bet · GL01AU1 · 1997-11-27 00:00:00 — Från anslaget bekostas vidare den statligamedfinansieringen av mål 4 och insatser av mål 4-karaktär inom mål 6 samt vissadministration av bl.a. mål 4.Målen 3 och 4 samt gemenskapsinitiativen Employment och Adapt omfattas enbartav Europeiska socialfonden. Mål 3 syftar till att slussa in ungdomar påarbetsmarknaden, bekämpa långtidsarbetslöshet samt stödja personer som riskeraratt utestängas från arbetsmarknaden och mål 4 har till syfte att ge erforderligkompetensutveckling till anställda som hotas av arbetslöshet till följd avstrukturella förändringar. Det svenska mål 4-programmet, även kallat VäxtkraftMål 4, är inriktat på att förändra arbetsorganisationen för att därigenomstärka de anställdas och företagens konkurrenskraft. GemenskapsinitiativetEmployment syftar bl.a. till att öka jämställdheten på arbetsmarknaden, ochgemenskapsinitiativet Adapt har bl.a. till syfte att underlätta för anställdaatt klara arbetsmarknadens förändrade krav.Riksrevisionsverket () redovisade ett regeringsuppdrag attgranska AMS och övriga berörda myndigheters administrativa rutiner avseendeEuropeiska socialfonden. RRV konstaterade bl.a. att det förelåg väsentligabrister i underlagen för besluten och utbetalningarna samt att dokumentation avgjorda kontroller ofta saknades. Vidare pekade RRV på att det fanns behov avatt komplettera det s.k. åtgärdssystemet, i vilket utbetalningarna registreras,med ytterligare funktioner för att stärka kontrollen och säkerheten. Enligt RRVfanns det oklarheter i ansvars- och arbetsfördelningen mellan berördamyndigheter, vilket resulterade i en riskfylld hantering av socialfondsmedlen.AMS har i ett yttrande till regeringen redovisat vidtagna och planeradeåtgärder med anledning av granskningsresultaten. Enligt regeringens bedömninghar AMS beaktat flertalet av . RRV:s iakttagelser vadavser ansvarfördelningen mellan berörda myndigheter bereds inomRegeringskansliet i syfte att klargöra behovet av åtgärder.MotionUlf och () konstaterar i motion A266 att utbetalning tillprojekt inom ramen för Växtkraft Mål 4 görs av AMS efter godkännande av SvenskaEU-programkontoret. Enligt motionärerna gör både programkontoret och AMS engranskning av projektet, vilket fördröjer utbetalningen. För att minskabyråkratin anser motionärerna att utbetalningarna bör flyttas över från AMStill programkontoret.Utskottets ställningstagandeAMS är fondansvarig myndighet för Europeiska socialfonden och svarar förutbetalning av stöd från socialfonden. Innan utbetalning sker skall AMSkontrollera att stödet är förenligt med gemenskapsreglerna ochprogramdokumentet. AMS har rätt att efter samråd med Svenska EU-programkontoretutfärda föreskrifter om det underlag som krävs för utbetalning av stöd.Som fondansvarig myndighet har AMS att inför intyga attfondmedlen använts och förvaltats i enlighet med gemenskapsreglerna. Mot dennabakgrund är det naturligt att AMS innan utbetalning sker måste göra dekontroller som man anser nödvändiga. Konstruktionen med två berörda myndigheterkan självfallet skapa osäkerhet kring ansvars- och arbetsfördelningen mellanmyndigheterna. Som framgår av propositionen är frågan om ansvarfördelningenmellan berörda myndigheter föremål för beredning inomRegeringskansliet. När det gäller arbetsfördelningen mellan AMS ochprogramkontoret pågår enligt AMS ett samarbete mellan myndigheterna för attförbättra och utveckla rutinerna för att undvika dubbelarbete.