bet · GL01TU1 · 1997-11-27 00:00:00 — bort ha följande lydelse:Som framhålls i motion 1997/98:A455 (fp) skulle många transporter inte behövagå genom de känsligaste delarna i . Genom en särskildsatsning på att förbättra infrastrukturen i och till , ,och skulle de känsligaste områdena i skärgården inte behövautsättas för oöverskådliga risker. Dessutom skulle antalet tunga transportergenom reduceras. Vidare minskar behovet av att öppna någonny farled genom skärgården.Vad utskottet nu anfört - och som innebär att motion 1997/98:A455 (fp)yrkande 11 tillstyrks - bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 54 bort ha följande lydelse:54. beträffande färjor och farleder i Stockholmsregionenatt med bifall till motion 1997/98:A455 yrkande 11 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,38. (mom. 56)Tom , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 96 börjar med ?Utskottetansluter? och slutar med ?motionsyrkandet avstyrks? bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att HKF:s verksamhet inte börfinansieras över budget utan av användarna, dvs. sjöfolket.Utskottet tillstyrker följaktligen motion 1997/98:T224 (m) yrkande 13 ochavstyrker regeringens förslag att godkänner vad som anförs ipropositionen om HKF.dels att utskottets hemställan under 56 bort ha följande lydelse:56. beträffande Handelsflottans kultur- och fritidsrådatt med bifall till motion 1997/98:T224 yrkande 13 och med avslag påregeringens förslag som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,39. mål och verksamhetsinriktning m.m. (mom. 58)Tom , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 98 börjar med ?Vad gäller?och på s. 100 slutar med ?1997/98:T224 (m) yrkande 14? bort ha följandelydelse:Med anledning av förslaget i motion 1997/98:T224 (m), innebärande att destörre flygplatserna bör privatiseras liksom vissa andra delar avLuftfartsverket, kan utskottet konstatera att den avreglering av luftfarten sominleddes visat sig ha mycket gynnsamma effekter, vad gäller såväl utbudav flygtrafik som prisutveckling. Enligt utskottets mening är tiden nu mogenför att ta ytterligare steg i riktning mot en mer konkurrensutsatt luftfart.Ett sådant steg att överväga är en privatisering av delar av den statligaflyginfrastrukturen. och står inför stora investeringar. Enprivatisering skulle innebära att dessa flygplatser tillfördes riskvilligtkapital och skulle dessutom få konkurrensfrämjande effekter. I sistnämnda syftebör också en privatisering av övervägas.Vad utskottet nu anfört bör , med bifall till motion 1997/98:T224(m) yrkande 14, med anledning av propositionen och med avslag på motion1997/98:T220 (mp) yrkande 23 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 58 bort ha följande lydelse:58. beträffande mål och verksamhetsinriktning m.m.att med bifall till motion 1997/98:T224 yrkande 14, medanledning av regeringens förslag och med avslag på motion 1997/98: T220yrkande 23 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,40. mål och verksamhetsinriktning m.m. (mom. 58)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 98 börjar med ?Vad gäller?och på s. 99 slutar med ?annan ordning? bort ha följande lydelse:Vad gäller den andra förändringen kan utskottet för sin del inte finna någotnärmare utvecklat motiv i budgetpropositionen. Enligt vad utskottet emellertidhar inhämtat ligger bakom förslaget att ersätta ordet ?främja? med uttrycket?skapa förutsättningar för? en vilja att markera att på Luftfartsverketankommer inte så mycket att aktivt verka för en expansion av flygsektorn sommer att tillhandahålla den infrastruktur och den service i övrigt som svararmot marknadens behov. Utskottet anser att regeringens förslag tillomformulering på denna punkt inte är tillräckligt långtgående. Bl.a. på grundav att flyget inte belastas med samhällsekonomiska kostnader som motsvarar demiljöskador verksamheten orsakar har flygsektorn kunnat expandera