bet · GL01AU2 · 1997-11-27 00:00:00 — I avvaktan på ett slutligtställningstagande från revisorer samt regeringensöverväganden i en regionalpolitisk särproposition anser utskottet att motionA412 (s) bör avslås i berörd del.Utskottet tar i avsnittet Regionalt utvecklingsstöd upp frågan ommedfinansiering av denna nationella stödform i strukturfondsprogram.Beslutsformer och administration kring strukturfondernaPropositionenArbetet med strukturfondsprogrammen har medfört stora administrativa för-ändringar för den svenska regionalpolitiken.Regionpolitiken inom EU har fört med sig ett mer utvecklat regionaltpartnerskap med ett ökat samarbete mellan olika intressenter i näringsliv ochsamhälle. Möjligheterna att effektivisera genomförandet av EU:sstrukturfondsprogram ses över.MotionerCenterpartiet anser i partimotion A460 (yrk. 21) att reglerna kringstrukturfondsstöden är alltför detaljerade. Förenklingar i regelverken måstegöras för att uppnå bättre lokal anpassning och därmed större effektivitet.Flerpartimotionen A423 (yrk. 2) av m.fl. (kd, m, c och fp)hävdar att den nationella administrationen och beslutsformerna kringstrukturfondsmedlen bör ses över och förenklas.Erling () förordar i motion A441 att åtgärder vidtas så att kommuneroch landsting utan alltför mycket krångel kan ta del av EG:sstrukturfondsmedel.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar till fullo motionärernas uppfattning om att byråkratin kringstrukturfondsstöden måste minska och regelsystemen bli enklare. Det är bl.a.mot den bakgrunden som arbetsmarknadsutskottet initierat den granskning somgenomförts av revisorer rörande stödgivningen för regionalutveckling efter inträde i EU och som har redovisats ovan.Även om utskottet i likhet med motionerna A460 (c), A423 (kd, m, c och fp)och A441 (fp) vill ha till stånd förenklingar av hanteringen avstrukturfondsstöd anser utskottet inte att något tillkännagivande tillregeringen kan anses nödvändigt, eftersom regeringen själv uppger att fråganskall ses över. Med anledning av vad som anförs i motion A441 (fp) villutskottet poängtera att åtgärder mot byråkrati och krångel kringstrukturfonderna måste syfta till att underlätta hanteringen för såväloffentliga som privata mottagare liksom för föreningar, stiftelser etc.Motionerna avstyrks därmed i berörda delar.Som tidigare redovisats räknar utskottet med att ta upp förslagen frånRiksdagens revisorer om regionalpolitiskt stöd efter EU-medlemskapet i sambandmed behandlingen av den regionalpolitiska särpropositionen. Utskottet utgårvidare från att regeringen i den regionalpolitiska propositionen redovisar deåtgärder som vidtas eller planeras för att underlätta ärendehandläggningen ianslutning till strukturfonderna och i förekommande fall lägger fram förslagför om hur förenklingar och effektivisering kan göras.GlesbygdsverketBakgrundGlesbygdsverket har enligt regleringsbrevet haft i uppdrag attanalysera och bedöma effekterna av utvecklingen i glesbygds- ochlandsbygdsområden samt att till regeringen lämna förslag till enutvecklingsinriktad glesbygds- och landsbygdspolitik. Verket har våren 1997överlämnat rapporten - bygdepolitik för 2000-talet tillregeringen. Rapporten innehåller förslag till en ny bygdepolitik medprioriterade åtgärder för gles- och landsbygden. Regeringen har ännu inte tagitställning till förslagen.MotionLeo m.fl. (s) tar i motion A448 (yrk. 2) upp frågan om förverkligandeav det förslag till modell för bygdepolitik med åtgärdsprogram somGlesbygdsverket har överlämnat till regeringen. Motionärerna anser attregeringen bör ge direktiv till bl.a. att sätta i gång medåtgärdsprogrammet i avvaktan på den regionalpolitiska propositionen.Utskottets ställningstagandeArbetsmarknadsutskottet anser att det är naturligt att ta ställning till denframtida gles- och landsbygdspolitiken i anslutning till övrigaregionalpolitiska ställningstaganden i samband med behandlingen av denaviserade regionalpolitiska särpropositionen. Utskottet anser mot dennabakgrund