bet · GL01LU6 · 1997-11-20 00:00:00 — Förlängd tid för ökning av aktiekapital i privata aktiebolag I betänkandet behandlar utskottet proposition 1997/98:39 Förlängd tid förökning av aktiekapital i privata aktiebolag jämte två motioner som väckts medanledning av propositionen.Propositionen innehåller förslag om att de aktiebolag som har ettaktiekapital som understiger och som enligt nu gällande regler iaktiebolagslagen skulle komma att avregistreras vid utgången av skallfå på sig att öka sitt aktiekapital. Den ena motionen (v)innehåller ett yrkande om att övergångstiden skall utsträckas till , dvs.till utgången av . I den andra motionen (m) begärs tillkännagivande omatt bl.a. de bolag som redan inrättat sig och agerat i enlighet med den ordningsom gällt fram till skall kompenseras på visst sätt.Utskottet tillstyrker propositionen och avstyrker motionsyrkandena.Till betänkandet har fogats två reservationer (fp,v respektive m) och ettsärskilt yttrande (fp). I proposition 1997/98:39 föreslår regeringen () attriksdagen antar de i propositionen framlagda förslagen till1. lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385),2. lag om ändring i lagen (1997:000) om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385),3. lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554),4. lag om ändring i bokföringslagen (1976:125).Lagförslagen har intagits som bilaga till betänkandet. 1997/98:L2 av m.fl. (m) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att komplettera regeringensförslag i syfte att kompensera bl.a. de bolag som inrättat sig och agerat efterden ordning som gällde fram till den 31 oktober 1997.1997/98:L3 av m.fl. (v) vari yrkas att beslutar atttiden för ökning av aktiekapitalet i privata aktiebolag förlängs till utgångenav . Allmän bakgrundSedan den 1 januari 1995 är aktiebolagen indelade i två kategorier - publikaaktiebolag och privata aktiebolag. Endast de publika aktiebolagen har rätt attinbjuda allmänheten att teckna eller förvärva aktier eller andra värdepappersom bolaget ger ut. Fondpapper som har givits ut av privata aktiebolag kandäremot inte bli föremål för handel på börs eller annan organiseradmarknadsplats. Den publika aktiebolagsformen är således avpassad för störrebolag med stor spridning på aktierna, medan den privata bolagsformen äravpassad företrädesvis för små bolag med ett begränsat antal delägare.Aktiekapitalet skall i ett publikt aktiebolag uppgå till minst 500 000 kr.Sedan den 1 januari 1995 gäller att aktiekapitalet i privata aktiebolag skalluppgå till i stället för som tidigare . 1995års ökning av gränsen för lägsta tillåtna aktiekapital till 100 000 krmotiverades bl.a. av att skyddet för borgenärerna behövde förstärkas (prop.1993/94:196, bet. LU32, rskr. 422).Syftet med bestämmelserna om aktiekapitalet är att skydda borgenärerna, attgarantera att det verkligen skapas en bolagsförmögenhet och att denna behållsinom bolaget. Delägarna i ett aktiebolag är nämligen i princip inte personligenbetalningsansvariga för bolagets skulder. Borgenärerna måste därför - till dendel de inte har skaffat särskild säkerhet i form av pant eller borgen - hållasig till bolagets förmögenhet för att få ut sina fordringar. Bestämmelserna omvinstutdelning i aktiebolagslagen förhindrar bolaget att betala ut medelmotsvarande bolagets bundna kapital, till vilket bl.a. aktiekapitalet hör, tillaktieägarna. Vidare innehåller aktiebolagslagen bestämmelser som föreskriveratt bolaget under vissa förhållanden är skyldigt att träda i likvidation omdess egna kapital understiger aktiekapitalet. Sammantaget bidrar dessa ochandra bestämmelser i lagen till att skydda bolagets förmögenhet förfordringsägarnas räkning.Enligt aktiebolagslag skulle ett aktiebolag ha ett aktiekapital omminst . Denna bestämmelse gällde oförändrad fram , dålägsta tillåtna aktiekapital höjdes till . Höjningen motiverades medatt det var nödvändigt med en betydande kapitalinsats för att de som står bakombolaget och skall