bet · GK01NU14 · 1997-04-29 00:00:00 — och den inre marknaden 1996/97NU14ÄrendetI detta betänkande behandlasdels regeringens skrivelse 1996/97:83 om och den inre marknaden,dels - delvis - en motion som väckts med anledning av skrivelsen,dels - delvis - sex motioner från allmänna motionstiden. Utskottet ställer sig bakom den övergripande prioriteringen i regeringensskrivelse att aktivt skall verka för att säkerställa den inremarknadens effektivitet. bör ge ett starkt stöd åt det fortsattaarbetet med att avveckla återstående hinder för en väl fungerande inremarknad. konstaterar utskottet att det ännu återstår mycket arbeteinnan den inre marknaden är fullbordad. Anledningen är bl.a. att det finnsbetydande brister i medlemsländernas genomförande på nationell nivå avgemensamt beslutad lagstiftning. Utskottets uppfattning är att en systematiskgenomgång av de nationella regelverken bör ske för att undanröja hinder förkonkurrens. Ett sådant arbete bör också omfatta en granskning av EU:sgemensamma regler i syfte att åstadkomma förenklingar.Utskottet avstyrker samtliga motioner och föreslår att regeringens skrivelseläggs till handlingarna. Bland annat avstyrks en motion om inrättande av ettnytt gemenskapsorgan, en regelrevision, med uppgift att granska bådegemensamma och nationella regler. Enligt utskottets mening skulle ett sådantorgan leda till ytterligare byråkratisering av Europasamarbetet. De aktuellamotionerna följs upp i en reservation (m, fp, kd), där kritik framförs motregeringen beträffande det nationella arbetet med regelförenkling.I några motioner framförs synpunkter på EU:s energipolitik. Motionärernamenar att bör verka för en fortsatt avreglering av såväl el- somgashandeln. Utskottet påpekar att varit pådrivande för att åstadkommaen snabb och betydande öppning av de europeiska elmarknaderna i samband medberedningen av det nya direktivet om regler för en inre marknad för el.Slutligen berörs frågan om tjänstesektorns möjligheter att skapa nyaarbetstillfällen i . Utskottet menar att det är väsentligt atttjänstesektorns tillväxt på den inre marknaden underlättas och attgenomförandet av lagstiftningen på tjänsteområdet effektiviseras. I en motionhänvisas till att har uppmanat medlemsländerna att bl.a.främja tjänster inriktade på hemmet och att satsa på små och medelstoraföretag. Motionen får stöd i en reservation (m, fp, kd), där det också erinrasom den handlingsplan för ökad sysselsättning - de s.k. Essenpunkterna - ställde sig bakom ; i reservationen kritiserasregeringen för att på nationell nivå inte följa upp de rekommendationer somSverige tillsammans med övriga medlemsländer ställt sig bakom i rådsbeslut föratt öka antalet arbetstillfällen.SkrivelsenI regeringens skrivelse 1996/97:83 ges en redovisning och lämnas en bedömningav arbetet med EU:s inre marknad, som skall leda till fri rörlighet för varor,tjänster, kapital och personer. Vidare beskrivs mål på detta område.Skrivelsen innehåller en fördjupad genomgång av det arbete som bedrivs inomvaruområdet och de instrument som finns för att bevaka och förhindrauppkomsten av tekniska handelshinder. Den motion som väckts med anledning av skrivelse 1996/97:83 och som behandlashär är1996/97:N15 av m.fl. (m) såvitt gäller yrkandena att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omsanktionsmöjligheter mot medlemsländer som brister i genomförandet avöverenskomna direktiv,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ensystematisk genomgång av i syfte att förenkla dessa,4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omhandeln med gas och el.De motioner från allmänna motionstiden som behandlas här är följande:1996/97:K913 av () såvitt gäller yrkandet (2) att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enutredning om hur nya EU-regler påverkat företagens kostnader ochmyndigheternas administrativa arbete.1996/97:U502 av m.fl. (m) såvitt gäller yrkandet (2) att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Sverigeinom