bet · GL01JoU8 · 1997-11-04 00:00:00 — bort ha följande lydelse:Som anförts i motion Jo2 (mp) måste frågan om hur ett företag förhållit sigtill det gällande producentansvaret ovillkorligen höra tillsådana upplysningar som bör tas upp i en miljöredovisning, särskilt med hänsyntill att eventuella underlåtenheter i detta avseende kan medföra avsevärdaekonomiska krav på företaget. Också ur ett kretsloppsperspektiv är det viktigtatt exempelvis företagets kunder får information om miljöpåverkan i helaverksamhetsprocessen (råvaror, ämnen, produkter, energiåtgång, utsläpp,avfallshantering och producentansvar för den färdiga produkten). Utbildademiljörevisorer bör granska företagens miljöredovisningar, som bör finnastillgängliga för allmänheten. Utskottet ansluter sig med det anförda ocksåtill kraven i motion Jo3 (v) att miljöredovisningen bör innehålla informationom t.ex. varifrån råvarorna kommer, hur de transporteras och hur de uttjäntaprodukterna tas till vara. bör med anledning av motionerna Jo2 (mp)yrkande 2 och Jo3 (v) yrkande 2 begära utredning om en utvidgadmiljöredovisning i enlighet med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande utredning om en utvidgad miljöredovisning m.m.att med anledning av motionerna 1997/98:Jo2 yrkande 2 och 1997/98:Jo3yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,Särskilda yttranden1. Information om företagets inre miljöMaggi () anför:Utskottsmajoriteten har avslagit motionsyrkandet om att en miljöredovisningockså skall innehålla en redovisning om vilka åtgärder som har vidtagits föratt minimera negativ miljöpåverkan på arbetsplatsen och för de anställda.Motiveringen är att arbetsmiljölagen innehåller bestämmelser om arbetsgivarensskyldigheter i fråga om dokumentering av arbetsmiljön och upplysningar tillarbetstagarna angående de risker som kan vara förbundna med arbetet. Densenaste tidens diskussion om miljöskandalen i har med önskvärdtydlighet visat att arbetsmiljölagen inte räckt till. Då propositionens syfteär att företagens årsredovisningar i större utsträckning än skallinnehålla miljörelaterad information borde även en redovisning av miljöåtgärderi den inre miljön vara relevant. Jag avstår dock från att nu reservera mig.2. Miljöutbildning för revisorerMaggi () anför:Utskottsmajoriteten förutsätter liksom lagutskottets majoritet i sitt yttrandeatt revisorerna, när de ställs inför granskning av miljöredovisningar,kompletterar sin kompetens i den omfattning som deras uppdrag kräver. Imotionen ifrågasätts om detta kan förväntas ske med automatik. Jag menar attdet måste skapas förutsättningar för nödvändig kompetensutveckling påmiljöområdet för de ekonomiska revisorerna. Eftersom de utökade kraven påmiljöinformation och miljöredovisning är en ny verksamhet hade det varitnaturligt att lösa också detta. Jag avstår dock från reservation och avvaktarkommande utvärderingar av miljörevisionen.Lagutskottets yttrande1997/98:LU1yMiljöredovisning och miljöinformation i näringslivetTill jordbruksutskottetJordbruksutskottet har beslutat att bereda lagutskottettillfälle att avge yttrande över proposition 1996/97:167 Miljöredovisning ochmiljöinformation i näringslivet jämte följdmotioner.I propositionen lämnas förslag om att sådana företag som omfattas av 1995 årsårsredovisningslag och de särskilda årsredovisningslagarna för kreditinstitutoch värdepappersbolag respektive för försäkringsföretag skall lämnaupplysningar om verksamhetens påverkan på den yttre miljön under förutsättningatt företagen - eller i koncernen ingående företag - bedriver tillstånds- elleranmälningspliktig verksamhet enligt miljöskyddslagen. Syftet är attårsredovisningens förvaltningsberättelse i större utsträckning än skallinnehålla miljörelaterad information. Lagändringarna föreslås träda i kraft den1 och tillämpas första gången i fråga om det räkenskapsår sominleds närmast efter den 31 december 1998.Propositionen har föranlett tre motioner.Lagutskottet, som beslutat avge yttrande i ärendet, får