svara för rörelsen skall kunna uppfylla förpliktelser motanställda, det allmänna och andra borgenärer. Om en företagare inte är bereddeller i stånd att göra en sådan kapitalinsats, borde han inte tillåtas attanvända aktiebolagsformen utan vara hänvisad till någon annan företagsform, därhan personligen svarar för företagets förbindelser (se prop. 1973:93 s. 85, LU1973:19 s. 46).De aktiebolag vars aktiekapital vid dessa bestämmelsers ikraftträdandeundersteg medgavs en särskild övergångstid. Denna övergångstidutsträcktes i flera omgångar och kom därigenom att gälla till utgången av år1981. En övervägande majoritet av de berörda bolagen kom att utnyttja dennamöjlighet.Nuvarande övergångsbestämmelser, m.m.Övergångsbestämmelserna till lagändringar innebär att ett aktiebolagvars aktiekapital understiger , och som inte före utgången av år 1997anmält beslut om höjning av aktiekapitalet till , skallavregistreras och därmed anses upplöst (punkt 6). Av övergångsbestämmelsernaföljer vidare att en avregistrering kan komma till stånd även vid en tidigaretidpunkt under förutsättning att aktieägarna, styrelsen eller den verkställandedirektören begär det före utgången av (punkt 5). Sedan bolaget haravförts ur aktiebolagsregistret svarar aktieägarna, styrelseledamöterna och denverkställande direktören solidariskt för bolagets förpliktelser. För enaktieägare som inte har varit styrelseledamot eller verkställande direktörgäller dock detta ansvar endast i förhållande till hans eller hennes andel iaktiekapitalet. Det avregistrerade bolagets tillgångar övergår till aktieägarnaoch dessa inträder i bolagets ställe som part i de avtal som bolaget har slutitmed tredje man.Enligt en annan övergångsbestämmelse har styrelseledamöter, verkställandedirektör, aktieägare, borgenärer och andra vars rätt kan vara beroende däravhaft möjlighet att 31 mars 1997 ansöka omlikvidation av bolag, vars aktiekapital vid utgången av inteuppgick till 100 000 kr.Av övergångsbestämmelserna till årsredovisningslagen (1995:1554) följer attbolag som skall avregistreras enligt övergångsbestämmelserna till de ovanredovisade ändringarna i aktiebolagslagen inte omfattas av den nyaårsredovisningslagstiftningen. I stället skall dessa bolag tillämpa motsvarandebestämmelser i aktiebolagslagen och bokföringslagen (1976:125).Enligt uppgift från hade i mitten av oktober1997 omkring 85 000 aktiebolag med ett aktiekapital understigande100 ännu inte vidtagit några åtgärder med anledning av de nya reglernaom lägsta tillåtna aktiekapital.Från företagarhåll har påtalats att de aktuella företagarna ofta har behov avatt driva verksamheten vidare i aktiebolag men att man inte har kunnatanskaffa nödvändiga medel för att genomföra en ökning av aktiekapitalet.Företagarnas har i en skrivelse till ioktober 1997 begärt förslag till lagändringar som innebär att den treårigaövergångstiden skall förlängas med ytterligare två år.Propositionens förslagI propositionen anför regeringen att lågkonjunkturen drabbatde minsta bolagen särskilt hårt och att många bolag endast harbegränsade ekonomiska förutsättningar att öka aktiekapitalet till100 . De skäl som ursprungligen angavs för den treåriga övergångstidenfår därför, enligt regeringens mening, i stor utsträckning anses gällafortfarande. En förlängning av den tid som de privata aktiebolagen har på sigför att öka aktiekapitalet skulle, enligt regeringens bedömning, innebära attde får möjligheter att under högkonjunkturen ackumulera vinster som kananvändas för att öka aktiekapitalet. Mot den bakgrunden anser regeringen attdet finns skäl att förlänga övergångstiden. Enligt regeringens mening bör dockförlängningen inte utsträckas mer än ett år.De i propositionen framlagda lagförslagen innebär att för privata aktiebolagsom har bildats före kravet på ett lägsta tillåtnaaktiekapital om skall gälla först fr.o.m. . Om ettbolag vars registrerade aktiekapital understiger ännu vid utgångenav inte har anmält beslut om ökning av aktiekapitalet