bet · GK01FiU20 · 1997-05-29 00:00:00 — Den svenska industrins goda lönsamhet och ett relativt lågtkapacitetsutnyttjande torde vidare innebära att exportföretagen höjer prisernai begränsad omfattning . Detta tillsammans med en gynnsamexportinriktning med en växande andel elektroindustri bidrar till attmarknadsandelarna förblir oförändrade trots förra årets kraftigakronförstärkning. Exportökningen beräknas bli under dekommande åren.Importen steg långsammare än den underliggandeefterfrågeutvecklingen. väntas importen i högre gradfölja den långsiktiga trenden, vilket resulterar i en årlig uppgång på drygt 5%.Sammantaget är nettobidraget från utrikeshandeln fortsatt positivt både i åroch , vilket framgår av tabell 4.SCB:s enkätundersökningar tyder på att industrins investeringarstagnerar medan en expansion sker i övrigt näringsliv. Byggandet bedöms tafart till följd av att räntorna har kommit ner på en lägre nivå,vakanserna på bostadsmarknaden har stabiliserats och priserna har börjatstiga.I propositionen framhålls att utvecklingen av privat konsumtion ärsvårbedömd. Den höga arbetslösheten och den kraftiga nedgången i sparkvotenförra året - vilken minskar utrymmet för en ytterligare sänkt sparkvot - talarför en svag utveckling av den privata konsumtionen. På samma gång harkonsumtionen i varit relativt svag , vilket innebär att detfinns ett uppdämt behov av att förnya innehavet av kapitalvaror. Dessutomtorde lägre räntor samt stigande förmögenhetsvärden hos hushållen verka iriktning mot en starkare privat konsumtion. Vidare förutsesarbetsmarknadsläget gradvis förbättras, vilket kommer att stärka hushållensframtidstro. Mot denna bakgrund bedöms den privata konsumtionen öka med ca 2 %per år , vilket ger en sparkvot på 1998.Den offentliga konsumtionen väntas närmast stagnera efter de senaste årenskraftiga neddragningar. Inom staten finns ett visst utrymme för en volymökningi år och en stagnation eller en svag minskning . Inom kommunerna drevden oväntat svaga finansiella situationen fram en minskning ikonsumtionsvolymen med . Trots de föreslagna resurs-tillskotten till kommunerna beräknas nedgången i konsumtionen fortsätta i årför att vara realt oförändrad.Tabell 4. Försörjningsbalans 1995-1998----------------------------------------------------| Mdr kr||Procentuell volymförändring |----------------------------------------------------| |1996 |1995| | |1998|| | | |1996 |1997 | |----------------------------------------------------|Export |670,4 |12,6| 5,6 | 6,3 |5,8|| | | |(6,5)2 |(5,6) | |----------------------------------------------------|Import |558,2 |10,3| 3,5 | 5,1 |5,6|| | | |(2,7) |(4,9) | |----------------------------------------------------|Utrikeshandel,|112,2 |1,4 | 1,1 | 0,9 |0,6||netto1 | | |(1,6) |(0,7) | |----------------------------------------------------|Privat |885,3 |0,8 | 1,5 | 2,0 |2,0||konsumtion | | |(0,9) |(1,8) | |----------------------------------------------------|Offentlig |434,2 | - | -1,7 | -0,1 | -||konsumtion | |0,1 |(-1,0) |(-0,5) |0,2|----------------------------------------------------| Stat |132,2 | - | -3,7 | 1,5 | -|| | |3,3 |(-1,0) |(0,0) |0,5|----------------------------------------------------| Kommuner |302,1 |0,0 | -0,9 | -0,9 |0,0|| | | |(-1,0) |(-0,7) | |----------------------------------------------------|Bruttoinvesteringar|249,6|10,9| 4,7 | 1,5 |5,8|| | | |(8,1) |(2,0) | |----------------------------------------------------| Näringsliv |183,6 |25,1| 5,9 | 5,0 |5,1|| | | |(9,6) |(5,0) | |----------------------------------------------------| därav |69,1 |44,3|13,3 | 0,0 |3,0||industri | | |(16,0) |(-4,0) | |----------------------------------------------------| Bostäder |30,3 | - |14,7 |-12,3 |13,7|| | |28,0|(16,1) |(2,7) | |----------------------------------------------------| Myndigheter |35,6 | - | -7,4 (- | -3,3 |3,3|| | |0,5 |3,5) |(1,4) | |----------------------------------------------------|Lagerinvesteringar1|-3,2|0,5| -1,0 (-| 0,2 |0,0|| | | |1,5) |(0,5) | |----------------------------------------------------|Total | 2 |5,1 | 1,7 | 3,0 |3,3||efterfrågan |236,3 | |(1,9) |(2,9) | |----------------------------------------------------|BNP |1678,1|3,6 | 1,1 | 2,3 |2,5|| | | |(1,6) |(2,3) | |----------------------------------------------------1 Bidrag till BNP-tillväxt.2 Uppgifterna inom parentes anger motsvarande bedömning i proposition1996/97:1september 1996.Källor: och FinansdepartementetDen offentliga sektorns finanserTrots den svaga tillväxten förstärktes de offentliga finanserna kraftigt 1996.Förbättringen blev betydligt större än vad som beräknades i samband medhöstens budgetproposition, vilket framgår av tabell 3. Underskottet i detfinansiella sparandet stannade vid av BNP. Den konsolideradebruttoskulden i offentlig sektor uppgick vid utgången av 1996 till motsvarande77,av BNP. Skuldkvoten sjönk därmed . I propositionengörs bedömningen att det finansiella underskottet och skuldkvoten fortsätteratt sjunka . beräknas balans mellan inkomster ochutgifter uppkomma i den offentliga sektorn. De samlade offentliga utgifternaberäknas minska med i reala termer. Utan de föreslagna åtgärderna ivårpropositionen skulle nedgången ha blivit större och den offentliga sektornuppvisat betydande överskott.ArbetsmarknadenLäget på arbetsmarknaden har gradvis försämrats . Underårets första månader har den öppna arbetslösheten legat oförändrat högt pånära . Enligt propositionen förklaras den svaga sysselsättningsutvecklingenav låg tillväxt, förhållandevis stark produktivitetsökning samt stigandemedelarbetstid. Dessutom har sammansättningen av tillväxten i ekonomin, därexportsektorn drivit utvecklingen, varit mindre fördelaktig ursysselsättningssynpunkt.Sysselsättningen bedöms börja stiga igen . Mätt somårsgenomsnitt faller dock sysselsättningen. Utbudet av arbetskraft dämpas avatt en allt större del av arbetsstyrkan, genom de föreslagna åtgärderna,kommer att genomgå utbildning. Därigenom väntas den öppna arbetslösheten hamnastrax . Högre BNP-tillväxt och ökade möjligheter förkommunerna att behålla arbetskraft gör att nedgång i sysselsättningentas igen . Även medelarbetstidens utveckling är här av storbetydelse. En stor del av sysselsättningsuppgången togsig uttryck i en ökad medelarbetstid, dvs. det totala antalet arbetade timmarökade väsentligt mer än antalet sysselsatta personer. Den främsta orsakenbakom den starka ökningen i medelarbetstid har varit en kraftigt minskandesjukfrånvaro men även en ökande övertid har bidragit till uppgången. Underloppet av började medelarbetstiden plana ut, och denna utvecklinghar fortsatt . Den väntade sysselsättningsuppgången och framåtbedöms därför i huvudsak ta sig uttryck i ett ökat antal sysselsatta.Fortsatta satsningar på åtgärder begränsar utbudet av arbetskraft ytterligare,och den öppna arbetslösheten beräknas falla till 1998.Tabell 