bet · GL01SfU6 · 1997-11-18 00:00:00 — Det heter bl.a.:Främlingsfientlighet och intolerans måste bemötas med kunskap, öppen diskussionoch aktiva insatser.Det svenska samhällets internationalisering och den växande rörligheten övernationsgränserna ställer höga krav på människors förmåga att leva med och insede värden som ligger i en kulturell mångfald. Medvetenhet om det egna ochdelaktighet i det gemensamma kulturarvet ger en trygg identitet som är viktigatt utveckla, tillsammans med förmågan att förstå och leva sig in i andrasvillkor och värderingar. Skolan är en social och kulturell mötesplats som bådehar en möjlighet och ett ansvar för att stärka denna förmåga hos alla somarbetar där.I proposition 1997/98:6 Förskoleklass och andra skollagsfrågor har regeringenlagt fram förslag om sådan ändring i skollagen att det uttryckligen föreskrivsatt den som verkar inom skolan aktivt skall motverka alla former av kränkandebehandling såsom mobbning och rasistiska beteenden. Utbildningsutskottetsbehandling av propositionen, som pågår , avses bli redovisad ibetänkande 1997/98:UbU5. Utskottet vill det här sammanhanget nämna attSkolkommittén i sitt delbetänkande Krock eller möte, Om den mångkulturellaskolan (SOU 1996:143) utförligt diskuterar möjligheter och problem i denmångkulturella skolan samt vilka förändringar som kan gynna den pedagogiskautvecklingen.Utbildningsutskottet anser att syftet med de båda förevarande yrkandena ihuvudsak är tillgodosett med vad utskottet har redovisat, varförsocialförsäkringsutskottet bör avstyrka dem.Socialförsäkringsutskottet vill understryka att skolan har en mycket viktigroll när det gäller att motverka främlingsfientighet och rasism. Utskottetanser emellertid liksom utbildningsutskottet att motionsyrkandena får ansestillgodosedda. Motionerna Sf10 yrkande 6 och Sf622 yrkande 6 bör såledesavslås.Vad gäller mobbning i förskola och skola hänvisar utbildningsutskottet tillföreskrifterna i Lpo 94 samt den pågående behandlingen av förslag om ändring iskollagen såvitt avser införande av bestämmelse för att motverka alla former avkränkande behandling. pekar också på att nämndaproposition 1997/98:6 innefattar förslag om sådan reform avförskoleverksamheten att den sexårsverksamhet som bedrivs inom ramen förförskolan skall bilda en egen skolform inom det offentliga skolväsendet. Dennaskolform skall benämnas förskoleklass. Regeringen föreslår att bestämmelsernaom förskoleklass skall finnas i skollagen. Som redan framgått kommer utskottetsställningstagande till förslagen i propositionen att redovisas i betänkande1997/98:UbU5. En särskild kommittté, Barnomsorg och skola-kommittén, har i sittdelbetänkande Växa i lärande lagt fram ett förslag till läroplan för barn ochunga i åldern (SOU 1997:21). Vad som i läroplanen för det obligatoriskaskolväsendet föreskrivs om t.ex. grundläggande värden, förståelse ochmedmänsklighet återfinns i den av kommittén föreslagna ?gemensamma? läroplanen.Mot bakgrund av pågående förändringar när det gäller integration av förskolaoch skola samt med hänvisning till vad utskottet anfört om förslag frånregeringen som är föremål för behandling föreslårutbildningsutskottet att socialförsäkringsutskottet skall avstyrka förevarandemotionsyrkande.Socialförsäkringsutskottet delar utbildningsutskottets uppfattning ochavstyrker motion Sf11 yrkande 13.ModersmålsundervisningenGällande bestämmelserModersmålsundervisningen, som tidigare benämndes hemspråksundervisning, finnsnärmare reglerad i 2 kap. grundskoleförordningen (1994:1194) och i 5 kap.gymnasieförordningen (1992:394).Det föreskrivs att en elev skall få modersmålsundervisning om en eller bådaav elevens vårdnadshavare har ett annat språk än svenska som modersmål ochspråket utgör dagligt umgängesspråk för eleven. Det förutsätts att elevenönskar få sådan undervisning och att han/hon, beträffande , hargrundläggande kunskaper i språket respektive, beträffande gymnasieskolan, hargoda kunskaper