till minst100 , skall bolaget avföras från aktiebolagsregistret och därmed varaupplöst. Ett bolag vars registrerade aktiekapital understiger skallavföras från aktiebolagsregistret än utgången av år1998, om aktieägarna, styrelsen och den verkställande direktören begär det föreutgången av . Styrelseledamöter, den verkställande direktören,aktieägarna, borgenärerna eller andra vars rätt kan vara beroende därav skallunder tiden den 1 januari-den 31 mars 1998 kunna ansöka om likvidation avbolag, vars aktiekapital vid utgången av inte uppgår till100 000 kr.I betänkande 1997/98:LU4 behandlade utskottet tidigare denna höst regeringensproposition /98:22 om företagshypoteks ställning efter avregistrering avaktiebolag. Utskottet förordade, i enlighet med regeringens förslag, att det iövergångsbestämmelserna till lagen (1994:802) om ändring i aktiebolagslagenskulle införas två nya punkter, 15 och 16 (jfr propositionens lagförslag 2).Riksdagen fattade beslut i enlighet med vad utskottethemställt (rskr. Ändringarna innebär följande. När egendom i vilkenföretagshypotek gäller övergår från ett aktiebolag till dess aktieägare pågrund av att bolaget har upplösts i enlighet med punkt 6 iövergångsbestämmelserna, skall en borgenär som har företagshypotek i bolagetsverksamhet till säkerhet för sin fordran under en övergångstid behålla denförmånsrätt i egendomen som följer med företagshypoteket. Borgenären skallvidare ha rätt att söka betalning ur egendomen trots att fordran inte ärförfallen till betalning. Några motsvarande regler för det fall att ettaktiebolag avregistrerats efter ansökan som har skett före utgången av oktober1997 har inte beslutats. En sådan lagreglering skulle nämligen träffa ävensådana fall då bolaget redan avregistrerats och därigenom få en retroaktivverkan som inte ansetts lämplig.Enligt regeringens mening ställer sig saken annorlunda om man, såsom föreslåsi förevarande proposition, skjuter fram tidpunkten för avregistrering enligtpunkt 6 till utgången av och gör det möjligt för aktiebolagatt ansöka om avregistrering även efter utgången av . Det kan då,anser regeringen, antas att det kommer att göras ett inteobetydligt antal avregistreringar enligt punkt 5, och goda skäl talar för attborgenärer som har säkerhet i företagshypotek bör ges samma skydd i dessa fallsom de har enligt de tidigare beslutade reglerna om företagshypoteks ställningefter avregistrering av aktiebolag. För att bestämmelserna inte skall få någonretroaktiv verkan föreslår regeringen att de begränsas till de fall dåaktiebolaget avregistreras på grund av en ansökan som har gjorts efter utgångenav oktober 1997.När det gäller redovisningslagstiftningen innebär regeringens förslag attockså aktiebolag med ett aktiekapital som understiger skall följaårsredovisningslagens redovisningsregler. Aktiebolag som avsett att bli avfördafrån aktiebolagsregistret i anslutning till utgången av och som därförhittills har varit undantagna från årsredovisningslagens redovisningsreglerskall dock, enligt förslaget, få tillämpa äldre redovisningsregler t.o.m. deträkenskapsår som inleds före utgången av mars 1998.MotionernaI motion 1997/98:L3 anför m.fl. (v) att situationen för småoch medelstora företag som har hemmamarknaden som bas varitogynnsam. Trots att den ekonomiska utvecklingen nu har vänt har fortfarande ettstort antal s.k. hemmamarknadsföretag dålig lönsamhet och för dessa finns det,menar motionärerna, ingen möjlighet att med hjälp av fondemissioner höja sittaktiekapital. Detta innebär att ägaren måste tillskjuta eget kapital genomnyemission, vilket motionärerna menar är att ge fel signaler till småföretagen.I motionen anförs vidare att många s.k. 50 000 kronorsbolag redan låtitavregistrera sig till följd av gällande lagstiftning, men att dessa kanskekunnat kvarstå om de vetat att regeringen skulle föreslå att övergångstidenskulle förlängas. Motionärerna ser helst att minimikapitalet i privataaktiebolag återgick till , men föreslår nu med