att motion A448 (s) bör avslås i berörd del.Organisation m.m. av resurscentrum för kvinnorPropositionenNUTEK:s projekt med kvinnliga affärsrådgivare och uppbyggande av ett nationelltresurscentrum för kvinnor med motsvarighet på regional och lokal nivå ärbetydelsefullt. Detta bör enligt regeringen tas till vara och utveckla denresurs som kvinnor utgör i det regionala utvecklingsarbetet. Regeringen avseratt uppdra åt att i samråd med driva Nationelltresurscentrum för kvinnor under ytterligare en period.MotionerEtt flertal motioner tar upp frågor rörande organisation och medel för cen-tralt, regionala och lokala resurscentrum för kvinnor.I detta sammanhang behandlas motioner som rör organisation m.m. av re-surscentrum. Motionsförslag rörande medel till resurscentrum behandlas iavsnittet Anslaget A 1 Regionalpolitiska åtgärder.Enligt m.fl. (s) i motion A408 skall ett nationellt resurs-centrum organiseras som ett självständigt fristående råd eller en kommitté meden egen budget.Eva m.fl. (mp) hävdar i motion A413 (yrk. 1 delvis och 3) att enförutsättning för ett framgångsrikt arbete är en samordnande organisation påcentral nivå som skall arbeta med ett underifrånperspektiv med nätverk ochregionala resurscentrum som målgrupp. Frågan om en mer fristående placering avdet nationella resurscentrumet bör utredas. I styrelsen bör projektledaren ingåliksom representanter från regionala och lokala resurscentrum samtgeneraldirektörerna för och . En referensgrupp bör vidaretillsättas.Ingbritt Irhammar och () anser i motion A273 (yrk. 11delvis) att det nationella resurscentrumet skall vara en egen myndighet med etteget budgetansvar.Gullan och () konstaterar i motion Sk321 (yrk. 10delvis) att länsstyrelserna är huvudmän för regionala resurscentrum förkvinnor. Det nationella centrumet bör ha stödjande, samordnande, informativaoch administrativa funktioner. På motsvarande sätt som länsstyrelserna ärhuvudmän för regionala resurscentrum bör kommunerna vara huvudmän för lokalaresurscentrum.Utskottets ställningstagandeEnligt vad utskottet har inhämtat kommer regeringen i regleringsbrevet för 1998att ta upp frågan om Nationellt resurscentrum för kvinnor och där ge iuppdrag att i samråd med driva centrumet för ytterligare enperiod. När det gäller verksamheten vid regionala och lokala resurscentrum förkvinnor konstaterar utskottet att länsstyrelserna enligt regleringsbrevet (utgiftsområde 18) skall uppmärksamma åtgärder för kvinnor. Deskall därvid medverka till att verksamheten vid resurscentrum för kvinnor kanfortsätta.Utskottet är inte berett att ta ställning till motionärernasförslag om organisation m.m. av resurscentrum för kvinnor utan förutsätter attregeringen tar upp frågan i den regionalpolitiska särpropositionen. MotionernaA408 (s), A413 (mp), A273 (c) och Sk321 (m) avstyrks därmed i berörda delar.Utskottet återkommer nedan under anslaget A 1 Regionalpolitiska åtgärder tillfrågan om medel för resurscentrum för kvinnor.Företagsstöd - enskilda stödformerBakgrundEG:s statsstödsregler reglerar stödpolitiken i medlemsstaterna. Medlemsländernakan bedriva en egen nationell regionalpolitik genom åtgärder, anpassningar ochstödinsatser. För statsstöd till näringsverksamhet gäller emellertid EG:sregler för statlig stödgivning till näringslivet. Allt stöd till företaginklusive stöd från strukturfonderna omfattas av EG:s statsstödsregler.Huvudregeln är att allt statsstöd som snedvrider eller hotar att snedvridakonkurrensen är förbjudet om det påverkar handeln mellan medlemsländerna.Statsstöd är dock tillåtet om det t.ex. syftar till att främja den ekonomiskautvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där detråder allvarlig brist på sysselsättning. Stöd kan också tillåtas om detunderlättar utvecklingen av viss näringsverksamhet eller vissa regioner.EG-kommissionen övervakar medlemsstaternas stödpolitik. Nya stöd ochändringar i existerande stöd måste anmälas till och godkännas av kommissionensom i och med detta reglerar hur den