anföra följande.Lagstiftningen på redovisningsområdet är splittrad. Den 1januari 1996 trädde tre nya årsredovisningslagar i kraft, nämligenårsredovisningslagen (1995:1554), som gäller för aktiebolag och vissahandelsbolag, samt lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut ochvärdepappersbolag och lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag(prop. 1995/96:10, bet. LU4, rskr. Den nya lagstiftningen - som i huvudsakbaserar sig på EG:s fjärde och sjunde bolagsdirektiv samt tvåredovisningsdirektiv på området för finansiella tjänster - skall tillämpasfullt ut fr.o.m. den 1 januari 1997.Vad gäller företag i allmänhet innebär tillkomsten av 1995 årsårsredovisningslag att det råder två parallella system såvittgäller reglerna om årsbokslut och årsredovisning. Det ena systemet omfattarbokföringslagen (1976:125) samt - i vissa fall - kompletterande regler om bl.a.årsredovisning och koncernredovisning i lagen (1980:1103) om årsredovisningm.m. i vissa företag, 9 kap. lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar samt 3kap. stiftelselagen (1994:1220). Detta regelsystem tillämpas av bl.a. enskildanäringsidkare, flertalet handelsbolag, ekonomiska och ideella föreningar samtstiftelser. Det andra systemet omfattar redovisningslagstiftning som,såvitt gäller de bolag som omfattas av lagstiftningen, ersätter delsbokföringslagens regler om årsbokslut, dels 11 kap. aktiebolagslagen(1975:1385) och bestämmelserna årsredovisningslag. Ekonomiskaföreningar och handelsbolag har möjlighet att välja vilket regelsystem de skalltillämpa (prop. 1996/97:32, bet. LU3).I 1995 års årsredovisningslagar föreskrivs att årsredovisningen skall beståav balansräkning, resultaträkning, noter och förvaltningsberättelse. Samtligaföretag som omfattas av lagen - aktiebolag, vissa handelsbolag, kreditinstitut,värdepappersbolag och försäkringsföretag - är således skyldiga att upprätta enförvaltningsberättelse. Berättelsen skall innehålla en rättvisande översiktöver utvecklingen av bolagets verksamhet, ställning och resultat.Förvaltningsberättelsen skall även innehålla upplysningar om vissa viktigareförhållanden, bl.a. förhållanden som är viktiga för bedömningen av bolagetsställning och resultat, händelser som är av väsentlig betydelse för bolagetsamt upplysningar om bolagets förväntade framtida utveckling. Mindre bolag,dvs. bolag med högst tio anställda och en balansomslutning om högst 24 miljonerkronor, är dock inte skyldiga att lämna uppgifter om förväntad utveckling. Iförvaltningsberättelsen för försäkringsföretag skall vidare lämnas upplysningarom skade- respektive livförsäkringsrörelsens tekniska resultat för vart och ettav samt företagets konsolidering vid utgången avvart och ett av dessa räkenskapsår.En årsredovisning enligt årsredovisningslag och lagen om ekonomiskaföreningar skall bestå av balansräkning och resultaträkning. Samtligaekonomiska föreningar samt större företag som omfattas av 1980 årsårsredovisningslag skall dessutom till årsredovisningen foga enförvaltningsberättelse. I en sådan förvaltningsberättelse skall lämnasupplysningar dels om sådana för bedömningen av företagets verksamhetsresultatoch ställning viktiga förhållanden, för vilka redovisning inte skall lämnas iresultaträkningen eller balansräkningen, dels om sådana händelser av väsentligbetydelse för företaget som har inträffat under räkenskapsåret eller efterdettas slut. Vidare skall för vissa företag lämnas uppgifter om antaletanställda och om löner m.m.Den nu redovisade lagstiftningen utgör en ramlagstiftning som kompletteras avannan normbildning. Detta kommer till uttryck genom hänvisningar till godredovisningssed (2 kap. 2 § årsredovisningslag och 2 kap. 8 § 1980 årsredovisningslag). Uttalanden från normgivande organ på redovisningsområdetsåsom och är i praktiken bestämmande förvad som är att anse som god redovisningssed.I den nuvarande lagstiftningen på redovisningsområdet finns inte någotuttryckligt krav på att miljörelaterad information skall