bet · GL01SfU6 · 1997-11-18 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärdsprogram för att komma till rätta med de problem som denmisslyckade invandrarpolitiken har åstadkommit.1997/98:Sf626 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om lokaliseringen av denföreslagna integrationsmyndigheten.1997/98:So304 av () vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att verka för att integrationsfrågor skall samordnas regionalt.1997/98:A718 av () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om som självständig myndighet.Motioner väckta under den allmänna motionstiden /951994/95:Sf621 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om mål för och inriktning av invandrarpolitiken,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om myndigheters ansvar att initiera åtgärder för att underlättakulturmöten.1994/95:Sf624 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om ett ungdomar.1994/95:Sf634 av och () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett kulturcentrum/kulturhus för romer,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en statlig myndighet som är helt inriktad på romernas situation.1994/95:Sf635 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de invandrarpolitiska målen.1994/95:Sf636 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett mångkulturellt samhälle,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en diskussion om det mångkulturella samhället,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av forskning och kunskapsinhämtande om det mångkulturellasamhället.1994/95:Kr264 av m.fl. (kds) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att staten bör underlätta för minoriteterna att värna sittkulturarv.Motioner väckta under den allmänna motionstiden /971996/97:Sf217 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omsvenskundervisning för invandrare i rehabiliteringssyfte m.m.1996/97:Sf610 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt en medveten strategi arbetas fram som innebär att specialutbildadeinvandrare får kontakt med passande företag.1996/97:Sf611 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omframtagandet av en gemensam definition på integrationsbegreppet och ettnationellt program för arbetet med integrationen.1996/97:Sf613 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om strategiska åtgärder i invandrartäta områden,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kvotering av invandrare i segment av arbetsmarknaden,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökad samordning mellan arbetsförmedling, socialtjänst ochförsäkringskassor,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tvåspråkighet som kompetens.1996/97:Sf615 av m.fl. (s) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om en samlad politik förintegration.1996/97:Sf618 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om innebörden i begreppet "integration",2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hur invandrarpolitiken under en nyanländ flyktings första år iSverige bör utformas,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vilka samhällspolitiska förändringar som bör genomföras för attmöjliggöra invandrares representation och fulla deltagande på samtliga nivåer ivårt samhälle,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett åtgärdsprogram för att komma till rätta med problem sominvandrarpolitiken fört med sig.1996/97:Sf620 av och () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att Statens invandrarverks uppföljningsansvarvidgas i enlighet med vad som anförts i motionen.1996/97:Sf623 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om vissa invandrarkvinnorsutsatta situation när de söker samhällets stöd och hjälp.1996/97:Sf625 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om särskilda riktlinjer för minoritetspolitiken avseende språkliga ochetniska minoriteter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en gemensam etisk grund som respekteras av både majoritetsbefolkningoch minoritetsgrupper,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att föräldrars rätt att tillförsäkra sina barn en uppfostran ochutbildning som står i överensstämmelse med deras livsåskådning på lämpligt sättskall betonas i målen för invandrar- och minoritetspolitiken,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om begreppet integration,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den generella samhällspolitiken