bet · GK01JoU15 · 1997-05-13 00:00:00 — I motion Jo746 (mp) begärs entvärvetenskaplig utredning för att utröna försurningens effekter ochkalkningens värde för flora och fauna samt återförsurningens hälso- ochsocioekonomiska effekter (yrkande 3).Utskottets övervägandenUtskottet delar regeringens uppfattning att frågor om precisering avförsurningshotade områden med stora bevarandevärden liksom frågor om kalkningoch biologisk återställning bör beaktas inom ramen för uppdraget om ennationell plan för den statliga finansierade kalkningsverksamheten i sjöar ochvattendrag.I sitt betänkande Kalkning av sjöar och vattendrag (SOU 1996:53) anförKalkningsutredningen att grundläggande för statens fortsatta insatser bör varaatt med tillgängliga resurser i ett nationellt perspektiv prioritera insatseri syfte att bevara den biologiska mångfalden. Utredningen ser fortsattastatliga insatser som ett mycket långsiktigt åtagande ,och det behövs en mer intensifierad, långsiktig uppföljning av effekter tillföljd av avbruten kalkning eller återförsurning.Som framgår av propositionen har regeringen uppdragit åtNaturvårdsverket att utarbeta en nationell plan för den statligt finansieradekalkningsverksamheten i sjöar och vattendrag. I uppdraget ingår också att göraen översyn av redovisningssystemet och utbetalningsrutinerna för den statligtfinansierade kalkningsverksamheten. Den nationella planen skall utgå från deförslag som presenterade i sitt betänkande, med undantagför förslaget rörande anslagsnivån. Utgångspunkt för arbetet skall, som ovanangetts, vara det nationella intresset av att bevara den biologiska mångfaldenoch att bibehålla förutsättningarna för nyttjandet av naturresurserna i sjöaroch vattendrag. Inledningsvis skall ett underlag tas fram som innehåller klarakriterier för prioriteringen på nationell nivå. skall ocksåundersöka möjligheterna att samordna kalkningen av sjöar och vattendrag medskogskalkningen. Verket har redovisat kriterier förprioritering av olika kalkningsprojekt till regeringen. En slutlig redovisningav uppdraget i dess helhet skall överlämnas . Isammanhanget vill utskottet erinra om att revisorer arbetar med enrapport om miljövårdsarbetet och försurningen där revisorernas granskning ihuvudsak avser det nationella miljövårdsarbetet med inriktning påförsurningen. Rapporten beräknas vara slutförd före sommaren 1997.Som utskottet tidigare (1996/97:JoU2) anfört skall det långsiktiga målet fördet svenska kalkningsprogrammet vara det nationella intresset av att bevaraden biologiska mångfalden och att bibehålla förutsättningarna för utnyttjandeav naturresurserna i sjöar och vattendrag. Försurningen av mark och vatten harfortgått . Trots positiva tendenser kommer behovet avkalkning att finnas kvar . För att kalkningsverksamhetenskall kunna bedrivas effektivt är en långsiktig planering önskvärd, och det ärdärför angeläget att staten kan göra ett långsiktigt åtagande vad gäller denframtida verksamheten. Utskottet instämmer i stora delar i vad som anförts imotionerna om behovet av kalkning och om långsiktigheten ikalkningsverksamheten. I samband med budgetbehandlingen (prop.1996/97:1 utgiftsområde 20, bet. 1996/97:JoU2, rskr. 1996/97:83) ansågutskottet emellertid att, med hänsyn till regeringsuppdraget och till detstatsfinansiella läget, regeringens förslag om medel för ändamålet var välavvägt. Som utskottet tidigare (s. 11) anfört fastställde i maj 1996utgiftstak för staten för de kommande tre budgetåren, varefter beloppetfördelades på de av fastställda utgiftsområdena. harnyligen påbörjat sin behandling av vårpropositionen för . Frågor omkalkningsanslagets nivå inom den fastlagda utgiftsramen bör därför avgöras isamband med budgetprövningen. Med det anförda föreslår utskottet attmotionerna Jo22 (kd), Jo23 (v) och Jo24 (c) avslås i berörda delar i den månde inte kan anses tillgodosedda.Av utskottets redogörelse ovan framgår att det pågår ett omfattande arbeteför att få till stånd en effektiv och ändamålsenlig kalkningsverksamhet.Utskottet är inte berett att härutöver tillmötesgå kravet i motion Jo746 (mp)på en utredning med den inriktning som beskrivs i motionen. Motionen avstyrksi berörd del.