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion A266. Utskottetbiträder regeringens förslag till medelsanvisning. Utskottet återkommer tillförslaget och motionen under avsnittet Sammanfattande bedömning avbudgetförslaget och medelsanvisning på utgiftsområde 14 nedan.A 6. Vissa kostnader för införandet av en allmän och sammanhållen försäkringPropositionen------------------------------------|1997|Anslag |7 |Utgiftsprognos|7|| | |5001 | |500|------------------------------------|1998|Förslag|51 | | || | |500 | | |------------------------------------|1999|Beräknat|61 | | || | |808 | | |------------------------------------|2000|Beräknat|67 | | || | |387 | | |------------------------------------1 Beloppen anges i tusental kronorFrån anslaget finansieras under budgetåret utgifter avseende förberedelser förinförandet av en allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring. Från och medden bör från anslaget finansieras utgifterna för den nyakompletterande arbetslöshetskassans förvaltningskostnader.MotionI enlighet med sin inställning att det bör införas en allmän och obligatoriskarbetslöshetsförsäkring föreslår i sin kommittémotion A299 (yrk. 7)att regeringens förslag till medelsanvisning avslås.Utskottets ställningstagandeSom framgår av redogörelsen ovan avstyrker regeringens förslag somen följd av sin uppfattning om den nya arbetslöshetsförordningen, dvs. Utskottet, som inte delar uppfattning, biträderregeringens förslag i denna del. Utskottet återkommer till regeringens förslagoch motionen i avsnittet Sammanfattande bedömning av budgetförslagen ochmedelsanvisning.ArbetslivFöretagshälsovårdBakgrundDet tidigare generella statsbidraget till företagshälsovården avveckladesfr.o.m. Frågor om företagshälsovård regleras iarbetsmiljölagen (1977:1160). Arbetsgivare skall enligt lagen vidta allaåtgärder som behövs för att förebygga att arbetstagaren utsätts för ohälsaeller olycksfall. Om arbetsförhållandena påkallar det skall arbetsgivareföranstalta om företagshälsovård i den omfattning som verksamheten kräver. Somen grundprincip anses emellertid gälla att en utbyggnad av företagshälsovårdenär en angelägenhet för arbetsmarknadens parter och vilar på samverkan mellandessa. har ratificerat nr 161 om företagshälsovård.PropositionenPå uppdrag av regeringen har Statskontoret utarbetat en rapport benämndFöretagshälsovården (1997:2). Rapporten som överlämnades tillArbetsmarknadsdepartementet belyser och analyserarföretagshälsovårdens tjänsteutbud samt arbetssätt i förhållande till företagoch förvaltningar och deras anställda. En arbetsgrupp vid departementet skallkomma med förslag rörande företagshälsovården.MotionernaI flera motioner tas frågor om obligatorisk företagshälsovård upp.Vänsterpartiet föreslår i motion A271 att av regeringen begär förslagtill lag om obligatorisk anslutning till kvalitetssäkrad företagshälsovård.Utvecklingen går mot att alltfler arbetsgivare lämnar företagshälsovården.Sverige har genom ratificerandet av nr 161 om företagshälsovårdåtagit sig att bygga ut företagshälsovården för alla arbetstagare.Företagshälsovården är viktig både för det förebyggande arbetet påarbetsplatserna och för den arbetslivsinriktade rehabiliteringen (yrk. 1).Hans Hoff m.fl. (s) begär i motion A219 ett tillkännagivande om behovet avlagstiftning om obligatorisk företagshälsovård. m.fl. (s)föreslår i motion A 221 ett motsvarande tillkännagivande, liksom TorgnyDanielsson och () i motion A 248.Ingemar () anser i motion A296 att företagen bör vara skyldiga attorganisera eller ansluta sig till en företagshälsovård av god kvalitet. av företagshälsovården skall se ut måste däremot fortfarandeavgöras genom överenskommelser mellan arbetsmarknadens parter. Motionären begäratt detta ges regeringen till känna.Carl () föreslår i motion A249 att nr 161 omföretagshälsovård sägs upp eftersom dess regelverk inte längre tillämpas.Utskottets ställningstagandeSåsom nämnts inledningsvis avvecklades det generella statsbidraget tillföretagshälsovården . Frågan om lagstiftning om obligatoriskföretagshälsovård har varit uppe till diskussion iutskottet. Frågan behandlades senast i det av godkända betänkandet(bet. 1996/97:AU1). Utskottet uttalade då att statsmakterna borde avvaktamöjligheterna att få till stånd en mer allmän avtalsreglering avföretagshälsovården. Om detta visar sig inte vara en framkomlig väg anserutskottet dock att regeringen bör överväga en lagstiftning omföretagshälsovården. bereds frågor om företagshälsovård av enarbetsgrupp vid . I