skall omfatta åtgärder till stödför etniska och språkliga minoritetsgruppers rätt att behålla ochvidareutveckla sin kultur inom ramen för av ratificeradeinternationella konventioner och svensk lag,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett ytterligare förstärkt meritvärde för finska språket inom bådeden offentliga och den privata sektorn,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör verka för att ett europeiskt kulturcentrum förzigenska frågor kommer till stånd,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett nordiskt zigenskt kulturcentrum,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om starka insatser för att bibringa föräldragenerationen invandraregoda kunskaper i svenska och i det svenska samhällets grundläggande normer ochlagar,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lokala diskrimineringsombudsmän.1996/97:Sf630 av m.fl. (m) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder nödvändigaför att minska segregationen.1996/97:Sf632 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om mål för och inriktning av invandrarpolitiken,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att språkkunskaper ges meritvärde vid anställning inom kommun ochlandsting.1996/97:Sf633 av () vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om begreppet invandrare,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning om det mångkulturella samhället,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om invandrarrepresentation i statliga utredningar,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökade resurser och befogenheter för ,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införande av kommunala diskrimineringsombudsmän,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en utredning om språkproblem vid invandrares kontakt medoffentliga funktioner i det svenska samhället,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om integrationsprogram inom offentlig sektor och i det privatanäringslivet,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att ta bort de hinder för eget företagande som mötermänniskor med invandrarbakgrund,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behov av ett åtgärdsprogram för att komma till rätta med de problemsom den misslyckade invandrarpolitiken åstadkommit.1996/97:So224 av och () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hälsoupplysningsarbete bland invandrare och asylsökande.1996/97:A819 av m.fl. (c) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om individuella rehabiliteringsprogram.1996/97:U630 av och () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett utvecklat mångkulturellt samhälle,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en diskussion om det utvecklade mångkulturella samhället,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om minoriteternas rätt att bevara sin kultur, sina traditioner, sinreligion eller sitt språk,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om minoriteter i samhällspolitiken,8. att som sin mening ger regeringen till känna att regering ochdepartement vid tillsättningar av utredningar och kommittéer bör nomineraminoriteter,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den "särartsblinda" likvärdighetspolitiken,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om minoriteternas rätt till fri och öppen delaktighet i detmångkulturella samhället,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om informationsbehovet när det gäller vidareutvecklingen av detmångkulturella samhället.YttrandenYttranden från socialutskottet, utbildningsutskottet, arbetsmarknadsutskottetoch bostadsutskottet bifogas som bilaga 2-5.Offentlig utfrågningUtskottet har hållit en offentlig utfrågning angående propositionen, se bilaga6. BakgrundDe första åtgärderna för att underlätta invandrares anpassning till livet iSverige initierades kring mitten av . I samband med att år1968 fattade beslut om att reglera invandringen (prop. 1968:142, SU 196, rskr.405) slogs det fast att ?invandrare skall ha möjlighet att leva på sammastandardnivå som den inhemska befolkningen?. Detta mål om jämlikhet skulle ihuvudsak förverkligas genom generell välfärdspolitik. Den allmänt utbreddauppfattningen kring mitten av var att det var bäst om de sominvandrade, och inte tänkte återvända till hemlandet, assimilerades så snartsom möjligt. Assimilationstanken började emellertid ifrågasättas och straxefter beslutet 1968 tillsattes