bet · GL01BoU1 · 1997-11-25 00:00:00 — Detta innebär inte sällan att kommunen som ägare tillbostadsbolaget har svårt att uppfylla kravet på ägartillskott av kapital närresultatet av verksamheten visar på ett underskott. Dessa bostadsföretag finnsi ca 70 kommuner med en sammanlagd befolkning på 1 miljon invånare. De hartillsammans ca 85 000 lägenheter, vilket motsvarar av det totala beståndethos de kommunala bostadsföretagen, av marknadsandelen och avvakansgraden . Det är framför allt befolkningsmässigt små kommuner inorra och i inland som har svaga bostadsmarknader.Under 1990-talet har mycket hänt som påverkar dessa förhållanden och antalettomma lägenheter har ökat kraftigt. Hyresgäströrelsen har gått ut med ettnollbud års hyresförhandlingar, vilket verkar rimligt med tanke påde höga boendekostnaderna. Eftersom de kommunala bostadsföretagen ärhyresledande bör regeringen aktivt verka för att detta mål skall kunnarealiseras. För att underlätta hyresförhandlingarna bör anslåsför och för som ett rekonstruktionsstöd föratt skapa bättre soliditet för dessa företag. ska påsamma villkor som bostadsrättsföreningar och privata bostadsföretag kunna bliföremål för rekonstruktion.Vad i den nu refererade partimotionen anförts bör vara en av utgångspunkternaför en fortsatt social bostadspolitik när regeringen utformar den aviseradebostadspolitiska propositionen. Det bör erinras om att för år1998 bl.a. föreslagit ett investeringsstöd för nyproduktion av bostäder samtombyggnadsstöd till ekologiskt byggande. Även dessa satsningar kommer deallmännyttiga bostadsföretagen till godo.Även genomförande av de förslag som förs fram i s-motionerna 1997/98: Bo207,1997/98:Bo210 och 1997/98:Bo230 bl.a. om olika modeller för att rekonstruerakrisdrabbade allmännyttiga bostadsföretag bör verksamt bidra till att företagenges rimliga möjligheter att ta de bostadspolitiska ansvar de bör ha.Också i den bostadspolitiska utredningens slutbetänkande och i v-reservationen till det tas upp kommunernas och de kommunala bostadsföretagensroll i bostadspolitiken. Det gäller bl.a. frågor om obligatoriskaboendeplaneringsprogram för att förbättra den lokala bostadsmarknadensfunktionssätt samt kommunernas insatser för att bryta segregationen i utsattabostadsområden. Dessa frågor har tagits upp också i partimotion1997/98:Bo231 som behandlas i andra avsnitt i detta betänkande.Vad utskottet nu med anledning av v- och s-motionerna anfört bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande vissa förslag avseende de allmännyttiga bostadsföretagenatt med anledning av motionerna 1997/98:Bo5, 1997/98: Bo207,1997/98:Bo210, 1997/98:Bo230 och 1997/98:Bo232 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,13. Vissa miljöaspekter på byggande och boende (mom. 10, motiveringen)(), (), () och () anser att den del av utskottets yttrande som på s. 41 börjar med?Bostadsutskottet delar? och på s. 42 slutar med ?inom byggsektorn? Vissa miljöaspekter på byggande och boende (mom. 10)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 41 börjar med ?Bostads-utskottet delar? och på s. 43 slutar med ?kan avstyrkas? bort ha följandelydelse:Även om ett arbete med att miljöanpassa boendet nu inletts på flera områdenfinns skäl att understryka vikten av att ytterligare åtgärder snabbt kommertill stånd. I partimotion 1997/98:Bo203 redovisas ett flertalåtgärder som bör ges hög prioritet i fortsättningen. Utskottet anser attriksdagen med anledning av denna motion genom ett tillkännagivande börunderstryka behovet av ytterligare insatser med bl.a. följande inriktning.Regeringen bör ta initiativ som kan påskynda utvecklingsarbetet vad gällerresurshushållning, källsortering och återanvändning. Olika miljöbestämmelserbör revideras i takt med att ny kunskap om miljöfarliga ämnen och metoder kaninhämtas. Kvalitetskrav på bostäder bör införas, bl.a. genom en form avvarudeklaration (VDN-märkning). Vidare bör