anledning avpropositionen att övergångstiden förlängs . I motionen yrkasatt beslutar att tiden för ökning av aktiekapital i privataaktiebolag förlängs till utgången av år 1999.Rolf m.fl. (m) anför i motion 1997/98:L2 att klara ochtillförlitliga regler är av stor vikt för framväxten av ett mer gynnsamtföretagsklimat varvid förutsägbarhet är av central betydelse. Motionärernaanser att regeringens förslag, som med kort varsel ändrat på givnaförutsättningar, innebär att ett stort antal småföretagare som ännu inte harhunnit återhämta sig ekonomiskt efter den senaste lågkonjunkturen får enmöjlighet att ackumulera vinster som kan användas till att öka aktiekapitalet.Trots att övergångstiden varit känd finns det ett stort antalföretag som inte klarat av att höja aktiekapitalet och därför redan föreutgången av anmält att aktiebolaget skall avregistreras. För dessaföretagare framstår inte den nu föreslagna förlängningen som rättvis ellerkonkurrensneutral. Vidare finns det, anför motionärerna, bolag som saknat medelför fondemission varför ägarna varit tvungna att fatta beslut om att tillskjutaegna medel för att höja aktiekapitalet. För att dessa företagare skall blijämställda med dem som inte ökat sitt aktiekapital krävs, enligt motionärernasmening, att de kompenseras i någon form. Ett sätt att ge kompensation tillägare som tvingats tillskjuta egna medel är att ge ägarna rätt att frånaktiebolaget erhålla ränta på tillskjutet kapital varigenom dessa pengarskattemässigt bör likställas med att ägaren haft pengarna inlånade tillbolaget. Härigenom undgår ägaren dubbelbeskattning av aktiekapitalet.Motionärerna menar vidare att de som redan avregistrerat sina aktiebolag börberedas möjlighet att kostnadsfritt återgå till aktiebolagsformen. Därutöverbör, enligt motionärernas mening, kompensation utgå för företagens ochorganisationernas nedlagda kostnader för informations- och anpassningsinsatsersom till följd av regeringens förslag nu blivit onyttiga. I motionen yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt komplettera regeringens förslag i syfte att kompensera bl.a. de bolag sominrättat sig och agerat efter den ordning som gällde fram till den 31 oktober1997.Utskottets ställningstagandenBeträffande bakgrunden till de nuvarande övergångsbestämmelserna för ökning avaktiekapitalet i privata aktiebolag vill utskottet erinra om attAktiebolagskommittén i sitt betänkande (SOU 1992:83) Aktiebolagslagen och EG ioktober 1992 förordade en övergångstid . Med hänsyn till att detförelåg en viss risk för att en ettårig övergångstid inte var tillräcklig föratt bolagen skulle hinna generera vinstmedel eller på annat vis skaffaytterligare kapital i den utsträckning som fordrades föreslog regeringen - ienlighet med förslag från bl.a. , och - att aktiebolag sombildats före den1 borde få på sig för att höja sitt aktiekapitaltill . Förslaget föranledde inga erinringar från utskottets sida(prop. 1993/94:196 s. 138, bet. LU32 s. 15).Med hänsyn till att den senaste lågkonjunkturen drabbat särskilt de minstaaktiebolagen och att många bolag endast torde ha begränsadeekonomiska möjligheter att öka aktiekapitalet till före årsskiftetvill utskottet inte motsätta sig att de berörda aktiebolagen får ytterligare enviss tid på sig att öka sitt aktiekapital.När det sedan gäller spörsmålet om vilken ytterligare övergångstid som börkomma i fråga konstaterar utskottet att det av regeringen nu framlagdaförslaget innebär att de berörda aktiebolagen fått på sig att anpassasig till den nya ordningen. måste, enligt utskottets mening,även med beaktande av de finansieringsproblem som accentuerats av tidigarerådande konjunkturer, anses väl tilltagen. Utöver vad regeringen anfört ipropositionen vill utskottet peka på att finansutskottet i sitt avgivnabetänkande 1997/98:FiU1 om utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna gjortbedömningen att förutsättningarna för en hög tillväxt under det kommande åretär mycket goda och att tillväxten, under