en utredning,, som fick i uppgift att kartlägga invandrares ochminoriteters situation samt föreslå samhällsåtgärder för att underlätta derasmöjligheter att anpassa sig till livet i Sverige.På grundval av betänkande (SOU 1974:69) fattaderiksdagen (prop. 1975:26, InU 6, rskr. 160) beslut om riktlinjer för ensvensk invandrarpolitik. Dessa sammanfattades i de tre målen jämlikhet,valfrihet och samverkan. Beslutet 1975 ledde till attflera av de säråtgärder som införts på försök permanentadesoch att initiativ togs till nya åtgärder och reformer med invandrare sommålgrupp. Hemspråksundervisning, stöd till kulturella verksamheter sombokinköp, radio- och TV-program och litterär produktion på andra språk änsvenska är exempel på säråtgärder som skulle förverkliga invandrarpolitiken.Stora satsningar gjordes även på information.Även om beslutet om invandrarpolitiken innebar att den generella politikenkompletterades med säråtgärder för invandrare blev det både och vidsenare tillfällen fastslaget att invandrarpolitiken i huvudsak skulle bygga påden generella politiken och att varje myndighet och berörd organisation skulleta ansvar för invandrare på samma sätt som för befolkningen i övrigt. Åretefter riksdagsbeslutet infördes regler om fackmyndigheternas ansvar. Sådanabestämmelser finns nu i förordningen (1986:856) om statliga myndigheters ansvarför invandrare m.fl. Ett övergripande ansvar för att bevaka invandrares behovav åtgärder och för att samordna samhällsinformation till och om invandrarelades på Statens invandrarverk.De förändringar som skett efter det invandrarpolitiska riksdagsbeslutet 1975har med några undantag skett inom ramen för existerande åtgärder. Ett undantagutgör inrättandet av en ombudsman mot etnisk diskriminering . Förslagettill inrättandet lades fram i propositionen Invandrarpolitiken (prop.1985/86:98). En annan större förändring var omorganiseringen avflyktingmottagandet , då det ansvar som tidigare hadelegat på fördes över till ochkommunerna. Som en följd av den alltmer omfattande asylinvandringen kom så gottsom alla landets kommuner att engageras i flyktingmottagandet, något som komatt kallas hela-Sverige-strategin. infördes även ett statligtersättningssystem till kommunerna.När svensk invandrarpolitik växte fram skedde detfrån början med nära koppling till invandringspolitiken. Detta tog sig uttrycksåväl i regelsystem och åtgärder som på det organisatoriska planet. Sålundafick den myndighet som upprättades , , uppgifter för attpå båda områdena ge uttryck åt sambandet och säkerställa en samordning. År 1985kompletterades de flyktingpolitiska värderingar och ambitioner, som uttrycktesi utlänningslagen, med utökade insatser för mottagande av de skyddsbehövandeoch deras anhöriga. Även på detta område fick betydandeuppgifter. beslutade om en migrationspolitik somomfattade både flykting-, invandrar-, invandrings- och återvandringsfrågor(prop. 1996/97:25, bet. 1996/97:SfU5, rskr. 1996/97:80). Det konstaterades attdessa frågor spänner över ett brett fält av åtgärder, både i ochutomlands. Ett sådant fält utgörs av mottagande av skyddsbehövande och andrainvandrare i . Kravet på helhetssyn betonades starkt i detmigrationspolitiska beslutet. De grunder som där anges skall vara vägledandeför politikens inriktning på de olika områdena.I november 1994 tillsattes en parlamentarisk kommitté med uppdrag att se överden svenska invandrarpolitiken (dir. 1994:130). Invandrarpolitiska kommitténöverlämnade sitt slutbetänkande , framtiden ochmångfalden ( SOU 1996:55).Mål och inriktning för integrationspolitikenIntegrationspolitikenPropositionen innehåller förslag på riktlinjer och målsättningar för en nyintegrationspolitik. Integrationspolitiken har en annan och betydligt vidareinriktning än den nuvarande invandrarpolitiken. Regeringen anför ipropositionen att ett nytt synsätt bör anläggas, där integrationsfrågoruppfattas som en generell samhällsangelägenhet och inte enbart som eninvandrarfråga. De förslag till mål och inriktning för integrationspolitikensom regeringen föreslår bör vidare få konsekvenser för synsätt och åtgärderinom olika samhällsområden, t.ex. inom arbetsmarknads- och utbildningsområdet,hälso- och sjukvårdsområdet och kulturområdet.Synsätt och åtgärder som syftar till att skapa lika rättigheter ochmöjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund bör enligtregeringen samlas i begreppet integrationspolitik. Integrationspolitiken skallberöra hela befolkningen