bet · GK01SoU18 · 1997-05-15 00:00:00 — Utskottetföreslår att antar första punkten i övergångsbestämmelserna, med denändringen att bestämmelsen erhåller i bilaga 5 föreslagen lydelse.Utskottet tillstyrker i övrigt förslaget till lag om ändring isocialtjänstlagen.Övriga lagförslagUtskottet tillstyrker förslagen till lag om ändring i hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763), lag om ändring i lagen (1990:1404) om kommunernasbetalningsansvar för viss hälso- och sjukvård och lag om ändring isekretesslagen (1980:100). beträffande allmänna utgångspunkter för socialtjänstenatt avslår motionerna 1996/97:So40 yrkande 1, 1996/97:So44 yrkande1, 1996/97:So46 yrkande 1, 1996/97:So607 yrkandena 1, 3-5, 1996/97:So809,1996/97:Fi210 yrkande15 och 1996/97:Sf224 yrkande 2,res. 1 ( m)res. 2 (c)res. 3 (mp)2. beträffande begäran om en riksnormatt avslår motionerna 1996/97:Sf241 yrkande 7, 1996/97: So654och 1996/97:So664 delvis,3. beträffande 6, 6 a och 6 b §§ socialtjänstlagenatt med avslag på motionerna 1996/97:So40 yrkandena 4-6,1996/97:So44 yrkandena 3-6, 1996/97:So46 yrkandena 2-5, 1996/97: So47yrkandena 1 och 2, 1996/97:So49 yrkande 1 delvis, 1996/97: So607 yrkande6, 1996/97:So653 yrkandena 1 och 2 och 1996/97: So665 antar 6, 6 a och 6b §§ i regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen,res. 4 (m) - delvisres. 5 (c, kd) - delvisres. 6 (v)res. 7 (mp)4. beträffande tillkännagivande om en korttidsnormatt avslår motion 1996/97:So48 yrkande 1,res. 4 (m) - delvis motiv.res. 5 (c, kd) - delvis motiv.res. 8 (fp)5. beträffande kostnadsansvar för socialbidragatt avslår motionerna 1996/97:So40 yrkandena 15 och 16,1996/97:Fi212 yrkande 17 och 1996/97:So664 delvis,res. 9 (v)6. beträffande ersättning för lidande och kränkningatt avslår motion 1996/97:Ju903 yrkande 32,res. 10 (c)7. beträffande hushållsgemenskapatt avslår motion 1996/97:So40 yrkande 12,res. 11 (v)8. beträffande 6 c-6 e §§ socialtjänstlagenatt med avslag på motionerna 1996/97:So40 yrkande 11,1996/97:So44 yrkande 2, 1996/97:So46 yrkande 6, 1996/97:So48 yrkande 2,1996/97:So49 yrkandena 2 och 3 samt 1996/97:Ub247 yrkande 1 antar 6 c-6 e§§ i regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen,res. 12 (fp)res. 13 (v)res. 14 (mp)9. beträffande annat biståndatt med avslag på motionerna 1996/97:So40 yrkandena 2, 7 och 8,1996/97:So41, 1996/97:So47 yrkande 3, 1996/97:So49 yrkande 1 delvis,1996/97:So414 och 1996/97:So625 antar 6 f § i regeringens förslag tilllag om ändring i socialtjänstlagen,res. 15 (m)res. 16 (v)res. 17 (mp)res. 18 (kd)10. beträffande § socialtjänstlagenatt antar § i regeringens förslag till lag om ändring isocialtjänstlagen,11. beträffande tydligare lagtextatt avslår motion 1996/97:So48 yrkande 3,res. 19 (fp)12. beträffande närståendevårdatt avslår motion 1996/97:So48 yrkande 8,res. 20 (m, c, fp, kd)13. beträffande 5 § socialtjänstlagenatt med avslag på motionerna 1996/97:So42 yrkandena 1 och 2 och1996/97:So47 yrkande 4 antar 5 § i regeringens förslag till lag omändring i socialtjänstlagen,res. 21 (mp)res. 22 (kd)14. beträffande återkrav av utgivet ekonomiskt biståndatt antar dels 33, 33 a, 36 och 37 §§ i regeringens förslagtill lag om ändring i socialtjänstlagen, dels det av utskottet i bilaga 2framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring,15. beträffande utbetalning av pension m.m. från försäkringskassantill socialnämndenatt avslår motion 1996/97:So43 yrkande 2,res. 23 ( m)16. beträffande vistelsekommunens ansvaratt med avslag på motionerna 1996/97:A433 yrkande 3 och1996/97:So610 antar 72 a § i regeringens förslag till lag om ändring isocialtjänstlagen,17. beträffande kompetens och kvalitetatt med avslag på motionerna 1996/97:So48 yrkandena 4 och 5,1996/97:So623, 1996/97:So628 yrkande 5, 1996/97:So803 yrkandena 1 och 2och 1996/97:A821 yrkande 24 antar 7 a § i regeringens förslag till lag omändring i socialtjänstlagen,res. 24 (fp)res. 25 (mp)18. beträffande alkohol- och drogförebyggande