på bekostnadav andra och mer miljövänliga transportslag. I likhet med vad som framhålls imotion 1997/98:220 (mp) bör flygtrafiken av miljöskäl begränsas till den trafikdär den är ojämförbar i effektivitet. Denna inriktning bör återspeglas i detövergripande målet för . Detta mål bör vara att hålla nereflygtrafiken på låga men nödvändiga nivåer.dels att den del av utskottets yttrande som på s. 100 börjar med ?Medhänvisning? och slutar ?1997/98:T224 (m) yrkande 14? bort ha följande lydelse:Med hänvisning till vad som ovan anförts föreslår utskottet att medbifall till motion 1997/98:T220 (mp) yrkande 23, med anledning av propositionenoch med avslag på motion 1997/98:T224 (m) yrkande 14 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 58 bort ha följande lydelse:58. beträffande mål och verksamhetsinriktning m.m.att med bifall till motion 1997/98:T220 yrkande 23, medanledning av regeringens förslag och med avslag på motion 1997/98: T224yrkande 14 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,41. Schengenanpassning av svenska flygplatser (mom. 59)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 103 börjar med ?Utskottetkonstaterar? och slutar med ?1997/98:T220 (mp) yrkande 24? bort ha följandelydelse:Utskottet konstaterar att anpassningen av de svenska flygplatserna tillSchengensamarbetets krav innebär investeringar om ca 600 miljoner kronor.Utskottet anser det orimligt att skall disponera statliga medelför att genomföra så kostnadskrävande åtgärder innan riksdag ens tagitställning till . Härav följer att utskottet avvisar regeringensförslag om att skall medges nedsättning av medel som normaltskulle ha lämnats i utdelning och skattemotsvarighet till ett beloppmotsvarande högst två tredjedelar av de totala investeringskostnaderna förSchengenanpassningen. Vad utskottet anfört bör , med bifall tillmotionerna 1997/98:T216 (v) yrkande 11 och 1997/98:T220 (mp) yrkande 24 samtmed avslag på propositionen i denna del, som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 59 bort ha följande lydelse:59. beträffande Schengenanpassning av svenska flygplatseratt med bifall till motionerna 1997/98:T216 (v) yrkande 11 och1997/98:T220 (mp) yrkande 24 samt med avslag på proposition 1997/98:1utgiftsområde 22 yrkande 22 i denna del och yrkande 23 i denna del somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,42. En tredje rullbana på (mom. 60)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 103 börjar med ?Beträffandeförslaget? och slutar med ?1997/98:T220 (mp) yrkande 25? bort ha följandelydelse:I motion 1997/98:T220 (mp) avvisas planerna på en komplettering av Arlandaflygplats med en tredje rullbana. Utskottet har tidigare i detta betänkandeuttalat att flyget av miljöskäl bör begränsas till den trafik som är ojämförbari effektivitetshänseende och att det övergripande målet för börvara att hålla flygtrafiken på låga men nödvändiga nivåer. Med denna merbegränsade ambitionsgrad vad gäller luftfartens utveckling bör Arlandasnuvarande kapacitet mer än väl räcka för att tillgodose efterfrågan. Så somföreslås i motionen bör en del av de investeringsmedel en tredje bana påArlanda skulle kräva i stället satsas på miljöförbättrande åtgärder. Utskottetfinner det med hänsyn härtill rimligt att investeringarminskas med hälften. Vad utskottet anfört i denna fråga bör geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 60 bort ha följande lydelse:60. beträffande en tredje rullbana på Arlandaatt med bifall till motion 1997/98:T220 yrkande 25 samt med avslag påproposition 1997/98:1 utgiftsområde 22 yrkande 22 i denna del som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,43. Organisatorisk samordning av och trafikområdetsinspektioner (mom. 70)Tom , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 107 börjar med ?Medanledning? och på s. 108 slutar med ?motion 1997/98:T918 (m)? bort ha följandelydelse:Med anledning av en granskning