bet · GK01KU25 · 1997-05-15 00:00:00 — Jag har sedan en fråga till.Staffan Sohlman: En ny leverans är ju när vi inte har någon anknytning tilltidigare leveranser. Det är den enkla definitionen. Jag hoppas vidare att dethar framgått av min framställning att det finns situationer som är mer ellermindre klara och situationer där man behöver en bedömning. Jag är beredd atttill ta bedömningar av karaktären följdleverans, om det ärmindre klart. Det gäller t.ex. när man skall ersätta med mer modern materiel.Låt oss säga att man när en del av ett system behöver ersättas vill sätta inen reservdel med en på något sätt högre kapacitet. Det är jag beredd attpröva.Kenneth : Det blir en komplicerad avgränsning om man i anslutning tilltidigare leveranser lägger in en värdering om trovärdighet ellerpålitlighet som exportör. kan ha beviljat export avkrigsmateriel till ett land, och då har affärskanaler till landetöppnade. Sedan begär det landet ny export. Det kan dåha skett politiska förändringar i landet som gör att vi egentligen borde säganej, men affärskanalerna är öppnade. Det gäller ett ganska nytt system, somkan bedömas ha viss anknytning helt enkelt med tanke på eller desvenska företagens trovärdighet som handelspartner.Har det då en betydelse, eller var går avgränsningen? Är det en tekniskanknytning eller är det en handelspolitisk-affärsmässig anknytning som läggsin? En affärsmässig anknytning kan ett företag alltid hävda att en affär har,och därmed skulle ett tillstånd en gång egentligen aldrig kunna förbytas i ettnekande. Det där skulle jag kanske vilja ha mera preciserat. Men jag harytterligare en fråga, fru ordförande.Staffan Sohlman: Kommersiella hänsyn spelar inte in i bedömningen, ej hellert.ex. regionalpolitiska eller industripolitiska hänsyn. Det är i riktlinjeroch i proposition klart utsagt att de inte läggs in. Det är fråga omsäkerhetspolitiska aspekter. Dessa är i slutänden motiveringen för export avkrigsmateriel som kan härledas från behov av att ha enförsvarsindustri. Jag upplever att det är en bred politisk enighet om detta.Vi vill ha ett försvar, fram till dess att vi inte behöver det.Det är alltså inte fråga om kommersiella hänsyn. Sedan är det en svåravvägning, det är det som jag har försökt förmedla. För den har vi hjälp avett exportkontrollråd, som får noggranna föredragningar där vi tar fram bakgrund som vi bedömer vara relevant. Det gäller då att precis mäta avstyrkan i anknytningen till den tidigare leveransen. Det kan tyvärr inte sägaspå ett generellt sätt. Vi har ingen skala där vi enkelt kan mäta av detta. Detär en bedömningsfråga och ibland en politisk fråga. Man skall självklart,tycker jag, väga det mot mänskliga rättigheter. Även om man kan läsariktlinjerna på annat sätt, tycker jag att det i många fall är naturligt.Låt mig ge bara ett kort exempel. Chilekuppen slog direkt på svensk export.Det gällde t.o.m. reservdelar och inte minst ammunition. Detta var någontingsom inte skadade trovärdighet som leverantör. Flertalet länderreagerade på samma sätt. Det finns även andra situationer där jag tror attSveriges trovärdighet skulle skadas, men det är en avvägningsfråga.Kenneth : Det här är intressant. Man tar inte kommersiella hänsyn, sägerinspektören. Men tidigare ställde en fråga om de störstasvårigheterna med tillämpningen av riktlinjerna, och då angavs, jag kan intereferera ordagrant, men jag har noga antecknat detta, att man måste sätta sigi kundens ställe. Hur skulle vi själva agera gentemot någon som säljer tilloss? Det var det som inspektören förde ett resonemang om. Vilka kriterieranvänder vi mot våra säljare, och hur skall vi själva uppträda som säljare?Detta uppfattade jag som en utpräglat kommersiell argumentering. Jag skullekunna sammanfatta det svaret på följande