arbeteatt avslår motion 1996/97:So230 yrkande 7,19. beträffande vård av missbrukareatt avslår motionerna 1996/97:So651 yrkande 3 och 1996/97:So661yrkandena 1 och 2,res. 26 (kd)20. beträffande LVMatt avslår motion 1996/97:So603 yrkande 6,res. 27 (m)21. beträffande ideella organisationeratt avslår motion 1996/97:So603 yrkande 13,res. 28 (m, fp, kd)22. beträffande utvärdering m.m. av olika behandlingsinsatseratt avslår motionerna 1996/97:So48 yrkandena 13 och 14 och1996/97:So656 yrkande 3,res. 29 (fp)23. beträffande samverkan och tidiga insatseratt avslår motion 1996/97:So656 yrkandena 23-25 och 27,24. beträffande anhöriga till missbrukareatt avslår motionerna 1996/97:So40 yrkande 9, 1996/97: So645delvis och 1996/97:So655 yrkande 14,res. 30 (v)25. beträffande barnperspektivet i socialtjänstlagenatt antar 1 och 9 §§ i regeringens förslag till lag om ändringi socialtjänstlagen,26. beträffande FN:s barnkonventionatt avslår motion 1996/97:So48 yrkande 9,res. 31 (fp)27. beträffande utvidgad anmälningsplikt m.m.att antar 71 § i regeringens förslag till lag om ändring isocialtjänstlagen,28. beträffande förslaget till lag om ändring i rättegångsbalkenatt antar regeringens förslag till lag om ändring irättegångsbalken, dock att ändringen i 36 kap. 5 § skall företas iparagrafens lydelse enligt beslut (rskr. 207),29. beträffande 12 § socialtjänstlagenatt antar 12 § i regeringens förslag till lag om ändring isocialtjänstlagen, med den ändringen i sista ledet att orden "av endomstol" utgår,30. beträffande ändring av LVUatt avslår motion 1996/97:So603 yrkande 5,res. 32 (m)31. beträffande inriktningen av vården av ungaatt avslår motion 1996/97:So652 yrkande 1,32. beträffande socialtjänstsekretessenatt avslår motion 1996/97:So44 yrkande 9,res. 33 (m)33. beträffande samverkan kring barn i riskzonenatt avslår motion 1996/97:So48 yrkande 7,res. 34 (fp)34. beträffande utredningsskyldighet och dokumentationatt antar 50, 50 a, 50 b, 51, 52, 70 a och 70 b §§ iregeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen,35. beträffande omhändertaganden av barnatt avslår motionerna 1996/97:So44 yrkande 7, 1996/97: So49yrkande 6, 1996/97:So628 yrkande 10 och 1996/97:Ju512,res. 35 (m, mp)36. beträffande delegation av beslutsrättatt avslår motion 1996/97:So43 yrkande 1,res. 36 (m, mp)37. beträffande förhandlingar i länsrättatt avslår motion 1996/97:So628 yrkandena 7-9,res. 37 (m, mp)38. beträffande kontaktpersoneratt avslår motion 1996/97:So608,res. 38 (kd)39. beträffande könsbaserad statistikatt avslår motion 1996/97:So40 yrkande 14,res. 39 (v)40. beträffande familjehemsplaceringar hos anhörigaatt med anledning av regeringens förslag i denna del ochmotionerna 1996/97:So40 yrkande 10, 1996/97:So44 yrkande 8, 1996/97:So45,1996/97:So46 yrkande 7, 1996/97:So47 yrkande 5, 1996/97:So48 yrkande 10,1996/97:So49 yrkande 4, 1996/97:So604 yrkandena 1 och 2, 1996/97:So607yrkande 7, 1996/97:So611, 1996/97:So615 yrkande 1, 1996/97:So628yrkandena 1 och 2 och 1996/97:So645 delvis antar 22 § i regeringensförslag till lag om ändring i socialtjänstlagen med den ändringen attparagrafen erhåller i bilaga 3 som ?Utskottets förslag? betecknadelydelse,41. beträffande utbildning av familjehemsföräldraratt avslår motion 1996/97:So628 yrkande 6,42. beträffande familjerådslagatt avslår motionerna 1996/97:So47 yrkande 6, 1996/97: So49yrkande 5, 1996/97:So604 yrkande 3, 1996/97:So615 yrkande 2,1996/97:So628 yrkandena 3 och 4, 1996/97:So636 yrkande 3 och1996/97:So643,res. 40 (m, fp, mp, kd)43. beträffande valfrihet inom äldreomsorgenatt avslår motionerna 1996/97:So44 yrkande 10 och 1996/97:So46yrkande 9,res. 41 (m, c)44. beträffande målet för arbete med äldremänniskoratt med avslag på motion 1996/97:So40 yrkande 13 antar 19 § iregeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen,res. 42 (v)45. beträffande rätten att flyttaatt med avslag på motion 1996/97:K527 yrkande 4 antar 3 och 6 h§§ i regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen,46. beträffande