i modersmålet.Samiska, tornedalsfinska och romska barn har rätt till modersmålsundervisningäven om språket inte är ett dagligt umgängesspråk. Elever med finska ellerannat nordiskt språk som modersmål har en utsträckt rätt tillmodersmålsundervisning.Förutom den modersmålsundervisning som anordnas i det allmänna skolväsendetfinns det också fristående skolor med inriktning på annat språk en svenska.I förskolan är modersmålsstödet inte lagreglerat.PropositionenI propositionen anges att modersmålet är av betydelse för människans identitetoch förmåga att lära och en nyckel till det kulturella arvet. Det är därförviktigt att barn med annat modersmål än svenska uppmuntras att utveckla dettaparallellt med att de lär sig och utvecklar det svenska språket. På så vis fårde också möjlighet att utveckla en identitet med rötter i flera kulturer.Regeringen anser att det är viktigt att följa barns och ungdomarsidentitetsutveckling och hur tvåspråkighet utvecklas, bl.a. vad gäller hurelever väljer bland de alternativ som finns och vad som avgör deras valsamt vad de fristående skolorna betyder för barnens modersmålsutveckling.MotionernaI motion Sf4 av m.fl. (m) yrkande 7 anförs att hemspråk förvissa elever kan vara viktigt som ?inskolningsspråk? och bör därför iintroduktionsskedet kunna anordnas av skolan. Motionärerna anser atthemspråksundervisning i större utsträckning bör vara de enskilda föräldrarnasansvar och ske utanför skoltid.I motion Sf7 av m.fl. (c) yrkande 5 föreslås att riksdagenskall uttala sig för en ordning med check för modersmålsundervisning. bör kunna lösas in hos godkänd utbildningsanordnare, t.ex.studieförbund och invandrarorganisationer. Det bör ställas krav på kvalitet ochbehöriga lärare.I motion Sf12 av m.fl. (v) yrkande 5 begärs att somsin mening skall ge regeringen till känna vad i motionen anförts om Skolverketstillsyn över att kommunerna vid fördelning av statsbidragen behandlarmodersmålsundervisningen i andra språk än svenska samt svenska som andraspråkpå ett med övriga ämnen likvärdigt sätt.I ett antal motioner yrkas om rätt till modersmålsundervisning. Enligt motionSf12 av m.fl. (v) yrkande 6 bör modersmålsstödet i förskolanvara ?lagreglerat på samma vis som inom ?. Ett likartat yrkandeframförs i motion Sf11 av m.fl. (kd) yrkande 12, därmotionärerna kräver att det måste klart uttryckas att det är en rättighet förbarn med utländsk bakgrund och en skyldighet för kommunerna att erbjudamodersmålsundervisning. Motionärerna finner det rimligt att modersmålsstödetlagregleras även i förskoleklass. I motionerna Sf10 av m.fl.(mp) yrkande 17 och Sf622 av () yrkande 17 slutligen framförskravet att hemspråk skall vara en rättighet för alla som vill lära sigföräldrarnas modersmål.Utskottets bedömningUtbildningsutskottet anför att regeringen i proposition 1996/97:110 utförligtbeskrev läget beträffande undervisningen i hemspråk/modersmål. Det finnsbrister och råder förhållanden i verksamheten som gör att ifrågavarandeundervisning skiljer sig från annan språkundervisning i skolan. Bland annatframgick det att det kan ligga problem i att förlägga undervisningen efter denordinarie skoldagen och/eller till sen eftermiddagstid.Skolkommittén behandlar i sitt slutbetänkande - som haröverlämnats till regeringen - bl.a. modersmålsundervisningen (SOU 1997:121).Kommittén menar att modersmålet, för den som har ett annat modersmål änsvenska, bör få en helt ny ställning och jämställas med svenska som modersmål.Undervisningen bör integreras i den vanliga undervisningen och hanteras påsamma sätt som all annan undervisning.Utbildningsutskottet anser att bör avslå motionsyrkandet medhänvisning till den fortsatta hanteringen inom avSkolkommitténs förslag.Socialförsäkringsutskottet instämmer i utbildningsutskottets bedömning ochavstyrker motion Sf4 yrkande 7.Vad gäller motionsyrkandet om check för modersmålsundervisning anförutbildningsutskottet att utskottet avstyrkte ett liknande yrkande