sätt: Hur pålitligt är somexportör? Vi får nu höra att man vid en anknytning inte tar några kommersiellahänsyn. Jag vill fråga vilket svar som gäller.Staffan Sohlman: När jag sade att man skulle sätta sig i kundens ställe vardet inte fråga om förhandlingarna om priset. Priset spelar in, men här finnsdet inga prislistor, utan jag tror att man kan säga att det är förhandladepriser. Det är en aspekt som förs åt sidan. Om detta vore ett kriterium försvensk export skulle den geografiska fördelningen vara helt annorlunda. På deställen dit vi inte exporterar är priset högt.Kenneth : Men min fråga avsåg inte priset utan anknytning till tidigareleveranser. fråga avsåg egentligen samma sak. Han fick ettsvar som utgick från mera kommersiella grunder, men förnekas det att detkommersiella spelar en roll. Det är ju regeringen som vi skall granska, så denpolemiska materia som möjligtvis finns här får väl anstå till dess att viträffar en regeringsföreträdare.Men det fanns här ytterligare en intressant fråga, om . I ett avde tidigare svaren betonades trovärdighet som exportör. Också dettycker jag egentligen gäller den kommersiella trovärdigheten, alltså att manhar en leveranssäkerhet. Om man har valt som handelspartner, skall viha en trovärdighet. Jag undrar bara hur denna svenska trovärdighet skallligga. Har en regim som begår upprepade brott mot de mänskliga rättigheternaen trovärdighet mot ? Kan det inte t.o.m. vara ett svenskt intresse atten sådan regim känner att den inte kan lita på , eftersom den förbrytersig mot de mänskliga rättigheterna?Staffan Sohlman: Det förtroende som vi eftersträvar är väl gentemot vårtsystem, hela riktlinjesystemet och hanteringen av exportkontrollfrågor. Ensvajighet här skulle ju skada våra möjligheter att över huvud taget sälja. Detär det som jag tror är väsentligt. Sedan har vi leveranstryggheten frånsvenska företag. Den kan inte jag uttala mig om. Den gäller företagen. Det somvi garderar är statsmakternas sätt att hantera de här frågorna, och det skallvara trovärdigt. Vi är inte med i förhandlingar om export. Det är företagetsom för sådana. Hela systemet är upplagt med icke tillståndspliktigmarknadsföring och produktion. Man skall ha tillstånd till produktion, men vigaranterar t.ex. inte kvalitet eller pris.Kenneth : Nej, det förstår jag. Däremot har naturligtvis myndighetenssanktion eller icke-sanktion för export betydelse för om exporten kommer tillstånd, och den har därmed en betydelse för svenska företags kommersiellatrovärdighet. Det är väl ganska uppenbart. Om man har en myndighet som...Ordföranden: jag be dig att koncentrera dig på att ställa frågor.Kenneth : Ja, men jag måste få ge en bakgrund till min fråga. Jag menaratt det har relevans hur myndigheten agerar för företagens kommersiellatrovärdighet. Menar inspektören att det kan skiljas från varandra?Staffan Sohlman: Låt mig säga att jag när det gäller försäljningar tillutlandet uppfattar att FMV:s upphandling för eget ändamål och dess erfarenhetspelar roll för svenska företags möjligheter att över huvud taget presenterasig. Däremot har inte vi någon roll i det sammanhanget. Det har vi helt enkeltinte kapacitet för. Det är, som jag ser det, inte vår roll att sälja. Snarareär det så att vi hanterar ett exportförbud med undantag.Peter : Jag har skurit ned mina frågor kraftigt för att vi skallhinna ha en ordentlig diskussion mera i detalj i de här frågorna, eftersomkrigsmaterielinspektören inte ville gå in på det här. Men jag har en frågatill, som jag tycker har ett väldigt stort allmänintresse, och det gäller detsom jag också tidigare varit inne litet på, nämligen synen påExportkontrollrådet och vilken ställning man har i gruppen.Som jag sade tidigare ansåg tidigare att varje parti i princip hadevetorätt. Jag tycker