bet · GL01SfU6 · 1997-11-18 00:00:00 — Det finns i detta sammanhang dock inte anledningatt närmare ta ställning till hur de generella åtgärderna bör utformas.Utskottet avstyrker därmed motion Sf8 yrkande 7.I propositionen anges att ökade ansträngningar skall göras inomArbetsmarknadsverket för att utomnordiska medborgare i större utsträckningskall få del av starta-eget-bidraget. Regeringen anger också att vägledning ochinformation till utrikes födda som vill starta eget bör utvecklas. Medanledning härav bör något uttalande inte göras med anledning av motionerna Sf10yrkandena 21 och 22, Sf622 yrkandena 21 och 22, 1996/97:Sf633 yrkandena 17 och18 samt 1996/97:Sf618 yrkande 4.I två av motionerna finns synpunkter på regeringens förslag om möjlighet tillförlängning av starta-eget-bidraget. Eftersom detta förslag lagts fram ibudgetpropositionen och kommer att behandlas av arbetsmarknadsutskottet senareunder hösten (bet. 1997/98:AU1) bör inte i detta sammanhang taställning till hur möjigheterna närmare bör avgränsas. Med det anfördaavstyrker utskottet motionerna Sf10 yrkande 26 och Sf11 yrkande 9.Några säråtgärder för invandrares rätt till socialbidrag när de startar egetföretag bör inte införas. Utskottet avstyrker därför motion Sf11 yrkande 10.Språk och utbildningInledningI propositionens avsnitt 8 tas upp vissa, huvudsakligen generella, språk- ochutbildningsfrågor. Regeringen anför att för att kunna skapa likaförutsättningar och möjligheter för alla krävs att de resurser i form av språkoch utbildning som finns i samhället tas som utgångspunkt för hur politiken påolika samhällsområden utformas och genomförs. Vidare anförs att många som harinvandrat är mycket välutbildade, men många har också en mycket kort utbildningeller ingen alls. Den framtida politiken måste således inriktas dels på att tatill vara den kunskap och kompetens som välutbildade invandrare har samt i månav behov erbjuda lämpliga kompletteringar, dels på att erbjudautbildningsmöjligheter till dem som har kort utbildning eller är analfabeter.Utskottet behandlar i detta avsnitt motioner som tar upp allmänna språk- ochutbildningsfrågor. har yttrat sig över de flestamotionsyrkanden.Behovet av undervisning i svenskaPropositionenDet är regeringens bedömning att kunskaper i svenska språket är av storbetydelse för hur integrationen utvecklar sig både för den enskilda individenoch i samhället i stort. Därför är det önskvärt att alla som är permanentbosatta i i någon utsträckning kan förstå och tala svenska.Det är ytterst de enskilda individerna som måste ta ansvar för sinspråkinlärning. Det allmännas huvuduppgift bör emellertid ocksåfortsättningsvis vara att se till att professionell undervisning erbjuds och ärav god kvalitet samt att undervisningen så långt möjligt anpassas tillindividuella förutsättningar och behov.Den språkundervisning för barn och vuxna som kommunerna har det direktaansvaret för lägger grunden för svenskkunskaperna, men den grundläggandespråkinlärningen behöver kompletteras med språkträning och ofta även medfortsatta språkstudier.Genom regeringens satsningar på att öka sysselsättningen och motverkaboendesegregationen kommer förutsättningarna för att förvärva kunskaper isvenska, både direkt och indirekt, att öka. Som ett extra stöd i svenskaspråket för elever i invandrartäta bostadsområden har regeringen under år 1997avsatt , som disponeras av Skolverket.För att språket skall kunna fungera som en brygga mellan människor är detockså nödvändigt att toleransen ökar för svenska som inte talas helt perfekteller med utländsk brytning.MotionernaI motionerna Sf10 av m.fl. (mp) yrkande 16 och Sf622 av YvonneRuwaida (mp) yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om det som i motionernaanförts om svenskundervisning för alla. Motionärerna anser att även demänniskor som inte har rätt till asyl i eller har andra flyktingskälsamt deras anhöriga skall kunna erbjudas undervisning i svenska.Enligt motion 1996/97:Sf217 av och () utgörbristande