EU bör verka för en regelrevision.1996/97:U515 av m.fl. (kd) såvitt gäller yrkandet (28) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt skall följa uppmaningen från att underlätta försmå och medelstora företag.1996/97:Jo729 av m.fl. (fp) såvitt gäller yrkandet (12) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförändrade bestämmelser inom energiområdet i EU.1996/97:Jo759 av m.fl. (fp) såvitt gäller yrkandet (9) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omen integrerad europeisk energimarknad.1996/97:N257 av m.fl. (m) såvitt gäller yrkandena att riksdagen4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om deninre marknaden,5. beslutar att i EU verkar för att ge kommissionensanktionsmöjligheter i enlighet med vad som anförts i motionen,9. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om viktenav ett inre marknadsperspektiv som grund för förslag och beslut. InledningI skrivelsen behandlas en rad frågor som ligger utanför utskottetsberedningsområde. Motionsyrkanden med anledning av skrivelsen som berör andrautskotts ämnesområden har överlämnats till respektive utskott för behandling.Utskottet koncentrerar sig i det följande på frågor i skrivelsen som tagitsupp i de motioner som näringsutskottet har att handlägga.Inre marknaden och regelverketSkrivelsenÅr 1985 lade fram en vitbok (KOM/85/310) med förslag tillåtgärder och en tidsplan i syfte att förverkliga en inre marknad med frirörlighet för människor, varor, tjänster och kapital. Målet var inte bara attuppnå fri rörlighet mellan länderna utan också att helt avskaffagränskontrollerna inom EG. För att stödja vitboksarbetet infördes år 1987Enhetsakten med en rad ändringar i . Den inre marknadendefinierades som ett område utan interna gränser, där fri rörlighet för varor,personer, tjänster och kapital säkerställs i enlighet med bestämmelserna ifördraget. Enhetsakten innebar också att beslutsformerna i rådet ändrades frånenhällighet till kvalificerad majoritet på en rad lagstiftningsområden i syfteatt underlätta genomförandet av den inre marknaden.Målet var att vitboksarbetet skulle vara avslutat . År1992 beslutades om en uppföljning av vitboksarbetet. Kommissionen presenteradeen rapport om den inre marknadens följder och effektivitet(KOM/96/520). omfattar totalt 218 direktiv som skallgenomföras och anmälas. hade drygt tre fjärdedelar av degemensamt beslutade åtgärderna trätt i kraft. har av dessabeslutade åtgärder genomförts i samtliga medlemsstater. har genomfört213 anmälda direktiv, vilket gör att ligger på en tredje plats blandmedlemsstaterna vad gäller genomförda direktiv. I en motsvar-ande sam-manställning beträffande samtliga direktiv för den inre marknaden - 1 421stycken - har genomfört 1 213 stycken, vilket innebär en niondeplatsbland medlemsländerna. Dock har , enligt vad som uppges i skrivelsen,anmält ytterligare 100 direktiv som genomförda.Rapporten från kommissionen behandlades på i idecember 1996. Kommissionen fick då i uppdrag att inför nästkommande eu-ropeiska råd i presentera en handlingsplan för den inremarknadens fortsatta utveckling fram till den 1 januari 1999.I kommissionens rapport framförs tydliga politiska rekommendationer förfortsatta insatser såväl på gemenskapsnivån som på den nationella nivån. Pågemenskapsnivån återstår uppgifter års inremarknadsprogram inom ettfåtal nyckelområden: fri rörlighet för personer, framför allt vad gällergränskontroller; skatteområdet, framför allt vad gäller mervärdesskatt,dubbelbeskattning och beskattning av inkomster från investeringar; europeiskbolagsrätt som kan underlätta för företag att etablera sig i mer än enmedlemsstat; anpassning av befintlig gemenskapslagstiftning inom t.ex.områdena byggprodukter och finansiella tjänster. På den nationella nivånmåste, sägs det, medlemsstaterna dels förbättra takten i genomförandet avgemenskapslagstiftning av betydelse för den inre marknaden, dels vidtakraftfulla