äldreombudsmanatt avslår motion 1996/97:So48 yrkande 6,res. 43 (fp)47. beträffande brister i äldreomsorgenatt avslår motion 1996/97:So48 yrkande 11,res. 44 (fp)48. beträffande avgifter inom äldre- och handikappomsorgenatt avslår motion 1996/97:So48 yrkande 12,res. 45 (fp)49. beträffande 35 § socialtjänstlagenatt avslår motion 1996/97:K211 yrkande 1,res. 46 ( m)50. beträffande boskillnad mellan äldre och funktionshindrademänniskoratt avslår motion 1996/97:So40 yrkande 3,res. 47 (v)51. beträffande tillståndsplikt för enskild verksamhetatt dels med avslag på motion 1996/97:So46 yrkande 8 antar 69 §i regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen, dels antar69 a § i regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen,res. 48 (c)52. beträffande tillsyn över enskild verksamhetatt med avslag på motion 1996/97:So44 yrkande 11 antar 69 b och69 c §§ i regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen,res. 49 (m, c, fp, kd)53. beträffande brottsförebyggande arbeteatt avslår motionerna 1996/97:So641, 1996/97:Ju216 yrkande 1och 1996/97:Ju903 yrkande 2,res. 50 (c)54. beträffande åtgärder mot spelberoendeatt avslår motionerna 1996/97:So277 yrkande 30 och1996/97:So667 yrkande 3,55. beträffande ändring i lagen (1997:193) om ändring isocialtjänstlagenatt med anledning av propositionen antar det av utskottet ibilaga 4 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1997:193) omändring i socialtjänstlagen (1980:620),56. beträffande 47 § socialtjänstlagenatt antar 47 § i regeringens förslag till lag om ändring isocialtjänstlagen med den ändringen att orden "11 och" förs in mellan"samt" och "13 § lagen (1988:870)" i paragrafens första stycke,57. beträffande 75 § socialtjänstlagenatt antar 75 § i regeringens förslag till lag om ändring isocialtjänstlagen i den mån det inte omfattas av vad utskottet hemställtunder moment 55,58. beträffande första punkten i övergångsbestämmelserna i förslagettill lag om ändring i socialtjänstlagenatt antar första punkten i övergångsbestämmelserna iregeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen med denändringen att bestämmelsen erhåller i bilaga 5 som Utskottets förslagbetecknade lydelse,59. beträffande förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen iövrigtatt antar regeringens förslag till lag om ändring isocialtjänstlagen (1980:620) i den mån det inte omfattas av vad utskottethemställt under tidigare moment,60. beträffande övriga lagförslagatt antar regeringens förslag tilla) lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763),b) lag om ändring i lagen (1990:1404) om kommunernas betalningsansvar förviss hälso- och sjukvård,c) lag om ändring i sekretesslagen (1980:100).Utskottet hemställer att ärendet avgörs efter endast en bordläggning.Stockholm den 15 maj 1997På socialutskottets vägnarSten SvenssonI beslutet har deltagit: (), (), RinaldoKarlsson (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), ChatrinePålsson (kd), (), () och () . Allmänna utgångspunkter för (mom. 1), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 20 börjar med?Socialtjänsten är? och på s. 23 slutar med ?avstyrks därför? bort haföljande lydelse:Utskottet anser att socialtjänstlagen måste bygga på insikten att lagen ärett komplement till de naturliga nätverk som skapas av familjen, bland vänneroch släkt, i bostadsområden och på arbetsplatser. Det är i starka smågemenskaper med närhet mellan människor som de sociala problemen lättast ochtidigt kan hanteras. Dessa naturliga nätverk kan inte ersättas avlagstiftning. En väl utformad socialtjänstlag kan dock vara ett stöd och ettkomplement till enskilda individers naturliga och självklara ansvar ochrättighet att forma sitt eget liv. Grunden för socialtjänstlagen måste enligtutskottet vara att aktivera i stället för att passivera människor. Lagen måstevidare bygga på närhet och inte distans. Krav och resultat måste vara centralabegrepp. Som alla regelverk måste