svenskkunskaper inte sällan ett grundläggande hinder irehabiliteringen för långtidssjukskrivna invandrare. Invandrare bör ha sammaförutsättningar till rehabilitering under sjukskrivning som andra. Det är intebara fråga om mer resurser till utbildningen utan också en fråga om att anpassaundervisningen för att underlätta inträdet på arbetsmarknaden. I motionenbegärs ett tillkännagivande om detta.I motion 1996/97:Sf625 av m.fl. (kd) yrkande 20 framhållsatt stora insatser måste göras för att bibringa föräldragenerationen invandraregoda kunskaper i svenska och om det svenska samhällets grundläggande normer ochlagar. Motionärerna begär ett tillkännagivande häromUtskottets bedömningUtbildningsutskottet, som yttrat sig över samtliga ovan redovisade motioner,delar motionärernas uppfattning om behovet och nödvändigheten av kunskaper isvenska för bl.a. de grupper av invandrare som berörs i motionerna. Utskottetkonstaterar att regeringen i förevarande proposition tämligen ingåenderedovisar åtgärder som enligt gällande ordning skall vidtas för att mötainvandrares behov av kunskaper i svenska språket. Syftet med åtgärdernasammanfaller med vad motionärerna åsyftat. Med hänvisning härtill och till vadutskottet i övrigt har anfört anser utbildningsutskottet att motionerna böravstyrkas.Socialförsäkringsutskottet delar utbildningsutskottets uppfattning ochavstyrker motionerna Sf10 yrkande 16, 1996/97:Sf217, 1996/97:Sf625 yrkande 20och Sf622 yrkande 16.Svenskundervisning för invandrare (sfi)Gällande bestämmelserUndervisningsämnet svenska som andraspråk utvecklades i bl.a. vuxenutbildningenefter 1960-talets arbetskraftsinvandring. En särskild utbildningsform förundervisning i svenska för vuxna infördes . ärsvenskundervisning för invandrare (sfi) en sammanhållen utbildning underkommunalt huvudmannaskap. Bestämmelser om utbildningen finns i 13 kap.skollagen (1985:1100). Sfi reformerades och fick en nykursplan, som intagits i en särskild förordning (SKOLFS 1994:28). I kursplanenanges undervisningens syfte, karaktär, struktur och mål. Närmare bestämmelserom undervisningen finns också intagna i förordningen (1994:895) omsvenskundervisning för invandrare.Sfi syftar till att ge grundläggande kunskaper i svenska språket ochkunskaper om det svenska samhället. Rätt till utbildningen har alla fr.o.m. detandra kalenderhalvåret det år de fyller om de är bosatta i kommunen ochsaknar grundläggande kunskaper i svenska språket. Detta gäller oavsett på vilkagrunder uppehållstillstånd givits, förutsatt att uppehållstillståndet ger rätttill folkbokföring. Rätten till utbildning kvarstår oberoende av hur länge deninvandrade har bott i . Kommunerna har också ett ansvar att söka upp ochmotivera dem som har bristande kunskaper i svenska språket att delta i sfi-utbildning. Däremot är kommunerna inte skyldiga att erbjuda sfi tillasylsökande. Dessa skall erbjudas svenskundervisning i annan form genomInvandrarverkets försorg.Sfi skall kunna påbörjas senast efter det att rätt till sfiinträtt, om inte särskilda skäl finns. För undervisningen gäller dessutom attden bör bedrivas kontinuerligt med uppehåll endast försemester. Särskilt stöd skall ges till elever som har svårigheter medutbildningen. Vidare får kommunerna uppdra åt andra att anordna sfi. Regeringenmeddelar föreskrifter om vem som får ges ett sådant uppdrag och om villkorenför det.Genom schablonbidragen för flyktingmottagandet ersätter staten kommunerna försfi-utbildning som ges till skyddsbehövande och deras anhöriga. För övriga sfi-studerande utgår medel via det s.k. utjämningsbidraget till kommunerna.PropositionenRegeringen framhåller att kunskaper i svenska är av vikt för alla. Regeringenär väl medveten om kommunernas besvärliga ekonomi men anser ändå att varjekommun måste anstränga sig för att inom ramen för befintliga resurser se tillatt den formella rätten till undervisning i svenska också i praktiken kanutnyttjas. Regeringens bedömning är att undervisningsutbudet kan förbättrasgenom