bet · GL01UU2 · 1997-11-25 00:00:00 — Imotionen hävdas att det utan frihet och äganderätt inte blir någon utveckling.Motionärerna framhåller att statsmakten skall vara begränsad ocheffektiv. Rättsstaten, stöd till utbildning och hälsovård samt till sådaninfrastruktur som inte kan marknadsfinansieras, främst vägar, vatten ochavlopp, är dess huvuduppgifter.I yrkande 2 krävs beslut om att rättsstaten, respekten för de mänskligarättigheterna, demokrati och marknadsekonomi skall vara centrala målsättningari samarbetet med biståndsländerna.I yrkande 12 hävdas att utformningen av biståndet bör ske i u-landsmiljö. Detföreslås att en särskild enhet med inriktning på fattigdomsavveckling,mänskliga rättigheter och demokratiutveckling förläggs till södra , därhuvuddelen av de svenska biståndsinsatserna sker.I kommittémotionen U207 (c) yrkande 1 (delvis) önskas ett tillkännagivande ominriktningen av biståndet. Det är enligt motionärernas uppfattning viktigt attse det samlade svenska biståndet, det multilaterala utvecklingsbiståndet,främst via FN, EU:s bistånd och bilaterala insatser i etthelhetsperspektiv. Olika utvecklingsländer har olika behov för sin utvecklingoch inriktningen kan variera mellan olika former av bistånd. För de fattigasteländerna är bistånd nödvändigt för att säkerställa mänskliga basbehov och föratt lägga grunden för en ekonomisk utveckling. För de länder som nått en vissindustrialisering är frågor som rör handelsvillkor, kapitalrörelser ochtekniköverföringar, med miljöanpassad teknik, det viktigaste.Folkpartiet liberalerna föreslår i sin partimotion U219 (fp) yrkande 1 att enförnyad prövning görs i en utredning av de biståndspolitiska målen. Målen harblivit ett alltmer trubbigt instrument allteftersom deras antal ökat. Att angeatt fattigdomsbekämpningen är ett överordnat mål framstår som missvisande dåexempelvis miljöåtgärder och konflikthantering fått ökad betydelse. Minskadfattigdom blir då en grundläggande faktor bland andra för att åstadkommautveckling. En utredning bör tillsättas för att pröva de biståndspolitiskamålen. En sådan bör överväga vilken styrande verkan biståndsmålen bör - och kan- ha.I yrkande 2 anförs att demokratimålet bör göras överordnat i det svenskabiståndet.Motionärerna anser vidare i yrkande 6 att man vid en förnyad prövning av debiståndspolitiska målen bör överväga att stryka det s.k. oberoendemålet, dvs.målet om ?ekonomisk och politisk självständighet?. Detta mål kan enligt enligtmotionärernas uppfattning inte nås genom bistånd utan genom att världssamfundetaccepterar att folkrättsliga regler upprätthålls.Vidare hävdas att handelns betydelse som utvecklingsmotor för biståndet måstebetonas starkare (yrkande 7). Motionärerna hävdar att ett huvudmål för enliberal u-landspolitik är att de fattigaste länderna skall integreras i envärldsekonomi där frihandel och företagsinvesteringar är centrala krafter förutveckling. Protektionism i alla dess former skall bekämpas.Samspelet mellan biståndspolitiken och flyktingpolitiken lyfts fram i yrkande17. Det framhålls att det finns tre avseenden där en nära sammankoppling börgöras. För att förebygga flyktingbehov är en ökad satsning pådemokratifrämjande åtgärder mest angelägen. I akuta massflyktssituationer krävsomfattande hjälpinsatser i närområdet. Även vid repatriering och återuppbyggnadär bistånd av stor betydelse.I partimotionen Jo785 (fp) yrkande 1 framhålls behovet av att stärka detinternationella samarbetet kring miljöfrågorna. Överföring av kunskap,forskning, teknik mellan länder och bindande globala överenskommelser ärviktiga miljöpolitiska medel. På biståndssidan bör mat och vattenförsörjningenprioriteras samt även kapacitetsutveckling.I partimotionen U220 (kd) yrkande 5 anförs att miljöproblemen i världen växeroch är globala och gränsöverskridande. Att bekämpa dem kräver internationelltsamarbete där varje land måste bidra utifrån sin egen ekonomiska bärkraft. VidFN:s uppföljningsmöte UNGASS i framstod det, enligtmotionärerna, klart hur besvikna