åtgärder för att minska nationell reglering som hämmar företagensmöjligheter att komma ut på den inre marknaden och som snedvriderkonkurrensen.Kommissionen anför vidare att för vissa särskilt viktiga framtidsområdenbehöver de rättsliga ramarna ses över, t.ex. regelverket för bioteknik och förtjänster baserade på informationsteknik. I denna synpunkt innefattas ävensärskilda initiativ för tjänsteområdet samt för införandet av en inre marknadför energi. Utöver utvecklingen av de rättsliga ramarna menar kommissionen attinstrument inom vissa angränsande politikområden behöver utvecklas för att deninre marknaden skall kunna utnyttjas till fullo. I skrivelsen nämns bl.a.konkurrenspolitik, företagspolitik med särskild inriktning på förbättringarför små och medelstora företag, forsknings- och innovationspolitik samtkonsumentpolitik.I rapporten föreslås också ett program för en tydligare och effektivarerättstillämpning av gemenskapslagarna. Ett sådant program bör, menar kom-missionen, omfatta effektivare bestämmelser för genomförandet av beslutadlagstiftning, en förstärkt övervakning på marknaden, en ökad öppenhet hosmedlemsstaterna för diskussioner om rätts tillämpning och informationsutbyteom förfaranden och problem, förbättrad kontroll av nationella åtgärder förrättstillämpning och införande av bättre rättstillämpande instrument för deninre marknaden. För att minska antalet regler och förenkla dem bör också enstrategi för regelförenkling utarbetas på gemenskapsnivå. På nationell nivåbör övervägas bl.a. ett införande av register över nationella åtgärder somleder till uppdelning av marknaden, en minskning av administrativa bördor -särskilt för att göra det lättare att starta företag - samt ett utbyte avinformation om erfarenheter vid granskning av egna regler.Under våren 1996 lanserade kommissionen ett projekt för förenkladlagstiftning på den inre marknaden, förkortat SLIM (Simpler Legislation forthe Internal Market). Syftet är att utforma en strategi för regelförenklinginom vissa sektorer. antog kommissionen allmännariktlinjer för den framtida utformningen av lagstiftningen. I juli 1996beslutade inremarknadsrådet att utfärda en rådsresolution med anledning av deav kommissionen framlagda riktlinjerna. I har ett antalexperter från medlemsstaternas förvaltningar och näringsliv sammanförts i småarbetsgrupper under ledning av kommissionen. I en första fas har fyra sektorervalts ut: Intrastat (systemet för insamling av handelsstatistik),byggproduktdirektivet, ömsesidigt erkännande av examensbevis och direktivet omprydnadsväxter. Arbetet skall utmynna i rekommendationer för utformning avregler som kommissionen senare skall ta ställning till.Under hösten 1996 beslutade inremarknadsrådet att skall gåvidare i en andra fas . I skrivelsen sägs att regeringenstöder det arbete som pågår inom EU med att förenkla och förbättra regelverketinom den gemensamma marknaden. Regeringen anser vara högtprioriterat och ställer sig positiv till att projektet fortsätter med nyasektorer.Enligt uppgift från finns planer på att utsträckaregelförenklingsarbetet till översyn av mervärdesskattesystemet, finansiellatjänster inom banksektorn och bestämmelser som har anknytning tilltullnomenklaturen i tredje land.Kommissionen har starkt, och vid upprepade tillfällen, understrukit attarbetet med regelreformering måste bedrivas effektivt också på den nationellanivån. Regeringen delar denna uppfattning, framhålls det i skrivelsen. Försvenskt vidkommande har regeringen anmodat myndigheterna att görakonsekvensanalyser av sina egna regler. I har ett arbete på-börjats med en systematisk genomgång av regler som berör företagen. Dettaarbete med regelreformering har förstärkts med en bred satsning föratt i aktiva former hjälpa småföretagen genom att bl.a. identifiera ochavskaffa onödiga hinder för etablering och tillväxt av småföretag.Undersökningar visar på att medlemsländerna skiljer sig åt kvalitativt ochkvantitativt