ökad samverkan mellan kommunerna. Ett utnyttjande av informationsteknikenkommer sannolikt att bidra till att förbättra undervisningen och inlärningenoch minska kommunernas kostnader för svenskundervisningen.Regeringen framhåller också vikten av att kommunerna strävar efter en merflexibel organisation som möjliggör kontinuerlig undervisning.Skolverket bör få i uppdrag att överväga behovet av en översyn av kursplanenför sfi med utgångspunkt i behovet av en individualisering av sfi-undervisningen.I avsnittet om introduktionsprogrammen framhålls det att svenskundervisningenbör utgöra grunden för introduktionsprogrammet. Undervisningen bör utgå frånvarje individs behov och förutsättningar och utformas med hänsyn tillindividens mål och till övriga moment i introduktionsprogrammet. Programmen förvuxna bör jämte sfi bl.a. innehålla praktik i den utsträckning som är möjlig.Pedagogik och undervisningsmetoder behöver utvecklas för att kvaliteten påundervisningen i svenska som andraspråk och sfi skall höjas. Regeringenbeslutade att i skall verka som ettnationellt centrum för svenska som andraspråk och sfi.Regeringen tar upp frågan om väntetiden för sfi. Invandrarpolitiska kommitténhar föreslagit att utbildning alltid skall erbjudas inom en månad. Regeringenmenar att det naturligtvis är bra att undervisningen kommer i gång så snart sommöjligt, men anser att kommitténs förslag kolliderar med kravet på att få välsammansatta grupper och kompetenta lärare. I viss utsträckning kan dessaproblem lösas med interkommunalt samarbete. I övrigt förordar regeringenflexibilitet och hänsyn till den enskilda individens situation. Med hänvisninghärtill och mot bakgrund av att väntetiden är kortare än en månad i hälften avlandets kommuner finner regeringen inga skäl att föreslå en ändring av dennuvarande ordningen som innebär att väntetiden inte får överskrida tre månader.Regeringen anser att arbetsförmedlingen skall utgå från att godkänt betyg isfi är tillräckligt för att en person skall kunna ta del av arbetsförmedlingensinsatser och åtgärder. Regeringen anser att det inte bör råda något tvivel omlegitimiteten i betygssystemet för sfi.MotionernaI tre motioner behandlas uppläggningen av sfi-undervisningen. Enligt motion Sf7av m.fl. (c) yrkande 4 bör en rad krav ställas påundervisningen, såsom anpassning till elevernas olika behov och förkunskaper,varvning av praktik och studier och undervisning . Liknandesynpunkter framförs i motionerna Sf10 av m.fl. (mp) yrkande 19och Sf622 av () yrkande 19, där man framhåller vikten avanpassning av undervisningen till individernas förutsättningar. Vidare bör mani den uppsökande verksamheten nyttja invandrarorganisationerna och inte användanågon form av tvång, menar motionärerna.I motion Sf11 av m.fl. (kd) yrkande 11 föreslås attkommunerna skall erbjuda sfi-undervisning frånbosättningsdatumet. Vidare bör enligt motionärerna undervisningen kunna köpasin från studieförbund och organisationer. Enligt yrkande 18 måste det klartframgå att godkänt betyg i sfi innebär att den nyutexaminerade verkligen har dekunskaper som krävs för att slussas vidare till arbetsmarknaden.Utskottets bedömningBeträffande uppläggningen av sfi-undervisningen konstaterarutbildningsutskottet i sitt yttrande att de frågor och problem som berörs imotionerna har uppmärksammats av regeringen. utgår frånatt regeringen även i fortsättningen uppmärksamt följer utvecklingen ochtillägger att det bör ankomma på kommunerna att själva finna lämpliga formerför arbetet med den uppsökande verksamheten. Utskottet avvisar tanken på encentral reglering av denna. anser att motionerna böravstyrkas.Socialförsäkringsutskottet delar utbildningsutskottets uppfattning ochavstyrker motionerna Sf7 yrkande 4, Sf10 yrkande 19 och Sf622 yrkande 19.Vad gäller väntetiden för sfi-undervisning delar utbildningsutskottetregeringens uppfattning och anser inte att skall uttala sig för enändring.Beträffande möjligheterna för kommunerna att upphandla sfi från