de fattigaste länderna var på att de rikaländerna svikit löften och åtaganden från . Samtidigtkvarstår de rika ländernas krav på de fattigaste länderna att själva sätta inresurser för att komma till rätta med sina miljöproblem. Motionärerna hävdardock att ansvaret för de växande miljöproblemen inte kan lämpas över på deresurssvaga fattiga länderna utan i större utsträckning måste utkrävas av länderna.I motion U203 (s) begärs avsättande av visst biståndsmedel till ett projekt föratt främja att individer eller familjer kan återvända till sitt hemland, ävenom detta land inte erhåller svenskt bistånd.I den enskilda motionen U216 (mp) yrkande 1 kräver motionären attförutsättningarna för att stifta en biståndslag undersöks. Lagen i fråga skullevara en svensk ?naturresurslag? för biståndsprojekt och syftet vara att reglerainblandningen av svenska pengar i biståndsprojekt, eftersom dessa agerar iprojekt som varken kan påverka eller styra, även om genomförandet avdem orsakar skador på miljön. Den skulle omfatta krav på absolut objektiva ochsjälvständiga miljökonsekvensbeskrivningar med lokalt remissförfarande, rimligatidsramar för befolkningen att yttra sig, ekonomiskt stöd tilllokalbefolkningen för att de skall kunna få oberoende information om projektetosv.Utskottets övervägandenI ett antal yrkanden krävs att de biståndspolitiska målen skall ändras,kompletteras eller utredas. Bl.a. begärs att ett övergripande mål skall varaatt främja en uthållig snabb tillväxt med en snabb utrotning av fattigdomen;att demokratimålet skall vara överordnat andra mål; att rättsstaten, respektenför mänskliga rättigheter, demokrati, marknadsekonomi, frihandel, god miljöskall vara centrala målsättningar i biståndet. Dessutom begärs att man isamband med en bredare översyn av de biståndspolitiska målen bör överväga attstryka målet ekonomisk och politisk självständighet, det s.k. oberoendemålet.Utskottet har tidigare, senast i betänkandet 1996/97:UU15 Internationelltutvecklingssamarbete, tagit ställning till liknande yrkanden med krav på att debiståndspolitiska målen omformuleras eller ånyo utreds. Då konstaterades attdet sker en kontinuerlig process av omprövning och precisering av debiståndspolitiska målen. Exempel härpå är regeringens för riksdagenförelagda fattigdomsskrivelse, i vilken fattigdomsmålet grundligt penetreras.Marknadsekonomins betydelse för en hållbar ekonomisk utveckling genomsyrarskrivelsen. Utskottet har också vid ett flertal tillfällen, senast i ovannämnda betänkande, konstaterat att det är ett grundläggande svenskt intresseatt värna om frihandeln. Regeringen kommer att presenteraskrivelser om demokrati, mänskliga rättigheter och biståndets roll respektivesvensk Afrikapolitik. De nya tankegångar som som bl.a redovisats i utredningen?Partner med ?, vilken kommer att ligga till grund för sistnämndaskrivelse om den svenska Afrikapolitiken, innebär bl.a. nya infallsvinklar medbäring på det s.k. oberoendemålet. Utredningen analyserar olika vägar att skapaen mer jämlik samarbetsrelation. Utskottet har i ovan nämnda betänkande,1996/97:UU15, också tagit ställning till ett yrkande om att stryka det s.k.oberoendemålet varvid bl.a. anfördes att detta mål på intet sätt spelat ut sinroll.Utskottet vidhåller tidigare framförda uppfattning att det inte är berett atttillmötesgå krav på en förnyad prövning av en utredning av de biståndspolitiskamålen.Därmed avstyrks motion U219 (fp) yrkande 1.Utskottet vidhåller även tidigare framförda ståndpunkter såvitt avserförändringar av övergripande biståndspolitiska mål eller övriga mål och är inteberett att förespråka några förändringar härvidlag. Utskottet delar samtidigtmånga av de synpunkter som genomsyrar motionerna, t.ex. vikten av att främjademokrati, rättsstaten, marknadsekonomi, frihandel och fri företagsamhet samtvikten av att säkerställa mänskliga basbehov för de fattigaste länderna m.m.,men menar att dessa aspekter väl avspeglas i gällande riktlinjer och dessutomkommer att ytterligare utvecklas