets betydelse och påskynda utvecklingenpresenterade regeringen en proposition Jämställdhet mellankvinnor och män inom utbildningsområdet (prop. 1994/95:164). Propositioneninnehöll förslag om en rad åtgärder för att främja jämställdheten inom detoffentliga skolväsendet och inom högre utbildning och forskning. Regeringenkonstaterar dock att mycket återstår innan det råder jämställdhet i skolan,inom vuxenutbildningen och i högre utbildning och forskning.I skrivelsen påpekas att det finns påvisbara skillnader mellan flickor ochpojkar i skolan i sättet att vara, i språk, i prestationer, i vad de villarbeta med och hur de arbetar, i val av ämnen och studieinriktning etc. Dekönsbundna valen är lättast att konstatera. Jämställdhetsarbetet i skolan hardärför bedrivits inom ramen för skolans studie- och yrkesorientering.Det finns också påvisbara skillnader i lärarnas sätt att bemöta och bedömaflickor och pojkar i skolan. Ofta utgår undervisningen från pojkarnassituation och läggs upp på deras villkor. Regeringen har därför betonat attjämställdhet också är en pedagogisk fråga, som förutsätter grundläggandekunskaper om rådande könsmönster och om könstillhörighetens betydelse förlärandet. Detta förutsätter också en insikt om att flickor och pojkar inteutgör några enhetliga grupper. Rektor har som pedagogisk ledare ett särskiltansvar. Lärarna måste i sin undervisning utgå från frågor och perspektiv somintresserar både flickor och pojkar och anknyter till deras ofta olikaerfarenheter. För att möjliggöra detta bör lärarnas kompetens höjas. Skolanskall vara en sammanhållen skola för alla. Någon återgång till flick- ochpojkskolor är inte önskvärd.På regeringens uppdrag utarbetar en strategi förjämställdhetsfrågorna och driver ett övergripande projekt som syftar till attbl.a. följa utvecklingen av jämställdheten i skolan och särskilt bevaka attjämställdhetsaspekter tas upp i samband med utvärderings- ochutvecklingsarbete inom verket. Vidare redogörs för flera olika utredningar somskall arbeta med frågor rörande skolan. En av dessa utredningar ärSkolkommittén (U 1995:04). Denna kommitté skall bl.a. föreslå åtgärder för attstimulera den pedagogiska utvecklingen.I skrivelsen redogörs även för flera olika projekt som syftar till attstimulera flickor att läsa tekniska och naturvetenskapliga ämnen. Dessa kansammanfattas enligt följande.- I syfte att bredda rekryteringsunderlaget anordnas vid universitet ochhögskolor behörighetsgivande förutbildning för studerande utan tillräckligbehörighet för högskolestudier inom naturvetenskap och teknik.- Försök med fortbildning pågår vid teknik- och naturvetenskapliga centrum avgrund- och gymnasieskollärare som behöver stärka sina kunskaper i teknik-och naturvetenskap.- Nationella centrum har startat vid ett flertal universitet och högskolor.Dessa har till uppgift att stimulera och utveckla grund- och gymnasieskolansundervisning i teknik- och naturvetenskap.- På regeringens uppdrag bedriver och ett femårigtprojekt som syftar till att stimulera intresset för naturvetenskap ochteknik.I fråga om vuxenutbildningen påpekas att har beslutat om enfemårig vuxenutbildningssatsning.Vad gäller den högre utbildningen påpekas att universiteten och högskolornahar ett särskilt ansvar för att vidta åtgärder som syftar till en jämnarekönsfördelning på samtliga nivåer vid det egna lärosätet. Vidare påpekas attdet med ett sådant långsiktigt förändringsarbete krävs särskildaåtgärder för att påskynda utvecklingen. Av dessa särskilda åtgärder kanföljande nämnas.Särskilda medel har anslagits för att inrätta 30 professurer och 73forskarassistenttjänster för underrepresenterat kön. För att stimulera flerkvinnor att fortsätta sin forskarkarriär och meritera sig internationellt harsärskilda medel anslagits för postdoktorala stipendier. Det har införtsförändringar i högskoleförordningens regler (SFS 1993:100) ombefordringsgrunder för lärare. Förändringarna tydliggör att det vid behov ärtillåtet med positiv särbehandling till förmån för underrepresenterat kön.Satsningar har gjorts för att stimulera unga kvinnors intresse förnaturvetenskap och teknik.Regeringen har även lagt fram en proposition, Forskning ochsamhälle (prop. 1996/97:5), med flera förslag för att i ökad utsträckningfrämja forskning med ett genusperspektiv.MotionerI motion A820 förklarar liberalerna att det måste sättas inåtgärder omgående för att öka rekryteringen och för att göra de tekniska ochnaturvetenskapliga utbildningsvägarna i högre grad relevanta för kvinnor redannu. Det är dags att på bred front vidareutveckla introduktion, pedagogik,tillgänglighet, syo och inte minst lärarnas utbildning och fortbildning föratt på allvar få flickor att vilja söka sig till tekniska utbildningar (yrk.10).Vänsterpartiet anför i motion A7 (yrk. 17) att man bör hålla isär frågornaom jämställdhet och genusforskning. Vissa beröringspunkter