bet · GL01FöU1 · 1997-11-20 00:00:00 — fickjag möjlighet att säga detta.Åke : Försvarsmaktens uppfattning är att reservofficerare även ifortsättningen skall rekryteras och utbildas i huvudsak mot nivå fem. Denreservunderofficersdiskussion som har varit ser vi inom Försvarsmakten inte somnågon framkomlig väg nu.Mikael (): Jag är bara på tillfällig visit i försvarsutskottet. Medrisk för att ta upp något som har varit genomgående här vill jag för min egenklarhets skull ha synpunkter på detta. Det handlar om i vilken ordning man görsaker och ting. Jag kan förstå att man lägger fast en organisation och att manhar en diskussion om principerna för hur den skall se ut och formas. I dettafall skulle man kanske kunna tala om samordning som något slags grundläggandeprincip och att man till det kopplar en diskussion om innehåll utifrån degrundprinciper som man har för organisationen. Där utifrån fastnar man för denslutgiltiga fysiska formen för det hela. sade något bra när hansade att det gäller att de här sakerna går hand i hand. Jag uppfattar här ändå gör just detta, att man börjar med den fysiska formen och att detandra kommer sedan. Det är litet bakvänt, tycker jag, eftersom det tidsmässigtborde gå hand i hand, så att man vet vad man egentligen gör.Jag skulle vilja ha svar på följande: Är detta ett bra konkret förslag somger de ekonomivinster som man säger? Ger det inte något hinder för en framtidabra innehållsmässig utveckling i stort sett vilken man än väljer inom derimliga gränser man kan tänka sig, och är alla här överens om att det är så?Gösta : Man kan förledas tro att regeringens förslag nu innebär att allofficersutbildning skall ske på tre försvarsmaktsgemensammamilitärhögskolor. Så är inte verkligheten. Propositionen är ju skriven på ettavsevärt annorlunda sätt, där man säger att ett nytt element bör vara ettinledande skede som är försvarsmaktsgemensamt på tre ställen jämfört med dekanske fyra eller fem . Därutöver sägs att utbildningen skall bedrivas ien sådan miljö som är behövlig för att man skall kunna få den specialkunskapsom ingen så att säga ifrågasätter att officerare bör ha.På något sätt tycker jag att det också är risk att en sådan här debattfokuserar för mycket, inte på helheten utan på en beståndsdel. Jag tror, somsvar på den sista frågan, att den förskjutning och markering som vi nu gör avdet försvarsmaktsgemensamma, av att nu ändå minska på något etablissemang föratt spara pengar är en god utgångspunkt för att fortsätta att hand i handdiskutera utvecklingen av goda officerare. Jag tror det.Ordföranden: det vara så att den här försvarsgrensgemensamma delen inte ärtillräckligt väl motiverad eller att ingen har saknat den tillräckligt mycketförrän den kom och att det är en ovan tanke?Gösta : Jag tror att det ligger en del i det. En del av dem som harlevt länge i försvarsvärlden är vana vid diskussionen att det finns för- ochnackdelar med försvarsgrenar och för- och nackdelar med försvarsmaktsgemensammasaker. Jag är medveten om att detta för många var ett nyuppvaknande. Men dethandlar även om helhetsbilden, dvs. vad det är som är viktigt för en officersom går ut och möter de värnpliktiga. Jo, det är naturligtvis att han ärså att säga försvarsmaktsofficer, eftersom det är en organisation. Menjag tror att ordföranden har rätt i att vi kanske var litet snabba och dåligapå att motivera och att det kanske är det som ligger oss i fatet.Ordföranden: Jag tackar särskilt för detta inlägg.Iréne Vestlund (s): Jag skulle vilja komma tillbaka till det som vi tidigareförde en diskussion om. Jag tänker bl.a. på det som har sagt. Vitalar ju mycket om specialistkompetens och går tillbaka till detta medmeritvärderingar som man skulle kunna ha av utbildningar på andra högskolor.Där anknyter jag till vad Per Storm har sagt. Grundtanken i det som här hartagits upp är ju ändå att tillföra Försvarsmaktens utbildningar de kunskapersom det går att finna inom den civila utbildningen och i det civilautbildningssamhället. Över huvud taget är detta en ganska jobbig fråga förFörsvarsmakten. Så fort vi talat om utbildningar har man gärna gått tillbakatill de gamla utbildningarna. Inom Försvarsmakten glömmer man kanske själv har förändrat sig i snabb takt . Jag vill därföråterkomma till möjligheten att låta reservofficerarna få med sig de härmeriterna till den verksamhet som man skall ha. Vi talar ju omreservofficerarna som en aktiv resurs i fråga om anpassningen.