i kommande skrivelser som förestår frånregeringen om biståndets demokratifrämjande roll respektive den nyaAfrikapolitiken. Utskottet instämmer också i uppfattningen att det är viktigtatt främja god miljö genom internationellt samarbete. Härvidlag har de rikareländerna en betydande moralisk skyldighet. Vidare vill utskottet i likhet medmotionärerna framhålla värdet av tekniköverföring med miljöanpassad teknik.Utskottet konstaterar att en stor samsyn råder vad gäller utvecklingsanalysenoch biståndets roll både i och internationellt.Med avstyrkande av motionerna U202 (m) yrkande 1, U219 (fp) yrkandena 2 och 6anses därmed motionerna U202 (m) yrkande 2, U207 (c) yrkande 1 i berörd del,U219 (fp) yrkande 7, U220 (kd) yrkande 5 och Jo785 (fp) yrkande 1 besvarade medvad utskottet anfört.I motion U216 (mp) yrkande 1 begärs att förutsättningarna för att stifta ensvensk naturresurslag för biståndsprojekt undersöks. Syftet skulle vara attreglera inblandningen av svenska pengar i biståndsprojekt.Utskottet konstaterar att det enligt Sidas handlingsprogram för miljö ochhållbar utveckling skall göras miljökonsekvensanalyser av alla svenskabiståndsprojekt. I dessa bedömningar ingår som en given del en analys aveffekter såväl på naturen som på berörda människor. Biståndet ges i skildamiljöer och under olika förutsättningar. Det synes därför utskottet varkenlämpligt eller möjligt att i en lag slå fast vad som skall gälla i de olikaenskilda fallen.Motion U216 (mp) yrkande 1 avstyrks därmed.I motion U219 (fp) yrkande 17 lyfter motionärerna fram samspelet mellanbiståndspolitiken och flyktingpolitiken. Utskottet noterar att motionärernabeskriver vad som är känd svensk politik. Det är viktigt att t.ex.med preventivt demokratistöd förhindra att en flyktingsituation uppstår. Närakuta krissituationer har uppstått är det också av vikt att det internationellasamfundet med kraft kan agera på alla plan för att lindra mänskligt lidande.Dessutom krävs i många fall, som t.ex. i det , stora insatserför att återuppbygga ett krigshärjat land. I motion U203 (s) begärs att medelskall avsättas för att främja att flyktingar i skall kunna återvändatill sina hemländer, även om dessa länder inte uppbär svenskt bistånd.Utskottet har inhämtat att Sida ger visst stöd till sådana projekt viasvenska enskilda organisationer bl.a. för att genom yrkesutbildning, följt avprojekt i hemländerna, underlätta för somaliska och bosniska flyktingar attåtervända hem.Motionerna U219 (fp) yrkande 17 och U203 (s) anses därmed besvarade.I motion U202 (m) yrkande 12 begärs att en särskild enhet med inriktning påfattigdomsavveckling, mänskliga rättigheter och demokratiutveckling förläggstill södra . Utskottet har , i betänkandet 1996/97:UU15Internationellt utvecklingssamarbete, tagit ställning till ett sådant yrkandevarvid bl.a. konstaterades att utskottet erfarit att det förekommer enförsöksverksamhet inom Sida genom vilken biståndsambassaderna tillfälligt kanförstärkas vid beredning av mer omfattande insatser. Utskottet fann emellertidinte skäl att förespråka någon utlokalisering av en enhet från Sida till södraAfrika. Utskottet har under budgetberedningen vid en fördragning av Sidasgeneraldirektör också erfarit att Sida ställer sig positivt till att i ökadutsträckning med sakanslag förstärka myndigheter i fält med tjänster, t.ex.inriktade på demokratibistånd.Utskottet vidhåller sin tidigare framförda uppfattning och avstyrker därmedmotion U202 (m) yrkande 12.Biståndsramen samt avräkningarna från dennaPropositionen (avsnitt 3 A)BiståndsramenRegeringen föreslår att biståndsramen höjs med 472 miljoner kronortill , motsvarande av BNI. skallbiståndsnivån höjas till av BNI. Ambitionen är att åter skalluppnå enprocentsmålet när de statsfinansiella förutsättningarna för dettaföreligger. Utbetalningsnivån förutses kunna hållas påen högre nivå genom ett bättre utnyttjande av reservationer.I propositionens yrkande 1 begär regeringen att biståndsramen fastställs till0,av vid budgeteringstillfället