av revisorer hemställde utskottetår (bet. 1994/95:TU3) att regeringen skulle pröva de frågor somrevisorerna hade aktualiserat, bl.a. ökad självständighet förJärnvägsinspektionen och en för transportområdet gemensam inspektion förtillsyn och säkerhet. Betänkandet bifölls av . bemyndigadeschefen för att tillkalla en parlamentarisk kommittémed uppdrag att utreda bl.a. förutsättningarna för och värdet av att slå sammantillsynsverksamheten inom , ochJärnvägsinspektionen till en tillsynsmyndighet. Inspektionskommitténpresenterade betänkandet En översyn av luft-, sjö- och spårtrafikenstillsynsmyndigheter (SOU 1996:82). Kommittén avvisade tanken på en gemensaminspektionsmyndighet. I fråga om inspektionernas organisatoriska hemvistföreslog kommittén att och , däremotinte , skulle skiljas ut från sina respektive berördes inte av uppdrag.Utskottet kan konstatera att de olika inspektionerna på trafikområdetfortfarande organisatoriskt hör samman med sina respektive verk, trots attriksdagen uttalade att i vart fall bordeskiljas ut från och trots att regeringen så sent som haravslutat en genomlysning av roller och organisationsstruktur.Enligt utskottets mening är det hög tid att de säkerhetsövervakande organenbryts loss ur det beroendeskapande förhållande som råder. Dessutom anserutskottet, i likhet med vad som uttalas i motion 1997/98:T918 (m), attsamverkan mellan de olika inspektionerna, och då kanske inte bara inom tra-fikområdet, måste förbättras. Visserligen förekommer viss samverkanenligt vad har redovisat. Men utskottet har uppfattningenatt långt ifrån alla möjligheter att utbyta kunskaper och erfarenheter tas tillvara.Ett av flera viktiga skäl för en förbättrad samverkan är, som utskottet serdet, att det på inspektionernas verksamhetsområden finns faktorer av generelloch övergripande natur och som har avgörande betydelse i säkerhetshänseende.Dessa faktorer gäller bl.a. människors förmåga att agera adekvat i olikasituationer. Exempelvis finns forskning som entydigt visar att människansförmåga att på ett rationellt sätt hantera för mycket samtidig information ärbegränsad, särskilt i pressade situationer. Mental arbetsbelastning och prestation vid militärflygning, publicerad 1992, redovisas resultat av simulatorprov med piloter. Iförsöken ålades förarna att flyga på låg höjd. Successivt ökade man förarnasbelastning genom att ge dem mer information och genom att öka händelsetempot.Forskarna fann att när informationsmängden ökade kontrollerade förarenomvärlden mera sällan. Man fann ett ?informationstak? vid cirka sju objekt. Vidfler än 8-10 objekt kunde medelföraren inte längre integrera uppgifterna ochhan lyckades inte med någon av dem. Det bör noteras att denna begränsadeförmåga gällde personer som särskilt rekryterats och utbildats för att utifrångiven information agera rationellt och säkert. En annan sådan grundläggandekunskap om människans begränsningar gäller utformningen av olika tekniskasystem. Erfarenhetsmässigt vet man att om ett tekniskt system är uppbyggt såatt det är möjligt att göra fel, då kommer också, förr eller senare, fel attbegås. Ett exempel härpå är det uppmärksammade s.k. dialysmålet i , dåen sjuksköterska blev fälld för att hon hade gjort en felkoppling i endialysutrustning. Med rätt teknisk utformning hade ett sådant misstag intevarit möjligt.Grundläggande kunskaper om människans förutsättningar bör utnyttjas i helakedjan av aktiviteter som syftar till att förebygga olyckor, exempelvisrekrytering, utbildning och fortbildning, utformning av tekniska system,normgivning och tillsyn. Men minst lika viktigt är det att sådana kunskaper,oavsett var de inhämtas, nyttiggörs inom alla verksamheter där hög säkerhet ärviktig - det må gälla luftfart, sjöfart, järnvägstrafik, kärnkraft ellersjukvård. Enligt utskottets uppfattning är det inte god hushållning medresurser om varje inspektion själv skall bygga upp grundkunskap ocherfarenheter