Åke : Jag tycker att utredningens förslag utgör en ganska bra grund förresonemanget om akademiseringen. Vi från Försvarsmakten måste kanske, halvtmotvilligt, medge att det för att få till stånd detta med akademisering nog ärviktigt - som utredaren i olika sammanhang har gett uttryck för - att det skerpå en gång och ganska tidigt i utbildningen. Det blir annars litet konstigt omman börjar med det lilla och det rent fackmässiga för att i slutändan gå övertill det mera generella och akademiska.Vi i Försvarsmakten ser egentligen inget problem här. Vi anser nog attförslaget ligger väl i linje med våra ambitioner när det gäller attakademisera/ meritvärdera officersutbildningen. Däremot finns det mycket attgöra. Det handlar inte bara om ovana på den militära sidan, utan också om endel ovana på den civila sidan när det gäller det här samarbetet. Vi har redanett samarbete med högskolor på rätt många orter i . Det bygger på ettköp-sälj-förfarande vad gäller utbildning. Det är vår preliminära bedömning attdet här - för att det skall vara möjligt att komma vidare och ge detta ettdjupare innehåll och en större legitimitet - måste ske ?på mera jämlikavillkor.? köper vi lärartimmar av högskolorna, som säljer enligt deprinciper som gäller för uppdragsutbildning, dvs. som vore vi vilket företagsom helst. Jag tror att statsmakterna här måste utveckla ett system också fördetta och hjälpa oss med den delen av det här problemet, för annars klarar vinog inte av det.När man är chef för en skola upptäcker man att det här är ett dyrt sättatt bedriva utbildning. Egentligen är det samhället som ställer upp medutbildningsresurserna, men vi är också en del av samhället. Därför känns detlitet konstigt. T.ex. på min arbetsplats uppe i har vi en räkning försådant här som vi måste betala och som innebär att vi i princip istället skulle kunna anställa lärarna och ge dem ganska goda löner. Därmedskulle vi kunna bedriva utbildningen själva. Men vi tycker att meritvärderingoch akademisering ligger i linje med den utveckling som sker. Därför väljer viatt göra som vi gör, men det kostar oss alltså väldigt mycket pengar. Jagbedömer att vi måste få hjälp av statsmakterna med detta. Jag tänker då på ensorts uppdragsstyrning av högskolorna eller av försvaret som gör att vi hittarsamarbetsformer för detta.Per Storm: Det är glädjande att bli alluderad här. Det viktigaste med enutbildning är inte bara vad den säger utan även vad den visar. En central delär faktiskt detta med att bilda ett förhållningssätt. En utbildnings syftemåste påverka dess innehåll och dess sätt att utbilda kompetenser. De civilaoch militära kompetenser som i det här fallet skall integreras måste vararelevanta visavi detta syfte.Vi i är inte övertygade om att relevanta civilakompetenser finns på de föreslagna orterna; bortsett från , där deflesta kompetenserna finns. Vi är inte övertygade om att det går att hitta enmatchande kompetens på de föreslagna orterna. Jag vet inte om medsin erfarenhet från kan påvisa att vi har fel där. Det är möjligt måste fundera över om det också av det skälet är väsentligt attinledningsvis föra lokaliseringsdiskussionen.My (): Det har framgått här att den gemensamma grundläggandeutbildning som det nu talas om icke skall inkräkta på fackutbildningen. Allaverkar vara ense om det. Men en del av er har också sagt att man, om så skullebehövas, får utsträcka utbildningstiden. Det har talats om . Någontalade om ett år.Det kan ju hända att man funderar på att bli officerare och utbildningenplötsligt är längre och man ovanpå detta gärna vill fortbilda sig påolika