Åtgärder på ekosystemnivån - reservat och inventering av miljöerPropositionenRegeringen anser att arbetet med att bilda fler reservat får ske ienlighet med gällande ansvarsfördelning mellan centrala och regionalamyndigheter. Aktualisering och komplettering av utredningen reservat iSverige beträffande skyddsvärda områden bör hanteras avNaturvårdsverket i samråd med och berörda länsstyrelser. Skyddetför grunda kustvatten, framför allt mjukbottnar, bör prioriteras.Utveckling och utvärdering av lämpliga metoder och tekniker för inventeringav miljöer, liksom en plan för naturinventeringar i havsområden, fårenligt regeringen utarbetas i den mån omprioriteringar kan göras av givnamedel. Samverkan med länderna kring framhålls som viktig i arbetet.MotionernaEnligt motionerna Jo738 yrkande 26 och Jo760 yrkande 19 (båda mp) börNaturvårdsverket ges i uppdrag att i samarbete med länsstyrelserna och demarina forskningscentrumen arbeta fram ett program för utveckling avinventeringsmetodiken för arter och listning av angelägna inventeringar i desvenska havsområdena.Enligt motion Jo779 (kd) bör fredning ske av de svenska kust- ochvattenområden i som Världsnaturfonden har presenterat somskyddsvärda. Skyddsplaner bör utarbetas och övervakning av områdena bör ske.Kartläggning och inventering av livsmiljöer som är särskilt viktiga för fiskoch skaldjur måste fortgå (yrkande 23). I motion Jo797 (mp) framförs krav påen utredning för att klarlägga huruvida de skyddsinstitut som finns inaturvårdslagen är tillräckliga med hänsyn till de reservatensspeciella karaktär (yrkande 11). I motion Jo23 (v) begärs inrättande av ettmarint reservat för tumlare i (yrkande 6).Utskottets övervägandenI handlingsplan med anledning av miljögranskning av Sverigeanges att sex sju reservat planeras i den svenska delen av Östersjön.Med hänsyn till att fiskeintressena regelmässigt berörs av åtgärderna anserutskottet, i likhet med regeringen, det angeläget att utveckla ett välfungerande samråd rörande bevarande och resursutnyttjande verksamhet. Beroendepå motiven för att skydda ett område bör i varje enskilt fall övervägas omskyddet enligt naturvårdslagen är det lämpligaste eller om beslut med stöd avfiskelagen är mer ändamålsenligt. Eftersom grundområdena är av stor betydelseför såväl bevarandet som nyttjandet av den biologiska mångfalden somde är utsatta för exploatering genom olika verksamheter, bör dessa områdensärskilt uppmärksammas i arbetet. Även kommunerna bör i sin fysiska planeringbeakta de grunda kustvattenområdenas betydelse för såväl bevarandet av denbiologiska mångfalden som för det hållbara nyttjandet av resurser ochmiljöer. Härutöver vill utskottet hänvisa till vad utskottet anförtnär det gäller miljöredovisningen på fiskets område (1996/97:JoU11). Ibetänkandet redogör utskottet för en av utarbetad aktionsplanför biologisk mångfald som kommer att utgöra ett av underlagen för enredovisning av arbetet med biologisk mångfald inom jordbruks- ochfiskesektorerna som planeras bli förelagd för . Vidarehänvisar utskottet till den plan för ett långsiktigt hållbart fiske iÖstersjön som kommer att utarbetas av för Östersjön.Utskottet anser i likhet med regeringen att metoder och tekniker försystematiska inventeringar av områden behöver utvecklas för att kunnahanteras i mer omfattande skala. Naturinventeringar enligt Naturvårdsverketsförslag får göras i den mån resurser kan frigöras genom omprioritering avverkets resurser. I sammanhanget vill utskottet betona vikten av samordningmed programmen för miljöövervakning och samarbete med andra länder kringÖstersjön.Av det anförda framgår att de åtgärder som efterlyses i motionerna Jo738,Jo760 (båda mp) och Jo779 (kd) i allt väsentligt är föremål för uppmärksamhetfrån regeringens och berörda myndigheters sida. Utskottet avstyrker motionernai berörda delar i den mån de inte kan anses tillgodosedda.Frågan om formerna för skydd av områden och arter kommer att ingå imiljöbalksarbetet. Mot bakgrund härav avstyrker utskottet motion Jo797 (mp)yrkande 11.Enligt vad utskottet erfarit arbetar med ett särskiltåtgärdsprogram för skydd av tumlare som beräknas fastställas under år 1997.Mot bakgrund härav föreslår utskottet att motion Jo23 (v) yrkande 6 lämnasutan åtgärd. I övrigt vill utskottet erinra om att frågan om inrättande avmarina reservat liksom övriga former av naturreservat är en fråga för berördlänsstyrelse.