särredovisas iårsredovisningen. Frågan om en verksamhets miljömässiga effekter på omvärldenär av sådan karaktär att de bör rapporteras i den externa redovisningen - iresultat- och balansräkningarna eller i förvaltningsberättelsen - avgörs enligtde bedömningsgrunder som gäller för företagets affärsverksamhet i övrigt, t.ex.förpliktelser som följer av olika slags avtal som företaget träffar, iverksamheten uppkommande garanti- och skadeståndsanspråk osv. Detta innebär attsedvanliga regler för intäkts- och kostnadsrapportering, såsom de grundläggandeförsiktighets- och realisationsprinciperna, är tillämpliga även påmiljöanknutna händelser.Miljörelaterad information eller miljöredovisningar kan emellertid betraktasur ett vidare perspektiv varvid framkommer andra syften medinformationsgivningen än att på ett rättvisande sätt bedöma en verksamhetsställning och resultat. Informationen kan i sådant fall ha för avsikt attupplysa allmänheten om företagets miljöarbete i stort - oavsett om detta arbetepå balansdagen har någon mätbar effekt på företagets ställning och resultat -och om de miljöskyddsåtgärder som företaget vidtagit för att begränsaverksamhetens miljöpåverkan. Miljöredovisningen kan även innehålla informationom vilken miljömässig effekt företagens produkter har. En miljöredovisning avsådant slag kan - förutom att utgöra en upplysningskälla för utomståendeintressenter - vara ett värdefullt hjälpmedel för företagsledningen i detinterna arbetet eftersom dokumentationen i fråga kan bidra till att fästaledningens uppmärksamhet på miljöfarliga, och därmed i längden kostnadskrävandeoch ineffektiva, produkter och produktionsprocesser.Utanför redovisningslagstiftningens område finns uttryckliga bestämmelser ommiljörapportering. Enligt 38 b § miljöskyddslagen (1969:387) är de företag somutövar tillståndspliktig miljöfarlig verksamhet skyldiga att avge enrapport till eller den eller de kommunala nämnder som utövartillsyn över miljöfarlig verksamhet. I skall de åtgärderredovisas som har vidtagits för att uppfylla villkoren i ett tillståndsbeslutoch resultatet av dessa åtgärder. Regeringen eller den myndighet regeringenbestämmer får föreskriva att en miljörapport skall innehålla en redovisning avanläggningens miljöpåverkan även i annat avseende än vad som omfattas avvillkoren i ett tillståndsbeslut.Regeringens nu framlagda förslag innebär att förvaltningsberättelsen - liksomhittills - skall innehålla miljöanknuten information i den mån informationen ärav betydelse för bedömningen av ett bolags verksamhet, ställning och resultatoch dess utvecklingsmöjligheter och framtidsutsikter. Därutöver införs ettsärskilt upplysningskrav för sådana bolag som är tillstånds- elleranmälningspliktiga enligt miljöskyddslagen och som omfattas av 1995 årsårsredovisningslag och de särskilda årsredovisningslagarna för kreditinstitutoch värdepappersbolag respektive för försäkringsföretag. Upplysningskravetskall omfatta verksamhetens påverkan på den yttre miljön. Den närmareinnebörden av upplysningskravet överlämnas till normgivande organ attfastställa inom ramen för vad som är god redovisningssed.Lagförslaget, som bygger på ett delförslag i Redovisningskommitténsbetänkande (SOU 1996:157) Översyn av redovisningslagstiftningen, innebärändringar i 6 kap. 1 § årsredovisningslagen (1995:1554), 6 kap. 1 § lagen(1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag samt i 6kap. 1 § lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag.I propositionen framhålls att upplysningskravet skall ta sin utgångspunkt imiljöskyddslagstiftningens regler om miljöfarlig verksamhet och att de lämnadeupplysningarna skall förmedla en bild av den miljöfarliga verksamhet sombolaget bedriver och de effekter som den får på omgivningen. Det kan alltså,enligt regeringens mening, finnas anledning att lämna upplysningar omförekommande utsläpp och avfall av olika slag. Det synes också naturligt,framhålls det i propositionen, att informationen framför allt inriktas