studieförbundm.fl. hänvisar utbildningsutskottet till 13 kap. 9 § skollagen, där det angesatt kommuner får uppdra åt andra att anordna sfi. Något uttalande av riksdageni frågan är alltså inte påkallat. Utskottet tillägger att i av kommunernaorganiseras sfi-verksamheten enligt en modell med både och annananordnare. De övriga anordnare som i dessa fall förekommer är folkhögskola,Amugruppen, studieförbund eller annan privat anordnare. Enbart annan anordnareförekommer i av kommunerna, och här är studieförbund den vanligasteanordnaren (nr 131, ). anseratt motionen i fråga bör avstyrkas.Socialförsäkringsutskottet delar utbildningsutskottets uppfattning ochavstyrker motion Sf11 yrkande 11.Vad härefter gäller kunskapsnivån för att få godkänt betyg i sfi hänvisarutbildningsutskottet till att frågan om bedömning och betyg regleras tämligenutförligt i förordningen (1994:895) om svenskundervisning för invandrare. Därföreskrivs bl.a. att läraren vid betygsättningen skall utnyttja all tillgängliginformation om elevens kunskaper i förhållande till kraven i kursplanen. Vidareskall läraren som stöd använda de betygskriterier som har fastställts förkursen av . Betygskriterierna skall precisera vilka kunskaperenligt kursplanen som fordras för betyget Godkänd.I den åberopade rapporten om sfi från behandlas frågan ombedömning av språkfärdighet och studieresultat. När verket genomförde sinutvärdering fanns inget nationellt prov i sfi till stöd för lärarnas bedömningav elevernas färdigheter. Problemet med avsaknad av bedömningsinstrument äremellertid avhjälpt sedan ett nationellt prov i sfi började användas frånhösten 1996. Utvärderingen visar emellertid att den bedömning som görs i daginte alltid är så tillförlitlig som man måste kräva. Mycket tyder på att elevermed varierande grader av språkbehärskning bedöms som godkända, vilketnaturligtvis, heter det i rapporten, bidragit till den misstro som avnämare kanvisa mot verksamheten. Utvärderarna anser därför att det är av stor vikt attfölja hur kommunerna och utbildningsanordnarna använder det nationella provetför sfi. Provet ger även förutsättningar för en kontinuerlig uppföljning ochutvärdering av verksamheten.Utbildningsutskottet delar regeringens uppfattning i denna fråga och vill föregen del betona vikten av att de nationella proven används bl.a. för attmöjliggöra en kontinuerlig och angelägen uppföljning och utvärdering.Utbildningsutskottet anser att socialförsäkringsutskottet bör kunna utgå frånatt regeringen och berörda myndigheter noga följer utvecklingen av sfi-verksamheten i nu berört avseende. Med hänvisning till det anförda anserutbildningsutskottet att motionen bör avstyrkas.Betygsfrågan har också tagits upp i arbetsmarknadsutskottets yttrande.Arbetsmarknadsutskottet hänvisar till sitt betänkande 1996/97:AU9 med anledningav revisorers förslag om arbetsmarknadsutbildningen. Revisorernahade särskilt påtalat bristerna i denna undervisning som ett kvarståendeproblem. kunde konstatera att revisorernas synpunkterockså delades av AMS. Utskottet fann det anmärkningsvärt att inga eller endastobetydliga förbättringar hade uppnåtts och efterlyste snabba åtgärder. Iyttrandet anförs att det mot denna bakgrund är svårt att kategoriskt uttalaatt arbetsförmedlingen skall kunna utgå från att godkänt betyg i sfi ärtillräckligt för att invandraren skall kunna ta del av förmedlingens insatseroch åtgärder. Varje anvisning måste bygga på en individuell och välgrundadbedömning av den sökandes förutsättningar, däribland den språkliga förmågan.Ett konstaterande att kunskaperna i ett visst fall är otillräckliga behöverenligt utskottets mening inte rubba legitimiteten i betygssy-stemet. Isammanhanget finns det skäl att påpeka att förvärvade kunskaper snabbt kan gåförlorade om de inte praktiseras i det dagliga livet. Det är därför angelägetatt invandrare efter avslutad sfi-utbildning kan komma iarbete eller anvisas en åtgärd där kunskaperna i svenska kan komma tillanvändning.Socialförsäkringsutskottet