5. Arbetsmarknad---------------------------------------------------|Årlig procentuell |1995| | |1998||förändring | |1996 |1997 | |---------------------------------------------------|BNP, producentpris |4,2 | 1,1 | 2,2 |2,4|| | |(1,7)2 |(2,5) | |---------------------------------------------------|Produktivitet |2,0 | 1,0 | 2,7 |1,6|| | |(1,5) |(1,7) | |---------------------------------------------------|Antal arbetade timmar |2,0 | 0,1 |-0,5 |0,7|| | |(0,2) |(0,8) | |---------------------------------------------------|Medelarbetstid |0,5 | 0,7 | 0,2 |0,0|| | |(0,9) |(0,2) | |---------------------------------------------------|Antal sysselsatta |1,5 |-0,6 |-0,7 |0,7|| | |(-0,7) |(0,6) | |---------------------------------------------------|Arbetskraft |1,2 |-0,2 |-0,9 | -|| | |(-0,7) |(-0,3) |0,2|---------------------------------------------------|Öppen arbetslöshet1 |7,7 | 8,1 | 7,9 |7,1|| | |(7,7) |(6,9) | |---------------------------------------------------|Personer i konjunkturberoende|| | | || |4,4 | 4,5 | 4,7 |4,7||arbetsmarknadspolitiska| |(5,0) |(5,4) | ||åtgärder1 | | | | |---------------------------------------------------1 Procent av arbetskraften, nivå.2 Uppgifterna inom parentes uppger motsvarande bedömning i proposition1996/97:1 september 1996.Källor: , ochFinansdepartementet.Osäkerheten i prognosen i ljuset av den senaste tidens statistikStatistik som inkommit efter det att regeringen avslutat sitt prognosarbetetyder på att tillväxtutsikter är mycketgynnsamma. Utskottet vill dock peka på några osäkerhetsfaktorer i prognosen.Som påtalats tidigare i betänkandet finns en risk för att EMU-processen iEuropa ger upphov till oro på de finansiella marknaderna med betydande ränte-och växelkursrörelser som följd. Erfarenhetsmässigt kan i ett sådantläge - trots låg inflationstakt och förhållandevis starka statsfinanser -komma att drabbas mer än genomsnittet. I så fall försämras naturligtvismöjligheterna att uppnå en god ekonomisk utveckling.Den privata konsumtionen är, av skäl som anförts tidigare i betänkandet, enosäker komponent. Enligt flera av den senaste tidens indikatorer över privatkonsumtion tycks emellertid konsumtionen på flera områden vara på väg attförstärkas i rask takt. Det gäller främst bilar och kapitalvaror men ävendetaljhandeln, där SCB:s säljindex för mars månad tyder på den högstakonsumtionsnivån . Enkätundersökningen Hushållens inköpsplanersamt priser och omsättning på fastighetsmarknaden tyder även de på en gradvisstarkare privat konsumtion.Tillväxtens inriktning framöver förutses i propositionens prognos komma attdrivas i större utsträckning av den inhemska efterfrågan. Industristatistikför ger dock ännu inget stöd för en sådanomsvängning. senaste barometer och SCB:s statistik överutrikeshandel och orderingång tyder i stället på en än starkare tillväxt i deexportinriktade delarna av ekonomin jämfört med hemmamarknaden. Den senareframstår som fortsatt svag, med undantag för bilindustrin och delar avinsatsvaruindustrin.Aktuella siffror över arbetslösheten visar på en liten ljusning. Bilden ärdock i någon mån splittrad då SCB:s arbetskraftsundersökningar och AMSstatistik över antal registrerade arbetssökande ger delvis olika bild av hurarbetslösheten utvecklats . Enligt SCB är arbetslöshetenoförändrat hög. AMS siffror tyder på en viss nedgång i arbetslösheten densenaste månaden. Dessutom visar varselstatistik och statistik över antaletnyanmälda lediga