med generell tillämpning.Utskottet anser mot den angivna bakgrunden att regeringen bör lägga framförslag dels om att inspektionerna på trafikområdet i enlighet med tidigareriksdagsbeslut skall skiljas ut från sina respektive verk, dels om en sådanorganisation av inspektionsverksamheten som genom förbättrad samordningsäkerställer ett bättre utnyttjande av tillgängliga resurser. Det är enligtutskottets uppfattning naturligt att också ingår i ensådan samordnad verksamhet. Vad utskottet nu anfört bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 70 bort ha följande lydelse:70. beträffande organisatorisk samordning av ochtrafikområdets inspektioneratt med anledning av motion 1997/98:T918 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,44. Ekonomiska mål för SJ m.m. (mom. 74)Tom (), (), (), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 113 börjar med ?Utskottetanser? och slutar med ?behandlade delar? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att SJ:s övergripande mål och verksamhetsinriktning måsteanpassas till en ny trafikpolitik som bygger på en avreglerad ochkonkurrensutsatt transportmarknad. Det innebär bl.a. att staten bör ställasamma krav på SJ som på ett börsnoterat bolag när det gäller avkastning,redovisning, rapportering m.m. För att arbetet med att rationalisera SJ skallfå full genomslagskraft och för att SJ skall kunna utvecklas positivt krävs attstaten som ägare upprätthåller omvandlingstrycket på SJ, bl.a. genomlångtgående avkastningskrav.Vad utskottet anfört , och som innebär att motion 1997/98:T224 (m) i nubehandlad del tillstyrks, bör av ges regeringen till känna. yttrande följer att syftet med motion 1997/98:T213 (kd) i nubehandlad del tillgodoses medan regeringens förslag avstyrks.dels att utskottets hemställan under 74 bort ha följande lydelse:74. beträffande ekonomiska mål för SJ m.m.att med bifall till motion 1997/98:T224 yrkande 15 och med anledningav motion 1997/98:T213 yrkande 29dels avslår regeringens förslag om övergripande mål ochverksamhetsinriktning för för ,dels avslår regeringens förslag om ekonomiska mål och investeringsplan förStatens järnvägar för ,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,45. Studeranderabatt (mom. 76)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 114 börjar med ?Enligtgällande? och slutar med ?behandlad del? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att regeringen bör verka för att statliga företag ochaffärsverk inte diskriminerar studerande med föräldraansvar. Det innebär attSJ:s studeranderabatt bör ge rätt att ta med sig ett barn gratis.Vad utskottet anfört , och som innebär att motion 1997/98:Ub708 (v) i nubehandlad del tillstyrks, bör av ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 76 bort ha följande lydelse:76. beträffande studeranderabattatt med bifall till motion 1997/98:Ub708 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,46. Trafikupphandling (mom. 78)Tom , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 117 börjar med ?Utskottetkonstaterar? och slutar med ?behandlade delar? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att de olika transportmedlen bör tillåtas konkurrera på likavillkor. Därmed utvecklas de färdsätt som samhällsekonomiskt sett är mesteffektiva. Detta betyder att statens köp av olönsam järnvägstrafik inte kanmotiveras så länge inte andra lösningar tillåts eller prövas. Enkonkurrensutsättning av persontrafiken på järnväg kan mycket väl visa sig ledatill att nya trafikoperatörer etablerar sig som kan köra nu olönsamma sträckorpå kommersiella villkor. En avreglering av långväga busstrafik kan vidaremöjliggöra resor på de aktuella sträckorna utan statliga subventioner.Utskottet anser mot denna bakgrund att regeringen inte bör bemyndigas attupphandla interregional persontrafik på järnväg för år 1999.Vad utskottet anfört , och som innebär att motion 1997/98:T224 (m) i nubehandlad del