ett system för miljö- ochenergideklaration av bostäder utvecklas. Kraven på miljöanpassade bostäder börgivetvis kunna hävdas fullt ut i nyproduktionen. Det är emellertid angelägetatt åtgärder också vidtas i det befintliga bostadsbeståndet. Ett riktatstatligt stöd för ombyggnads- och upprustningsåtgärder imiljonprogramsförorterna bör införas.Utskottet ställer sig också bakom förslagen i övriga c-motioner som behandlasi detta avsnitt. I tillkännagivandet bör således med anledning av motion1997/98:Bo539 (c) yrkande 2 understrykas att regeringen bör lämna ettförslag till baserat på betänkande. Vidare börges regeringen till känna vad i partimotionen 1997/98:So801 (c) yrkande 11anförts om att Innemiljöåret bör ges ett tydligt barnperspektiv. Det är somanförs i denna motion nödvändigt att stora ansträngningar görs för attsäkerställa en hälsosam innemiljö för alla barn.Även övriga motionsförslag som behandlas i detta avsnitt bör positivt kunnaprövas av regeringen. Utskottet vill därvid särskilt framhålla förslaget i mp-motionen 1997/98:Bo228 om ett försök med en ?grön stad?.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande vissa miljöaspekter på byggande och boendeatt med anledning av motionerna 1997/98:Bo203 yrkande 2,1997/98:Bo228, 1997/98:Bo539 yrkande 2 och 1997/98:So801 yrkande 11 samtmed avslag på motionerna 1997/98:Bo201, 1997/98:Bo512, 1997/98:Bo513 och1997/98:Ub256 yrkandena 3 och 4 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,15. Vissa miljöaspekter på byggande och boende (mom. 10)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 41 börjar med ?Bostads-utskottet delar? och på s. 43 slutar med ?kan avstyrkas? bort ha följandelydelse:Bostadsutskottet vill understryka att i princip samtliga motionsförslag somtagits upp i detta avsnitt har en inriktning som utskottet i huvudsak kanställa sig bakom. Förslag om satsningar med delvis motsvarande inriktning harutskottet haft att ta ställning till i olika sammanhang. Exempelvis har ett mp-förslag om ett särskilt anslag för allergisanering av bl.a. skolor behandlats ibudgetavsnittet i detta betänkande. Utskottet kommer i ett särskiltbetänkande också att ta upp mer konkreta förslag om bl.a. införande avoberoende miljövärderingssystem och ett system för miljökontroll av byggnader.Vad gäller ekonomiskt stöd till miljösatsningar i bl.a. miljonprogramsområdenaförväntar sig utskottet förslag i den aviserade bostadspolitiska propositionen.Utskottet har därför valt att i detta sammanhang endast närmare överväga två avde i detta avsnitt redovisade yrkandena. Följande förslag bör föranleda etttillkännagivande till regeringen.Utskottet tillstyrker förslaget i motion 1997/98:Bo228 (mp) om att enutredning bör genomföras om möjligheterna att bygga en ?grön stad? där allakunskaper om vad som är hållbart ur ett social, ekologiskt och ekonomisktperspektiv redan från början beaktats. Som motionärerna anför skulle ett sådantprojekt kunna skapa en nytändning inom hela byggbranschen och stimulerastadsplanerare, arkitekter, byggnadsingenjörer och många fler till att utvecklanya idéer med det socialt och miljömässigt riktiga som ledstjärna. Projektetskulle sannolikt också bli mycket internationellt uppmärksammat och kunnagenerera liknande satsningar i andra länder.Utskottet tillstyrker också förslaget i motion 1997/98:So801 (c) yrkande 11om att Innemiljöåret bör ges ett tydligt barnperspektiv. Innemiljöfrågornabehöver uppmärksammas i flera olika avseenden. En riktig utgångspunkt för iprincip alla åtgärder på området är att utgå från barnens perspektiv. Det somär bra för barnen är också bra för alla andra.