Åtgärder på ekosystemnivån - åtgärder mot introduktion av främmande arter ihavsmiljönPropositionenÅtgärder mot introduktion av nya arter i havsmiljön bör enligt regeringenbedrivas inom ramen för pågående internationell verksamhet med den biologiskamångfalden. Den internationella hanteringen av ballastvatten bör ävenfortsättningsvis uppmärksammas.MotionernaI motionerna Jo738 yrkande 28 och Jo760 yrkande 20 (båda mp) betonas vikten avatt i internationella sammanhang är drivande för att motverkaintroduktion av främmande arter. När det gäller införsel av främmandefiskarter/stammar bör enligt motion Jo779 (kd) kompensationsutsättning ochförstärkningsutsättning av odlad fisk begränsas och gällande författning sesöver i syfte att minska riskerna för spridning av främmande fiskarter/stammaroch andra organismer. Slutligen framhålls nödvändigheten av störrerestriktivitet på området (yrkande 16). Behovet av utveckling av teknik ochmetoder för att hindra att organismer sprids via ballastvatten påtalas imotionerna Jo738 yrkande 29 och Jo760 yrkande 21 (båda mp).Utskottets övervägandenDet kan konstateras att många av de arter som genom människans försorghar etablerats i svenska havsområden har introducerats av den internationellasjöfarten. I detta sammanhang är hanteringen av ballastvatten av storbetydelse. Introduktionen av främmande arter börjar få en allt störreuppmärksamhet i det internationella arbetet, bl.a. har försjösäkerhets- och havsmiljöfrågor, IMO, tagit fram frivilliga riktlinjer förhantering av ballastvatten. För att konkreta åtgärder skall kunna vidtas krävsemellertid att något eller några medlemsländer agerar pådrivande. Enligt vadutskottet erfarit har prioriterat frågor om ballastvattnetsbetydelse i detta sammanhang. I propositionen uttalar regeringen sin avsiktatt inom ramen för det internationella samarbetet inom IMO, HELCOM() och OSPARCOM () verka för attinternationella bindande överenskommelser kommer till stånd, som syftar tillatt förebygga oönskade introduktioner av främmande organismer till havsområdenrunt . Utskottet har därmed anledning att utgå från att även ifortsättningen kommer att spela en aktiv och pådrivande roll i dessa fora. Motbakgrund härav föreslår utskottet att motionerna Jo738 och Jo760 (båda mp) iberörda delar lämnas utan vidare åtgärd.Med anledning av motion Jo779 (kd) vill utskottet hänvisa till den policyför introduktion och spridning av främmande organismer och gener som harutarbetats av . Förutom övergripande mål och strategiinnehåller policyn även åtgärder för genomförande av målen. Utskottet harvidare erfarit att har tillsatt en arbetsgrupp föruppföljning av verkets föreskrifter. Gruppen skall utarbeta skärpta regler förintroduktion och utsättning av främmande fiskarter och fiskstammar. Arbetetberäknas vara slutfört . Med hänvisning till det arbete somsåledes pågår anser utskottet att motionen i berörd del bör lämnas utanriksdagens ytterligare åtgärd.Utskottet har inte någon annan uppfattning än motionärerna i motionernaJo738 och Jo760 (båda mp) när det gäller vikten av att förhindra oönskadintroduktion av arter i de svenska havsområdena. Som utskottet redogjort förovan prioriterar konkreta åtgärder i det internationellaarbetet med frivilliga riktlinjer för hantering av ballastvatten. Mot dennabakgrund bör motionerna i berörda delar inte föranleda någon ytterligareåtgärd från sida.