beräknad BNI för 1998.Regeringen har i den ekonomiska vårpropositionen (1996/97:150) föreslagit attbiståndsramen skall uppgå till av beräknad BNI för åren 1998 och 1999medan biståndsramen höjs till av BNI. motsvarar ramen12 , vilket innebär en ökning med 472 miljoner kronorjämfört med 1997.Vid fördelningen av medel har regeringen för beaktat såvälgjorda utfästelser som reservationsläget. Bidragen till multilateralautvecklingsbanker ökar på grund av tidigare gjorda utfästelser. Bidragen tillFN-systemet förblir i stort sett oförändrade. Inom ramen för dessa görs enmålinriktad satsning på utsatta barn i fattiga länder och på jämställdhet.Anslagsposten för det bilaterala utvecklingssamarbetet ökar med hänsyn till destora reservationerna långsammare än biståndsbudgeten som helhet. Posterna förAfrika, , enskilda organisationer, krediter, forskning och ekonomiskareformer ökar. Minskningar inom särskilda utvecklingsprogram är motiverade avbetydande reservationer och innebär inte att verksamheten behöver skäras ned.Från denna delpost överförs vidare medel för landinriktade insatser till stödför demokrati och respekt för mänskliga rättigheter till regionposterna förAfrika och . En ny Europapost inrättas för stöd till främst f.d.Jugoslavien och vissa utvecklingsländer i och Central-asien genom omfördelning av medel från delposten för humanitärt bistånd.Avräkningar från biståndsramenVerksamhetsområdet A Internationellt utvecklingssamarbete ökar med 432 miljonerkronor, eftersom avräkningarna från biståndsramen räknas upp med 40 miljonerkronor, jämfört med föregående budgetår. Avräkningarna från biståndsramen förkostnader för asylsökande från räknas år1998 beroende på indexuppräkning med . För åren 1999 och 2000skall asylavräkningarna beräknas på vid respektive budgeteringstillfälletillgängligt prognosunderlag. Från biståndsramen avräknas vidare kostnader fördet svenska bidraget till den del av EU:s gemensamma bistånd som finansierasöver Europeiska kommissionens reguljära budget. Avräkningar för administrativa kostnader och andrautgifter ökar enligt tidigare beslut med år 1998och uppgår efter uppräkning för inflation till . Totaltuppgår avräkningarna från biståndsramen till år 1998.MotionernaI kommittémotion U207 (c) yrkande 7 begär att regeringen skall geSida i uppdrag att planera för hur en återgång till en biståndsram på avBNI bör genomföras och att regeringen skall återkomma till med ensådan redovisning i samband med vårproposition.I partimotion U219 (fp) yrkande 27 krävs ett tillkännagivande om en återgångtill enprocentsmålet. Enprocentsmålet är ett moraliskt grundat åtagande mot defattigaste länderna som åter bör uppfyllas möjligt.I partimotion U213 (v) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om hurenprocentsmålet för biståndsramen skall uppnås. bör genom att återgåtill enprocentsmålet visa sin goda vilja till global utjämning av resurser. Iyrkande 2 föreslås att regeringen utarbetar en plan för att stegvis under entreårsperiod återigen vara uppe i av BNI. Planen skulle innebäraatt biståndet ökade till av BNI 1998, av BNI 1999 och av BNI år2000. Det enda rimliga är, enligt motionärerna, att upprätta en plan för hurenprocentsmålet skall uppnås. Att sätta biståndet i relation till detstatsfinansiella läget eller till ekonomiska utveckling torde göra detsvårt att uppnå målet och ännu svårare att hålla fast vid det.I partimotion U223 (mp) yrkande 2 anför att regeringen bör läggafram en plan för höjning av biståndet till . Målsättningen måste vara entrestegsplan med höjning av biståndet . föreslåscirka av BNI 1998, och för år 2000.Miljöpartiet föreslår anslagsvisa ökningar enligt tabell imotionen, innebärande totalt , 12 028 miljonerkronor och för (yrkande 15).I partimotion U220 (kd) yrkande 1 uppmanas regeringen anta en plan för attåtergå till enprocentsnivån. Enprocentsmålet har alltsedan fattadebeslut om detta 1968 varit grundstenen i biståndet. Avsaknaden av en plan ibiståndsbudgeten om hur enprocentsmålet åter skall