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande vissa miljöaspekter på byggande och boendeatt med anledning av motionerna 1997/98:Bo228 och 1997/98:So801yrkande 11 samt med avslag på motionerna 1997/98:Bo201, 1997/98:Bo203 yrkande 2, 1997/98:Bo512, 1997/98:Bo513,1997/98:Bo539 yrkande 2 och 1997/98:Ub256 yrkandena 3 och 4 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,16. Vissa miljöaspekter på byggande och boende (mom. 10)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 41 börjar med ?Bostads-utskottet delar? och på s. 43 slutar med ?kan avstyrkas? bort ha följandelydelse:Huvuddelen av motionerna som behandlas i detta avnitt innehåller övervägandensom utskottet i princip kan ställa sig bakom. Utskottet väljer dock att i dettasammanhang endast föreslå att föra ett av förslagen vidare tillregeringen i ett tillkännagivande. Utskottet tillstyrker förslagen iKristdemokraternas partimotion 1997/98:Ub256 yrkandena 3 och 4 om att saneringoch ombyggnad av skolbyggnader bör ges hög prioritet och att stöd tillkommunerna för ROT-åtgärder i första hand inriktas på allergisanering avlokaler där barn och ungdomar vistas dagligen.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande vissa miljöaspekter på byggande och boendeatt med anledning av motion 1997/98:Ub256 yrkandena 3 och 4 samt medavslag på motionerna 1997/98:Bo201, 1997/98:Bo203 yrkande 2, 1997/98:Bo228, 1997/98:Bo512, 1997/98:Bo513,1997/98:Bo539 yrkande 2 och 1997/98:So801 yrkande 11 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,17. Åtgärder för att motverka boendesegregation (mom. 11, motiveringen)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 44 börjar med ?Regeringenhar? och på s. 45 slutar med ?mot boendesegregation? bort ha följande lydelse:Grundorsakerna till de problem som finns i vissa utsatta bostadsområdenstår att finna i den socialdemokratiska bostadspolitiken . bedrevs en starkt centraliserad bostadspolitik därstaten bestämde finansieringsförutsättningarna och kommunerna den fysiskautformningen av bostadsområdena. Dessutom äger kommunala bostadsföretaghuvuddelen av de hyresbostäder som tillkom . Det är också idessa s.k. miljonprogramsområden som de största problemen finns i dag.Problemen beror delvis på att kommunerna i många fall låtit politiskaöverväganden gå före kravet på en professionell fastighetsförvaltning.Resultatet har blivit eftersatt underhåll och en i olika avseenden negativutveckling i detta bostadsbestånd.Vad som erfordras för att komma till rätta med dagens problem och för attundvika att nya problemområden skapas är en avreglering av bostadsmarknaden. Enavreglering ger förutsättningar för ett mer varierat utbud av bostäder. Nyaformer för förvaltning och ägande av bostäderna bör öppnas. För att möjliggöraett varierat utbud är det nödvändigt att en försäljning av de kommunalabostadsbolagen inleds. Ett viktigt inslag i avregleringen är dessutom att fåtill stånd en samordning av bostadsbidrag med socialpolitiken i övrigt. Tilldetta kommer nödvändiga åtgärder som bl.a. innebär att ge bättre möjligheterför invandrare och flyktingar att arbeta, leva och bo i vårt land. En av deviktigaste åtgärderna är att sänka skatterna så att människor kan efterfråga debostäder de önskar.Utskottet avstyrker med hänvisning till det nu anförda motionerna1997/98:Bo203 (c) yrkande 8, 1997/98:Bo218 (kd) yrkande 1, 1997/98: Bo225 (c),1997/98:Bo231 (v) yrkande 5, 1997/98:Bo523 (c) yrkande 5 samt 1997/98:Bo539 (c)yrkandena 12 och 15.18. Ungdomars boende (mom. 12, motiveringen)(), (), () och () anser att den del av utskottets yttrande som på s. 46 börjar med?Utskottet vill? och på s. 47 slutar med ?yrkande 4? bort ha följande lydelse:Utskottet ser inte skäl att utforma en särskild bostadspolitik för unga.Målet bör i stället vara att ge förutsättningar för en väl fungerandebostadsmarknad för alla. Generella åtgärder med denna inriktning kan dockförväntas ge resultat som särskilt kommer att gynna unga som söker sin förstabostad. Bostadspolitiken bör bl.a. inriktas på att ge förutsättningar för enökad rörlighet på bostadsmarknaden och ett mer varierat bostadsutbud med alltfrån billiga smålägenheter till mer påkostade bostäder. Vidare skulle