sätt under kanske . Om utbildningstiden skall utökasexempelvis , har ni då funderat över om vi kommer att kunnagarantera den kvalitet tvärsigenom som en blivande officerare givetvis måsteförvänta sig när utbildningen alltså blir längre än tidigare?Vidare har jag funderat över hur det ser ut på rekryteringsfronten. Det kanju hända att man ser detta i ett perspektiv av hur arbetsmarknaden ser ut nu.Men ponera att arbetsmarknaden ser litet annorlunda ut. Hur kommer det då attse ut vad gäller rekryteringen av de officerare som skall in pågrundutbildningen?Gösta : För klarhets vinnande kan jag säga att det nu inte finns någotförslag om en i tiden utvidgad officersutbildning. tycker jag att vimänniskor, utöver att vi tror att all utbildning skall ske vid tremilitärhögskolor, tenderar att se att utbildning på något sätt alltid sker iskolmiljö.De år som man tillbringar i en verksamhet är ju också delvis en sortsutbildning. Vi måste alla lära oss mera, lära oss nya saker, under resans gång.En del av den utbildningen sker under lektionsartade förhållanden. Andra delarav utbildningen sker kanske i samband med exempelvis job training.Jag tror alltså att vi ibland tenderar att för mycket snäva in utbildningentill väsentliga block och att vi sedan glömmer den egentliga lärotidendäremellan.Slutligen en vision. Vi talar ju om kontakten med de nya högskolorna. är man orolig för att högskoleorterna i fråga inte ärde rätta högskoleorterna. Jag är övertygad om att det, när vi väl har fått inen nisch, när vi har fått en ny officersutbildning i nära samarbete med ettantal högskolor, kommer att finnas block i den utbildningen som är attraktivaför långt fler än enbart för blivande officerare. Jag ser alltså framför migatt vi kan träda an en väg där vi kan få en samhällsutbildning, en utbildning isamverkan mellan försvaret och det civila utbildningssamhället, som kommer attleda långt framåt för både Försvarsmakten och samfundet i övrigt.Olle Sandhag: Det gäller utbildningens längd, möjligheterna att rekrytera o.d.samt kvalitetssäkringen av densamma. Jag börjar med kvalitetssäkringen. Vi sernu att Försvarshögskolan, gamla MHS, håller på att utvecklas mot ettförsvarsuniversitet, eller vad det nu skall kallas för. Vi ser det som enmycket positiv sak om Försvarshögskolan , från början till slut, får ansvaretför kvalitetssäkringen av utbildningen. På så sätt kan en röd tråd genom helautbildningssystemet säkerställas - från den första grundläggande utbildningentill den utbildning som genomförs på Försvarshögskolan.När det gäller rekryteringen är frågan: Vill man ha en så lång utbildning?Men det viktigaste måste vara att svara på frågan: Vad finns det för behov avofficersutbildning ? Om man kommer fram till att tre och ett halvtårs utbildning borde krävas, måste man åstadkomma det. Det kan också handla - eller , eller var man nu hamnar. Det viktiga är attutvärderingen görs ordentligt redan nu och med sikte , så att maninte ånyo behöver ta ett steg och får börja rucka påofficersutbildningen igen. En tillräckligt bra och intressant utbildning blir isig rekryterande.Någon sade tidigare att all utbildning inte kommer att ske i ,eller . En stor del av den treochetthalvtåriga utbildningen- eller vad man nu hamnar på - kommer att ske som praktiskförbandstjänstgöring på stridsskolor och förband. Utbildningen blir alltsåsäkert väldigt omväxlande och intressant; precis som den är i dag.