avvaktan på att arbetsgruppenlämnat sin rapport kan inte utskottet ställa sig bakom vad som anförts imotionerna i denna del. Utskottet avstyrker motionerna A271 yrk. 1, A219, A221,A248 och A296.Den av ratificerade nr 161 om företagshälsovårdträdde i kraft . Stat som vill säga upp konventionen skallgöra det efter och senast därefter. Omuppsägning inte sker blir konventionen automatiskt bindande för ytterligare entioårsperiod. innehåller relativt detaljerade stadganden omhur företagshälsovården skall utformas. (SOU1992:103) tog upp frågan om huruvida svensk lagstiftning skulle kunna ansesvara förenlig med om statsbidraget för företagshälsovård togsbort. Enligt utredningen var det inte självklart att så var fallet. Utskottetutgår från att den arbetsgrupp inom som utrederföretagshälsovårdsfrågorna också överväger frågan om innebördoch hur svensk lagstiftning överensstämmer med den. Utskottet avstyrker motbakgrund av det anförda motion A249.ArbetsmiljöMotionerVänsterpartiet föreslår i motion A271 att ger regeringen till kännabehovet av förändringar i arbetsmiljölagstiftningen. Partiet anser attföreskrifterna om internkontroll måste kompletteras med ett sanktionssystem.Arbetsgivare som efter påpekande inte har enfungerande internkontroll skall betala skadestånd, vilket skall bestämmas irelation till företagets storlek (yrk. Partiet anser vidare att det behövsen kunskapsbank med information om arbetsskador, sjukfrånvaro,personalomsättning etc. på de olika arbetsplatserna. Om sådan informationinförs i företagens redovisningar menar partiet att arbetsförmedlingarna kanutnyttja denna kunskap och påverka de arbetssökandes val på marknaden.Företagen tvingas vidta förbättringsåtgärder i de fall arbetsmiljön är dålig(yrk. De regionala skyddsombudens uppdrag behöver klargöras. Det är viktigtatt betona de regionala skyddsombudens betydelse när det gäller att initieraoch upprätthålla ett aktivt miljöarbete på mindre företag. Partiet begär entydligare skrivning av 6 kap. 2 § arbetsmiljölagen (yrk. Partiet efterlyserslutligen en ändring av 8 § arbetsmiljöförordningen (yrk. 5) så attelevrepresentanter i skyddskommittéer ges samma status som övriga ledamöter.I tre motioner har särskilda gruppers problem med arbetsmiljön tagits upp.Ronny () begär i motion A210 att regeringen tar initiativ till enforskning om vuxenmobbning. I motion So344 (yrk. 4) begär och (fp) att ger regeringen till känna att fibromyalgisjuka börfå sin situation på arbetsplatsen inventerad. m.fl. (mp) begär imotion So259 att de som ansvarar för musikanläggningar eller musikevenemanggenomgår en kurs i hur man sköter högtalare (yrk. 2).Utskottets ställningstagandeMed internkontroll avses arbetsgivarens skyldighet att planera, genomföra ochfölja upp verksamheten så att den uppfyller arbetsmiljölagens (1977:1160),arbetsmiljöförordningens (1977:1166) och Arbetarskyddsstyrelsens bestämmelseroch föreskrifter. har begärt att arbetsmiljölagen ändras så attarbetsgivare som inte uppfyller kraven i dessa bestämmelser skall kunna åläggasatt betala skadestånd. Enligt gällande lagstiftning har ochArbetarskyddsstyrelsen möjlighet att utfärda föreläggande, eventuellt förenatmed vite, mot arbetsgivare som inte uppfyller kraven på internkontroll. Omföreläggandet inte följs kan den myndighet som utfärdat föreläggandet förordnaom rättelse på arbetsgivarens bekostnad eller ansöka om vitets utdömande.Reglerna om internkontroll är således förenade med vissasanktionsmöjligheter. Utskottet avstyrker mot bakgrund därav motion A271yrkande 2.Vad gäller begäran om skapandet av en kunskapsbank omarbetsskador, sjukfrånvaro, personalomsättning m.m. kan utskottet konstateraatt genom sin forskning bl.a. skall bidra till att minskariskerna för ohälsa och olycksfall i arbetslivet. Regeringen har iregleringsbrevet till för uttalat som ettövergripande mål att informations- och biblioteksverksamheten skall utvecklasoch befintligt kunskapsmaterial inom arbetslivsområdet göras mer tillgängligtför