påsådant som direkt eller indirekt kan ha betydelse för en bedömning avföretagets finansiella utveckling. Att upplysningskravet avser verksamhetenspåverkan på den yttre miljön innebär att bolag som bedriver tillverkning avvaror skall lämna upplysningar om sådan påverkan som uppkommer iproduktionsprocessen. Även sådan påverkan som uppkommer vid utförande avtjänster kan komma att omfattas av upplysningskravet, t.ex. sådan påverkan somär en följd av avfallshantering eller vissa slag av reparations- ochserviceverksamhet. I propositionen nämns som exempel att den som bedriverflygplatsverksamhet bör redovisa miljöeffekterna av flygtrafiken oavsett om detär andra företag som sköter flygningarna. Sådan miljöpåverkan som följer avanvändning av produkter omfattas däremot inte av upplysningskravet.I motion 1997/98:Jo1 av m.fl. (m) yrkas att skallavslå regeringens förslag. Motionärerna anser att den föreslagna regleringeninte kommer att få någon avgörande betydelse för upprättandet avmiljöinformation i näringslivet. I värsta fall kan, menar motionärerna, enreglering dämpa utvecklingen på området genom att lagens krav uppfattas somnorm för de redovisningspliktiga företagen. Vidare pekar motionärerna på attförslaget inte innebär någon fullständig reglering som garanterar redovisningfrån alla börsbolag och andra större företag. Enligt motionärernas mening är enfortsatt utveckling av företagens miljöinformation inom ramen för frivillighetoch med hänsyn till krav från kunder, finansiärer och den egnaaffärsverksamheten att föredra. Förslagets enda inverkan på företagen är attdet ökar den redan tunga bördan av formella regleringar.Marianne m.fl. (mp) yrkar i motion 1997/98:Jo2 att det framlagdalagförslaget skall ändras så att även sådan miljöpåverkan som följer medanvändningen av produkter som har tillverkats i verksamheten omfattas avupplysningskravet (yrkande 1). Motionärerna menar att frågan hur ett företagförhållit sig till producentansvaret också hör till sådana omständigheter sombör tas in i miljöredovisningen bl.a. med hänsyn till att eventuellaunderlåtenheter i detta avseende kan komma att resultera i avsevärda ekonomiskakrav. Motionärerna begär vidare att hos regeringen skall begära enutredning om miljöredovisning (yrkande 2). Enligt motionärernas mening måsteden totala begreppsförvirring som råder vad gäller miljöredovisningar,miljörevision och miljörevisorer ut och åtgärder vidtas för att ökajämförbarheten i miljöredovisningarna. Motionärerna anser att dagens oklarhetermissgynnar både seriösa miljörevisorer, företag som söker hjälp med sinmiljöredovisning och allmänheten som söker information om företagens beteende.Också i motion 1997/98:Jo3 av m.fl. (v) föreslås ändringar idet framlagda lagförslaget. I motionen yrkas att beslutar att detsärskilda upplysningskravet i förvaltningsberättelsen skall gälla alla företag(yrkande 1), att kravet på information skall omfatta allt som rör företagetsmiljöpåverkan (yrkande 2) och att miljöredovisningen skall omfatta även deninre miljön (yrkande 3). Motionärerna framhåller bl.a. att det är viktigt attalla företag reflekterar över och försöker beskriva företagets miljöpåverkan.Enligt motionärernas mening bör varuproducerande företag informera om varifrånråvarorna kommer, hur de transporteras och hur de uttjänta produkterna tas tillvara. Informationen om den inre miljön bör innehålla upplysningar om vilkaåtgärder som vidtagits för att minimera negativ miljöpåverkan på arbetsplatsenoch för de anställda. I motionen yrkas vidare tillkännagivande om satsningar påmiljöutbildning för de ekonomiska revisorerna (yrkande 4). Enligt motionärernasmening är det en förutsättning för att en miljöredovisning skall få genomslagatt det finns en tillräcklig kompetens bland revisorerna. För att möjliggöra enbra miljörevision är det viktigt att de ekonomiska revisorernas kompetensutvecklas.Enligt lagutskottets mening kan skäl anföras både för och emot den föreslagnalagstiftningen. Framför allt kan