ettbosparande kopplat till en statlig kreditgaranti stimulera ungdomar tillregelbundet sparande och underlätta köp av bostad. Förslag med den förordadeinriktningen har under årets allmänna motionstid förts fram i motioner frånModerata samlingspartiet. De motioner med förslag om åtgärder för ett särskiltungdomsboende som behandlats i detta avsnitt avstyrks av utskottet.19. Ungdomars boende (mom. 12)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 46 börjar med ?Det kan? ochpå s. 47 slutar med ?yrkande 4? bort ha följande lydelse:Även om frågor om ungdomsboende uppmärksammats av den bostadspolitiskautredningen och av finns det enligt utskottets mening anledning attytterligare understryka de särskilda behov av bostäder som uppstår när antaletutbildningsplatser ökar på befintliga högskoleorter eller när nya högskoloretableras. Stat och kommun har i dessa fall ett gemensamt socialt ansvar. I etttidigt skede måste berörda parter, dvs. kommun, högskola och representanter förstudenterna, planera för det ökade bostadsbehov som uppstår till följd av attstudenter flyttar till orten.Vad utskottet nu med anledning av partimotion 1997/98:Ub810anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. I fråga om övrigamotionsförslag om ungdomars boende bör den bostadspolitiska propositionenavvaktas.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande ungdomars boendeatt med anledning av motion 1997/98:Ub810 yrkande 4 och med avslag påmotionerna 1997/98:Bo204, 1997/98:Bo215, 1997/98: 218 yrkande 14 samt1997/98:Bo219 yrkandena 1, 2, 4 och 5 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,20. Ungdomars boende (mom. 12)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 46 börjar med ?Det kan? ochpå s. 47 slutar med ?yrkande 4? bort ha följande lydelse:Utskottet vill i detta sammanhang särskilt lyfta fram det förslag som försfram i motion 1997/98:Bo218 (kd) om genomförande av ett ungdomsbostadsprojekt.Det är således angeläget att kommunerna tillsammans med ungdomarna självaförsöker öka utbudet av särskilda ungdoms- och genomgångsbostäder. Ungdomarnabör också ges möjlighet att aktivt delta i såväl planering, byggande somförvaltning. Som anförs i kd-motionen kan det vara lämpligt attUngdomsstyrelsen och tillsammans får regeringens uppdrag attvidareutveckla projekt med denna inriktning.Vad utskottet ovan med anledning av motion 1997/98:Bo218 (kd) anfört börriskdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande ungdomars boendeatt med anledning av motion 1997/98:218 yrkande 14 och med avslag påmotionerna 1997/98:Bo204, 1997/98:Bo215, 1997/98:Bo219 yrkandena 1, 2, 4och 5 samt 1997/98:Ub810 yrkande 4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,21. Bostadsfinansieringen på (mom. 13)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 48 börjar med ?Bostads-utskottet har? och slutar med ?1997/98:Bo223 (s)? bort ha följande lydelse:Bostadsutskottet instämmer i den analys av effekterna av statligasubventioner till bostadsbyggande som redovisas i Moderata samlingspartietspartimotion 1997/98:Bo202. Det räntebidragssystem som tillämpades fram till år1993 medförde dels en orimlig belastning på statsbudgeten, dels attbostadsmarknaden inte fungerade på önskvärt sätt. Bostadskonsumenterna saknadeincitament att hålla nere kostnaderna och en obalans uppstod mellan utbud ochefterfrågan. Genom det s.k. Danell-systemet inledde den dåvarande borgerligaregeringen en successiv avveckling av räntebidragssy-stemet och införderegler som sänkte lånekostnaderna och fördelade kreditriskerna på ett merrimligt sätt mellan staten och låntagaren.Det är nu nödvändigt att gå vidare i reformeringsarbetet och utforma enlångsiktigt hållbar bostadspolitik utan subventioner och politisk intervention.I stället bör utrymme för boendekostnaderna skapas genom sänkta skatter påarbete, företagande och sparande. Möjligheter bör även skapas för en störreegen