bet · GK01FiU20 · 1997-05-29 00:00:00 — Eftersom ändringsförslaget inte gärnakan antas före själva lagen tvingades arbetsmarknadsutskottet att återlämnayrkande 18 till finansutskottet.Förvirringen kring åtgärden resursarbeten blev därefter inte mindre av attflera, helt olika förslag till lagtekniska lösningar presenterats. Den lösningsom utskottsmajoriteten till slut stannat för innebär bl.a. att de bådalagförslagen om resursarbete (propositionen yrkandena 11 och 18) avslås ochatt ersättningen till resursarbetarna inte längre skall betraktas somarbetslöshets- ersättning utan som lön. Som löntagare kan en resursarbetareinte uppbära arbetslöshetsersättning varför begreppet ?verksamhetmed resursarbete? nu måste utmönstras ur de lagar som reglerararbetslöshetsersättningen och KAS. tvingas därför nu föreslåändringar i just de lagrum som man tidigare överlämnat tillarbetsmarknadsutskottet och som fattat beslut om den 25 maj.Med den nu tillämpade ordningen kommer dessutom att fatta beslutom åtgärden tillfällig avgångsersättning såväl - då lagre-gleringen antogs - och då åtgärden, om majoriteten får sin viljaigenom, godkänns och medel också anvisas. Allmänheten har med all rätt frågatsig vilket av dessa beslut det är som gäller.Detta är ett av flera exempel på hur regeringen i avsaknad av en genomtänktarbetsmarknadspolitisk strategi lägger fram en strid ström av slarvigtihopyxade propositioner som berörda utskottsmajoriteter i anser sigtvungna att hantera under stor tidspress. Resultatet blir dåligt sammanhållnaregelsystem och återkommande ändringar som sammantaget medför storasvårigheter för dem som skall tillämpa dem och uppenbara risker föroförutsedda effekter på arbetsmarknaden och rättsförluster för enskilda.6. Resursarbete enligt den s.k. Kalmarmodellen (mom. 30)() anför:Under en tillfällig övergångsperiod har förordat att passiva a-kassemedel kan omvandlas som delfinansiering av riktadearbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det är dock viktigt att inteinlåsningseffekter uppstår eller att en uppdelning i ett A- och ett B-lagskapas. Enligt vår mening skall viktiga offentliga arbetsuppgifter finansierasöver den ordinarie budgeten, medan arbetsmarknadspolitiska åtgärder skallinnebära omställningsinsatser som höjer de arbetslösas kompetensnivå samtfrämjar strukturomvandling och rörlighet på arbetsmarknaden. Vi menar ocksåatt det skall göras skillnad mellan a-kasseförsörjning och lön. Regeringen harunder senare tid lagt ett flertal förslag som successivt suddar ut dessagränser.Vänsterpartiet ställde sig således av flera skäl kritiskt till regeringensförslag till resursarbeten. Inte minst arbetsrättsligt är det ett problem attdessa arbeten ligger så nära reguljära arbetstillfällen. Av detta skälförordade en konstruktion i form av offentligaberedskapsarbeten. Jag ser därför med tillfredsställelse på såvälarbetsmarknads- som finansutskottets ändringsförslag.Jag beklagar dock att utskottet inte valde att inarbeta förslagen frånmotion Fi44 (v). Det avser bl.a. att uppsägningsstopp skall gälla, att hälftenav resursarbetstimmarna skall omfattas av vikariatstimmar och miniminivåer förlönen. Jag förutsätter dock att dessa frågor kan regleras i de kommandekollektivavtal som utgör en förutsättning för att resursarbeten skall kommatill stånd.7. Investeringsbidrag för främjande av omställning i ekologiskt hållbarriktning (mom. 69)() anför:Miljöpartiet ställer sig delvis positivt till regeringens förslag om enbetydande utökning och satsning inom utgiftsområde 18 som en del i ett programför att skapa ett ekologiskt hållbart samhälle. hade dock gärnasett att satsningen givits klarare riktlinjer.Enligt uppfattning bör - som en del av satsningen -allergisaneringsprogrammet fortsätta. Det innebär att investeringsbidrag förallergisanering av skolor, omsorgslokaler, bostäder m.m. även i fortsättningenbör utgå. anser också att bidragen till radonsanering måsteutökas kraftigt som en del i programmet. Andra områden som bör uppmärksammas istörre utsträckning är saneringen av miljöskadade områden. Det bör betonas attmånga av dessa projekt skulle kunna starta omgående, vilket i sin tur skullegynna sysselsättningen. vill vidare erinra om att det föreliggervissa möjligheter till medfinansiering från EU. Det bör också framhållas attdetta arbete i många kommuner har prioriterats inom ramen för , menatt kostnaderna är stora och därför inte enbart kan finansieras av ekonomisktpressade kommuner.Miljöpartiet vill framhålla att saneringen av allergiframkallande ellerradonbelastade inomhusmiljöer respektive miljöskadade områden kan minskamiljöskulden och skapa goda förutsättningar för kommande generationer.8. Omställning och