Åke : När det gäller utbildningstidens längd vill jag till det som Ollesade lägga till att t.ex. officersutbildningstiden i armén är . Vad vinu talar om är snarare en kortning av utbildningstiden, inte en förlängning,för åtminstone hälften av alla officerare.Många här har sagt, och det kan inte nog understrykas, att tyngdpunkten i denunge officerens utbildning är, och kommer även att vara,fackutbildningen. Den återkommande utbildning som vi har inom den militäradelen av totalförsvaret tror jag är helt unik. Den är faktiskt otroligt bra.Det är fantastiskt att få jobba ute i organisationen och attsedan komma tillbaka till en lång och relativt ambitiös utbildning för attdärefter återkomma till organisationen. Att en lång utbildningstid skulle varahämmande för rekryteringen tror inte jag.Per : Jag delar uppfattningen att en lång utbildning på intet sätt ärrekryteringshämmande; detta sagt speciellt med tanke på den variation somfinns. Kompetens är väl något av det mest attraktiva som man kan skaffa sig närman som ung går ut på arbetsmarknaden. Det tror jag att man börjar inse.Vi talar om utbildningstidens längd och diskuterar att det kanske skall skeen ökning med ett halvt eller . Någonstans i bakgrunden finns dåekonomin. Vad kostar det? Det är klart att det kan innebära merkostnader, menenligt vår uppfattning talar vi nu om Försvarsmaktens allra viktigasteproduktion, om det som egentligen bör konstituera hela vår grundorganisationända fram någonting händer i omvärlden som gör att något annatblir viktigare. Då handlar det egentligen om det okända, varom viinte vet så mycket. Vi måste därför bygga upp en kompetens för att kunnainhämta det nya. Vi talar alltså om den mest prioriterade kärnverksamheten.Ordföranden: hade kunnat tjäna som slutord här.Tre talare finns anmälda på talarlistan. Kanske kunde de olika grupperingarnafå ett slutord. Jag hade också tänkt att överste skulle få ordet.Göthe (): I all vänlighet skulle jag vilja upprepa tidigare ställdfråga, men något omformulerad: Hur uppfattar ni på Försvarsdepartementet ochni inom Försvarsmakten de kritiska synpunkter och frågor som kommit frånofficerarna i ? Jag tycker inte att det har lämnats ett uttömmandesvar. Är det fråga om att bara nonchalera det hela? Det finns ju ändå ettengagemang. Det rör sig alltså inte bara om tradition, för det lever man intepå i ett modernt samhälle. Även miljön har, eller borde ha, sin betydelse.Jag har väldigt länge suttit med i försvarsutskottet. Jag var ordinarieledamot och framåt. Jag har dock varit med omen sådan ?luftansättning? av nya förslag. Vi talade ju länge om invasionen översödra som en stor luftansättningsoffensiv. Det här drabbar södraSverige, enkannerligen Karlskrona.I likhet med , en känd person från tidigare i försvarsutskottet,måste jag säga att jag blir alltmer misstänksam när det så häftigt kommerförslag från Försvarsmakten och departementet i skön förening. Själv ångrar jagfortfarande ATS och detta med ett arméförband i . Jag nämner det somexempel på felsatsningar med speciella förtecken; dessutom politiskt.Mot den bakgrunden har jag ytterligare en fråga, som jag vill ställa i förstahand till , som vänligt svarat att det i utredningen finns tvåföreträdare för Marinen: Ställer också upp på detta?Jag har tidigare nämnt och skulle också vilja nämna exemplet Amerika.Där har akademierna en stor betydelse. De är själva adelsmärket för kunnande.Karlskrona har inte bara sina faciliteter på det område som vi har talatom, utan där finns också ett varv. Varvet vill exportera. Det har ävendepartementet sagt. Då är det av stor betydelse att det finns ett slags marinofficersakademi i . Där har man levt på utbildningen av officerare isamband med export till , för att ta ett exempel. Det vore bra om detkunde finnas kvar också i fortsättningen. Jag är inte säker på att det passarsig att flytta verksamheten till en annan utbildningsort - t.ex. till Östersundeller . Kanske kunde det finnas skäl att också ta med det iberäkningarna.Curt : Det är klart att det är svårt att få en enighet om ett förslagsom innebär att man lägger ned på något ställe, men vi är tvungna att välja.ÖB, som är chef för , har valt och även sagt vad han menar i dethär sammanhanget.När det gäller utbildningen för exportverksamhet tror jag inte att det blirnågra men. Den torde nämligen också kunna hanteras inom ramen för en nyskolstruktur. Den hänger i så fall mera på fackutbildningen än på denförsvarsmakts- och försvarsgrensgemensamma skolenheten.