nås tolkas i motionen så attdenna målsättning övergivits.I motion U206 (s) begär motionärerna i yrkande 1 att regeringen skall redovisahur avräkningen från biståndsramen av asylkostnaderna beräknas och hur dessaöverensstämmer med . Motionärerna pekar på att regeringen i denekonomiska vårpropositionen 1996/97:150 beträffande utgiftsområde 8 Invandrareoch flyktingar skrev att antalet asylsökande i har minskat sedanförhållandena i det stabiliserats. I föreliggandebudgetproposition föreslås avräkningen öka till trots attregeringen konstaterat att ?sedan antalet asylsökande minskat har kostnadernagått ned?. I budgetpropositionen, beträffande utgiftsområde 8, hävdarregeringen att antalet asylsökande är förhållandevis lågt och ligger på sammanivå som . beräknas drygt 8 000 personerkomma att söka asyl i . Dock sägs även att snabba förändringar kaninträffa, varför man begär medel för mottagande av 13 350 asylsökande för 1998.Avräkningsmedlen återförs inte till biståndsverksamheten om asylmottagandetvisar sig bli så lågt som det varit och således inte når upp tillplaneringstalet. Det betyder att den biståndsram som DAC räknar med inte nårupp till de av BNI som förutsatts i budgeten. I yrkande 2 begärs etttillkännagivande om att den i budgeten prognostiserade avräkningen i efterhandjusteras mot det verkliga utfallet.I motion U209 (c) hemställs i yrkande 2 att regeringen skall få i uppdrag attredovisa en plan för hur det svenska biståndet - med början 1998 - under enfemårsperiod åter skall utgöra procent av BNI.Utskottets övervägandenI propositionen, yrkande 1, begär regeringen att biståndsramen förinternationellt utvecklingssamarbete fastställs tilll av vidbudgeteringstillfället beräknad BNI . Regeringen föreslog i denekonomiska vårpropositionen att biståndsramen skulle uppgå till även 1999för att sedan höjas till av BNI . Ambitionen är att återskall uppnå enprocentsmålet när de statsfinansiella förutsättningarna för dettaföreligger.Utskottet tillstyrker regeringens förslag för att fastställabiståndsramen till av beräknad BNI (yrkande 1).I ett antal motionsyrkanden hävdas vikten av att enprocentsmålet upprätthålls,att en snabbare återgång till enprocentsnivån - i vissa fall beloppsvispreciserade eller med angivna procentsatser av BNI - skallske samt begärs planer för hur enprocentsmålet skall uppnås. Utskottet har vidett flertal tillfällen tidigare, senast i yttrande 1996/97:UU4y med anledningav ekonomiska vårproposition 1996/97:150, framhållit att kunskapen omoch stödet för enprocentsmålet är väl befäst i och i den allmännaopinionen. är återgången till enprocentsnivån också en viktigsymbolfråga varför utskottet, även av det skälet, ansett att det börprioriteras. Utskottet välkomnade vidare, i ovan nämnda yttrande, att enåtergång nu inletts samt framhöll med bestämdhet att en återgång tillenprocentsnivån bör ske så snart det statsfinansiella läget tillåter. Det finnsdäremot, enligt utskottets mening, ingen anledning att lägga fast precisabeloppsgränser beträffande biståndsramen för de närmaste åren.Utskottet har också tidigare tagit ställning till förslag om mer eller mindredetaljerade planer för hur enprocentsmålet åter skall uppnås. Utskottet hardärvid uttalat att bestämda planer för en återgång till enprocentsnivån inteförefaller ändamålsenliga. Utskottet vidhåller denna uppfattning.Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motionerna U207 (c) yrkande 7,U209 (c) yrkande 2, U213 (v) yrkandena 1 och 2, U220 (kd) yrkande 1 och U223(mp) yrkandena 2 och 15 samt anser motion U219 (fp) yrkande 27 besvarad med vadutskottet anfört.I motion U206 (s) yrkande 1 begärs en redovisning hur avräkningen frånbiståndsramen av asylkostnaderna beräknas och hur de överensstämmer med DAC:sregler. I yrkande 2 begärs att den budgeterade prognostiserade avräkningen iefterhand justeras mot det verkliga utfallet.Vad avser begäran om att den budgeterade prognostiserade avräkningen iefterhand justeras mot det verkliga utfallet har utskottet erfarit