nationella stödgivningen får bedrivas.Detta gäller i första hand stödområdenas omfattning, stödens utformning ochmaximala bidragsnivåer. Vid EU-inträdet existerande stöd får tillämpas tilldess att kommissionen har lämnat besked om stödet. En ny stödform får dock intebeviljas förrän kommissionen godkänt den.Inför EU-medlemskapet bedömde den att man skulle kunnabehålla den nationella regionalpolitiken vid sidan om strukturfondsprogrammen.Strukturfondsmedlen skulle inte integreras med den nationella stödgivningenutan utgöra ett komplement till denna.Efter att blev medlem i EU kan landsbygdsstöd användas förmedfinansiering (samfinansieras med EG-stöd) i områden som berörs av målen 2,5b och 6. Landsbygdsstöd kan också, om det ingår som delfinansiering, fr.o.m.1997 beviljas till tätorter som omfattas av strukturfondsprogram.Samfinansieringen med EG-stöd går till så att länsstyrelserna söker EG-stödinom ramen för strukturfondsprogrammen för sådana åtgärder som landsbygdsstödetskall användas för. Därefter fördelas stöd enligt den förordning som gäller förlandsbygdsstöd. Följden blir att länsstyrelsernas medel för landsbygdsstöd ökarutan att det påverkar omfattningen av övriga stödformer som finansieras vialänsanslaget. De som söker landsbygdsstöd kan beviljas EG-stöd utan att behövafölja den procedur som föreskrivs för EG-ansökningar.Möjligheterna till medfinansiering innebär som nämnts att de medel somlänsstyrelserna har avsatt för landsbygdsstöd kan utökas med EG-stöd. Påliknande sätt kan tillfälligt småföretagsstöd samfinansieras med EG-stöd imålen 2 och 5b. Regionalt utvecklingsstöd (lokaliserings- ochutvecklingsbidrag) kan däremot inte med de regler som gäller användas föratt samfinansiera strukturfondsprogram. Samtliga nationella stödformer haralltså inte integrerats i hanteringen av strukturfondsstöden. Detta kan sägasinnebära att tillämpar två delvis skilda stödsystem.PropositionenRegeringen bedömer att de regionalpolitiska företagsstöden i huvudsak fungerarväl och att de bidrar till att näringslivet utvecklas i de regionalpolitisktprioriterade områdena. Uppföljningen av vissa stödformer behöver förbättras.Effekterna av nedsatta socialavgifter m.m. bör utvärderas. I det sammanhangetbör också ställas frågan om möjligheterna att förbättra metoderna att mäta desamhällsekonomiska effekterna av företagsstöden.I samband med genomförandet av den nya regionala näringspolitiken börförändringar göras av de regionalpolitiska företagsstöden för att ökamöjligheterna att använda stöden flexibelt till många olika ändamål och därmedöka effektiviteten i stödsystemen.Regionalt utvecklingsstödPropositionenRegeringen anser att det är otillfredsställande att inte villkoret att av det antal arbetsplatser som tillkommer till följd av det regionalautvecklingsstödet skall förbehållas vardera könet uppnås. Regeringen avserdärför att ge i uppdrag att finna nya vägar att uppnå detta mål.Hänsyn till miljön skall tas vid beslut om stöd.MotionAxel m.fl. (s) hävdar i motion A412 (delvis) att när det gällerföretagsstöd till små och medelstora företag är endast landsbygdsstödet godkäntoch förhandlat med inom ramen för statsstödsreglerna. Förstödformen kan av de medel som beslutat om återsökas frånEG:s strukturfonder. bör enligt motionären begära en omförhandling medkommissionen i syfte att även av lokaliseringsbidragen skall kunnaåtersökas från EG:s strukturfonder.