Åke : I det svar på utredningen som vi har avgett pekar vi påden marinspecifika utbildningen, som även måste bedrivas imarinspecifik miljö. Vi förutsätter att utredaren tar till sig detta ochbeaktar det när han lägger fram sitt slutliga förslag.Den utbildning som kräver marinspecifik miljö - hamnar, basområden och fartyg- skall även bedrivas i sådan miljö. Vi inom Försvarsmaktenförutsätter att utredaren tar hänsyn till det.Göthe (): Vem leder vad?Jan-Olov : Utredaren lägger ett antal uppdrag på Försvarsmakten där hanber om förslag till svar på olika frågeställningar som sedan ligger till grundför hans vidare arbete i de här frågorna.Ordföranden: Det är en rundgång i systemet. Sedan kommer det hela till oss ochvi skall bena ut de olika sakerna.Carl (): Det som jag vill ta upp var inne på.Vi fick dock inte något svar. var unikt då det fanns treofficerskårer. när vi har en officerskår är vi väl lika unika. Hur är detmed försvarsmaktsgemensam utbildning i inledningsskedet och medofficersutbildningar vid en internationell utblick? Finns det erfarenheter därsom ni har tagit till vara i ert arbete ? Eller finns det någonting somni känner till och som kunde tillföras den här diskussionen eller som det kundevara av värde för oss att få veta?Jan-Olov : Vi har begärt in visst underlag om andra ländersofficersutbildning, så vi kommer att beakta det också.Lars : Jag har en speciell fråga som rör fackskolor, som jag trots allttycker är viktiga för Försvarsmakten. Men först skulle jag vilja knyta an tilldet som sade. Det är inte bara förbandschefer i som ärbekymrade. Jag tycker att förankringen och diskussionen fungerade väl med delokala förbandscheferna inför det förra försvarsbeslutet, alltså 1996 årsförsvarsbeslut. Jag måste dock erkänna att det , sommaren och höstenicke har fungerat. Jag är mycket bekymrad över möjligheterna att få framförasynpunkter till högkvarteret och att få diskutera andra ståndpunkter medhögkvarteret - för att inte tala om möjligheterna att få gehör för andraståndpunkter.På är vi 57 personer. Vi är indelade i två enheter,en stab och en skola. Skolan består av Arméns underhållsskola och Motorskolan.Två utredningar har behandlat vår kommande tillvaro. Dels gäller det enintern utredning i högkvarteret. Dels gäller det . Man harföreslagit att vårt verksamhetsställe, som det heter, skall delas upp påtre platser. Underhållsskolan skall till . Staben vidunderhållscentrum skall till . och Motorskolan skall till Östersund.Jag börjar med Underhållsskolan. Frågan är om skall flyttas tillberget eller om berget skall flyttas till . Vi har drygt 20 officerarei som arbetar med de frågor som den framtida skolan skall jobba med. IHalmstad finns det 4.För att framgångsrikt jobba med dessa saker krävs det en blandning av teorioch praktik. I finns det ett trängförband, T 2, som också arbetar med dehär frågorna och som är värdefullt. Skolutredaren säger att Underhållsstabeninte behövs för Halmstadslösningens skull. Detta har skolutredaren personligensagt till mig. Mina underrättelser säger att US inte ryms utan investeringar iny- eller ombyggnad i . Såvitt jag förstår fyller MilitärhögskolanHalmstads disponibla militära skollokaler. Jag kan inte tänka mig att manverkligen lyckas flytta Marinens Intendenturskola från tillHalmstad, för den är så ordentligt förankrad i och dessutom såutvecklad att det verkligen blir svårt att flytta på den.Jag tror att det också är viktigt att konstatera att Försvarsmaktensunderhålls- och motorskola bättre kan samverka med Försvarsmaktens underhålls-centrum i om man finns i än om man finns i Halmstad.Motorskolans arbete bör även under ledning av Arméns tekniska skola liksomhittills kraftsamlas kring det som vi sysslar med, nämligentrafiksäkerhet och körutbildning. Det handlar om att utbilda befäl och soldateroch om att köra tunga fordon. På detta tjänar Försvarsmakten 200 miljonerkronor . Det handlar inte om teknikutbildning rörande motorns eller någraandra delars funktionssätt. En flytt av Motorskolan till skulle ledainte bara till flyttkostnader utan också till höjda driftskostnader. Enbartresekostnader för lärare