tillstyrks, bör av ges regeringen till känna. ställningstagande följer att regeringens förslag samt motionerna1997/98:T220 (mp), 1997/98:T517 (s), 1997/98:T531 (mp) och 1997/98: T534 (s) inu behandlade delar avstyrks.dels att utskottets hemställan under 78 bort ha följande lydelse:78. beträffande kostnadsram för köp av interregional persontrafikatt med bifall till motion 1997/98:T224 yrkande 11 i denna del ochmed avslag på regeringens förslag och motionerna 1997/98: T220 yrkande 28,1997/98:T517, 1997/98:T531 och 1997/98:T534 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,47. Trafikupphandling (mom. 78)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 117 börjar med ?Utskottetkonstaterar? och slutar med ?behandlade delar? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att de grundläggande principerna för statenstrafikupphandling bör utvidgas. Till skillnad från bör inte bararegionalpolitiskt viktig tågtrafik upphandlas utan även tågtrafik som ärmiljöpolitiskt angelägen. Det betyder att upphandling bör göras avföretagsekonomiskt olönsamma trafiksträckor som har ett högt samhällsekonomisktvärde, inräknat miljövinster. Därmed kan statens upphandling av tågtrafikbättre medverka till att hålla levande och skapa förutsättningar förmiljövänligare persontransporter. Utskottet förutsätter därmed bl.a. att enutbyggd järnvägstrafik kan erbjudas längs , som framhålls imotion 1997/98:T531 (mp).Vad utskottet anfört , och som innebär att motion 1997/98:T220 (mp) i nubehandlad del tillstyrks, bör av ges regeringen till känna. yttrande följer att syftet med motion 1997/98:T531 (mp) tillväsentlig del tillgodoses medan motionerna 1997/98:T224 (m), 1997/98:T517 (s)och 1997/98:T534 (s) i nu behandlade delar avstyrks.dels att utskottets hemställan under 78 bort ha följande lydelse:78. beträffande kostnadsram för köp av interregional persontrafikatt med bifall till motion 1997/98:T220 yrkande 28 och med anledningav motion 1997/98:T531 samt med avslag på regeringens förslag ochmotionerna 1997/98:T224 yrkande 11 i denna del, 1997/98:T517 och1997/98:T534 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,48. En översyn av regelverket för uppdragsmyndigheters kapitalförsörjning(mom. 79)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 119 börjar med ?Utskottetkan? och på s. 120 slutar med ?1997/98:T913 (c) yrkande 1? bort ha följandelydelse:Utskottet har förståelse för de i motion 1997/98:T913 (c) aktualiseradeproblemen. Dessa tycks främst sammanhänga med det faktum attuppdragsmyndigheter har begränsade anslag som inte förslår för inköp av merakostsam utrustning, som de har förbjudits att ackumulera störreöverskott som kan användas för sådant ändamål. Skulle de ändå bygga uppackumulerade medel finns stor risk för att dessa dras in. Dessutom görosäkerheten rörande de framtida intäkterna att uppdragsmyndigheterna drar sigför att utnyttja sina lånemöjligheter. VTI:s problem har ytterligareaccentuerats genom att en av huvudbeställarna, , har stoppat sinaforskningsuppdrag i avvaktan på en genomgång av verkets forskningsprogram. Ävenom detta problem nu synes vara på väg att lösas kvarstår dock det faktum att destatliga finansiärerna är obenägna att satsa medel för inköp avforskningsutrustning vars långsiktiga nytta de har svårt att bedöma. Utskottetanser, i likhet med vad som framhålls i motionen, att förutsättningarna för VTIoch andra uppdragsmyndigheter att ordna sin kapitalförsörjning börutredas. Vad utskottet nu anfört bör med bifall till motion1997/98:T913 (c) yrkande 1 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 79 bort ha följande lydelse:79. beträffande en översyn av regelverket för uppdragsmyndigheterskapitalförsörjningatt med bifall till motion 1997/98:T913 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,49. Försök med förarlös spårbuss (mom. 83)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 122 börjar med ?Utskottetdelar? och