den bygga på stabila och långsiktigthållbara värderingar. Enligt utskottet har under beteckningen solidaritetviktiga grundläggande värderingar om vad som skall vara bärande i ett socialtväl fungerande samhälle fuskats bort. Det svenska samhället har kommit attbyggas efter principen att medborgarna via skattsedeln skall kunna köpa sigfria från ansvar för sin egen och andras situation. Den sociala?ingenjörskonsten? har lett till mängder av bidragssystem med många gångerhöga bidragsnivåer. I många fall har det varit mer lönsamt att söka fåmaximala bidrag än att arbeta och spara. Skattetrycket har begränsat denenskildes möjligheter att själv klara sin ekonomi och sin livssituation, ochmakten har flyttats till socialnämndens sammanträdesrum eller riksdagensplenisal. När sedan den offentliga ekonomin sviktar blir de människor somförlitat sig på de offentliga systemen lidande.Den enskilde måste enligt utskottets mening ha möjlighet att påverka sinsituation och ta ansvar för sitt liv. skall de som av olika orsakerinte kan försörja sig eller av andra orsaker behöver stöd och hjälptillförsäkras detta. Staten har ett grundläggande ansvar för att skapadrägliga levnadsvillkor för medborgarna. Ansvaret gäller dels människor medallvarliga funktionshinder, sjukdomar eller annat som lett till ett permanentbehov av gemensam försörjning, dels människor som av andra skäl inte kanförsörja sig. Statens grundläggande ansvar handlar också om att försäkra sigom att de som behöver statens stöd blir så få som möjligt. De som kan och villförsörja sig själva måste i detta sammanhang behandlas annorlunda än den lillagrupp människor som kan behöva gemensamt stöd. Risken är annars att de somverkligen behöver samhällets stöd blir utan. Det måste tydliggöras vad som ärett mer individuellt ansvar och vad som är en genuin gemensam förpliktelse.Låg skatt är med denna utgångspunkt god socialpolitik, anser utskottet.De sociala problemen ökar på många håll och inom skilda områden trots attden kommunala kraftigt byggts ut.Socialtjänsten kan inte självständigt lösa problemen. Av de erfarenheter somgjorts, bl.a. efter socialtjänstlagens ikraftträdande, kan slutsatsen dras attsocialtjänsten inte lyckats när det gäller att uppnå vissa viktiga mål. Imånga fall är det uppenbart att insatser t.ex. inom individ- ochfamiljeomsorgen satts in . En ingående analys måste enligt utskottetsmening göras när det gäller metodfrågorna inom , ochmetodutvecklingen måste ges hög prioritet.Utskottet anser det viktigt att slå fast att socialbidragen inte skall sessom en generell socialförsäkring. I samband med hög arbetslöshet,utförsäkringar och förändringar i de generella trygghetssystemen måstesärskilt risken för generalisering av det ekonomiska biståndet uppmärksammas.Utskottet delar därvid regeringens uppfattning att socialbidraget måste återgåtill att vara ett sista skyddsnät, för tillfälliga ekonomiska behov och annatstöd. I dagens ekonomiska läge är det helt nödvändigt att se över de generellatrygghetssy-stemen. Vid denna översyn är det angeläget att besparingarna inomde generella, statligt finansierade systemen inte medför ökade kostnader förden kommunala . Utskottet är positivt till att regeringen avseratt tillsätta en ny utredning som bl.a. skall få till uppgift att granskasamspelet mellan socialbidraget och förändringarna i de statliga bidrags- ochförsäkringssystemen. En ingående analys av generaliseringarna av detekonomiska biståndet måste komma till stånd.