utveckling av energisystemet (mom. 70)() anför:Jag anser att omställningen till ett förnyelsebart och miljövänligt energisy-stem måste ske snabbare än vad regeringen föreslagit. Det främsta incitamentetför en omställning är ett mer genomtänkt användande av ekonomiska styrmedel iform av en grön skatteväxling. Därtill krävs en betydligt större statligsatsning på vind-, sol- och bioenergi samt på energieffektiviseringar än vadregeringen har varit beredd att göra. Det sätt på vilket regeringen nuförsöker påbörja kärnkraftsavveckling riskerar bli mycket dyrbart ochineffektivt. Det hade varit bättre att tvinga kärnkraftsföretagen att självastå för försäkringskostnaderna fullt ut och att påföra en kraftigt ökaduranskatt - därmed skulle kärnkraften av företagsekonomiska skäl i hög gradkomma att avvecklas av sig själv.9. Radon i dricksvatten (mom. 75)() anför:Regeringen har - sent omsider - lämnat ett förslag om radonsanering avdricksvatten och anför att det är viktigt att fastställa gränsvärdenför radon i dricksvatten på grund av den negativa hälsopåverkan som radon har.Kristdemokraterna vill i detta sammanhang erinra om det långsiktiga arbetepartiet bedrivit under en följd av år för att lyfta fram denna angelägnamiljö- och hälsofråga. Redan i motion 1993/94:Jo611 skrev Kristdemokraternaföljande: ?Riksdagen bör ge regeringen till känna att en lagstiftning med ettlågt gränsvärde för radon i dricksvatten måste tillskapas, och åtgärder föratt minska halten av radon i dricksvatten måste stimuleras på olika sätt. ?Därefter har frågan aktualiserats i frågor och interpellationer avKristdemokraterna vid ett flertal tillfällen (interpellation 1994/95:98, fråga1995/96:238 och fråga 1995/96:524). Regeringen har i samtliga dessa sammanhanghänvisat till att den skulle komma att ta ställning i frågan.Med anledning av motion 1996/97:Jo505 av (), vari begärdesett tillkännagivande om att regeringen borde fastställaradongränsvärden för dricksvatten, uttalade jordbruksutskottet (1996/97:JoU14) att utskottet erfarit att frågan om fastställande av gränsvärden förradon i dricksvatten och ersättning för sanering av radonförorenadedricksvattenbrunnar varit föremål för beredning iRegeringskansliet. förutsatte att arbetetfortskred med största möjliga skyndsamhet och ansåg att syftet med motionendärmed torde ha varit tillgodosett. Motionen avslogs.Samtidigt som naturligtvis välkomnar att regeringen tillsist tagit intryck av de förslag partiet framfört, måsteregeringens exempellösa förhalande av frågan starkt ifrågasättas. Det ärdärför som har framfört uppfattningen att regeringen bordeförklara det dröjsmål som förekommit i denna allvarliga fråga.10. Allmänna bidrag till kommuner (mom. 80)() anför:Kristdemokraterna står givetvis fast vid vad som anförs i motion Fi46 (kd) omkommunsektorn. Nyckelområden är framför allt sjukvården, äldreomsorgen ochskolan. Dessa områden måste under alla förhållanden värnas. Vi välkomnargivetvis därför regeringens besked om ytterligare tillkommunsektorn . Detta är emellertid inte tillräckligt.Kristdemokraternas samlade politik medför ökade resurser med 6,5miljarder kronor för kommunsektorn i förhållande till regeringens politik,bl.a. genom sänkta egenavgifter och ett återinförande av vårdnadsbidraget.11. Nedsättning av arbetsgivaravgifter (mom. 90)() anför:Folkpartiet liberalerna har inget att invända mot regeringens förslag omnedsättning av arbetsgivaravgifter men förslaget är för begränsat.Arbetsgivaravgifterna bör sänkas med , riktat mottjänstesektorn. bör arbetsgivaravgifterna sänkas så attuttaget minskar med räknat på helår. Under en försöksperiodbör arbetsgivaravgifterna för tjänster till hushållssektorn, där problemen med?dubbla skattekilar? är som störst, slopas helt. Även andra skatteförändringarbehövs för att skapa ett gott företagsklimat.12. Nedsättning av arbetsgivaravgifter (mom. 90)() anför:Kristdemokraterna har inget att invända mot regeringens förslag om ytterligarenedsättning av arbetsgivaravgifter, men förslaget är för begränsat. Även andraskatteförändringar behövs för att skapa ett gott företagsklimat.Tjänstesektorn är ett exempel på en verksamhet som bör ges goda skattevillkor.13. Omräkningstalen taxeringsvärden (mom. 91), , Per och (alla m) anför:Moderata samlingspartiet anser att fastighetsskatten bör sänkas till medverkan för att vara 1,. Dessutom bör skatten endast beräknas på halva markvärdet och med en visstakregel.14. Omräkningstalen taxeringsvärden (mom. 91)() anför:Centerpartiet motsatte sig höjningen av fastighetsskatten till sombeslutades av Socialdemokraterna och . Vi anserfortsatt att skattesatsen skall vara . När nu ekonomiskt utrymmefinns för en sänkning bör en sådan ske tidigt