vissa närmare angivna förutsättningar,kan bli historiskt hög fram till åtminstone . Någon ytterligareförlängning av övergångstiden - utöver vad som regeringen föreslagit ipropositionen - bör enligt utskottet inte komma i fråga.Det anförda innebär att utskottet tillstyrker bifall till propositionen ochavstyrker motion 1997/98:L3.Med anledning av vad som anförts i motion 1997/98:L2 vill utskottet påpekaatt initiativet till lagändringarna tagits av en näringslivsorganisation utannågra förbehåll om ekonomisk eller annan kompensation till de aktiebolag somredan höjt sitt aktiekapital eller till andra. Utskottet utgår från att mandärvid gjort bedömningen att de negativa effekterna av förslaget kommer attuppvägas av de fördelar som förslaget medför för näringslivet i stort. Vidsådana förhållanden och med beaktande av att de negativa effekterna av enförlängd övergångstid för det stora flertalet av de bolag som redan anpassatsig till nya reglerna måste ses som mycket begränsade finner utskottet inteskäl att förorda några särskilda initiativ från sida i linje med vadsom föreslås i motionen.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motion 1997/98:L2. beträffande förlängd tid för ökning av aktiekapitaletatt med avslag på motion 1997/98:L3 antar regeringens förslag tilldels lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385),dels lag om ändring i lagen (1997:000) om ändring i aktiebolagslagen(1975:1385),dels lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554),dels ock lag om ändring i bokföringslagen (1976:125),res. 1 (fp, v)2. beträffande kompensationeratt avslår motion 1997/98:L2.res. 2 (m)den 20 november 1997På lagutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (m), (), IngerSegelström (s), (), (), (),() och de (). Förlängd tid för ökning av aktiekapitalet (mom. 1)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjar med ?När det? ochslutar med ?motion 1997/98:L3? bort ha följande lydelse:Beträffande övergångstidens längd bör enligt utskottets mening beaktas attden ekonomiska utvecklingen aktiebolagen haft på sig atthöja sitt aktiekapital varit mycket svag. Som anförts i motion 1997/98:L3 harsärskilt hemmamarknadsberoende företag haft en svag efterfrågan och redovisatlåga vinster. Detta har påverkat intjäningsförmågan och bolagens faktiskamöjligheter att höja aktiekapitalet. Situationen är den att ettstort antal bolag inte har de balanserade vinster som krävs för att höjaaktiekapitalet och många ägare saknar helt enkelt ekonomiska möjligheter atttillskjuta ytterligare riskkapital. För dessa aktiebolag är det ofta ingetrealistiskt alternativ att fortsätta verksamheten i annan form. Som exempelvisunderleverantör till större företag och offentlig sektor är det av många olikaskäl mer ändamålsenligt att driva verksamheten i aktiebolagsform än som enskildnäringsidkare eller i form av handelsbolag. Till saken hör också att kunskapenom aktiebolagsformen som regel är större i företagens omgivningar. Ettpåtvingat byte av företagsform kan få stora negativa konsekvenser förverksamheten och de anställda.Utskottet anser mot denna bakgrund att den av regeringen föreslagna tiden omett år är alltför kort. Det behövs för att de berörda aktiebolagenskall kunna ackumulera egna vinster som kan användas för att höjaaktiekapitalet. En förlängd övergångstid på endast medför risk för attpå sikt lönsam verksamhet slås ut i onödan och att anställda förlorar sinsysselsättning. Sådana risker bör självfallet undvikas särskilt i närmycket kraft och energi i övrigt satsas på att främja de minsta företagensutveckling och möjligheter att bidra till ökad sysselsättning. Erfarenheternafrån höjning av aktiekapitalet bör också beaktas i sammanhanget.Enligt utskottets mening bör den förlängda övergångstiden utsträckas tillåtminstone två år.Regeringen bör återkomma till med förslag till erforderligalagändringar i enlighet med vad som anförts. Vad utskottet sålunda anförtbör med anledning av motion 1997/98:L3 som sin mening ge regeringentill känna.I avvaktan på en ny proposition i frågan bör de nu föreliggande lagförslagengodtas tills vidare.