Åtgärder på ekosystemnivån - förorening genom olja och kemikalierPropositionenDen diffusa tillförseln av oljehaltiga substanser till och dess effekter på miljön utreds inom ramen för samarbetetmellan och är enligt regeringen angeläget att arbetet med att ompröva tillståndenligt miljöskyddslagen sker i planerad takt.Regeringen har tillkallat en särskild utredare med uppgift att göra enutvärdering av gällande regler för de ingripanden som kan bli aktuella när ettoljeutsläpp har skett till havs. Utredaren skall göra en översyn av deförfattningar som finns på området samt föreslå åtgärder för att effektiviseradet rättsliga beivrandet av dessa utsläpp. Frågor om mottagningsanläggningar iland för oljehaltigt vatten utreds av Sjöfartsverket.Enligt regeringen bör beredskapsplaner för åtgärder vid olje- ochkemikalieolyckor till havs och i de tas fram för allaregioner.MotionernaEnligt motion Jo701 (fp) måste alla förebyggande åtgärder när det gälleroljeutsläpp till havs ses som mycket angelägna (yrkande 1). I motion Jo722 (m)begärs förslag till åtgärder mot oljeutsläpp. Inom ramen för EU:s stödprogramPHARE och TACIS bör resurser satsas på hamnar i östra . En nyansvarsfördelning där även fraktköparna tvingas ta ekonomiskt ansvar börutredas vidare (yrkande 9). I motion Jo738 (mp) framförs krav på svensktinitiativ för inrättande av en miljözon i (yrkande 31). Enligtmotion Jo760 (mp) bör krav på dubbla skrov införas (yrkande 18). Motionärernabakom motion Jo790 (c) framför ett antal förslag till åtgärder för att minskaoljeutsläppen i . Befintliga resurser bör utnyttjas bättre genomt.ex. omorganisation av myndigheternas arbete så att vissa åklagare ochpoliser får i uppdrag att arbeta speciellt med oljeutsläpp. och försvarets radar- och flygspaning bör inriktas påoljeutsläpp. Ett system för isotopmärkning bör konstrueras.Enligt motion Jo738 (mp) bör i det internationella oljeskyddsarbetetverka för att fjärrdetektion av olja skall bli juridiskt bindande (yrkande19). bör ges i uppdrag att utreda behovet avsatellitbildsinformation för oljedetektion (yrkande 23). Motsvarande yrkandenåterfinns i motion Jo760 (yrkandena 15 resp. 14) från samma parti.Behovet av revidering av den svenska lagstiftningen inom ramen förhavsrättskonventionen påtalas i motion Jo777 (fp). Regeringen bör bevakamöjligheterna att agera för en strängare syn på föroreningar i den marinamiljön (yrkande 2). Genom att i praktiken effektivisera förfarandet frånoljeutsläpp till dom kan ett bättre skydd för den miljön uppnås(yrkande 3). Även i motion Jo726 (mp) framförs ett antal förslag som syftartill att effektivisera det rättsliga förfarandet för beivrande av oljeutsläpp.En bestämmelse av följande lydelse bör införas i vattenlagen (1983:291): Densom har begått brott mot denna lag dömes vid svensk domstol, även om 2 kap. 2eller 3 § inte är tillämplig. Har brottet förövats i Sverigesekonomiska zon får åtal väckas vid den tingsrätt vars domkrets är närmast denplats där brottet förövades (yrkande 1). Vid avslag på yrkande 1 börregeringen lägga fram förslag till sådan ändring i vattenlagen (1983:291) somlöser det straffrättsliga problem som uppkommit på grund avkonventionsåtagandena (yrkande 2). Kravet på uppsåtligt handlande skall ändrasvid brott mot vattenföroreningslagen så att det räcker att visa attoljeutsläpp har skett (yrkande 5). Vidare skall regeringen se överansvarsbestämmelserna vad gäller brott mot 10 kap. vattenföroreningslagen(yrkande 6), och de bevissvårigheter som föreligger vid oljeutsläpp (yrkande7). Slutligen måste ges utökade befogenheter att tillgripaolika former av tvång mot utländska fartyg för att kunna säkra bevis (yrkande8). Yrkandena 1 och 2 i motion Jo726 skall rätteligen avse lagen (1980:424) omåtgärder mot förorening från fartyg.En plan för sanering av miljöskadade områden efterlyses i motion Jo25 (mp)yrkande 14.Utskottets övervägandenInledningsvis vill utskottet framhålla att det är av största vikt att motverkaproblemen med det kraftigt ökande antalet begränsade oljeutsläpp från fartyg.Utsläppen härrör framför allt