noterar att, enligt vad som framgår av såvälutbildningsutskottets som arbetsmarknadsutskottets yttrande, skäl har funnitsför viss kritik av betygsättningen i sfi. Problemet är dock enligtutbildningsutskottet avhjälpt sedan ett nationellt prov börjat användas frånhösten 1996. Med det anförda avstyrker utskottet motion Sf11 yrkande 18.Skolans betydelse för integrationenPropositionenRegeringen anför att närvaron av olika traditioner, språk och religionerställer nya krav på skolsystemet. har behovet av mötesplatser förmänniskor med olika bakgrund blivit allt viktigare.För att inte segregationen skall förvärras är det än angelägnare att skolanutgår från alla elevers erfarenheter och ser till att barn med olika bakgrundarbetar tillsammans och lär av varandra.Förskola och skola bör i likhet med andra arbetsplatser i samhället speglasamhällets mångfald.MotionernaI motion Sf4 av m.fl. (m) yrkande 8 krävs ett större utrymme änhittills för individers olika förutsättningar, behov och önskemål. Motionärernahävdar att fristående skolor med etnisk profil har bidragit till bättrestudieresultat och att skolväsendet mår väl av olika skolor och varierandepedagogik. bör, föreslås det, som sin mening ge regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av fristående skolor. I motion Sf8 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) yrkandena 8 och 9 tar motionärerna upp minoritetsgruppersrätt att bygga upp egna institutioner, t.ex. skolor. Att tillsammans verka föratt den egna kulturen och det egna språket lever vidare ger självförtroende ochfrämjar integrationen, anför motionärerna.I motion Sf4 av m.fl. (m) yrkande 9 föreslås att riksdagenskall uttala sig om invandrarföräldrarnas betydelse för skolarbetet. Denkommunala skolan, anför motionärerna, måste ytterligare utveckla metoder föratt involvera invandrarföräldrar i skolans arbete.Enligt motionerna Sf10 av m.fl. (mp) yrkande 6 och Sf622 avYvonne Ruwaida (mp) yrkande 6 har kanske skolan den viktigaste funktionen närdet gäller att skapa ett mångkulturellt samhälle med tolerans och tryggamänniskor. Ett sätt att förebygga rasism och främlingsfientlighet inom skolanär att läroplansarbetet genomsyras av ett interkulturellt synsätt. Det börberedas plats för temadagar och besök utifrån. Hemspråkslärarnas status börkunna höjas och möjligheterna att välja språk bör bli större, ansermotionärerna.Det är enligt motion Sf11 av m.fl. (kd) yrkande 13 alltförvanligt att elever mobbas på grund av sin etniska bakgrund. I motionen krävsatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en tryggare förskola och skola. Motionärerna kan inte erbjuda någonpatentlösning, men understryker vikten av att skolundervisningen tidigtinkluderar moral- och etikaspekter.Utskottets bedömningUtbildningsutskottet har beträffande fristående skolor anfört följande.Regeringen konstaterar att det förutom modersmålsundervisning som anordnas idet allmänna skolväsendet finns fristående skolor med inriktning på annat språkän svenska. De flesta av dessa skolor har en finsk eller arabisk/muslimskinriktning, men det finns även skolor med engelsk, estnisk, fransk, hebreiskoch tysk inriktning. Regeringen anser att det är viktigt att följa barns ochungdomars identitetsutveckling och hur tvåspråkighet utvecklas, bl.a. vadgäller hur elever väljer bland de alternativ som finns och vad som avgörderas val samt vad de fristående skolorna betyder för barnensmodersmålsutveckling.Genom beslut uppdrog regeringen åt att göra enkartläggning av fristående skolor med inriktning mot en avgränsad grupp inomdet svenska samhället, att analysera de problem som kan vara förknippade med ensådan inriktning samt att föreslå åtgärder som syftar till att minska deeventuellt segregerande effekterna och underlätta integrationen i det svenskasamhället. har som svar på regeringens uppdrag överlämnat rapportenBarn mellan arv och framtid, daterad (dnr 97:810).Undersökningen har genomförts i huvudsak med hjälp av intervjuer