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill först ansluta sig till regeringens uppfattning att miljöaspekterskall vägas in vid beslut om företagsstöd.Gällande regler för hur nationellt regionalpolitiskt företagsstöd fårmedfinansiera strukturfondsmedel har redovisats ovan. Där framgår attlandsbygdsstöd och tillfälligt småföretagsstöd kan utgöramedfinansiering i områden som berörs av vissa mål.Utskottet har underrättats om att vid de möten med övervakningskommittéer förolika målområden som äger rum tas frågan upp omytterligare nationella företagsstöd skall kunna medfinansiera programmen. Förmål 2 och mål 6 läggs då fram förslag om att göra regionalt utvecklingsstödmedfinansieringsbart med dessa strukturfondsprogram. Stödet skall i första handanvändas för att medfinansiera s.k. mjuka investeringar och nylokaliseringarinom de ramar som anges i respektive programdokument. Inget förslag av dennakaraktär läggs fram beträffande mål 5b.Mot bakgrund av vad som här har redovisats avstyrks motion A412 (s) i berörddel.LandsbygdsstödPropositionenRegeringen föreslår att regionalt utvecklingslån namnändras till landsbygdslån.Den sammanlagda finansieringen med landsbygdsstöd (landsbygdsbidrag ochlandsbygdslån) skall i fortsättningen uppgå till högst av stödunderlaget.Landsbygdsstöd skall fortsättningsvis lämnas endast till små och medelstoraföretag, med undantag för i det fall att stora företag medverkar i ettsamverkansprojekt tillsammans med små och medelstora företag.Regeringen begär godkännande av detta förslag (avsnitt 4.2).MotionKommittémotion A804 (yrk. 10) av m.fl. (mp) pläderar för attdet mindre landsbygdsstödet, det s.k. mikrostödet, bör kunna sökas även avkvinnor i tätort.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis framhålla att själva benämningen på stödformen -landsbygdsstöd - indikerar att det är ett stöd som har regionalpolitiskasyften. Stödet kan enligt förordningen (1994:557) om landsbygdsstöd med vissaundantag lämnas i stödområden, glesbygdsområden och landsbygdsområden.Förordningen anger ramar för vad som skall anses vara ?glesbygd? men i övrigt är det som definierar vad som ryms inomde båda begreppen.Ramarna för stödet ger, enligt och Konsumentverketsgemensamma rapport i gles- och landsbygd, relativt stort utrymme förvariationer i tolkningen. I rapporten drar de båda myndigheterna slutsatsen atten alltför stor andel av det stöd som ursprungligen var tänkt för periferaområden med låg tillgänglighet i stället koncentreras till tätorter och områdennära tätorter. Utskottet finner det olyckligt med en sådan utveckling. Denleder enligt utskottets mening i riktning mot vad som skulle kunna betecknassom en utspädning av landsbygdsstödet. Stödet bör även i fortsättningen varaett regionalpolitiskt stöd och inte utvecklas till ett mer generelltnäringspolitiskt stöd, vilket förefaller vara vad motionärerna förespråkar. Fördet senare ändamålet finns en rad andra stödformer.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ändringar i stödformenlandsbygdsstöd. Motion A804 (mp) avstyrks i berörd del.SysselsättningsbidragPropositionenSyftet med den nuvarande stödformen sysselsättningsbidrag är att främja ökadsysselsättning i stödområdena 1 och 2 genom att täcka en del av de ökadekostnader som uppkommer i samband med nyanställningar.Sysselsättningsbidraget lämnas , med vissa undantag, utan särskildbehovsprövning, till företag som varaktigt ökar sin sysselsättning. Regeringenföreslår att det i varje enskilt ärende rörande bidraget i fortsättningen skallgöras en prövning av om stödet är nödvändigt för att åstadkomma den avseddasysselsättningsökningen. Nuvarande bidragsbelopp skall betraktas sommaximinivåer och prövas i varje enskilt ärende.Budgetpropositionen föreslår vidare att medel för sysselsättningsbidragfortsättningsvis skall anvisas som ett nytt ändamål under anslaget A 1Regionalpolitiska åtgärder, vilket ytterligare ökar flexibiliteten i detregionalpolitiska arbetet. Den föreslagna ändringen beräknas innebäraen besparing på . Även kommer enligtregeringen de flesta beslut om sysselsättningsbidrag att fattas avlänsstyrelserna, men både regeringen och skall i vissa fall kunna fattasådana beslut. Det bör enligt propositionen vara en uppgift för regeringen attnärmare utforma de nya bestämmelser som kan erfordras med anledning av dettaförslag.Regeringen begär att godkänner vad som föreslagits beträffandesysselsättningsbidraget (avsnitt 4.3).Som tidigare redovisats prövar nationella företagsstöd föratt bedöma om dessa står i överensstämmelse med . Isamband med sådan prövning har