finns, menjämställdheten handlar om att förbättra kvinnors tillgång till universitetenshögre tjänster och är en fråga om demokrati och i viss mån kvalitet.Genusforskning handlar om att förbättra villkoren för den forskning somutvecklar vår kunskap om kön som samhällsorganiserande och meningsskapandeprincip.Elving m.fl. (c) påpekar i kommittémotion A819 att kvinnor istörre utsträckning än män väljer utbildningar inom vård och undervisning ochatt det inom dessa områden finns få möjligheter till fortsatt forskarkarriär.Forskningen inom dessa områden bör därför utökas för att bereda kvinnormöjlighet till fortsatt forskarkarriär (yrk. 6).Den kommande översynen av lärarutbildningen inkluderar inte enligt KarinPilsäter m.fl. (fp) i tillräcklig grad ett jämställdhetsperspektiv.Motionärerna föreslår därför i motion A13 (yrk. 6) att regeringen i direktiventill utredningen bör inkludera jämställdheten på lärarutbildningarna.Utskottets bedömningFolkpartiet kräver att det vidtas åtgärder för att ökarekryteringen av kvinnor till tekniska och naturvetenskapliga utbildningar.Utskottet, som anser att det är viktigt att flickor och kvinnor stimuleras attläsa naturvetenskapliga och tekniska kurser och utbildningar, kan konstateraatt det enligt skrivelsens redogörelse pågår ett omfattande arbete som verkari den riktningen. Utskottet anser därför att motion A820 (fp) i berörd del böravslås.Vänsterpartiet anser att man bör hålla isär frågorna om jämställdhet ochgenusforskning. Utskottet delar inte detta synsätt. Genusforskningen ökarkunskaperna om villkoren för kvinnor och män på olika områden i samhället. Denkunskapen utgör en grund för att vidareutveckla jämställdhetsarbetet. Därförär det synnerligen angeläget att stärka genusforskningen. Utskottet anser attmotion A7 (v) i berörd del bör avslås.Vad sedan gäller frågan om kvinnors möjlighet att göra en forskarkarriäranser utskottet att det är viktigt att man prövar alla möjligheter attunderlätta för kvinnor att påbörja och fortsätta en sådan karriär. Förutom dei skrivelsen angivna stimulansåtgärderna är ett alternativ att utökaforskningsmöjligheterna inom de områden där kvinnor dominerar, exempelvis vårdoch utbildning. Utskottet är dock inte berett att göra någratillkännagivanden av detta slag och avstyrker därför motion A819 (c) i berörddel.Såvitt gäller motionsyrkandet att regeringen skall utöka sina direktiv tillden kommitté som skall se över lärarutbildningen vill utskottet anföraföljande. I likhet med alla kommittéer och särskilda utredare skall även dennakommitté redovisa jämställdhetspolitiska konsekvenser i enlighet med detgenerella direktivet 1994:124. Utskottet föreslår därför att motion A13 (fp)avslås i berörd del.SocialpolitikSkrivelsenI skrivelsen konstateras att det inom socialpolitikens område finns mångafrågor som är viktiga ur jämställdhetssynpunkt, exempelvis frågor omföräldrapenning och föräldraledighet, barnomsorg, kvinnors och mäns hälsa,kvinnor och män med funktionshinder och äldreomsorg. Eftersom åtgärder inomdessa områden kan slå olika för kvinnor och män, är det betydelsefullt attanalysera vilken effekt olika förslag får ur ett jämställdhetsperspektiv. Iskrivelsen behandlas frågor om föräldraförsäkring, barnomsorg, hälsa,funktionshinder och äldreomsorg.Föräldraförsäkringen har, liksom rätten att vara ledig för vård av sjuktbarn, byggts ut steg för steg under en följd av år. ärersättningsnivån av den sjukpenninggrundande inkomsten.Föräldrapenningen utnyttjas till största delen av mödrar. Fädernas uttag avföräldrapenningdagar var och år 1995.Mäns andel av försäkrade personer som uppburit tillfällig föräldrapenningför vård av sjukt barn låg på drygt 39 %.I syfte att underlätta för båda föräldrarna att förvärvsarbeta infördes den1 en reglering som innebär att varje kommun har en lagstadgadskyldighet att erbjuda förskoleverksamhet för barn som har fyllt meninte har uppnått skolpliktig ålder. Vidare är kommunen skyldig atttillhandahålla skolbarnomsorg för barn till och med som är inskrivna igrundskolan.I slutet av år 1995 hade av förskolebarnen mellan ett och sex årbarnomsorgsplats. Motsvarande andel året innan var 67 %.Socialstyrelsen fick regeringens uppdrag att fortsätta sittjämställdhetsarbete inom barnomsorgen.Vad gäller frågor som rör medborgarnas hälsa konstateras att svenskarnashälsa är mycket god i ett internationellt perspektiv. Det finns dock storaskillnader i hälsa och levnadsförhållanden mellan olika socioekonomiskagrupper - liksom mellan kvinnor och män. Unga kvinnor med kort utbildning, låglön och monotont arbete utan inflytande är en grupp vars hälsosituation tycksförsämras. Trots att kvinnor har ett högre ohälsotal än män har de en högregenomsnittlig levnadsålder.Mäns hälsa har i jämförelse med kvinnors ägnats mycket uppmärksamhet inomforskningen. För att ändra på detta har det vidtagits vissa åtgärder. Somexempel kan nämnas följande.