under förrariksmötet med hänvisning till vad (SOU 1996:55)hade anfört om undervisning i modersmålet (hemspråk) och möjlighet att i vissafall lösa in ett ekonomiskt bidrag hos godkänd utbildningsanordnare (bet.1996/97:UbU6 s. 25). Regeringen har inte fört idén vidare i den nu behandladepropositionen. Utskottet, som hänvisar till vad i det föregående har sagts omSkolkommitténs förslag när det gäller modersmålsundervisningens organisationoch den beredning av frågan inom som förväntas, föreslår attsocialförsäkringsutskottet skall avstyrka bifall till yrkandet.Socialförsäkringsutskottet instämmer i vad utbildningsutskottet anfört ochavstyrker motion Sf7 yrkande 5.Vad gäller fördelningen av statsbidragen anför utbildningsutskottet attSkolverket enligt sin instruktion skall verka för att de mål och riktlinjerförverkligas som och regeringen har fastställt för verketsansvarsområde. har tillsyn över det offentliga skolväsendet.Utskottet vill inte förorda att det i tillsyn skall ingå attgranska och bestämma hur kommunens resurser nyttjas. Motionsyrkandet bör enligtutbildningsutskottet avslås av riksdagen.Socialförsäkringsutskottet delar utbildningsutskottets uppfattning ochavstyrker motion Sf12 yrkande 5.Vad gäller rätt till modersmålsundervisning erinrar utbildningsutskottet om attdet föreskrivs att elev skall få modersmålsundervisning om en eller båda avelevens vårdnadshavare har ett annat språk än svenska som modersmål och språketutgör dagligt umgängesspråk för eleven. Det förutsätts att eleven önskar fåsådan undervisning och att han/hon, beträffande , har grundläggandekunskaper i språket respektive, beträffande gymnasieskolan, har goda kunskaperi modersmålet. Ifrågavarande verksamhet är alltså reglerad i förordning. kan se är syftet med motionärernas önskemål beträffande reglering avmodersmålsundervisning i ungdomsskolan tillgodosett genom gällandebestämmelser.Som också har framgått i det föregående behandlas i riksdagenförslag från regeringen att låta den nuvarande sexårsverksamheten inomförskolan bilda en egen skolform. Det skall vara obligatoriskt för kommunernaatt anordna förskoleklass, men frivilligt för barnen att delta i verksamheten.Utbildningsutskottet utgår från att regeringen, vid bifall till nuaktuella förslag om förskolan, kommer att överväga huruvida föreskriftermotsvarande dem som gäller för beträffande t.ex.modersmålsundervisningen skall meddelas för skolformen förskoleklass.Socialförsäkringsutskottet föreslås avstyrka motionerna.Socialförsäkringsutskottet instämmer i denna uppfattning och avstyrkermotionerna Sf10 yrkande 17, Sf11 yrkande 12, Sf12 yrkande 6 och Sf622 yrkande17.Högre utbildningUnder avsnittet 8.3 Utbildning och lärande anger regeringen att behovet av godautbildningsmöjligheter för dem som vuxit upp i ett annat land, som har enutbildning som inte är förvärvad i och som inte har svenska sommodersmål, bör uppmärksammas på alla nivåer inom utbildningssystemet.Frågan om invandrares möjlighet till högre utbildning tas upp i motion Sf7 avRoland m.fl. (c) yrkande 6. Motionärerna konstaterar att den högreutbildningen är stängd för de invandrare som talar ett eller flera avvärldsspråken men inte engelska. Det föreslås i motionen att man skall öppnamöjlighet för dem som vill att komplettera högre utbildning, om de kan t.ex.franska, spanska eller italienska.Utbildningsutskottet erinrar i sitt yttrande om att regler för tillträde tillgrundläggande högskoleutbildning finns i 8 kap. 3 och 4 §§ högskoleförordningen(1993:100). För den som har utländsk utbildning gäller närmare föreskrifter avHögskoleverket om grundläggande behörighet samt urval (HSVFS 1996:22). Härföreskrivs krav på kunskaper i engelska som motsvarar ett fullföljt nationelltprogram i gymnasieskolan. Enligt bestämmelserna i högskoleförordningen fårhögskola besluta om dispens från något eller några av behörighetsvillkoren. Detskall härvid beaktas om den sökande har förutsättningar att tillgodogöra