när det gäller genomförande och tillämpning av gemenskapslag-stiftningen, konstateras det i skrivelsen. Den bakomliggande orsaken till attmedlemsstaterna hanterar lagstiftningsfrågorna olika är kulturella skillnaderoch skillnader i rättstraditioner, anför regeringen. För att få den inremarknaden att fungera på ett bra sätt har rådet i tre resolutioner uppmanatmedlemsstaterna och kommissionen att intensifiera sina ansträngningar för attförverkliga den inre marknaden. De tre resolutioner till vilka hänvisas iskrivelsen är den avgivna resolutionen om att ge fritt spelrumför dynamiken och den innovativa potentialen i små och medelstora företag i enkonkurrensinriktad ekonomi (94/C 294/04), den beslutaderesolutionen om utveckling av det administrativa samarbetet i samband medgenomförandet och tillämpningen av gemenskapsrätten inom den inre marknaden(94/C 179/01) samt den avlämnade resolutionen om samarbete mellanförvaltningar för att genomföra den lagstiftning som rör den inre marknaden(96/C 224/03).Regeringens sammanfattande bedömning i denna del är att förvaltningsområdethåller på att knytas samman för att stödja samarbetet för ett gränslöstEuropa. Detta är en förutsättning för att skapa förtroende för en effektivmarknadskontroll och ett ömsesidigt erkännande. En utredning pågår förnärvarande om utformningen av ett svenskt s.k. kontaktpunktssystem som skallbidra till att svara upp mot de tre resolutionerna.MotionernaI motion 1996/97:U502 (m) påpekas att det ännu återstår mycket arbete innanden inre marknaden är fullbordad. Konkurrenshinder, monopol och subventionersnedvrider fortfarande konkurrensen och hämmar utvecklingen, sägs det.Medlemsländerna borde uppmanas att systematiskt gå igenom sina nationellaregelverk för att undanröja hinder för konkurrens. Motionärerna menar ocksåatt EG:s eget regelverk måste underkastas en motsvarande analys. I motionenbegärs att ett nytt gemenskapsorgan, en regelrevision, skall inrättas meduppgift att systematiskt granska både gemensamma och nationella regler;resultatet av granskningarna skall offentliggöras, och rådet skall därefterrekommendera hur bristerna skall åtgärdas.Sverige bör med kraft påverka övriga medlemsländer så att de i dagofullbordade delarna av den inre marknaden - liberaliseringen av transport-sektorn, telekommunikationerna och energimarknaden - realiseras, anförs det imotion 1996/97:N15 (m). borde ta initiativ till en förstärkning avkommissionens möjligheter att agera mot medlemsländer som brister igenomförandet av EG-direktiv. Motionärerna efterlyser en sanktionsmöjlighetmot medlemsländer som brister i genomförandet av överenskomna direktiv. Imotionen hänvisas också till kommissionens program för regelreformering - dets.k. Motionärerna anser att de övergripande idéerna bakom SLIMär goda men att genomförandet är dåligt. Arbetet medregelreformering är väsentligt, menar motionärerna och ser det som angelägetatt understödjer krav på en systematisk genomgång av isyfte att åstadkomma förenklingar.Liknande påpekanden framförs i motion 1996/97:N257 (m), där det understryksatt svenskt näringsliv är direkt beroende av att den inre marknaden fungerarväl. Det är för svenska företag angeläget att bristande nationellt genom-förande och tillämpning av den inre marknadens regler om fri rörlighet snabbtkan åtgärdas genom ingripande av kommissionen. Även i denna motion framförsuppfattningen att kommissionen måste ha sanktionsmöjligheter med vars hjälpingripande kan ske mot medlemsländer som brister i genomförandet av direktivför den inre marknaden. Annars finns det, sägs det, en uppenbar fara för attnationella regelsystem och nya förslag kommer att skapa hinder för en positivoch dynamisk utveckling av den inre marknaden. måstedet, enligt motionärerna, finnas en stark inremarknadsenhet med uppgift attbevaka att svenska förslag och beslut inte strider mot grundtankarna bakom deninre marknaden och dess funktion.I motion 1996/97:K913 (m) görs en jämförelse mellan olika EU-länderbeträffande takten i och benägenheten att införliva EG-direktiv i dennationella lagstiftningen. Motionärens slutsats är att det innebär enförsämrad konkurrensförmåga för den grupp av länder - till vilka hör -som snabbt anpassar sig till EG-direktiven. I motionen hävdas att EG-reglernamånga gånger uppfattas som svåra att förstå och ofta leder till ett betydandepappersarbete i samband med tillämpningen. Konsekvensen blir att reglerna kanverka kostnadsdrivande och att tillämpningen skiljer sig åt mellan olika delarav vårt land. Effekterna av olika EG-regler är sannolikt ännu inte fulltkända, sägs det. I motionen begärs därför att en utredning skall tillsättasmed uppgift att studera hur nya EG-regler påverkat företagens kostnader ochmyndigheternas administrativa arbete.Vissa kompletterande uppgifterI regeringens skrivelse 1996/97:80 (s. 59) med berättelse om verksamheten i EUunder redogörs kortfattat för det formella överträdelseförfarande sominträder i det fall när kommissionen gör bedömningen att ett enskiltmedlemsland inte har uppfyllt sina skyldigheter enligt fördraget eller andrarättsakter. Enligt artikel 169 i skall kommissionen i sådana fallavge ett motiverat yttrande efter att ha givit den berörda staten tillfälleatt komma in med synpunkter i ärendet. Om den berörda staten inte inom en avkommissionen angiven tidsrymd rättar sig efter synpunkterna i det motiveradeyttrandet, får kommissionen föra ärendet vidare inför . Även enmedlemsstat får enligt artikel 170 i fördraget föra talan mot en annanmedlemsstat beträffande bristande förmåga att uppfylla skyldigheter enligtfördraget. I sådana fall skall den klagande staten vända sig till kommissioneni ärendet, och kommissionen skall efter inhämtande av skriftlig och muntliginformation från de berörda staterna upprätta ett motiverat yttrande. i ett sådant yttrande anser att en stat brutit mot sinafördragsenliga skyldigheter och om domstolen - i det fall som den aktuellastaten inte rättat sig efter kommissionens yttrande - följer kommissionenslinje i frågan, måste staten i fråga vidta nödvändiga åtgärder för attåstadkomma efterrättelse till domen. I fördraget om upprättande av Europeiskaunionen - - förstärktes de formella möjligheterna attfölja upp domar där ett land blivit fällt för fördragsbrott enligt artiklarna169 och 170. I artikel 171 punkt 2 i fördraget sägs att kommissionen får väckatalan mot en medlemsstat som underlåter att följa dom, även häri form av ett motiverat yttrande. Vid ett sådant tillfälle skall kommissioneni sitt yttrande till också ange nivån på ett vite som den anserlämpligt att påföra den aktuella medlemsstaten. Kommissionen har nyligenbeslutat om vilka principer den anser skall tillämpas vid fastställande avvitesbeloppets storlek.Utskottet har tidigare i ett näringspolitiskt betänkande(bet. 1996/97:NU10) lämnat en redogörelse för det avreglerings- ochregelförenklingsarbete som pågår inom . /95 infördes i en särskild ordning försystematisk genomgång av företagsregler. I detta arbete svarar Närings- ochhandelsdepartementet för en samordningsfunktion. Förteckningar överföretagsregler på olika nivåer - lagar, förordningar, myndighetsföreskrifteroch allmänna råd - har upprättats departementsvis. Ett väsentligt inslag isystemet är effektivare konsekvensanalyser och utvärdering av regler.Programmet är särskilt inriktat på de små och medelstora företagens situation.Av nämnda betänkande framgår också att regeringen har tillsatt en delegation- Småföretagsdelegationen (N 1996:4) - med uppgift att identifiera problem ochföreslå åtgärder för att undanröja onödiga hinder för etablering och tillväxti småföretag. Enligt direktiven (dir. 1996:70) bör delegationens arbetebaseras på en bred och åtgärdsinriktad dialog med näringslivetsorganisationer, fackliga organisationer, statliga myndigheter och kommuner. Idirektiven sägs att arbetet skall inledas med en kartläggning av