platser på en liten förbättring jämfört med motsvarandeperiod föregående år.Statens finanser bedöms fortsätta att förbättras i propositionens prognos.Den senaste tidens prognoser från antyder att förbättringent.o.m. kan gå snabbare än vad regeringen förutspått, åtminstone 1997.Riksgäldskontoret har i sin senaste prognos skrivit ner statens lånebehov för1997 med . Från att ha bedömt att lånebehovethamnar i intervallet 1997 anser man nu att det kommeratt stanna vid 10-20 miljarder kronor.Ett scenario för ekonomin fram till sekelskiftetUtöver kortsiktsprognosen redovisas i propositionen en kalkyl över denekonomiska utvecklingen fram t.o.m. . Beräkningarna bygger på fleragrundläggande antaganden. Tillväxten i uppgår till per år.Något explicit konjunkturmönster har inte antagits. Vidare antas attRiksbankens inflationsmål uppnås och att den nominella löneökningstaktenbegränsas till en genomsnittlig europeisk nivå på . Dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna antas få de omfattande effekter påarbetslösheten som avsetts.Tabell 6. Försörjningsbalans, 1997-2000--------------------------------------------------------------------| Mdkr ||Procentuell förändring |-----------------------------------------------------------------| |1996 |1997|B |H |1998|B | |1999|B |H |2000| | || | | | | | | |H | | | | |B |H|-----------------------------------------------------------------|BNP | 1 |2,3|(2,3)2|(2,6)|2,5|(2,6)|(3,5)|2,8|(2,4)|(3,3)|2,7|(2,0)|(2,8) || |678,1| | | | | | | | | | | | |-----------------------------------------------------------------|Import |558,2|5,1|(4,9)|(5,1)|5,6|(6,3)|(6,3)|5,4|(6,0)|(6,1)|5,0|(5,7)|(5,8) |-----------------------------------------------------------------|Tillgång | 2 |3,0|(2,9)|(3,2)|3,3|(3,5)|(4,2)|3,4|(3,3)|(4,0)|3,3|(3,0)|(3,6) || |236,3| | | | | | | | | | | | |-----------------------------------------------------------------|Privat konsum-| | | | | | | | | | | | | ||tion |885,3|2,0|(1,8)|(2,1)|2,0|(2,4)|(2,8)|2,1|(2,5)|(2,9)|2,0|(2,2)|(2,6) |-----------------------------------------------------------------|Offentlig kon-| | | | | | | | | | | | | ||sumtion |434,2| - | (- |(- | - |(- |(- |0,2|(- |(0,3)|0,2|(0,2)|(1,0)|| | |0,1|0,5)|0,3)|0,2|1,2)|0,4)||0,5)| | | | |-----------------------------------------------------------------| Stat |132,2|1,5|(0,0)| | - |(- | |0,5|(0,5)| |0,5|(0,5)||| | | | | |0,5|1,5)| | | | | | | |-----------------------------------------------------------------| Kommuner |302,1| - | (- | |0,0|(- | |0,0|(- | |0,0|(0,0)||| | |0,9|0,7)| | |1,1)| | |1,0)| | | | |-----------------------------------------------------------------|Bruttoinvest.|249,6|1,5|(2,0)|(2,5)|5,8|(8,5)|(10,4)|7,6|(6,1)|(7,9)|6,8|(3,7) |(5,0)|-----------------------------------------------------------------| Näringsliv | | | | | | | | | | | | | || exkl. |183,6|5,0|(2,0)| |5,1|(8,4)| |7,6|(7,0)| |5,8|(3,8)||| bost. | | | | | | | | | | | | | |-----------------------------------------------------------------| Bostäder |30,3 | - |(2,7)| |13,7|(15,0)||12,0|(10,0)||15,0|(10,0)||| | |12,3| | | | | | | | | | | |-----------------------------------------------------------------| Myndigheter|35,6|- |(1,4)| |3,3|(3,5)| |3,4|(- | |5,3|(- | || | |3,3| | | | | | |1,4)| | |3,0)||-----------------------------------------------------------------|Lagerinvest.1|-3,2|0,2|(0,5)|(0,5)|0,0|(0,1)|(0,1)|0,0|(0,0)|(0,0)|0,0|(0,0)|(0,0) |-----------------------------------------------------------------|Export |670,4|6,3|(5,6)|(5,8)|5,8|(5,6)|(6,1)|5,2|(5,2)|(5,7)|5,1|(5,0)|(5,5) |-----------------------------------------------------------------|Användning| 2 |3,0|(2,9)|(3,2)|3,3|(3,5)|(4,2)|3,4|(3,3)|(4,0)|3,3|(3,0)|(3,6) || |236,3| | | | | | | | | | | | |-----------------------------------------------------------------|Inhemsk | 1 |1,5|(1,8)|(2,1)|2,1|(2,6)|(3,3)|2,6|(2,4)|(3,2)|2,5|(2,0)|(2,7) ||anv. |565,9| | | | | | | | | | | | |-----------------------------------------------------------------B = Basalternativ H = Högtillväxtalternativ enligt budgetpropositionen.1 Förändring i procent av föregående års BNP.2 Uppgifterna inom parentes anger motsvarande bedömning i proposition1996/97:1september 1996.Källor: och FinansdepartementetI budgetpropositionen presenterades ett s.k. basalternativ och ett s.k.högtillväxtalternativ för ekonomin fram . Sifferjämförelsen itabell 6 avser båda dessa.Till följd av att det sannolikt finns outnyttjad kapacitet i ekonomin islutet av 1998 och under antagandet att lönebildningen fungerar väl kantillväxten överstiga den långsiktiga trenden utan att inflationsproblemuppstår. beräknas BNP-tillväxten bli 2,8 respektive 2,. Tillväxten drivs i första hand av investeringar och privat konsumtion, menäven utrikeshandeln ger ett betydande bidrag. Givet dessa antaganden beräknasden öppna arbetslösheten falla till år 2000.Den höga tillväxttakten medför även en påtaglig förbättring av de offentligafinanserna. Vid slutet av perioden skulle därmed ett betydande finansielltöverskott uppstå. I kalkylen har antagits att budgetmålen är styrande och attde offentliga överskotten bringas ned till de målsatta nivåerna. Därvidåterstår enligt beräkningarna ett utrymme för en överföring till hushållen påca 1999 och ytterligare ca år 2000.Överföringen skall användas i syfte att öka rättvisan och jämlikheten iSverige.Den minskande statsskulden medför att även ränteutgifterna faller i relationtill BNP.Den främsta risken för att utvecklingen skall bli annorlunda än vad sombeskrivs i kalkylen hänger enligt propositionen samman med vad som händer påarbetsmarknaden. Om lönebildningen fungerar sämre än antaget eller om deföreslagna åtgärderna inte får avsedd effekt på arbetslösheten kanutvecklingen i hela ekonomin komma att bli betydligt mindre gynnsam.Partimotionernas syn på propositionens konjunkturbedömningarI motionerna Fi42 (m) och Fi46 (kd) kritiseras regeringen för att bortse fråneffekterna på tillväxten av den förda ekonomiska politiken. En väsentligförklaring till den lägre tillväxten i jämfört med resten av 1996 är enligt motionärerna skattehöjningar och återregleringar somverkat starkt återhållande på tillväxten och framväxten av nya jobb.Att den förda ekonomiska politiken skulle inverka hämmande på tillväxtenvill utskottet bestämt motsätta sig. Tvärtom har den förda ekonomiskapolitiken lagt grunden för att vi kan vänta oss en meruthållig och stark tillväxt i den svenska ekonomin.I motion Fi43 (fp) framhålls att propositionen har en alltför optimistisksyn på ränte- och växelkursutvecklingen. Enligt motionen är det sannolikt meden viss turbulens inför EMU:s start och valet av deltagande länder.Utskottets bedömning är att det inte kan uteslutas att EMU-processenförorsakar en viss turbulens på de finansiella marknaderna med ränte- ochvalutaoro som följd. I ett sådant fall försämras naturligtvis möjligheternaatt