från fartyg som olagligen släpper utballastvatten och sköljvatten direkt i havet. Som utskottet redovisade(1996/97:JoU11) bedrivs ett omfattande arbete på detta område både nationelltoch internationellt. Inom ramen för HELCOM sker gemensam inventering avoljeutsläppen i , och en arbetsgrupp inom kommissionen har tagit framförslag om mottagningsanordningar för avfall från fartyg. I förslaget ingårbl.a. införandet av en enhetlig hamnavgift som omfattar rätten för fartyg attlämna miljöfarligt avfall utan ytterligare kostnader. antog HELCOMen strategi som består av ett ingående och omfattande regionalt samarbete föruppbyggande och harmonisering av mottagningssystem för fartygsgenererat avfalli hamnar runt . Som framgår av propo-sitionen skall Sjöfartsverketundersöka hur detta system fungerar. Uppdraget skall redovisas senast den 30juni 1997. Enligt vad utskottet inhämtat driver i IMO och EUfrågan om ett identifikations- och övervakningssystem med transpondrar, dvs.radiosändare, anbringade på varje större fartyg. lämnade iapril 1996 i redovisningen Oljeutsläpp i , Miljöspaning, verketsförslag bl.a. vad avser effektivare övervakning av olja till havs. I likhetmed regeringen finner utskottet det naturligt att den särskilde utredaren vidsamråd beaktar vad som är relevant beträffande övervakningsverksamheten.I samband med behandlingen av regeringens proposition 1995/96:140Havsrättskonventionen och tillämpningsavtalet beslutade våren 1996efter förslag från justitieutskottet om ett tillkännagivande omeffektivisering av det rättsliga förfarandet för att beivra oljeutsläpp (bet.1995/96:UU17, yttr. 1995/96:JuU9y, rskr. 1995/96:271). Med anledning häravtillkallade regeringen en särskild utredare (dir. 1996:82) med uppgift attgöra en utvärdering av gällande regler för de ingripanden som kan bli aktuellanär ett oljeutsläpp har skett till havs. Utredaren skall göra en översyn av deförfattningar som finns på området samt föreslå åtgärder för att effektiviseradet rättsliga beivrandet av dessa utsläpp. Uppdraget skall redovisas senastden 31 december 1997.Som ett viktigt led i arbetet med att begränsa tillförseln avoljeföroreningar till havet vill utskottet framhålla prövningen enligtmiljöskyddslagen av landbaserad verksamhet och anläggningar. Genom detpågående omprövningsprogrammet kan strängare åtgärdskrav ställas påverksamheter som orsakar denna typ av föroreningar. Som regeringen anför ärdet angeläget att omprövningen av tillstånden sker i planerad takt.När det gäller den diffusa oljetillförseln till våra havsområden behöverenligt utskottets mening klarhet skapas beträffande såväl oljeföroreningarnaskällor som deras omfattning och effekter på organismer. Som regeringenanför bör genomförandet ske inom ramen för det samarbete som sker mellanNaturvårdsverket och har ingen annan uppfattning än motionärerna om angelägenheten avatt åtgärder vidtas mot tillförseln av oljeföroreningar till våra hav. Somframgår av utskottets redogörelse är arbetet på detta område omfattande bådenationellt och internationellt. Enligt utskottets mening får det i första handankomma på regeringen att överväga vilka ytterligare åtgärder som kan anseserforderliga på detta område och i förekommande fall lägga fram förslag omerforderliga lagändringar. Med det anförda föreslår utskottet att motionernaJo701 (fp) yrkande 1, Jo722 (m) yrkande 9 och Jo790 (c) lämnas utan någonriksdagens vidare åtgärd.På samma grund avstyrker utskottet motionerna Jo738 (mp) yrkandena 23 och 31och Jo760 (mp) yrkandena 14 och 18 i den mån de inte kan anses tillgodosedda.Enligt motionerna Jo738 yrkande 19 och Jo760 yrkande 15 (båda mp) skallSverige verka för att fjärrdetektion av olja skall vara juridiskt bindandebevisning. Ett liknande yrkande framförs i motion Jo726 yrkande 5. Det framgårinte av motionerna hur denna princip skall tillämpas i det enskilda falletgentemot ett eller flera fartyg som teoretiskt skulle kunna omfattas av enförundersökning angående misstänkt överträdelse av gällande