kapitalinsats genom ett nytt system för bosparande.Avvecklingen av de statliga subventionerna till bostadsfinansiering börgenomföras enligt följande riktlinjer. För de fastigheter som har stöd enligtdet räntebidragssystem som tillämpades bör minskningen fortgå somnu, men med ökad hastighet. Detta möjliggörs genom sänktfastighetsskatt. De fastigheter som får stöd enligt Danell-systemet bör, närbidragsnivån nått ned till , befrias från fastighetsskatt som denkvarvarande subventionen avvecklas. För nyproducerade fastigheter börfastighetsskatten avskaffas och inga subventioner utgå. Denna reform bör kunnaträda i kraft från och med år 1999.Vad utskottet nu med anledning av partimotionen 1997/98:Bo202 (m) yrkandena 2och 3 anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. I den månövriga motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt inte kan anses varatillgodosedda med det anförda avstyrks de.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande bostadsfinansieringen på längre siktatt med anledning av motion 1997/98:Bo202 yrkandena 2 och 3 samt medavslag på motionerna 1997/98:Bo203 yrkandena 3, 9 och 11, 1997/98:Bo217,1997/98:Bo218 yrkande 7, 1997/98:Bo223 och 1997/98:Kr270 yrkande 43 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,22. Bostadsfinansieringen på (mom. 13)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 48 börjar med ?Bostads-utskottet har? och slutar med ?1997/98:Bo223 (s)? bort ha följande lydelse:Bostadsutskottet anser att det finns skäl att avvakta med mer konkretaställningstaganden till bostadsfinansieringens långsiktiga utformning tillsriksdagsbehandlingen av den aviserade bostadspolitiska propositionen 1998. Utskottet anser dock att i ett tillkännagivande redan nubör erinra om vissa av de förslag som i bred politisk enighet fördes fram avden bostadspolitiska utredningen. Av tillkännagivandet bör framgå att riksdagenförväntar sig förslag med den inriktning som förordats i Centerpartietspartimotion /98:Bo203 yrkandena 3, 9 och 11.Regeringens proposition bör således innehålla förslag som innebär att detnuvarande räntebidragssystemet ersätts med ett investeringsbidrag.Investeringsbidragets storlek kan göras konjunkturberoende och bidragsgivningenkan rambegränsas. Subventionerna enligt Danellsystemet kan trappas av enligt enmodell som innebär att bidragsnivån efter det att fastigheten nått 30-procentsnivån sänks med en procentenhet.Vidare bör den bostadspolitiska utredningens förslag om de statligakreditgarantierna föras vidare till för beslut. Detta förslag innebärbl.a. att kreditgarantin skall kunna utökas när vissa miljöåtgärder vidtas ochatt vissa tröskeleffekter skall minskas.Avslutningsvis bör regeringen ta fasta på den bostadspolitiska utredningensförslag om att en högre avskrivningstakt skall tillåtas för bostadsfastigheter.En höjning av avskrivningstakten från dagens till skulle leda till ökadsoliditet i bostadsföretagen.Övriga motionsyrkanden som behandlats i detta avsnitt bör inte nu föranledanågon åtgärd från sida.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande bostadsfinansieringen på längre siktatt med anledning av motion 1997/98:Bo203 yrkandena 3, 9 och 11 samtmed avslag på motionerna 1997/98:Bo202 yrkandena 2 och 3, 1997/98:Bo217,1997/98:Bo218 yrkande 7, 1997/98:Bo223 och 1997/98:Kr270 yrkande 43 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,23. Bostadsfinansieringen på (mom. 13)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 48 börjar med ?Bostads-utskottet har? och slutar med ?1997/98:Bo223 (s)? bort ha följande lydelse:I avvaktan på förslagen i den bostadspolitiska propositionen ombostadsfinansieringen på tar utskottet nu endast upp en av defrågor som aktualiserats i de aktuella motionsyrkandena för sakbehandling.Utskottet anser att bör ställa sig bakom förslaget i Miljöpartietspartimotion /98:Kr270 yrkande 43 om estetisk utsmyckning i samband