att det är viktigt att veta hur krigsmaterielinspektörenser på detta. Behövs det en majoritet av ledamöter för att rådets synpunkterskall tas ad notam när man är kritisk och förordar ett negativt besked ellerkrävs det t.o.m. att alla skall vara emot för att det skall påverkakrigsmaterielinspektörens råd till regeringen om det beslut som skall fattas?Staffan Sohlman: Mitt svar är att jag anser att den s.k. konsensusregel somhar förekommit tidigare, jag tror att den finns omnämnd i riksdagstrycket,inte kan appliceras , i den situationen. När det gäller uttolkningen avstämningen i föreligger det inga instruktioner till mig,men det är uppenbart att jag lyssnar och tar intryck av hur stämningen är, hurrösterna faller, även om det inte är voteringar utan ställningstaganden omtillstyrkande eller avstyrkande. Sedan tycker jag att det är min sak att tolkadet här. Det beror också på frågans karaktär, hur starka opinionerna är ochvilka argument som har förts fram. Därför kan jag inte entydigt svara dig attdet skall vara si och så många i rådet.Peter : Du kan alltså inte säga att om en majoritet av ledamöterna ärstarkt emot det här, har det en så stor tyngd att det inte kommer att blinågot tillstånd.Staffan Sohlman: Jo, det förefaller mig uppenbart att jag då noterar att enmajoritet är emot. Det är ju därför som jag går till rådet. Vi har rådet föratt få en uppfattning om var folk står.Peter : Ja, jag frågar därför att jag vill veta varför du går tillrådet.Staffan Sohlman: Jag uppfattar det som utomordentligt viktigt förinspektionen. Jag uppfattar diskussionen som mycket styrande för våratolkningar, inklusive för följdleveransbegreppet och praxisutvecklingen där.Ordföranden: Vid föredragningen tidigare här från krigsmaterielinspektörenredogjorde han just för när han väcker frågor i rådet respektive när hanfattar beslut själv. Det har vi alltså fått en ganska omfattande beskrivningav.Jag skulle slutligen bara vilja ställa en fråga. Man har diskuterat Sverigestrovärdighet, att man skall kunna lita på vad gör. Det måste finnas enrak linje, man skall inte hatta omkring och ändra sig, osv. Jag skulle viljaställa frågan: Om skulle besluta att upphöra med alla vapenaffärer medIndonesien utom vad gäller reservdelar och ammunition, och då menar jag detsom normalt är reservdelar och ammunition, vilken påverkan skulle det ha påSveriges trovärdighet på de stora exportmarknader som vi har, framför allt iVästeuropa och i västvärlden? Skulle det över huvud taget ha någon inverkan,om man tydligt kan motivera varför man slutar med den vapenexporten?Staffan Sohlman: Det är möjligt att det i vår närmaste omgivning inte skulleha den effekten, men den effekt det kommer att ha är att i varje affär som kanaktualiseras i eller i kommer detta att var ett argumentför konkurrenterna. Det är bekant att saker som har hänt för mycket längesedan fortfarande åberopas. Till detta bidrar naturligtvis publiciteten. Påambassaderna läser man tidningarna, och det här är inte någon vänlig marknad,utan den karakteriseras av att man gärna utnyttjar alla tänkbara grepp för attfå affärer. Det är alltså i första hand utanför som det kommer att haen besvärlig effekt, genom att konkurrenterna kommer att utnyttja det, om vislutar med reservdelar och ammunition till , skulle jag vilja säga.Ordföranden: Det var inte min fråga. Den gällde vad som händer om vifortsätter med reservdelar och ammunition men inte levererar nya vapen, ävenom de ingår i ett vapensystem...: Fru ordförande! Jag begränsade olyckligtvis mitt svar tilldet som fru ordförande undantog. När vi går därutöver vill jag gärna höraExportkontrollrådets uppfattning.Ordföranden: vi då avsluta den öppna delen av utfrågningen? Vi fårkonferera om hur vi skall gå vidare. Jag ber att få tacka