slutar med ?1997/98:T216 (v) yrkandena 1 och 2? bort ha följandelydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att staten bör uppmuntraförsöksprojekt med miljövänlig, energisnål och trafiksäker kollektivtrafik avdet slag som bedrivs i . Enligt vad utskottet erfarit har busstrafiken iUppsala, bl.a. till följd av dålig framkomlighet, fått allt svårare attkonkurrera med privatbilismen. Det är enligt utskottets mening angeläget attett fungerande förarlöst bansystem kommer till stånd . Denbana som planeras i kan tjäna som inspirationskälla förandra kommuner som vill få en rationell lösning på sina trafikproblem. Därförbör staten genom Kommunikationsforskningsberedningen även fortsättningsvisstödja projektet. Vad utskottet nu anfört bör ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 83 bort ha följande lydelse:83. beträffande försök med förarlös spårbussatt med bifall till motion 1997/98:T216 yrkandena 1 och 2 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,50. (mom. 85)Tom , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 123 börjar med ?Utskottet,som? och slutar med ?1997/98:T224 (m) yrkande 16 avstyrks? bort ha följandelydelse:Såsom motionärerna framhållit har på ett övertygande sättvisat att verksamhet kan bedrivas i mer affärsmässiga former. Detta börklart komma till uttryck i formuleringen av de effektmål, verksamhetsmål ochavkastningskrav som föreslås ta ställning till. Vad utskottet nuanfört bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 85 bort ha följande lydelse:85. beträffande meteorologiska och hydrologiska institutatt med bifall till motion 1997/98:T224 yrkande 16 samt med anledningav regeringens förslag som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,SÄRSKILDA YTTRANDEN1. Anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer (mom. 1)Tom , och (alla m) anför:Den 20 november beslutade majoritet bestående av socialdemokrateroch centerpartister att fastställa ekonomiska ramar för de olikautgiftsområdena i den statliga budgeten och en beräkning av statens inkomsteravseende . beslutades en preliminär fördelning av statensutgifter på utgiftsområden för budgetåren 1999 och 2000.Moderata samlingspartiet har i parti- och kommittémotioner förordat en annaninriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Våra förslag syftartill att skapa förutsättningar för ett ekonomiskt, kulturellt och socialtväxande . Genom en större enskild sektor och ett starkare civiltsamhälle kan både företag och människor växa. Massarbetslösheten kan steg försteg pressas tillbaka som den sociala tryggheten också i andrabemärkelser kan öka genom att hushållen får en större ekonomisksjälvständighet.Vi har föreslagit en långtgående växling från subventioner och bidrag tillomfattande skattesänkningar för alla, främst låg- och medelinkomsttagare.Samtidigt värnar vi de människor som är i störst behov av gemensamma insatseroch som har små eller inga möjligheter att påverka sin egen situation. Vi slårockså fast att det allmänna skall tillföras resurser för att på etttillfredsställande sätt kunna genomföra de uppgifter som måste vara gemensamma.När majoritet nu genom riksdagsbeslutet om ramar förde olika utgiftsområdena valt en annan inriktning av politiken, deltar vi intei detaljbesluten. I detta särskilda yttrande redovisar vi dock den del av vårpolitik som berör utgiftsområde 22 Kommunikationer och som också framgår avmotion 1997/98:T224 (m). Vårt trafikpolitiska alternativ innebär besparingar påsammanlagt jämfört med regeringens förslag.Vägledande principer för vår trafikpolitik är att staten skall ha ansvar förgemensam infrastruktur och skydd för liv, hälsa och miljö. En tydligarekoppling mellan nyttjande och finansiering av infrastruktur skall eftersträvas.Inom och mellan trafikslagen bör det råda konkurrensneutralitet. Statligaföretag och affärsdrivande verksamhet skall konkurrensutsättas ochprivatiseras.