sigutbildningen utan att uppfylla behörighetsvillkoren (8 kap. 3 §).Med hänvisning till gällande bestämmelser om tillträde till grundläggandehögskoleutbildning och då utbildningsutskottet inte är berett att förorda någonändring i dessa, föreslår utskottet att socialförsäkringsutskottet avstyrkerbifall till yrkandet.Socialförsäkringsutskottet, som förutsätter att den fråga motionärerna tarupp beaktas när det gäller möjligheterna till dispens, avstyrker motion Sf7yrkande 6 i enlighet med vad utbildningsutskottet föreslagit.Utsatta bostadsområdenPropositionenI propositionen anförs att har ett segregerat boende varsutveckling och nuvarande situation har uppkommit av såväl hög-som lågkonjunktur. Därtill har det segregerade boendet fått en alltmer etniskdimension och framåt. I första hand är det ett problem som rörstorstadsregionerna.Den generella politiken har inte gett tillräckligt stöd för enutveckling som hindrar boendesegregationen att tillta och etnifieras. behövs enligt regeringen för att stoppa den långvariganegativa utvecklingen. i ett internationellt perspektiv kan en fortsattnegativ utveckling också föra med sig ökade spänningar och våldstendenser.Huvudansvaret för levnadsvillkoren i bostadsområdena åvilar kommunerna.Verksamheter av central betydelse för utvecklingen i bostadsområdena -samhällsplanering, vård och omsorg, skolverksamhet, bostadsförsörjning m.m. -är huvudsakligen kommunala angelägenheter. Svenska och internationellaerfarenheter visar enligt propositionen att arbetet med att bryta en negativutveckling för ett bostadsområde och dess invånare måste präglas av uthållighetoch kontinuitet samt baseras på samordnade och sektorsövergripande åtgärder.Lösningarna måste sökas lokalt och bygga på ett starkt engagemang hos de boendeom de skall ha förutsättningar att fungera långsiktigt. Detta ger kommunerna ennyckelroll för att lokalt samordna olika aktörers insatser.Att bryta segregationen är emellertid även ett nationellt /96 anvisades ett nytt anslag för särskilda insatser iinvandrartäta områden för att finna metoder för att bryta den tilltagandesegregationen och vända utvecklingen. Syftet med insatserna skall varaatt öka arbetskraftsdeltagandet bland personer med utländsk bakgrund ibostadsområdet, stärka deras kompetens, öka vardagliga kontaktytor, underlättaspråkinlärning och motverka utanförskap.I propositionen görs bedömningen att en fortsatt satsning på utsattabostadsområden bör göras . Ett mindre antalbostadsområden bör enligt regeringen få möjlighet att vidareutveckla sittarbete i syfte att åstadkomma en varaktig förbättring av situationen ochdärigenom kunna fungera som nationella exempel. Vilka bostadsområden som skallfå denna möjlighet bestäms i den dialog mellan staten och respektive kommun sominleds . Bostadsområden där insatserna tar sikte på ökatarbetskraftsdeltagande bland de boende, kvaliteten i skolan och förbättradoffentlig och kommersiell service bör betraktas som särskilt betydelsefulla.För övriga bostadsområden bör huvudinriktningen för statens stöd vara attunderlätta att de insatser som bedöms vara framgångsrika övergår till ordinarieverksamhet och att dessa insatser präglas av en helhetssyn med ett ökatarbetskraftsdeltagande som övergripande mål. Verksamheten skall präglas avömsesidighet och insatserna komma hela bostadsområdet till godo. Regeringentalar därför om särskilda insatser i utsatta bostadsområden i stället för somhittills om särskilda insatser i invandrartäta områden.I propositionen anges att även andra åtgärder är av betydelse för satsningenpå utsatta bostadsområden. Det gäller bl.a. det fempunktsprogram för attstimulera sysselsättningen och minska arbetslösheten som presenterades i 1997års ekonomiska vårproposition. Av betydelse är också de förändringar iskattelagstiftningen och hyresförhandlingslagen som vidtagits för att främjahyresgästernas självförvaltning.Regeringen betonar behovet av att långsiktigt och systematiskt