dem som har kommithit inklusive alla som har suttit och lyssnat väldigt länge på denna långautfrågning. Den öppna utfrågningen är avslutad.Konstitutionsutskottet1997-04-08kl. 11.00-14.00Offentlig utfrågning av statsrådet angående praxisutvecklingeni fråga om följdleveranser på krigsmaterielområdet, beslut omkrigsmaterielexport till samt krigsmaterielexport till de s.k.GulfstaternaOrdföranden: Jag ber att få hälsa statsrådet välkommen tilldenna utfrågning som handlar om tre olika ärenden som gäller vapenexport. Detförsta handlar om en generell granskning som vi gör av begreppetföljdleveranser, det andra handlar om export till och det tredjehandlar om Gulfstaterna.Leif vill gärna inleda själv, och vi brukar ju bevilja en sådaninledning. Därefter gör vi tre olika rundor som gäller de tre olika ämnena.Leif : Det har gått nu sedan jag fick ansvaret förexportkontrollfrågorna. Detta år har präglats av den nyordning som gällersedan den 1 februari förra året, då och då den rådgivande nämnden ombildades till Exportkontrollrådet.Genom den nyordningen övertog inspektionen huvuddelen av den tillståndsgivningsom tidigare utövades av regeringen. Bakgrunden till beslutet att delegeraärenden på exportkontrollområdet var bl.a. att det länge varit en generellsträvan att befria regeringen från förvaltningsärenden på olika områden föratt statsråden och departementen skall få möjlighet att ägna mer tid och kraftåt politiskt reformarbete, övergripande planering och prioritering och annatsom kräver ett ställningstagande från regeringen som politiskt organ. Tankenatt som ett led i denna strävan och i denna utveckling delegera ärenden ocksåpå exportkontrollområdet fick ökad aktualitet i takt med att dessa ärendenökade i antal.Under det år som gått har jag insett vidden och komplexiteten i de frågorman ställs inför på det här området och insett betydelsen avöppenhet i syfte att skapa en bred uppslutning bakom den svenskakrigsmaterielexportpolitiken. Jag har föresatt mig att främja öppenheten underde krav som utrikessekretessen och den kommersiella sekretessen naturligtställer. Tvärtemot vad som ibland kan ges intryck av främjas inte mitt arbeteav en överdriven sekretess. Regeringen strävar i själva verket efter störstamöjliga öppenhet. Det avspeglar sig bl.a. i den parlamentariska breddningen avExportkontrollrådet, i vilket samtliga riksdagspartier nu ärrepresenterade. Det visar sig också i den årliga redovisningen till ,vilken internationellt sett har få motsvarigheter när det gäller öppenhet ochdetaljeringsgrad och vilken vi kommer att utveckla ytterligare.Jag har kunnat konstatera att det ofta förekommer delvis motstridigabeskrivningar av den svenska krigsmaterielexportens utveckling. Jag har därförmed stort intresse tagit del av statistiken , vilken är framtagen avinspektionen. Jag vill i detta sammanhang delge vad somkommer att framgå i regeringens redovisning till senare i vår omutvecklingen av den totala svenska krigsmaterielexporten.Det kan konstateras att krigsmaterielexporten uppgick till3,, vilket motsvarade en nedgång jämfört med ilöpande priser. Därmed bröts den svagt uppåtgående trenden avexportvärdet. Det är , alltså det år då de nuvarande definitionernabörjade gälla, som vi har sammanhängande sifferserier att jämföra med. utgjordes större delen av krigsmaterielexporten avs.k. övrig krigsmateriel, som inte betraktades som krigsmaterielalls i lagens mening. har krigsmaterielexportens andel av Sverigestotala varuexport stadigt sjunkit , och den uppgår nu till0,av den totala varuexporten. Det innebär en minskning med någrationdelar jämfört med . Det är dock viktigt att inte dra alltförlångtgående slutsatser utifrån nedgången . För att kunna drarelevanta slutsatser om utvecklingen av den svenska