såväl forskare som intressenter. I den mån motion A271 (yrk. 3) inte kananses vara tillgodosedd med vad som anförts avstyrker utskottet yrkandet.På små arbetsställen där det inte tillsatts någon skyddskommitté får denfackliga avdelningen utse skyddsombud utanför kretsen av arbetstagare påarbetsstället, s.k. regionalt skyddsombud. Vad gäller reglerna iarbetsmiljölagen har de regionala skyddsombuden samma rättigheter ochskyldigheter som ett ?vanligt skyddsombud?. Utskottet anser inte att det motbakgrund av vad anfört behövs ett tillkännagivande om ändring avarbetsmiljölagen i detta avseende och avstyrker motion A271 yrkande 4.I början av 1990-talet tillkom en bestämmelse i arbetsmiljölagen om att desom genomgår en utbildning skall ges tillfälle att genom elevskyddsombudmedverka i skyddsverksamheten på arbetsstället om det är rimligt med hänsyntill utbildningens art och utbildningsperiodens längd. Enligtarbetsmiljöförordningen (1977:1166) får elevskyddsombud närvara och yttra skyddskommittésammanträden. När bestämmelsen om elevskyddsombud infördes iarbetsmiljölagen ansåg den dåvarande regeringen (prop. 1989/90:61 s. 9,1989/90:UbU28, rskr. 1989/90:240) att någon fullständig anpassning till deförhållanden som gäller för arbetstagarnas ledamöter i skyddskommittéerna intekunde ske framför allt beroende på att verksamheten i skyddskommittéerna tillstor del regleras i avtal. Utskottet har ingen annan uppfattningen än den somuttalats i förarbetena till bestämmelsen och avstyrker därför motion A271yrkande 5.När det gäller s.k. vuxenmobbning, delar utskottet motionärens uppfattningatt de bakomliggande orsakerna till att någon eller några utsätts för kränkandebehandling på arbetsplatsen kan ha sin bakgrund i bl.a. ledningsproblem,omstruktureringar eller nedskärningar på arbetsplatsen. Utskottet kankonstatera att kränkande behandling på arbetsplatserna är ettarbetsmiljöproblem som uppmärksammats av berörd tillsynsmyndighet.Arbetarskyddsstyrelsen utfärdade allmänna råd om tillämpning avföreskrifter om åtgärder mot kränkande behandling i arbetslivet (AFS 1993:17).I de allmänna råden beskrivs bland annat tänkbara orsaker till destruktivabeteenden i form av kränkande särbehandling, konsekvenserna för såväl denenskilde som arbetsgruppen samt vilka insatser som kan göras för att motverkaproblemen. Frågeställningar om vuxenmobbning är i och för sig sådana att de kantas upp inom forskningen på arbetslivsområdet. Utskottet är dock inte berettatt peka ut något särskilt forskningsområde som prioriterat utan förutsätteratt berörda forskningsorgan själva gör dessa prioriteringar. Med hänvisningtill detta och till att mobbningsfrågan är uppmärksammad inom berördamyndigheters tillsynsansvar anser utskottet att ett tillkännagivande frånriksdagen är obehövligt och motion A210 avstyrks därför.Utskottet tar nu upp frågan om anpassning av arbetsplatserna till defibromyalgisjukas speciella arbetsförhållanden. Arbetsmiljölagen föreskriveratt arbetsförhållandena på en arbetsplats skall anpassas till människors olikaförutsättningar i fysiskt och psykiskt avseende. Därtill kommer den s.k.främjandelagen (1974:13) som innehåller bestämmelser om att en arbetsgivare ärskyldig att överlägga med länsarbetsnämnden eller den nämnden förordnar omexempelvis åtgärder för att förbättra arbetsförhållanden för redan anställdaäldre arbetstagare eller arbetstagare med nedsatt arbetsförmåga. I den månarbetssociala eller tekniska problem inte kan lösas inom ramarna för normalarbetsledning hos arbetsgivaren skall problemet tas upp inom arbetsanpassnings-och rehabiliteringsverksamheten. Ansvaret för sådan verksamhet vilar påskyddskommittén. Gällande lagstiftning öppnar således möjligheter till enanpassning av de fibromyalgisjukas arbetsplatser efter dessas behov. Utskottetvill dock betona vikten av initiativ från parterna i dessa frågor. Motion So344yrkande 4 avslås med det anförda.Vad gäller motionen om kurs i hur högtalare skall användas vill utskottetpeka