på ett antalmuslimska, kristna, sverigefinska, judiska och estniska skolor. Den har intekunnat identifiera, heter det i rapporten, en så tydlig problembild att detskulle krävas någon omedelbar förändring av det regelverk som styrskolan. De bestämmelser som reglerar kommunernas rätt till insyn i friståendeskolor, och uppföljnings-, utvärderings- och tillsynsansvar, börvara tillräckliga även framgent - om de brukas med förstånd och utifrån ettgenomtänkt förhållningssätt, anser pekar också på att regeringen ägnar ett särskilt avsnittav propositionen åt ämnet kultur och religion. Regeringen framhåller hurinvandrarnas egna kulturella aktiviteter utövade på andra språk eller på etniskgrund manifesterar den etniska och kulturella mångfalden i landet. Regeringenerinrar också om att den i den kulturpolitiska propositionen som behandlades avriksdagen framhöll att en viktig förutsättning för ökadtolerans och förståelse för de människor som bosatt sig i och derasrespektive kulturarv är dels att det finns kunskap om mångfalden ochvariationen inom landet, dels att människor har trygghet och förankring i enegen kulturell identitet.Utbildningsutskottet anser, med hänvisning till det anförda, att varkenmotionerna Sf4 yrkande 8 och Sf8 yrkande 8 bör föranleda något uttalande avriksdagen. De bör därför avstyrkas.Socialförsäkringsutskottet delar denna uppfattning och avstyrker bifall tillmotionerna Sf4 yrkande 8 och Sf8 yrkande 8. Även yrkande 9 i motion Sf8avstyrks.Vad gäller invandrarföräldrarnas betydelse för skolarbetet delarutbildningsutskottet motionärernas uppfattning att det är angeläget att skolanutnyttjar den resurs som invandrarbarnens föräldrar utgör. Det bör inte rådanågra delade meningar om att alla som är verksamma i skolan har mycket att läragenom fördjupade kontakter och samarbete med invandrarföräldrar. Det bör dockankomma på de ansvariga i kommunen och på skolledningen att avgöra hur dessaföräldrar skall ta del av arbetet i skolan. Något uttalande av häromeller någon nationell styrning av ifrågavarande verksamhet börsocialförsäkringsutskottet enligt utbildningsutskottets uppfattning intemedverka till. Yrkandet bör avstyrkas.Socialförsäkringsutskottet instämmer i vad utbildningsutskottet anfört.Utskottet vill i detta sammanhang också framhålla som ett exempeldär föräldrarnas medverkan i hög grad bidragit till att skolan ochundervisningen utvecklats mycket positivt. Skolans rektor har vid denoffentliga utfrågningen utskottet höll uppgivit att man ien skola i första hand måste titta på vilka möjligheter till inflytandeeleverna har. Självklart måste elevrådet få en central roll i skolan. Den andradelen är föräldrarna och deras möjlighet till inflytande. Det finns i dagmöjlighet att ha lokala styrelser med föräldramajoritet på skolorna.Rinkebyskolan har haft . Det är enligt rektorn en oerhörd rikedom attha föräldrar från alla världsdelar i en lokal styrelse. Det är en viktiggenerator, och om man utnyttjar de kunskaperna ger det mycket dynamik tillutvecklingen. Utvecklingen i har gått så snabbt just beroende påatt man tagit till vara den kulturella kompetens som finns.Med det anförda avstyrker utskottet motion Sf4 yrkande 9.Vad gäller skolans funktion att förebygga rasism och främlingsfientlighet inomskolan har utbildningsutskottet utförligt behandlat fråganom att motverka rasism och främlingsfientlighet i skolan. Vid behandlingenhösten av den dåvarande regeringens förslag till ny läroplan förgrundskolan gjorde på utskottets förslag ett uttalande om åtgärdermot främlingsfientlighet och rasism. Ett enigt utskott begärde bl.a. attregeringen vid den slutliga utformningen av läroplanen skulle beakta vadutskottet framhävt om skolans förpliktelser för att motverkafrämlingsfientlighet och rasism (bet. 1993/94:UbU1 s. 31 f., rskr. I densedermera fastställda läroplanen för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94)ägnas särskilda avsnitt åt ämnen som grundläggande värden samt förståelse ochmedmänsklighet.