att dettasvårligen låter sig göras. Utskottet förutsätter emellertid att detvolymmässiga mål för biståndet som beslutats av uppfylls.Utskottet avstyrker därför motion U206 (s) yrkande 2 och anser yrkande 1besvarat med vad utskottet anfört.Fördelningen inom utgiftsområdetPropositionen (avsnitt 1)För föreslår regeringen, i budgetpropositionen (yrkande 9), attanslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd fördelas enligt följandeuppställning:------------------------------------------------------|Anslag |Anslagstyp |Anslagsbelopp|------------------------------------------------------| A 1. |reservationsanslag|10 214 267|| Biståndsverksamhet | | |------------------------------------------------------| A 2. |ramanslag | 409 333|| | | |------------------------------------------------------| B 1. Samarbete med |reservationsanslag| 789 800|| Central- och | | || | | |------------------------------------------------------| B 2. Avsättning för |reservationsanslag| 21 000|| förlustrisker vad | | || avser garantier för | | || finansiellt stöd och | | || exportkreditgarantier | | |------------------------------------------------------| Summa | | 11 434 400|------------------------------------------------------|Beloppen anges i | | ||tusental kronor. | | |------------------------------------------------------MotionernaI nedanstående motioner yrkas ändrade anslag inom totalramen till följd avbegärda minskningar eller höjningar av utgiftsområde 7 Internationellt bistånd.I bilagda tabell 1 (Anslag för ) framgår partiernas förslag tilländrade anslag.I kommittémotion U224 (m) begärs i yrkande 2 (delvis) att skallbesluta att anslå 8 under anslaget A 1 Biståndsverksamhet.Moderata samlingspartiet utgår från den anslagsnivå som regeringen föreslagetför anslaget B 1 Samarbete med (), men föreslår att det tidigare inrättade anslagetSamarbete och utveckling inom avvecklas och integreras i detreguljära samarbetet med , yrkande 4 (delvis). Därmedfrigörs, enligt motionärerna, uppskattningsvis som kananvändas inom ramen för samarbetet med Central- och Östeuropa.I partimotion U219 (fp) yrkande 28 begärs att ytterligare 1 500 miljoner kronorläggs till anslaget A 1 Biståndsverksamhet.Vänsterpartiet föreslår i partimotion U213 (v) en ökning av anslaget A 1Biståndsverksamhet med respektive påanslaget B 1 Samarbete med , således sammanlagt en ökningpå utgiftsområdet med , yrkandena 3 och 22.I kommittémotion U803 (v) yrkande 7 begärs att en fond om 100 miljoner kronorför inrättas. Fonden skulle stå öppen föransökningar ingående i de program som regionrådet presenterar.I partimotion U223 (mp) yrkande 14 (delvis) begärs en ökning av anslaget A 1Biståndsverksamhet med och en ökning av anslaget församarbete med med , vilket uppnåsgenom att tillföra medel från den s.k. östersjömiljarden yrkande 8.I partimotion U220 (kd) begär i yrkandena 2 (delvis) och 21att anslaget A 1 Biståndsverksamhet tillförs . I yrkande 3begärs beträffande anslagen till Öst- och samt kostnaderna förgarantier att beslutar i enlighet med regeringens förslag. I yrkande19 begärs att regeringen i kommande budgetpropositioner för att underlättaöverblicken och bedömningen av biståndsanslagens relevans angerreservationernas storlek för de olika budgetposterna såväl vad avser detmultilaterala som det bilaterala biståndet.Utskottets övervägandenUtskottet har i yttrande 1997/98:UU1y tillstyrkt regeringens förslag tillutgiftsram för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. har sedermerafattat beslut i enlighet med utskottets förslag och fastställt utgiftsramen(bet. 1997/98:FiU1, rskr. 1997/98:35).Utskottet finner att den av regeringen föreslagna fördelningen mellananslagen inom utgiftsområde 7 synes vara väl avvägd, varför regeringens yrkande9 tillstyrks. I motion U220 (kd) yrkande 3 synes tillstyrkaregeringens förslag till anslaget B 1 Samarbete med ,varför yrkandet redan är tillgodosett.Ett antal motioner rör höjda anslag inom ramen för en höjd utgiftsram förutgiftsområde 7.