följautvecklingen i utsatta bostadsområden. Den nya integrationsmyndigheten somregeringen föreslår skall inrättas får också här en roll.Enligt propositionen bör ytterligare ställningstaganden vad gäller statensroll för att förbättra situationen i utsatta bostadsområden inte göras förnärvarande. Det arbete som påbörjats i kommunerna bör få tid att finna sinalokala former, utvecklas och utvärderas. Vidare anförs att Storstadskommitténsslutbetänkande bör avvaktas. Det är angeläget att fördjupade kunskaper omvillkoren för det lokala arbetet och de lämpliga formerna för samarbetet mellanstat och kommun ligger till grund för fortsatta ställningstaganden om statensroll.MotionernaI flera motioner tas frågan om åtgärder i utsatta bostadsområden upp.I motion Sf4 av m.fl. (m) yrkande 10 begärs etttillkännagivande om åtgärder i invandrartäta bostadsområden. Motionärernaönskar en avreglering av bostadsmarknaden samt en samordning av bostadsbidragmed socialpolitiken i övrigt samt alternativ inom skola och barnomsorg. Detkrävs enligt motionärerna service, arbetsplatser och olika arenor i dessaområden där människor kan mötas. I yrkande 11 begärs en utredning om frizoner.Motionärerna anser att frizoner med möjlighet till mer avreglerade ekonomiskaaktiviteter skulle kunna innebära stimulanser till utsatta kommuner ellerkommundelar. Motsvarande förslag förs också fram i motion Sf621 av GullanLindblad m.fl. (m) yrkande 7.Utgångspunkten för att skapa möjligheter för människor bör enligt motion Sf8av m.fl. (fp) yrkande 4 i denna del vara att ge människor makti vardagen. En i detta sammanhang viktig punkt är ett reellt boendeinflytande.I motionens yrkande 10 förordas dessutom ett tillkännagivande omutvecklingen i utsatta områden. Enligt motionen har arbetet alltförmycket avsett själva den fysiska boendemiljön. Ett stöd till några fåbostadsområden på det sätt som regeringen föreslår leder inte till önskatresultat. I stället måste det till generella åtgärder som ger likvärdigaförutsättningar för alla utsatta bostadsområden. Enskilda människor måsteenligt motionärerna få större möjligheter till egen försörjning, utbildning ocheget inflytande. Kommersiell service och infrastruktur måste förbättras. Demänniskor det gäller måste få styra utvecklingen. verksamhet ochförvaltning bör placeras i dessa områden. Det ger ökade underlag för serviceoch kan locka företag att etablera sig och stanna kvar.För att komma till rätta med problemen i segregerade bostadsområden behövsenligt motion Sf10 av m.fl. (mp) yrkande 20 generella åtgärderinom bostadspolitiken samt förbättring av den övriga generella politiken. Ävendessa motionärer vill förlägga myndigheter och institutioner hit och stimuleraföretagsetablering. De framhåller också vikten av en fungerande offentligservice. Personalen i den offentliga sektorn och beslutande församlingar börockså spegla befolkningens sammansättning bättre. De bostadspolitiska åtgärdersom enligt motionen måste komma till är att införa ekostadsdelar, ge de boendedirekt inflytande m.m., utöka fritidsverksamheten samt skapa ett attraktivtboende bl.a. genom att blanda olika hustyper. Även i motion Sf622 av YvonneRuwaida (mp) yrkande 20 förs motsvarande förslag fram.Enligt vad som anges i motion Sf1 av (), delvis, erfordras iförsta hand ett stort paket mot fattigdomen i landets invandrartäta områden. Pådet bostadspolitiska området krävs det ett finansieringssystem och enfastighetsbeskattning som gör det möjligt för låginkomsttagare att bo i andradelar av städerna. Motionären begär ett tillkännagivande om detta. Även imotion 1996/97:Sf615 av m.fl. (s), delvis, förs ett motsvarandemotionsyrkande fram.I motion 1996/97:Sf613 av och () yrkande 1förordas att strategiska åtgärder skall vidtas i invandrartäta områden. Somexempel på sådana strategiska åtgärder nämns bl.a. ett intensifierat regionaltstöd till miljonprogramsområdena och inrättandet av en fond för arbetsmarknads-och infrastrukturutveckling. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att AMSbör få i uppdrag att utarbeta riktlinjer och förslag om ökad samordning ochsamverkan mellan arbetsförmedling, socialtjänst och försäkringskassor imiljonprogramsområdena med syfte att gemensamt bekämpa arbetslösheten.Segregationen beror enligt motion 1996/97:Sf630 av m.fl. (m)till stor del på den genomreglerade bostadsmarknaden. Ett viktigt mål underkommande år anges därför vara att öka det enskilda ägandet av bostäder. Enligtmotionen bör de boende i allmännyttan erbjudas att friköpa sina lägenheter. Ianslutning härtill skall insatser göras för att hjälpa ekonomiskt svaga grupperatt friköpa sin lägenhet.SocialutskottetSocialutskottet har yttrat sig över frågor som i propositionen tas upp iavsnitt 10 Utsatta bostadsområden samt motionerna Sf4 yrkande 10, Sf8 yrkande10 och Sf10 yrkande 20 såvitt rör utskottets beredningsområde.Socialutskottet gör följande bedömning:Riksdagen gav regeringen till känna vad socialutskottet enigt anförti betänkande 1994/95:SoU15 bl.a. om situationen i de utsatta bostadsområdena.Vad som sägs i propositionen om de utsatta bostadsområdena rimmar enligtutskottet väl med tillkännagivandet och belyses av i dennyligen avlämnade rapporten städer.Som framgår av budgetpropositionen pågår ett utvecklingsarbete. Särskildahandlingsplaner har på flera håll upprättats, vilket medfört en mobilisering avde boende som engagerat sig och aktiverats. Det sociala nätverket i dessaområden har stärkts. Goda exempel på insatser tas fram.Långsiktiga och breda insatser av flera myndigheter och organisationer bl.a.inom social omsorg, hälso- och sjukvård, arbetsmarknad och utbildning behövsdock enligt utskottet för att vända utvecklingen och bryta utanförskapet idessa områden. Samordningen av insatserna är av stor vikt. Den mycket högaarbetslösheten i dessa områden måste minska så att möjligheterna till egenförsörjning ökar och bidragsberoendet minskar. Detta bör kunna ha effekt ävenpå de höga ohälsotalen i dessa områden. Barnens och ungdomarnas situation börsärskilt uppmärksammas. Mycket talar för att det är just de som kan drabbashårdast. Kontakterna mellan barnen och ungdomarna i de utsatta områdena och iandra områden måste också öka. Det är viktigt att den offentliga servicen idessa områden upprätthålls. Allmänheten inte bara i dessa områden måsteengageras. Ansvaret för utvecklingen i de utsatta områdena delas av alla.Utifrån socialutskottets ansvar för frågor om social omsorg, hälso- ochsjukvård och drogpolitik kan utskottet ställa sig bakom uttalandena ipropositionen i denna del. Något tillkännagivande med anledning av motionernaSf4, Sf8 och Sf10 behövs inte enligt utskottet.BostadsutskottetBostadsutskottet har avgivit yttrande över flertalet av de ovan redovisademotionerna. Utskottet har tillagt att förslag som avser bostadspolitisktmotiverade åtgärder för att komma till rätta med problemen i utsattabostadsområden har dessutom förts fram i motioner (c), (v) samt (kd) somhänvisats till bostadsutskottet. Dessa förslag kommer utskottet att behandla isitt betänkande 1997/98:BoU1.Bostadsutskottet anför följande.De problem som finns i de nu aktuella bostadsområdena har uppmärksammats underen . Trots detta har de åtgärder som satts in oftast inte hafttillräcklig effekt för att bryta en negativ utveckling mot ökad segregation ochen koncentration av olika former av ekonomiska och sociala problem till vissautsatta bostadsområden. Olika insatser för att förbättra situationen harvisserligen vidtagits såväl inom bostadspolitikens ram som inom andrasamhällssektorer, men de har uppenbarligen sällan varit tillräckliga. Enbidragande orsak till detta kan vara att åtgärderna inte varit nog samordnade,inte ingått i en samlad strategi för ett bostadsområde med problem eller inteupplevts som relevanta av de boende.En stor majoritet i bostadsutskottet (s, c, fp, v, mp, kd) har också vidflera tillfällen (senast bet.