utsläppsregler.Utskottet erinrar om att det finns några grundläggande konstitutionellarespektive straffrättsliga principer som innebär dels att domstolarna i sinrättstillämpande verksamhet är självständiga gentemot den politiska makten,dels att domstolarna tillämpar fri bevisprövning. Det faktum attett oljeutsläpp konstateras ha ägt rum i strid med gällande regler (detobjektiva brottsrekvisitet) kan givetvis inte ersätta den straffrättsligabedömningen angående uppsåt eller oaktsamhet hos en viss gärningsman som kanbindas till brottet (det subjektiva brottsrekvisitet).När det gäller mer praktiska frågor angående bevisvärdet av fjärrdetektionbör tilläggas att ännu inte funnit någon säker metod attidentifiera ett visst oljeutsläpp eller ens bestämma vilken typ av olja somdet rör sig om i ett visst fall. Resultatet av fjärrdetektionen måste såledesi de flesta fall kompletteras med annan bevisning innan några slutsatser kandras angående utsläppskällan.Utskottet avstyrker motionerna i dessa delar.Som framgår av utskottets redogörelse ovan ingår de frågor som tas upp imotionerna Jo726 (mp) yrkandena 1, 2 samt 6-8 och Jo777 (fp) yrkandena 2 och 3i regeringens uppdrag till den särskilde utredaren. Härigenom finner utskottetsyftet med motionsyrkandena helt eller delvis tillgodosett. Motionerna iangivna delar bör inte föranleda någon ytterligare åtgärd.I sin rapport för efterbehandling (rapport 4454) föreslårNaturvårdsverket som ett kortsiktigt mål för den första femårsperioden försanering av miljöskadade områden att de 200 högst prioriterade objektenundersöks och att hälften av dem som därefter behöver åtgärdas efterbehandlas.Kostnaden för staten har beräknats till för denfemårsperiod som inleddes . Handlingsprogrammet föreslår konkreta målsamt vilka åtgärder som bedöms nödvändiga. I handlingsprogrammet anförs att ca2 000 förorenade platser har identifierats, av vilka en del kräver omedelbaraåtgärder. I samband med budgetbehandlingen (1996/97:JoU2) ansågutskottet att arbetet med sanering av miljöskadade områden under budgetåret1997 bör bedrivas med samma inriktning som . Enligt vad utskotteterfarit arbetar regeringen med dessa frågor och har för avsikt att återkommatill med ytterligare förslag på området. I avvaktan härpå avstyrkerutskottet motion Jo25 (mp) yrkande 14.Åtgärder för att bevara arter och genetisk variation - rödlistade arter ochhavsmiljöerPropositionenRegeringen gör bedömningen att följande åtgärder beträffande bevarande avarter, populationer och den genetiska variationen i arbetet med biologiskmångfald skall genomföras genom omprioriteringar av Naturvårdsverketsresurser:- En rödlista över livsmiljöer skall upprättas.- Rödlistor för växter och djur samt vissa grupper av ryggradslösa djurskall upprättas sedan behovet närmare analyserats.- De rödlistade arternas krav på livsmiljö och behov av åtgärder skall utredasoch analyseras vidare.- Kompletterande inventeringar när det gäller lokaler för rödlistade arterskall utföras.MotionernaNär det gäller fisket i och bör regeringen enligt motionJo22 (kd) framlägga förslag om hur man skyddar nu förekommande variationer avfisk- och skaldjurssamhällen och bevarar den genetiska variationen inom dessaarter (yrkande 5). Artdatabankens angelägna arbete med att ta fram rödlistorbetonas i motion Jo738 (mp) yrkande 27. Enligt motion Jo779 (kd) bör viktigalokaler för unika fiskstammar ges särskilt skydd (yrkande 19).Utskottets övervägandenEn s.k. rödlista är en förteckning av arter som bedömts löpa risk attförsvinna från vårt land inom en snar eller relativt snar framtid. Arternaplaceras i olika hotkategorier beroende på hur stor denna risk bedöms vara. ISverige används ett system med fem hotkategorier. Rödlistningen utgör såledesi sig inte någon bedömning av behovet eller omfattningen av insatser för attbevara de enskilda arterna. Detta avgörs genom ett särskiltprioriteringssystem för åtgärder. Av de ca 50 000 arter av djur, växter ochsvampar som finns i har ca 3 500 placerats på rödlistor.