förekommandetyper av mer betydande problem för småföretagen. Delegationen skall ocksåfölja EG:s projekt med liknande syften samt övrigt internationellt arbete avdenna karaktär.Utskottets ställningstagandeUtskottet ställer sig bakom den övergripande prioriteringen från svensk sidaatt aktivt verka för att säkerställa den inre marknadens effektivitet. Ilikhet med vad regeringen anför i skrivelsen anser utskottet att börge ett starkt stöd åt det fortsatta arbetet med att avveckla återståendehinder för en väl fungerande inre marknad. Utskottet delar regeringensuppfattning att det i hög grad ligger i vårt lands intresse att stödjakommissionens ansträngningar att effektivisera och fullborda den inremarknaden och att verka för att den handlingsplan som förbereds bliroperativ och ger resultat. Tyvärr kan det konstateras att ännu mycket arbeteåterstår innan den inre marknaden är fullbordad. Det finns betydande brister imedlemsländernas genomförande på nationell nivå av gemensamt beslutadlagstiftning. De ofullbordade delarna av den inre marknaden - liberaliseringenav transportsektorn, telekommunikationerna och energimarknaden - börförverkligas. Mot denna bakgrund anser utskottet att samtliga medlemsländersystematiskt bör gå igenom sina nationella regelverk för att undanröja hinderför konkurrens. Ett sådant arbete bör också omfatta en granskning av EU:sgemensamma regler i syfte att åstadkomma förenklingar. Arbetet med dettapågår, och det är betydelsefullt att det bedrivs aktivt.Utskottet finner det lovvärt med det arbete som har påbörjats inom ramen fördet s.k. . Det är också utmärkt att nya sektorer nu planeras attomfattas av detta regelförenklingsprogram. Vad gäller yrkandena i motionerna1996/97:N15 (m) och 1996/97:N257 (m) om införande av sanktionsmöjlighet förkommissionen mot medlemsländer som brister i genomförandet avinremarknadsdirektiv anser utskottet - med hänvisning till den lämnaderedogörelsen för de möjligheter som fördraget medger - att tillämpningen avnuvarande sanktionsmöjligheter bör avvaktas ännu innan ställning kantas till om ytterligare åtgärder skall vidtas för att vidga kommissionenshandlingsutrymme i denna del. Utskottet vill emellertid betona vikten av attprövotiden i kommissionen och i i samband med klagoärendenbegränsas; en lång tidsutdräkt är till starkt förfång för framför allt de småoch medelstora företagen som inte har konkurrenskraft och resurser att inväntade legala villkor som tillåter fullt inträde på den inre marknaden. Utskottethar vidare noterat att den nya artikeln i fördraget som medgervitesföreläggande mot enskilda medlemsstater har tillämpats motTyskland och Italien.Att inrätta ett nytt gemenskapsorgan i form av en regelrevision - vilketbegärs i motion 1996/97:U502 (m) - riskerar enligt utskottets mening att ledatill ytterligare byråkratisering av Europasamarbetet och till enorganisatorisk överlappning både i förhållande till kommissionens eget arbeteoch till Revisionsrättens ansvarsområde. I stället bör det nuvarande arbetetmed fördjupade ansträngningar att förenkla regelverket inom ramen för EU:snuvarande organisation energiskt fullföljas.Beträffande förslaget i motion 1996/97:K913 (m) om att tillsätta enutredning med uppdrag att granska hur nya EG-regler påverkat företagenskostnader och myndigheternas administrativa arbete vill utskottet anföraföljande. Som framgått av den redogörelsen pågår ett omfattandenationellt arbete med regelreformering som inbegriper också deltagande frånföreträdare för näringslivet, framför allt från de små och medelstoraföretagen. Av särskilt intresse i detta sammanhang tordeSmåföretagsdelegationens arbete vara. Enligt direktiven skall delegationenfölja EG:s projekt för regelförenkling samt övrigt internationellt arbete avdenna karaktär. Även det arbete som fullgörs inom ramen för SLIM-projektetkommer att medverka till att de olägenheter med krångliga regler sommotionären finner oroande kommer att kunna minskas.