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande förlängd tid för ökning av aktiekapitaletatt dels med anledning av motion 1997/98:L3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört dels antar regeringens förslagtilldels lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385),dels lag om ändring i lagen (1997:000) om ändring i aktiebolagslagen(1975:1385),dels lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554),dels ock lag om ändring i bokföringslagen (1976:125).2. Kompensationer (mom. 2), , och de (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar med ?Med anledning?och på s. 7 slutar med ?motion 1997/98:L2? bort ha följande lydelse:I likhet med vad som anförts i motion 1997/98:L2 anser utskottet enförlängning av tiden för ökning av aktiekapitalet i privata aktiebolag innebären hel del negativa konsekvenser för dem som redan anpassat sig till denuvarande reglerna, och utskottet finner det anmärkningsvärt att det ipropositionen inte gjorts någon som helst konsekvensanalys i detta avseende.Enligt uppgift från har inte mindre än15 000 aktiebolag avregisterat sig enligt punkt 5 i denuvarande övergångsbestämmelserna och ytterligare omkring 3 000 aktiebolag haringivit ansökan därom. Många av de bolag som avregistrerats skulle med allsannolikhet inte ha behövt göra det om de haft kännedom om det nu aktuellalagförslaget. Därutöver finns det en mängd aktiebolag som redan höjt sittaktiekapital till trots att de saknat medel till fondemission.Höjningen har i stället fått finansieras på så sätt att ägarna tillskjutit egnamedel, som har lånats upp i bank. Därtill kommer att mångaföretag, organisationer och myndigheter lagt ned inte obetydliga belopp på attinformera om de nya reglerna, kostnader som blivit helt onödiga. Som anförtsi motion 1997/98:L2 framstår den nu föreslagna förlängningen inte som rättviseller konkurrensneutral.Utskottet anser mot denna bakgrund att de negativa effekterna av denföreslagna lagändringen måste lindras. Åtgärder bör således komma till stånd isyfte att - så långt det nu är möjligt - jämställa aktiebolag och aktieägaresom redan anpassat sig med sådana som ännu inte vidtagit några åtgärder alls.Ett sätt att kompensera ägare som tvingats tillskjuta egna medel kan vara attge ägarna rätt att från aktiebolaget erhålla ränta på tillskjutet kapitalvarigenom dessa pengar skattemässigt blir likställda med att ägaren haftpengarna inlånade till bolaget. Härigenom skulle ägaren undgå dubbelbeskattningpå vinstutdelning, eller, i fall då utrymme för vinstutdelning inte finns,inkomstskatt och arbetsgivaravgift på löneuttag, för att kunna betala räntan pådet privat upptagna lånet.Enligt utskottets mening bör det ankomma på regeringen att omgående återkommatill med förslag till sådana lagändringar att de berörda ägarnaåtminstone kan få en rimlig skattemässig kompensation. Vad utskottet sålundaanfört bör med bifall till motion 1997/98:L2 som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande kompensationeratt med bifall till motion 1997/98:L2 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.Särskilt yttrandeKompensationerBengt () anför:Inom såväl näringslivet som inom andra sektorer i samhället finns ett starktbehov av stabila spelregler. Regeländringar som genomförs med kort varselmotverkar ett gott företagsklimat och kan leda till att tilltron tillregelsystemen undergrävs. För företag som redan inrättat sig och agerat ienlighet med gällande bestämmelser kan lagändringar orsaka ekonomiska skadoroch andra olägenheter.Med all sannolikhet finns det en mängd aktiebolag och näringsidkare som anseratt förevarande lagändringar inte uppfyller kravet på stabila spelregler. Detfinns säkerligen också många som anser sig ha drabbats ekonomiskt genom attonödigt tidigt ha anpassat sig till de nuvarande övergångsbestämmelserna.