det ifrågasättas om ett tillägg tillförvaltningsberättelsens innehåll i realiteten tillför lagstiftningen någotväsentligt nytt vad gäller företagens upplysningsskyldighet. Av 6 kap. 1 § 1995års årsredovisningslag följer redan nu att företag skall upplysa om väsentligahändelser och viktiga förhållanden. Vidare skall upplysningar lämnas omföretagets förväntande framtida utveckling och dess verksamhet inom forskningoch utveckling. Sammantaget torde dessa krav täcka sådan miljöanknuteninformation som det kan finnas anledning för företagen att rapportera i denexterna redovisningen.Den föreslagna kompletteringen med ett särskilt krav på miljöanknuteninformation måste emellertid ses som en tydlig markering av den vikt som enligtutskottet bör fästas vid miljöfrågor och intresset av att dessa lyfts fram iårsredovisningarna. delar inte den uppfattning som förts fram imotion 1997/98:Jo1 om de negativa konsekvenserna av den föreslagnalagstiftningen. Den omständigheten att endast vissa företag kommer att omfattasav den utvidgade redovisningsskyldigheten utgör inte tillräckliga skäl attförslaget inte skall genomföras. Ett lagstadgat upplysningskrav kan, tvärtemotvad motionärerna synes mena, uppmuntra den pågående utvecklingen påmiljöredovisningsområdet och dessutom fungera som ett avstamp för den fortsattautvecklingen på detta område. Eftersom upplysningskravet föreslås begränsattill den miljöpåverkan som uppstår i verksamheten kan en stor del av de berördaföretagen fullgöra upplysningsskyldigheten på ett relativt enkelt och billigtsätt genom att utnyttja inom företaget redan samlad information om exempelvisutsläpp eller avfall. Det kan därför knappast vara förenat med något störremerarbete för de berörda företagen att ta fram den redovisning som lagförslagetmedför. De framlagda förslagen till ändringar i årsredovisningslagstiftningenfår, enligt utskottets mening, ses som ett bra komplement tillmiljöskyddslagens regler om miljörapportering.Det anförda innebär att lagutskottet förordar att lagstiftning kommer tillstånd och att motion 1997/98:Jo1 avstyrks.När det sedan gäller motionerna 1997/98:Jo2 yrkande 1 och 1997/98:Jo3yrkandena 1-3 konstaterar utskottet att motionsönskemålen innefattar krav påmycket långtgående upplysningar i förvaltningsberättelserna och en iförhållande till regeringens förslag väsentlig utvidgning vad gäller de företagsom skall omfattas av informationsskyldigheten. Vid ett ställningstagande tillmotionsyrkandena måste, enligt lagutskottets bedömning, beaktas attredovisningslagstiftningen primärt har helt andra syften än att värna miljön,och fråga uppkommer om det över huvud taget är möjligt att inomårsredovisningslagstiftningens nuvarande ramar införa sådana regler sommotionärerna vill ha till stånd. Vidare föreligger betydande svårigheter attutan närmare underlag överblicka alla de konsekvenser ett så omfattandeinformationskrav som föreslås i motionerna skulle medföra, inte minst för småföretag och enskilda näringsidkare. Därtill kommer att det inte går att bortsefrån att förvaltningsberättelser är föremål för revision och att särskildförsiktighet bör iakttas när det gäller att införa krav på upplysningaravseende ämnesområden som kan sägas ligga utanför eller i vart fall i utkantenav revisorernas normala kompetensområde. Enligt utskottets mening bör en utökadinformationsplikt avseende miljömässiga aspekter inskränkas tillsådana företag som bedriver miljöfarlig verksamhet i miljöskyddslagens meningoch upplysningskravet begränsas till sådan miljöpåverkan som är en direkt ochnaturlig följd av företagets verksamhet.Med det anförda förordar lagutskottet att propositionen tillstyrks samt attmotionerna 1997/98:Jo2 yrkande 1 och 1997/98:Jo3 yrkandena 1-3 avstyrks.Beträffande det spörsmål som tas upp i motion 1997/98:Jo3 yrkande 4 villutskottet peka på att remissvaren från revisorsorganisationerna överRedovisningskommitténs betänkande inte gett uttryck för några farhågorbeträffande revisorernas möjligheter