uppnå en god ekonomisk utveckling. Med tanke på att harförhållandevis starka ekonomiska fundamenta - låg inflation och sundastatsfinanser - bedöms dock risken för någon mer långvarig ränteuppgång ellervalutaförsvagning som liten.I motionerna Fi42 (m), Fi43 (fp) och Fi46 (kd) riktas kritik motpropositionens bedömning att hushållens sparkvot skall fortsätta att sjunkaner mot 1998. Som hinder för ett lägre sparande anges bl.a. det fortsattsvaga arbetsmarknadsläget. Motion Fi46 (kd) ifrågasätter även propositionenskalkyler över den fortsatt måttliga inflationstakten 1999. Detta bl.a. motbakgrund av att den reala disponibelinkomsten bedöms öka starkt.Utskottet har tidigare i betänkandet redogjort för den bedömning som liggertill grund för prognosen över privat konsumtion. Det finns ett övervägandeantal faktorer som talar för att vi står inför en relativt starkkonsumtionstillväxt . Dessa är bl.a. lägre räntor, ökadeförmögenhetsvärden samt ett uppdämt behov hos hushållen av att införskaffakapitalvaror. Dessutom tyder de senaste månadernas statistik övernybilsregistrering, sällanköp, omsättningen på fastighetsmarknaden m.m. på atten ökad konsumtion redan tagit sin början.Sammantaget innebär prognoserna över konsumtionen och de disponiblainkomsterna att nedgången i nettosparkvoten under de senaste två årenfortsätter. En stor del av den förväntade konsumtionsökningen utgörs dock avolika typer av kapitalvaruinköp, som ur ekonomisk synvinkel är att jämställamed en investering, dvs. som en form av sparande. Detta avspeglas emellertidej i nationalräkenskapernas definition av nettosparkvoten. Således kommersparandet i realiteten att vara högre än vad nedgången i sparkvoten indikerar.Dessutom bör betänkas att trots att sparandet bedöms fortsätta att falla så ärändå nästa års beräknade finansiella sparkvot historiskt hög vilket även detutgör ett visst stöd för föreliggande prognos.Beträffande ifrågasättandet i motion Fi46 (kd) av prognosen överinflationstakten 1999 vill utskottet betona att vi fortfarande i slutet av år1998 väntas ha mycket ledig kapacitet i ekonomin. Detta innebär atttillväxttakten mycket väl kan överstiga den långsiktiga trenden utan attinflationstendenser behöver uppstå.I motion Fi42 (m) ifrågasätts propositionens bedömning att 1998 årsavtalsrörelse kommer att ge relativt måttliga löneökningar. I motionen anförsbl.a. att de långtidsarbetslösa inte tycks utgöra någon dämpande effekt pålönerna.I motionerna Fi42 (m), Fi43 (fp) och Fi46 (kd) anförs att den medelfristigakalkylen i propositionen vilar på alltför positiva antaganden. I motion Fi42(m) kritiseras framför allt antagandena om lönebildningen som man menar ärorealistiska. I motion Fi46 (kd) är kritiken främst inriktad på antagandena omarbetslösheten kring sekelskiftet.Utskottet instämmer i att den höga arbetslösheten tycks ha haft en mycketbegränsad inverkan på löneutfallet avtalsrörelse. En annan viktigorsak till att löneökningarna blev förhållandevis höga var felaktigainflationsförväntningar hos de avtalsslutande parterna. Lönebildningen hanninte anpassas till den låginflationsekonomi hade blivit. Framöver serdock situationen betydligt ljusare ut. För det första ärinflationsförväntningarna mer grundmurat lågt ställda. För det andra hararbetslösheten legat på en hög nivå. Det senare har successivtinneburit en ökad insikt hos arbetsmarknadens parter om lönebildningensbetydelse för arbetslöshet, sysselsättning