på att behovet av åtgärder mot buller har varit känt . Våren1994 förelade regeringen proposition 1993/94:215 Handlingsplan motbuller. godkände vad regeringen förordat i propositionen om mål föroch inriktningen på en handlingsplan mot buller (bet. 1993/94:JoU31, rskr.402). När det gäller arbetsmiljöområdet innebar handlingsplanen att arbetet medatt minska bullerexponeringen i arbetslivet skulle fortsätta med utgångspunkti vad som är praktiskt möjligt med hänsyn till den tekniska utvecklingen ochmöjligheterna att begränsa exponeringen. Arbetarskyddsstyrelsens uppgift skullevara att fortlöpande se över de exponeringsvärden som skall gälla iarbetslivet. bedriver fortlöpande ett arbete med avseendepå buller i arbetsmiljön. Härutöver ägnas buller speciella branschvisatillsynsinsatser på flera yrkesinspektionsdistrikt, där restauranger är enbransch. Eftersom även frågan om buller på arbetsplatser är uppmärksammad avberörda tillsynsmyndigheter anser utskottet det obehövligt med etttillkännagivande som begärts i motion So259 yrk. Motionen i berörd delavstyrks därför.DistansarbetePropositionenRegeringen har i propositionen Åtgärder för att bredda och utvecklaanvändningen av informationstekniken (prop. 1995/96:125, bet.1995/96:TU19,rskr. 1995/96:282) bl.a. pekat ut regleringen av distansarbete som ettprioriterat rättsområde och uttalat att konsekvenserna för olika lagar t.ex. pådet arbetsrättsliga området och på arbetsmiljöområdet borde klarläggas.Regeringen har tillsatt en särskild utredare (dir. 1997:83) med uppdrag att seöver regleringen av distansarbete. Uppdraget skall redovisas senast den 12september 1998.MotionCenterpartiet anför i motion N247 att den tekniska utvecklingen gjort att dengeografiska placeringen av arbetskraften fått allt mindre betydelse. Ett antaltrygghetsbestämmelser är dock kopplade till geografiska driftsenhetsbegrepp.Den tidsram som regeringen gett för utredningen om distansarbete är intetillfredsställande. Regeringen måste prioritera detta område och återkomma medförslag . Partiet har begärt ett tillkännagivande om detta (yrk. 6).Utskottets ställningstagandeRegeringen tillsatte en särskild utredare för att se över regleringen avdistansarbete . Översynen skall bl.a. avse de frågor somCenterpartiet tar upp i motionen. Utredaren har på sig attslutföra utredningen. Utskottet anser sig inte ha någon anledning att förordaatt detta arbete skall slutföras tidigare. Utskottet avstyrker motion N247yrkande 6.B 1. ArbetarskyddsverketPropositionen---------------------------------------|1997|Utgift |371 |Utgiftsprognos|422|| | |1941 | |000 |---------------------------------------|1998|Förslag|365 | | || | |196 | | |---------------------------------------|1999|Beräknat|375 | | || | |020 | | |---------------------------------------|2000|386 | | | || |327 | | | |---------------------------------------1 Beloppen anges i tusental kronor.Arbetarskyddsverket består av Arbetarskyddsstyrelsen och är central förvaltningsmyndighet för arbetsmiljö- ocharbetstidsfrågor, utom i fråga om fartygsarbete, samt chefsmyndighet förYrkesinspektionen. är regional tillsynsmyndighet på arbets-miljö- och arbetstidsområdet.Arbetarskyddsverkets övergripande mål är att minska riskerna för ohälsa ocholycksfall och att förbättra arbetsmiljön ur ett helhetsperspektiv, dvs. frånsåväl fysisk, psykisk som social och arbetsorganisatorisk synpunkt.Arbetarskyddsverket har antagit ett nytt verksamhetsprogram för perioden1997-1999. De arbetsställen som har de sämsta arbetsmiljöerna har fortsatt attstå i fokus.MotionI kommittémotion A299 föreslår Per m.fl. (m) en sammanlagd besparing föranslagsposterna B 1- B 4 på . Moderata samlingspartietsföreträdare i utskottet har under hand justerat sitt förslag till anslaget B 1,varav avser anslaget B 1 (yrk. 8efter justering).Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag om 365 miljoner på anslag B 1 ochavstyrker därmed motion A299 yrkande 8. Utskottet återkommer till motionen iavsnittet Sammanfattande bedömning av budgetförslagen och medelsanvisning påutgiftsområde 14 nedan.ARBETSHANDIKAPPADEInledningPropositionenOberoende av konjunkturläge har personer med funktionsnedsättning som ledertill ett arbetshandikapp svårt att hitta arbete. Regeringen anser att det ärangeläget att ge personer med funktionshinder riktat stöd för att stärka derasmöjligheter att få arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Förutom de riktadeåtgärderna under anslaget A 3 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade böräven fortsättningsvis personer med funktionshinder vara prioriterade i såväl dekonjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärderna som i andra insatser. Deindividuella handlingsplanerna spelar en central roll för att mobiliseravägledningsinsatser och andra lämpliga åtgärder som leder till arbete ellerstudier.MotionernaPer m.fl. (m) anför i kommittémotion A251 följande. Bred enighet råderom att funktionshindrade skall garanteras trygghet och välfärd även i tider avekonomisk kris. Detta innefattar också rätten till likabehandling ochmöjligheter till egen försörjning. En parlamentarisk utredning bör tillsättasmed uppdrag att utreda de arbetshandikappades situation. Därvid bör även denhittills dolda arbetslösheten lyftas fram. Motionärerna anser att en ingåendediskussion måste föras om de framtida villkoren på arbetsmarknaden för dearbetshandikappade.Folkpartiet liberalerna anför i motion A259 följande. Oavsett konjunkturlägethar de handikappade alltid en svår situation på arbetsmarknaden. De statligainsatserna för att stärka de handikappades ställning är därför oerhört viktigaoch bör vara prioriterade. Arbetslinjen måste gälla även för handikappade.Förtidspensioneringar skall undvikas i största möjliga utsträckning. Bådelönebidrag och anställning inom har visat sig vara värdefulla lösningarför många handikappade. Undersökningar har visat att bådelönebidragsanställningar och anställningar vid är mycket billiga om manjämför med alternativen a-kassa eller förtidspension. Partiet har begärt attriksdagen ger regeringen till känna vad som anförts i motionen (yrk. 23).I motion A285 (delvis) av m.fl. (s) begärs att regeringen ges tillkänna att det finns ett behov av ökad sysselsättning för handikappade och attandra insatser som, vid sidan om lönebidrag och anställning inom , kanöka antalet arbetstillfällen för funktionshindrade bör prövas.I motion A300 begär och () att regeringen gestill känna att stödet till de arbetshandikappade är i behov av särskilduppmärksamhet. Motionärerna frågar sig om det är rimligt att satsningen påpersoner med behov av handikappåtgärder på arbetsmarknaden skall varaoförändrad, som satsningen på arbetsmarknadspolitiska åtgärder förövrigt är mycket stor. Motionärerna pekar på att det står 50 000arbetshandikappade i kö för att få komma ut på arbetsmarknaden.I flera motioner har föreslagits att en lag för att förhindra diskriminering avarbetshandikappade bör införas.Folkpartiet liberalerna begär i motion So443 ett tillkännagivande om att nydiskrimineringslagstiftning med jämställdhetslagen som modell bör införas föratt förhindra diskriminering av funktionshindrade i arbetslivet (yrk. ÄvenMona () föreslår, i motion A233, att en lag om förbud motdiskriminering av funktionshindrade i arbetslivet införs. begäri motion So444 (yrk. 12) att regeringen ges till känna att den bör komma medförslag om diskrimineringslag avseende arbetshandikappade efter det attutredningen om detta lagts fram.I kommittémotion So411 av m.fl. (c) begärs ett tillkännagivandeom att en ny lagstiftning om arbetslivets tillgänglighet för funktionshindradesom lämnats av handikapputredningen i slutbetänkande (SOU 1992:52) får särskiltstor betydelse och måste fullföljas (yrk. 4).Utskottets ställningstagandeTidigare presenterades en undersökning, De funktionshindrades situation påarbetsmarknaden - en pilotundersökning (1997:3), utförd av Statistiskacentralbyrån i samarbete med .