att anpassa revisionsinsatsen till enmiljörelaterad information i enlighet med regeringens förslag. Lagutskottetförutsätter att revisorerna när de ställs inför granskningar avmiljöredovisningar kom-pletterar sin kompetens i den omfattning som derasuppdrag kräver.Lagutskottet förordar att motion 1997/98:Jo3 yrkande 4 avstyrks.Vad sedan gäller yrkande 2 i motion 1997/98:Jo2 har lagutskottet ingen annanuppfattning än motionärerna om att det råder en viss förvirring ominnebörden av ord såsom miljöredovisning, miljörevision och miljörevisorer.Utskottet noterar att regeringen i förevarande proposition uttalat sin avsiktatt återkomma med förslag till åtgärder med syfte attstödja en öppen, lättillgänglig och kvalitetsgaranterad miljöinformation ochser mot den bakgrunden inte skäl att förorda bifall till motionsyrkandet.Stockholm den 21 oktober 1997På lagutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (m), (), (), (), (),(), () och ().Avvikande meningar1. , , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande som börjar med ?Enligt lagutskottets?och slutar med ?till motionsyrkandet? bort ha följande lydelse:Lagutskottet har självfallet ingen erinran mot att miljöredovisning ochmiljöinformation i näringslivet kommer stånd i ökad utsträckning. Vid ettställningstagande till det nu aktuella lagförslaget måste emellertid beaktasatt redovisningslagstiftningen har helt andra syften än att värna miljön ochatt nuvarande regler i huvudsak tillgodoser rimliga krav påinformationslämnande från de mest miljöpåverkande företagen vars finansiellarisker kan anses ligga i verksamhetens miljöpåverkan. Utskottet anser därföratt ytterligare lagregler, som tvingar företag att lämna miljörelateradinformation som en del av den finansiella redovisningen, närmast är avsymbolkaraktär.Därtill kommer att det inte går att bortse från att de föreslagna reglernakan få negativa effekter genom att de dämpar den pågående utvecklingen när detgäller de frivilliga miljöredovisningarna. Allt fler företag ger numera varjeår ut särskilda miljöredovisningar där företagens miljöprogram ochmiljöpåverkan presenteras i en långt vidare omfattning än vad det nuföreliggande lagförslaget kräver. Om nu lagstiftar kan denna positivautveckling dämpas genom att lagens krav kommer att uppfattas som norm inte baraför de redovisningspliktiga företagen utan även för andra.Den föreslagna regleringen kan inte heller undanröja de brister som i när det gäller möjligheten att jämföra olika företags miljöredovisningar.Vidare bör noteras att det framlagda lagförslaget är ofullkomligt genom att detendast avser företag som bedriver tillstånds- eller anmälningspliktigverksamhet enligt miljöskyddslagen. Några garantier för att miljöredovisningarkommer till stånd i samtliga fall där sådana redovisningar kan vara motiveradeskapas således inte. Däremot skulle kreditinstitut, värdepappersbolag ochförsäkringsföretag, där det praktiska behovet av miljöredovisningar måste varaytterst begränsat, komma att omfattas av upplysningskravet. Bristerna iförevarande lagförslag illustreras omedvetet väl i motionerna 1997/98:Jo2 och1997/98:Jo3.Enligt utskottets mening kan slutligen ifrågasättas om det är lämpligt attvidta lagstiftningsåtgärder enligt det nu föreliggande förslaget medutgångspunkt i en miljöskyddsreglering som kan komma att upphävas inom kort.Regeringen har nämligen i den till Lagrådet överlämnade remissen medförslag till miljöbalk föreslagit att bestämmelserna i den nuvarandemiljöskyddslagen, inklusive de som bestämmer begreppet miljöfarlig verksamhet,skall överflyttas till den nya balken. Utskottet anser det mer naturligt attavvakta den vidare behandlingen av miljöbalksförslaget och i anslutning därtillgöra förnyade överväganden i miljöredovisningsfrågan.Sammantaget anser utskottet att det föreliggande lagförslaget inte börgenomföras. Ställningstagandet innebär att utskottet förordar bifall tillmotion 1997/98:Jo1 och avslag på motionerna 1997/98:Jo2 och 1997/98:Jo3.2.