och samhällsutvecklingen i stort. Utmärkande förintegrationspolitiken, i förhållande till andra politikområden, skall vara attden särskilt uppmärksammar dem som på grund av härkomst eller till följd av sinetniska och kulturella bakgrund riskerar att hamna i en sämre situation änbefolkningen i stort. Integrationspolitiken skall uppmärksamma och åtgärdaorsakerna till sådan ojämlikhet.Avsikten med den invandrarpolitik som förts sedan riksdagsbeslutet harvarit att innefatta dem som invandrat i den svenska samhällsgemenskapen.Riksdagen har vid upprepade tillfällen fastställt principen om attinvandrarpolitiken i huvudsak skall bygga på den generella politiken och attvarje myndighet och berörd organisation skall ta ansvar för invandrare på sammasätt som för befolkningen i övrigt. Regeringen konstaterar i propositionen attpolitiken, trots denna princip, kommit att förstärka en uppdelning avbefolkningen i ett ?vi ? och ett ?dom? och därigenom bidragit till detutanförskap som många invandrare och deras barn upplever i det svenskasamhället. Regeringen menar att denna negativa kategorisering av invandrareberor på att politiken i så stor utsträckning kommit att rikta sig tillinvandrare som grupp och därmed satt invandrarskapet och den invandradeskulturella och etniska bakgrund i centrum. Den förda politiken har bidragt tillatt invandrare har förknippats med ?annorlundaskap?. Mot bakgrund av dettafinns det enligt regeringen skäl att ännu starkare än tidigare betona dengenerella politikens betydelse för att påverka invandrares livsvillkor ochlevnadsförhållanden. Det är också viktigt att den generella politiken på etthelt annat sätt än utgår från och speglar den etniska och kulturellamångfald som finns i samhället. Mångfalden måste återspeglas både i hurpolitiken utformas och hur den genomförs. Regeringen menar att detta ärnödvändigt för att på ett trovärdigt sätt kunna hävda att politiken tar sinutgångspunkt i alla människors lika värde, men också för att kunna ta till varaolika kompetenser och erfarenheter som finns i landet och som behövs för attbryta dagens tendenser till etnisk segregering.Integration och mångfaldRegeringen konstaterar att integration är ett begrepp som getts en mängd olikainnebörder. I den svenska debatten har ofta assimilation ställts motintegration. Regeringen menar att assimilation är en otänkbarsamhällelig strategi i . Människor kan inte påtvingas svenskhet. Detutesluter inte att människor själva kan välja assimilation som sin individuellastrategi.På den individuella nivån bör integration betraktas som ett livsprojekt, varsinnehåll och mål endast kan bestämmas av individen själv. Staten bör därförinte fastställa övergripande mål för enskilda individers integration. På densamhälleliga nivån kan dock staten sätta upp mål för vad som bör uppnås inomolika områden med hjälp av arbetsmarknadspolitik, utbildningspolitik osv. ochstödja den individuella integrationsprocessen genom att föra en politik som gerindividen förutsättningar att förverkliga sina mål i livet.Integrationsprocesserna är ömsesidiga i den meningen att alla är delaktigaoch medansvariga i dem och att alla måste bidra. Viktigt förintegrationsprocesserna är, förutom den enskilda individens egnaförutsättningar, önskemål och ambitioner, att samhället präglas av öppenhet,respekt och tolerans och att majoritetssamhällets institutioner utvecklas medutgångspunkt i mångfalden i samhället.Ett begrepp som, vid sidan om integration, ofta används i propositionen ärmångfald. Regeringen säger sig i propositionen alltmer ha övergått till atttala om samhällets mångfald i stället för att använda det mer laddade ochsvårbestämda begreppet mångkultur. Med etnisk och kulturell mångfald innefattasenligt propositionen språklig och religiös mångfald. Vidare anför regeringenatt etniskt och kulturellt är begrepp som överlappar varandra och som ofta, meninte alltid, kan användas som synonymer.