och tillväxt. Ett tydligt teckenpå detta är det samarbetsavtal som slutits inom industrin och de initiativtill liknande samarbetsavtal som tagits inom andra områden.De löneavtal som slutits är i genomsnitt lägre än deavtal som slöts 1995. SCB:s konjunkturstatistik över löneutvecklingen iekonomin under årets första månader pekar också på en kraftig dämpning ilöneökningstakten jämfört med tidigare.Utskottet vill vidare påpeka, med anledning av vad som anförs om denmedelfristiga kalkylen, att denna inte skall ses som en regelrätt prognos utansom en möjlig utveckling under vissa givna förutsättningar. De två viktigasteförutsättningarna är att lönebildningens funktionssätt förbättras och att deutbildningsinsatser och arbetsmarknadspolitiska åtgärder som föreslagits fåravsedda effekter på den öppna arbetslösheten. är det ett flertalfaktorer som talar för att kommer att innebära en stark ochstabil realekonomisk återhämtning. Utöver anpassningen till enlåginflationsekonomi skapar den kraftfulla förstärkningen av de offentligafinanserna ett ökat förtroende bland hushållen och ett stabilt företags- ochinvesteringsklimat. De närmast halverade räntorna medför billigareinvesteringar och ökad köpkraft för hushållen. I kombination med den stärktaarbetsmarknadspolitiken och de stora utbildningssatsningarna medförinvesteringarna att flaskhalsar i produktionen kan undvikas och inflationenförbli låg. De många åtgärder som har fattat beslut om under desenaste två åren har avsevärt förbättrat förutsättningarna för en långsiktigoch stark tillväxt.I övrigt vill utskottet påpeka att det hos landets prognosbedömare på någraårs sikt tycks finnas en ganska stor överensstämmelse när det gäller de ljusatillväxtutsikterna. publicerade prognoser från t.ex. ochNordbanken visar på en starkare BNP-tillväxt än regeringens prognos,åtminstone efter 1997.Utskottets förslag till inriktning av den allmänna ekonomiska politikenI samband med den statsfinansiella krisen har nästan alla svenskar fått görabetydande uppoffringar. Det har genomförts såväl nedskärningar av utgifter somhöjningar av skatter. Saneringspolitiken har varit nödvändig för attåterskapa förtroendet för svensk ekonomi och ekonomisk politik. Det är endasthärigenom det varit möjligt att åstadkomma en kraftig räntenedgång som i sintur är en viktig förutsättning för att öka sysselsättningen och minskaarbetslösheten. I förlängningen ger detta en möjlighet att slå vakt om ochutveckla välfärden för alla människor.Den svenska ekonomin står starkare än på mycket . Härigenom hardet skapats ett handlingsutrymme som gör det möjligt att föreslå en radåtgärder som syftar till att öka sysselsättningen och bekämpa arbetslösheten.Den ekonomiska politikens mål är att skapa en stark och växande svenskekonomi. Detta förutsätter att fler människor sätts i arbete och att det finnsett väl fungerande och utbyggt utbildningsväsende. Villkoren för företagandemåste fortsätta att förbättras, och arbetsmarknaden och lönebildningen måstefås att fungera väl.Den starka tillväxt som väntas uppkomma , och som ligger tillgrund för utskottets ställningstagande i många frågor, förutsätter bl.a. enförstärkt internationell konjunktur. i betänkandet har utskottetredogjort för de risker som finns när det gäller den internationellautvecklingen, bl.a. att den privata konsumtionen skulle kunna komma attutveckla sig sämre än prognostiserat i de europeiska länderna.