medbyggprojekt.Förslaget i motionen innebär att genom ett principbeslut skallunderstryka att av den totala investeringskostnaden skall avsättasvid infrastruktursatsningar samt ny- och ombyggnad av offentliga lokaler ochhyres- och bostadsrättslägenheter som ges någon form av statligt stöd.Riksdagens ställningstagande i denna fråga bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande bostadsfinansieringen på längre siktatt med anledning av motion 1997/98:Kr270 yrkande 43 och med avslagpå motionerna 1997/98:Bo202 yrkandena 2 och 3, 1997/98:Bo203 yrkandena 3,9, och 11, 1997/98:Bo217, 1997/98:Bo218 yrkande 7 samt 1997/98:Bo223 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,24. Bostadsfinansieringen på (mom. 13)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 48 börjar med ?Bostads-utskottet har? och slutar med ?1997/98:Bo223 (s)? bort ha följande lydelse:Bostadsutskottet instämmer i den syn på bostadsfinansieringsfrågorna somredovisas i motion 1997/98:Bo218 (kd) yrkande 7. I praktiken subventionerarstaten boendet för betalningsstarka hushåll i attraktiva lägen på ortermed tillväxt. Det är sannolikt att bostäder i dessa lägen kan byggas även utanstatliga subventioner. Ur fördelningspolitisk synvinkel är det mycket tveksamtatt med generellt produktionsstöd subventionera boendet för betalningsstarkahushåll och i tillväxtregionerna. Räntebidragssystemet bör därför på siktavvecklas. Detta bör ges regeringen till känna.Vad i övrigt gäller bostadsfinansieringsfrågan bör beredningen av denbostadspolitiska propositionen avvaktas. Övriga motionsförslag i detta avsnittavstyrks av detta skäl.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande bostadsfinansieringen på längre siktatt med anledning av motion 1997/98:Bo218 yrkande 7 och med avslag påmotionerna 1997/98:Bo202 yrkandena 2 och 3, 1997/98:Bo203 yrkandena 3, 9,och 11, 1997/98:Bo217, 1997/98:Bo223 samt 1997/98:Kr270 yrkande 43 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,25. Bosparande (mom. 14)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 49 börjar med ?Utmärkandeför? och slutar med ? (c) avstyrks? bort ha följande lydelse:I de flesta länder spelar det personliga sparandet en avgörande roll vidförvärv av en bostad. I har det däremot bara krävts en mycket litenegen insats av förvärvaren. Även om detta har bidragit till att göra detlättare att skaffa en bostad har de senaste årens utveckling visat att detgjort det desto svårare för många människor att behålla bostaden. Den storalånebörda som följer av en låg kontantinsats gör den boende mycket utsatt förräntehöjningar. Det har också visat sig att många bostadsköpare fått ekonomiskasvårigheter när räntorna stigit. En ökad egen insats kan naturligtvis motverkadetta och bidra till en bättre ekonomisk stabilitet för den enskilde och enstabilare bostadsmarknad för samhället. Det finns enligt utskottets mening motbakgrund härav starka skäl som talar för att förutsättningarna för ettlångsiktigt bosparande bör förbättras.I betänkandet Bosparande (SOU 1994:121) läggs fram ett förslag till bosparande.Förslaget innebär att sparandet skall stimuleras genom en statligkreditgaranti. Sparare som regelbundet bosparar i någon av de sparformer somerbjuds på marknaden, således även sparande i särskilda bosparkassor, skallkunna kvalificera sig för en statlig kreditgaranti i samband med köp av egethem eller bostadsrätt. Enligt utskottets mening skulle en sådan garanti kunnage den stimulans som erfordras för att få till stånd ett erforderligtbosparande. Utskottet delar sålunda vad som i Moderata samlingspartietspartimotion 1997/98:Bo202 anförts om att utredningsförslaget nu bör genomföras.Det bör därför ankomma på regeringen att vidta de åtgärder somerfordras för ett genomförande.Vad utskottet nu med anledning av förslaget i Moderata samlingspartietspartimotion 1997/98:Bo202 yrkande 21 anfört bör som sin mening geregeringen till känna.