under nästa valperiod. Vår bedömning är attsänkningen inte kan genomföras tidigare utan att resurserna till bekämpning avarbetslösheten och främjandet av hållbar tillväxt begränsas för mycket.Det har under saneringsarbetet inte varit möjligt att genomföra sänkningentidigare. har kombinationen av ny taxering och höjd skatt fåttoönskade effekter i vissa fall, särskilt för fastboende i områden som ärattraktiva för fritidshusboende. har därför medverkat till enrad åtgärder som syftar till att lindra effekterna för dem som drabbashårdast.Hela regelsystemet för fastighetstaxeringen ses över. De som fått högstskattehöjning får en infasning. gäller liksom attomräkningstalet i den rullande taxeringen begränsas till högst 1,07. Gränsenför förmögenhetsskatt har höjts till 900 000 kr.15. Omräkningstalen taxeringsvärden (mom. 91)() anför:Folkpartiet liberalerna anser att fastighetsskatten bör sänkas med 1miljard kronor. En möjlighet är att endast hälften av markvärdet på småhusutgör underlag för fastighetsskatt samt att en takregel avseende markvärdetinförs. Vidare anser att effekterna av den s.k.Kalifornienmodellen i vilken beskattningen i högre grad än för närvarandeskjuts upp till realisationstillfället bör utredas.16. Omräkningstalen taxeringsvärden (mom. 91)() anför:Kristdemokraterna anser att fastighetsskatten skall sänkas från till1,av taxeringsvärdet samt att skatten enbart skall beräknas på entredjedel av markvärdet över ett taxeringsvärde på . Utvecklingen av de kommunala utgifterna (mom. 96)() anför:Som anför i motion Fi46 (kd) ligger grunden tillkommunsektorns resursproblem i att regeringens politik genom indirektaeffekter minskat det ekonomiska utrymmet med mellan 15 och 20 miljarderkronor. Vi ställer oss därför positiva till regeringens förslag att höjastatsbidragsnivån med , även omresurstillskottet inte är tillräckligt enligt vår mening. Som närmareutvecklas i motion Fi46 innebär ett genomförande av samladeekonomiska politik att kommuner och landsting trots minskade nominella bidragskulle få ett nettotillskott på jämfört medregeringens förslag. En sådan politik är nödvändig för att värna sjukvården,äldreomsorgen och skolan.18. Den kommunala verksamhetens utveckling m.m. (mom. 102)() anför:I anslutning till socialutskottets yttrande 1996/97:SoU9y över regeringensskrivelse /97:118 om utvecklingen inom den kommunala sektorn harCenterpartiets företrädare anmält en avvikande mening under rubrikernaÄldreomsorg och Barnomsorg. Jag står givetvis bakom det som anförs där men harinte funnit anledning att föra fram en reservation till finansutskottetsbetänkande under denna punkt. Sammanfattning........................................1Den ekonomiska politiken............................1Budgetpolitiken och utgiftstaket....................2Tilläggsbudget......................................3Skatter och avgifter................................4Kommunsektorn.......................................4Inledning.............................................6Regeringens lagförslag..............................8Utskottets lagförslag...............................8Utgiftstak och utgiftsramar 2000...............8Uppgörelsen mellan Socialdemokraterna och Centerpartiet8Yttranden från andra utskott........................8Inkomna skrivelser..................................9Utfrågningar........................................9Propositionernas förslag..............................9Proposition 150.....................................9Proposition 29.....................................16Skrivelse 118........................................16Motionsyrkandena.....................................17Motionsyrkanden med anledning av proposition 150...17Motionsyrkanden med anledning av skrivelse 118.....35Motionsyrkanden med anledning av proposition 29....36Motionsyrkanden från allmänna motionstiden.........36Proposition 150......................................37Motionerna och inriktningen av den ekonomiska politiken40Moderata samlingspartiets partimotion..............40Folkpartiet liberalernas partimotion...............42Vänsterpartiets partimotion........................45Miljöpartiet de grönas partimotion.................46Kristdemokraternas partimotion.....................48UTSKOTTET............................................51Den ekonomiska politiken.............................51Den internationella utvecklingen...................51En gradvis starkare tillväxt inom EU.............51Utvecklingen i de tre stora industriländerna samt i de nordiskagrannländerna 51Arbetslösheten i ............................53Osäkerheten i den internationella konjunkturbedömningen53Den ekonomiska utvecklingen i ..............54Konjunkturperspektivet.