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motionerna So44 (m)yrkande 1 och So607 (m) yrkandena 1 och 3-5 som sin mening ge regeringen tillkänna. Övriga motioner under detta avsnitt avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande allmänna utgångspunkter för socialtjänstenatt med anledning av motionerna 1996/97:So44 yrkande 1 och1996/97:So607 yrkandena 1, 3-5 och med avslag på motionerna 1996/97:So40yrkande 1, 1996/97:So46 yrkande 1, 1996/97:So809, 1996/97:Fi210 yrkande15 och 1996/97:Sf224 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,2. Allmänna utgångspunkter för (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 23 börjar med ?MotionernaSo40 (v) yrkande 1? och slutar med ?avstyrks därför? bort ha följande lydelse:Under hela 1990-talet har socialförsäkringarna stramats åt, och vissa delarhar helt avskaffats. Det har varit nödvändigt av ekonomiska orsaker men ocksåför att vissa försäkringar har tillkommit i en annan tidsepok än vår ochkunnat avvecklas när medborgarnas levnadsvillkor förändrats. Systemet liknarett lapptäcke av olika försäkringar. Trots att det verkat heltäckande harmänniskor ändå alltid hamnat utanför försäkringarna. I tider av högarbetslöshet blir detta extra tydligt. Människor som aldrig varit etableradepå arbetsmarknaden drabbas extra hårt.Kommunerna har genom fått ta ett allt större ansvar förmedborgarnas ekonomiska trygghet. Detta är inte en rimlig utveckling. De s.k.generella trygghetssystemen är inte generella utan enbart trygga för dem somhar rätten att omfattas av dem. Många människor är i stället hänvisade tillindividprövat bistånd, och tryggheten har därmed blivit alltmer selektiv.Utskottet anser det nödvändigt att närmare kartlägga de huvudsakliga skälentill socialbidragsberoende liksom orsakerna till det ökade antaletsocialbidragstagare. Den ekonomiska situationen är mycket svår för demänniskor som är beroende av socialbidrag. Ofta omfattas de, som nysspåpekats, inte av de sociala trygghetssystemen och har ingen kontakt medarbetsmarknaden. Levnadsnivån och förhållandena i övrigt för dessa människorär enligt utskottet inte tillräckligt analyserade.Utskottet vill ha en generell välfärdspolitik som bygger pågrundtrygghetsprincipen och som omfattar alla samhällsmedborgare.Centerpartiet har i en motion till presenterat ett förslag om enallmän arbetslivsförsäkring som utgår från grundtrygghetstanken i stället försystem där man enbart kvalificerar sig genom gjorda prestationer. Förslaget omen allmän arbetslivsförsäkring skulle lösa många av de problem som människormöter när de inte har någon möjlighet att kvalificera sig tillsocialförsäkringarna och därmed inte omfattas av den ekonomiska tryggheten.Det innebär dock enligt utskottet att betydande grupper av människor, som uppbär behovsprövade socialbidrag, i stället skulle omfattas av en allmänarbetslivsförsäkring.Centerpartiets förslag om en arbetslivsförsäkring kommer inte att ersättasocialtjänstens uppgift att ge förutsättningar för rimliga levnadsförhållandenoch att ge bistånd till enskilda personer. Men det innebär enligt utskottetatt kan ägna mer tid åt sin grundläggande uppgift - att varaett samhällets yttersta sociala skyddsnät för människor med svåra socialaproblem.Utskottet anser att regeringens förslag om en utredning är välkommet. Iregeringens direktiv till utredning bör, förutom de uppdrag som föreslås ipropositionen, ligga att göra en bedömning av vilka övergripande förändringarsom bör göras för att skapa ett enklare och mer överskådligttransfereringssystem som bygger på principen om grundtrygghet. Detta bör gesregeringen till känna. I direktiven bör också ingå att kartlägga skälen tillsocialbidragsberoende liksom orsakerna till det ökade antaletsocialbidragstagare. Utredningen bör också analysera levnadsnivån och övrigaförhållanden för människor som är beroende av socialbidrag.Vad utskottet nu anfört med anledning av motionerna So46 (c) yrkande 1,Fi210 (c) yrkande 15 och Sf224 (c) bör ge regeringen till känna.