kommissionen föreslagit lämpliga åtgärder föratt sysselsättningsbidraget skall överensstämma med statsstödsreglerna.Förslagen innefattade krav på utbildning i samband med nyanställning, attrekrytering i första hand skall ske av arbetslösa samt att bidraget endastskall lämnas vid anställningar som gäller tills vidare. Dessa förändringar harinförts i förordningen (1990:642) om regionalpolitiskt företagsstöd och träddei kraft . har därefter godkäntsysselsättningsbidraget.MotionerFyra motioner pekar på konsekvenserna av de regeländringar som har gjortsbeträffande sysselsättningsbidraget. I tre av motionerna framförs krav på attomförhandla eller återställa regler medan en motion vill utreda turistnäringenssituation och kompensera denna för olägenheter till följd av regeländringen.Andre vice talman () förordar i motion A434 (yrk. 1 delvis) attreglerna rörande sysselsättningsbidrag bör återställas.Erik () anser i motion A432 att regeringen bör omförhandlareglerna för sysselsättningsbidraget med så att inteturistnäringen med sitt säsongsberoende drabbas särskilt negativt.Enligt () i motion A442 bör regeringen utreda turistnäringenssituation och kompensera näringen för nackdelarna med de ändrade reglernarörande sysselsättningsbidrag.Även och () pekar i motion A449 på behovet av attomförhandla reglerna för sysselsättningsbidraget med EG-kommissionen.Utskottets ställningstagandeNär det gäller de regionalpolitiska företagsstöden har en allmän strävan desenaste åren varit att tona ner driftsstödens betydelse till förmån förinvesteringsstöd som kan ses som en mer offensiv stödform.Vad beträffar sysselsättningsbidraget har utskottet erfarit att regeringenförhandlat med om huruvida stödformen är förenligmed . Efter den ingående prövning som gjorts i dessaförhandlingar har regeringen gjort bedömningen att de regelförändringar somgenomfördes (SFS 1997:208) var en förutsättning för attkommissionen skulle godkänna stödformen såsom förenlig med statsstödsreglerna.Utskottet, som utgår från att regeringen gjort en omsorgsfull prövning avfrågan, anser mot denna bakgrund att motionerna A434 (c), A432 (c) och A449 (s)bör avstyrkas.Vad beträffar motion A442 (s) vill utskottet peka på att regeringen undersenare år har tagit flera initiativ som gäller turistnäringen. Riksdagenfattade beslut om inriktningen och utformningen av turistpolitiken.På förslag av Turistdelegationen har därefter antagit etthandlingsprogram för utveckling av svensk turism. görTuristdelegationen på uppdrag av regeringen riktade studier avförutsättningarna för utveckling av svensk turism. Uppdraget skall redovisassenast . har regeringenvidare satt av för internationell marknadsföring av Sverigesom turistland. Sammantaget finner utskottet att statsmakterna under de senasteåren har satsat betydande resurser på att främja turistnäringen. Utskottetföreslår mot denna bakgrund att motion A442 (s) avslås.Utskottet tillstyrker budgetpropositionens förslag om förändringar rörandestödformen sysselsättningsbidrag.SmåföretagsstödBakgrundRiksdagen beslutade att överföra medel från arbetsmarknadspolitiskaåtgärder till länsstyrelserna för särskilda åtgärder för regional utvecklingoch tillväxt (prop. 1993/94:140, bet. AU13, rskr. Medlen skulle användasför tillfälligt småföretagsstöd som regleras i förordningen (1994:773) omtillfälligt småföretagsstöd. Vidare kunde medlen utgå till s.k. konsultcheckaroch andra företagsinriktade åtgärder. Under budgetåren 1994/95 och 1995/96 har800 respektive överförts till länsstyrelserna för nämndaåtgärder. Utöver dessa medel har regeringen i särskilda beslut åren 1996 och1997 tilldelat länsstyrelserna ytterligare medel för småföretagsstöd under åren1996, 1997 och 1998.PropositionenTillfälligt småföretagsstöd skall inte längre vara en temporär åtgärd utan böringå bland de företagsinriktade åtgärder som länsstyrelserna kan vidta.Stödformen föreslås därför i fortsättningen benämnas småföretagsstöd.Tillfälligt småföretagsstöd kan lämnas i hela landet till