och elever höjer driftskostnaderna med minst 1,5,förmodligen . Vi har bra lokaler och bättre andrautbildningsförutsättningar i . Vi har närmare kontakter med samverkandemyndigheter, inte minst med och Polisen, liksom med organisationersamt med och . storlek är lämpligare för körutbildning istad än vad är.Jag blir litet förvånad över vad jag hör. Jag förstår, och vet, att det äröverkapacitet på skolorna i och , men det finns en annanmetod att komma till rätta med det: Skär ned överkapaciteten i stället för attflytta till skolor på annat håll. Under alla förhållanden blir det en dyrarelösning. Det blir en dyr och, i varje fall tillfälligt, improduktiv lösning.Gösta : Det finns självfallet mycket att säga om detta. Det är klartatt jag har den största respekt för att och hans medarbetare iSkövde tycker att ett förslag som förändrar deras tillvaro är besvärligt. Jaghar också respekt för att man naturligtvis kan räkna och även vrida och vändapå detta på väldigt många olika sätt, men låt mig börja i slutändan. LarsNordmark säger att om det finns överkapacitet i och skallden skäras bort i stället för att flytta skolor. Det låter sig lätt sägas, menverkligheten är litet grand den - det framgår om man reser runt i ochtittar på vad som finns - att vi på en del ställen är ?stort investerade?. Jagtror att den väg vi måste gå faktiskt är att vi försöker använda deinvesteringar som vi har och att vi så att säga försöker fylla ut dem på bästamöjliga sätt. Den del som inte tar upp särskilt mycket och som handlar omdet nya underhållscentrumets lokalisering förändrar ändå grundvalarna till endel också för den skola som har varit sammankopplad med det här.Jag kan därför egentligen bara säga att den argumentation som för framhar vi hört i . Vi har respekt för den, men i dethelhetsomdöme som vi gjort har det inte tillåtits väga så tungt att vi har gåttifrån skolutredarens förslag.Åke : tog upp frågan om processen i FMP-arbetet och dethär arbetet. Utifrån den roll jag här spelat innebär skillnaden att För-svarsmakten utredde sin struktur inför försvarsbeslutet. I det här fallet harvi med den offentliga utredningen att göra. Det är en väldigt stor skillnad föross i Försvarsmakten. Vi känner inte att vi har haft initiativet, vilket välheller inte var avsikten då regeringen utsåg en offentlig utredare. Det ärdelvis en förklaring.För övrigt vill jag inte i denna sal föra en intern debatt inomFörsvarsmakten. Jag måste ändå konstatera att en del av de slutsatser som LarsNordmark drog angående bl.a. kostnader inte stämmer överens med de svar somFörsvarsmakten har avgett.Ordföranden: Om du far med osanning, , får du rätta till det hela.Lars : Nej, jag tycker att det åligger högkvarteret att bevisa att jagfar med osanning.Jag menar att det har varit oroväckande lätt att bevisa att deras förslagfaktiskt inte är rationellt. Jag bryr mig inte så mycket om att det här ärbesvärligt. Det går att hantera. personal har hanterat detta på ett brasätt. Det handlar dock inte om det. Däremot är vi oroade över att det inte bliren rationell lösning. Den blir inte billig vare sig för skattebetalarna ellerför försvaret. Den blir inte heller bra för Försvarsmakten och det är detsvårare att leva med.När man inte har fått en intern debatt - jag förstår att det mycket beror påtidsfaktorn - måste vi ju föra en offentlig debatt.Ordföranden: vad man vill om , men han är ganska närdet gäller att hitta ett tillfälle att framföra sina synpunkter. Det har ingenannan uppvaktande gjort . Var och en av de femgrupperingarna här kan få använda en minut till att tala om vad som medanledning av det material som ligger på bordet just nu anses vara viktigast. Vikan börja med reservofficerarna.Alf Eckerhall: Fyra punkter skulle vi vilja ta upp som en sammanfattning.Den första punkten faller tillbaka på er i utskottet och . Det handlaralltså om att se till att försvaret är väl anpassat, inklusivereservofficersinstitutionen och dess betydelse för den anpassningsdoktrin somvi har diskuterat här.