Övriga motioner under detta avsnitt avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande allmänna utgångspunkter för socialtjänstenatt med anledning av motionerna 1996/97:So46 yrkande 1,1996/97:Fi210 yrkande 15 och 1996/97:Sf224 yrkande 2 samt med avslag påmotionerna 1996/97:So40 yrkande 1, 1996/97:So44 yrkande 1, 1996/97:So607yrkandena 1 och 3-5 och 1996/97:So809 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,3. Allmänna utgångspunkter för (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 23 börjar med ?MotionernaSo40 (v) yrkande 1? och slutar med ?avstyrks därför? bort ha följande lydelse:Den ekonomiska situationen är mycket svår för de människor som är beroendeav socialbidrag. Ofta omfattas de inte av de sociala trygghetssystemen och haringen kontakt med arbetsmarknaden. Levnadsnivån och förhållandena i övrigt fördessa människor är enligt utskottet inte tillräckligt analyserade. Den nyasocialtjänstutredningen bör därför få i uppdrag att granska desocialbidragsberoendes levnadsförhållanden. Detta bör ges regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande allmänna utgångspunkter för socialtjänstenatt med anledning av motion 1996/97:Sf224 yrkande 2 och med avslagpå motionerna 1996/97:So40 yrkande 1, 1996/97:So44 yrkande 1,1996/97:So46 yrkande 1, 1996/97:So607 yrkandena 1 och 3-5, 1996/97:So809och 1996/97:Fi210 yrkande 15 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,4. 6, 6 a och 6 b §§ socialtjänstlagen m.m. (mom. 3 och motiveringen till mom.4), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 40 börjar med ?I likhetmed? och på s. 41 slutar med ?tillgodosedd och avstyrks? bort ha följandelydelse:Enligt propositionen skall det ekonomiska stödet till försörjning delas uppi en riksnorm samt i en del som avser rätt till ersättning för skälig kostnadför ett antal andra behovsposter. Utskottet är kritiskt till förslaget om attinföra en riksnorm som skall fastställas av regeringen och vars innehåll skallpreciseras i lag. Förslaget innebär ytterligare en detaljstyrning avkommunerna och undergräver principen om att det politiska ansvaret skall liggapå olika nivåer. Om regeringen skall bestämma bidragsnivåerna bör också statenstå för hela eller i vart fall delar av kostnaderna för det ekonomiskabiståndet. Utskottet anser att socialbidragens storlek skall avgöras av deenskilda kommunerna. Detta ligger också i linje med att beslut bör fattas påen nivå så nära människorna som möjligt. I grunden är det en fråga om tilltrontill det kommunala självstyret. Ytterligare skäl till att låta kommunernafastställa nivån på socialbidragen är att såväl kostnadsnivån som lönenivånför breda löntagargrupper skiljer sig mellan olika delar av landet. Detbistånd som skall utbetalas bör därför överensstämma med vad man i denenskilda kommunen finner rimligt. Detta är grundläggande för den lokalademokratin. Vidare anser utskottet att beslut i fråga om bistånd tillförsörjning skall kunna överklagas genom förvaltningsbesvär.Förvaltningsdomstolen skall dock kunna ändra kommunens beslut om nivån påbiståndet endast i de fall då sökanden kan förete särskilda skäl som liggerutanför vad som avses i normalfallet. Frågan om rätten att erhålla biståndenligt de av kommunen fastlagda schablonbeloppen skall vid avslag kunna prövaspå samma sätt som . Detta gäller också beslut om bistånd somskall bedömas utifrån vad som är skäligt i det enskilda ärendet.När det gäller innehållet i försörjningsstödet anser utskottet att postenmedlemskap i fackförening skall utgå. Det finns enligt utskottet inget skältill att medlemsavgifter i fackföreningar skall bekostas av skattemedel.Utskottet anser att begreppet ?skälig levnadsnivå?, som fått stor betydelsei tolkningen av nuvarande socialtjänstlag, bör ersättas med ?socialgrundtrygghet?. Social grundtrygghet ger bättre uttryck för att ingen i vårtland skall behöva sakna bostad, kläder, livsmedel etc. och att socialtjänstensuppgift är att skjuta till de medel som behövs för att nå en grundtrygghet närden enskildes behov inte kan tillgodoses på annat sätt. Denna inställning fårdock enligt utskottet inte innebära att försörjningsstöd taröver andra trygghetssystem inom socialpolitiken. Förutom att biståndet skalltillförsäkra den enskilde social grundtrygghet anser utskottet att biståndetockså skall utformas så att det stärker biståndstagarens resurser att taansvar och leva ett självständigt liv.