företag som uppfyllervissa villkor. I propositionen begärs godkännande av det framlagdaförslaget (avsnitt 4.4).Det är otillfredsställande att det inte har varit möjligt att uppnå villkoretatt av det antal arbetsplatser som tillkommer till följd av stödetskall förbehållas vartdera könet. Regeringen avser därför att uppdra till NUTEKatt finna nya vägar att uppnå detta mål.MotionI kommittémotion A804 (yrk. 11) föreslår m.fl. (mp) attsmåföretagsstödets villkor om kvinnor vid nyanställning bör skärpas till50 % (± 1 anställd).Utskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera att en fristående utvärdering som gjorts avNordlandsforskning i och som redovisas i budgetpropositionen visar påbetydande effekter av verksamheten med tillfälligt småföretagsstöd,konsultcheckar och andra företagsinriktade projekt.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att det tillfälligasmåföretagsstödet inte längre skall vara en temporär åtgärd utan bör ingå blandandra företagsinriktade stödformer med benämningen småföretagsstöd. Någraändringar av reglerna för stödformen är inte aktuella vilket exempelvis innebäratt småföretagsstödet även i fortsättningen kommer att kunna lämnas i helalandet.Som framgått ovan kan medel till särskilda åtgärder för regional utvecklingoch tillväxt förutom till tillfälligt småföretagsstöd också lämnas tillkonsultcheckar och andra företagsinriktade åtgärder.När det ursprungliga programmet med särskilda åtgärder för regionalutveckling och tillväxt utformades sades det uttryckligen attprogrammet skulle skapa möjligheter till tillväxtfrämjande insatser i helalandet. Denna inriktning har också gällt i de beslut om särskilda åtgärder förregional utveckling och tillväxt som beslutats och som redovisas ibudgetpropositionens avsnitt 3.2.7.Småföretagsstöd kommer även att kunna lämnas i hela landet. Ocksåför vad som i åtgärdsprogrammen benämnts ?andra företagsinriktade åtgärder?finns den möjligheten genom de medel för regional projektverksamhet somfinansieras via anslaget A 1.Möjligheten att lämna konsultcheckar i hela landet bör enligt utskottetsuppfattning kvarstå i samband med den förändring som genomförs.När det gäller det förslag som läggs fram i motion A804 (mp) delar utskottetregeringens uppfattning att det är otillfredsställande att villkoret om attminst av nytillkommande arbetsplatser skall förbehållas vartdera könet,inte kan uppnås. Trots att villkoret, som innefattar vissa möjligheter tillundantag, har funnits uppgår andelen kvinnor i företag som harbeviljats regionalt utvecklingsstöd endast till . Att i detta läge,såsom motionärerna i A804 föreslår, höja villkoret från till , bedömerutskottet som orealistiskt. I stället måste inriktningen vara attfå praktiskt genomslag för bestämmelsen som den ser ut . Utskottet kommermed intresse att ta del av förslag om hur den befintliga regeln skallomsättas i praktiken. Med det anförda avstyrks den aktuella motionen.Stöd till kommersiell servicePropositionenI budgetpropositionen föreslår regeringen att avskrivningslånet namnändras tillinvesteringsbidrag.Investeringsbidrag skall fortsättningsvis kunna lämnas med högst avutgifterna för vissa investeringar i sådana dagligvarubutiker ochdrivmedelsanläggningar som har ett väl utbyggt utbud av grundläggandeservicefunktioner. Servicebidrag skall fortsättningsvis kunna lämnas med högst200 till sådana verksamheter.Investeringsbidrag skall i fortsättningen kunna lämnas med högst avutgifterna för vissa utbildningsåtgärder för butiksägare och anställda. Inve-steringslån skall upphöra. Regionalt utvecklingslån namnändras tilllandsbygdslån. Hemsändningsbidraget föreslås förbättras bl.a. genom att detfortsättningsvis skall kunna lämnas med högst per hushåll ochinköpstillfälle förutsatt att respektive kommun bidrar med ett minst lika stortbelopp. I särskilda fall skall bidraget kunna uppgå till högst 45 kr.Regeringen begär att godkänner vad som har föreslagits beträffandestöd till kommersiell service (avsnitt 4.5).Fr.o.m.