Övergripande målI propositionen anför regeringen tre övergripande mål förintegrationspolitiken. Det första målet är lika rättigheter och möjligheter föralla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Allas lika rättigheter ochmöjligheter innebär även att alla har lika skyldigheter. Regeringen betonarvidare att det inte endast är de formella rättigheterna som avses, utan ävenatt dessa verkligen kan uppnås. Individens rätt och lika värde innehållervidare rätten att vara olik. Det andra målet bör enligt regeringen vara attskapa en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund. Förenande länk ien sådan gemenskap bör vara tillhörighet i och uppslutning kring samhälletsgrundläggande värderingar. Det tredje målet, slutligen, är att få till stånd ensamhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt och tolerans och somalla oavsett bakgrund skall vara delaktiga i och medansvariga för.Regeringen understryker det svenska språkets betydelse för att uppfyllaintegrationspolitikens övergripande målsättningar. För att kunna tillgodogörasig sina rättigheter, fullgöra sina skyldigheter samt vara likvärdig ochmedansvarig i samhället behöver alla kunskaper i svenska språket. Staten hardärför en viktig uppgift att ge människor som inte har svenska som modersmålmöjlighet att lära sig språket.MotionernaI ett antal motioner berörs de övergripande målformuleringarna förintegrationspolitiken.I motion Sf8 av m.fl. (fp) begärs i yrkande 1 godkännande avförslag till förändring av propositionens övergripande målsättningar förintegrationspolitiken. Motionärerna menar att ordet ?skyldigheter? tydligarebör framkomma i målformuleringen, då det talas om allas lika rätt ochmöjligheter. Vidare görs invändningar mot att propositionen inte konsekventanlägger ett individuellt perspektiv på allas rätt att välja strategier förintegrationsprocessen. Motionärerna menar att man inte uppifrån kan sättagemensamma resultatmål för integrationen, om man hävdar att varjeindivid har rätt att själv bestämma sina egna mål.I motionerna Sf10 av m.fl. (mp) yrkande 2 och Sf622 av YvonneRuwaida (mp) yrkande 2 begärs tillkännagivande om att de målsättningar somgällt för invandrarpolitiken bör kvarstå även för den nyaintegrationspolitiken. Om dessa mål nu ändras skulle det enligt motionärernasignalera att man gett upp och inte längre anser sig kunna arbeta för allamänniskors lika värde i samhället.I motionerna 1994/95:Sf621 av m.fl. (c) yrkande 1 och1996/97:Sf632 av m.fl. (c) yrkande 1 begärs tillkännagivandeom att invandrarpolitikens mål bör förtydligas och omformuleras enligt densamhällsutveckling som skett sedan de först formulerades. Även i motion1994/95:Sf635 av m.fl. (fp) yrkande 1 anförs attinvandrarpolitikens målsättningar bör avpassas till förhållandena i 1990-taletsSverige och inriktas på en politik som stimulerar mångfald och valfrihet bådeför svenskar och invandrare. Motionärerna begär tillkännagivande härom.I motion 1996/97:Sf625 av m.fl. (kd) yrkande 3 begärstillkännagivande om att det i de invandrarpolitiska målen bör betonasföräldrars rätt att tillförsäkra sina barn en uppfostran och utbildning somöverensstämmer med föräldrarnas livsåskådning.I några motioner behandlas allmänna utgångspunkter och förutsättningar för enlyckad integrationspolitik.I motion Sf4 av m.fl. (m) begärs i yrkande 1 tillkännagivandeom att en förnyelse av , i enlighet med de förslag som lagti motion 1997/98:Fi202, är förutsättningen för en lyckad integrationspolitik.I motion 1994/95:Sf636 av m.fl. (mp) yrkande 1 anförs att idet mångkulturella samhället ingår en mängd olika grupper. Motionärerna menaratt invandrare inte utgör någon homogen kategori i samhället, men att det gåratt urskilja vissa problem som invandrare har gemensamt. Motionärerna begärtillkännagivande härom. I motionens yrkande 2 begärs tillkännagivande om attdet finns behov av diskussion om det mångkulturella samhället, med avseende påhur det kan bli mer jämställt och generöst med ett nytt synsätt påkulturell pluralism.I motionerna Sf10 av m.fl. (mp) yrkande 1 och Sf622 av YvonneRuwaida (mp) yrkande 1 begärs tillkännagivande om att det i ett mångkulturelltsamhälle behövs en gemensam etisk grund som alla delar. Komponenter i en sådangrundsyn borde enligt motionärerna vara respekt för alla människors lika värde,tolerans samt ett gemensamt rättssystem.Några motioner handlar om vad integration bör betyda.I motion 1996/97:Sf618 av m.fl. (mp) yrkande 1 anförs attbegreppet integration bör betyda en målsättning om att alla medborgare skallkunna delta jämbördigt i samhällets samtliga verksamheter.I motion 1996/97:Sf625 av m.fl. (kd) yrkande 4 anförs attbegreppet integration bl.a. måste innebära rätten att vara olik och att olikagrupper i samhället samverkar.I motion 1996/97:Sf611 av och () anförs attdet behövs en gemensam definition av begreppet integration och nationelltprogram för integrationsarbetet.I motion Sf611 av () anförs att invandrare bör integreras idet svenska samhället.