krigsmaterielexportenkrävs statistik som omfattar en längre tidsperiod.Den totala utförseln av krigsmateriel från är inte större än attenskilda affärer kan få ett stort genomslag i statistiken. Det finns fleraexempel på att ett inköp av ett större vapensystem under ett begränsat antalår ger utslag på exportsiffrorna. Ett land kan plötsligt komma att framstå somen viktig försvarsindustriell partner för att därefter plötsligt fallatillbaka till den ursprungliga nivån. Detsamma gäller följdleveranser, vilkainte sker jämnt över tiden utan infaller stötvis. Statistiken över givnautförseltillstånd kan emellertid ge vägledning om hur krigsmaterielexportenkommer att utvecklas . Det kan konstateras att ävenvärdet av givna utförseltillstånd sjönk jämfört med tidigare år.Under förra året gavs utförseltillstånd till ett värde av 2,8 miljarder kronorfrån att ha legat på mellan 4,3 och under deolika åren. I den kommande regeringsskrivelsen kommer dessutom en storkorrigering av värdet av tidigare rapporterade utförseltillstånd att ske,eftersom en systematisk dubbelregistrering har upptäckts. Det innebär bl.a.att givna utförseltillstånd minskar från tidigare rapporterade8,till , alltså en ganska betydandenedrevidering av siffror. Mot bakgrund av denna statistik kan mananta att krigsmaterielexporten kommer att fortsätta minska under de närmasteåren.Låt mig välkomna den granskning av följdleveransbegreppets praktiskatolkning som har tagit initiativ till.Följdleveranserna tillhör de mer svårbedömda krigsmaterielexportärendena. Detär min förhoppning att den pågående granskningen av följdleveransbegreppetkommer att ge vägledning vid den fortsatta tillämpningen av riktlinjerna.Begreppet följdleverans återfinns som bekant inte i riktlinjerna förkrigsmaterielexport men förekommer ofta såväl i debatten om svenskkrigsmaterielexport som i inspektionens arbete. Jag har ställt mig frågan hurvanligt det är att utförsel beviljas på grundval av att det är fråga om enföljdleverans, och har tagit fram ettunderlag för att belysa detta för mig. har totaltca 4 000 utförseltillstånd för försäljning beviljats. Det är alltså antaletsom jag nu talar om, inte några värden eller belopp. Av detta antal, 4 000,uppskattas ca 1 900, alltså litet mindre än hälften, ha varit avföljdleveranskaraktär. I flertalet fall har det gällt reservdelar ellerammunition. Två tredjedelar av dessa 1 900 tillstånd avsåg länder som kanbetraktas som okomplicerade, dvs. , neutrala stater i , EU-medlemmar och andra industriländer. Den återstående tredjedelen var iflertalet fall också okomplicerad genom att den landbedömning som gjordes närden ursprungliga materielen exporterades har kvarstått oförändrad när det harblivit aktuellt med följdleveranser. Vill man ha ett mått på hur vanligt detär med mer komplicerade leveranser där man verkligen behöver väga inföljdleveransaspekter kan man titta på hur många ärenden av den karaktären somhar prövats i den rådgivande nämnden eller under sammaperiod. Enligt ISP:s, alltså inspektionens eller myndighetens, uppfattning vardet 65 ärenden. Av dessa resulterade 38 stycken i ett ja och 27 stycken i ettnej, alltså av de 65 ärenden som myndigheten bedömde vara så pass svåra att debehövde diskuteras i rådet eller i nämnden.Låt mig kommentera ärendehanteringen när det gäller följdleveranser. I denhelhetsbedömning som görs av enskilda ärenden väger man in behovet av attomvärlden har ett fortsatt förtroende för svenska företag som leverantörer.Detta är nödvändigt för att svensk försvarsindustri över huvud taget skallkunna verka på exportmarknaden. En kund skall känna trygghet att deras svenskasystem kan vidmakthållas över en lång rad av år. Det är ett krav som vi ocksåfrån svensk sida ställer när vi importerar eller köper krigsmateriel, så detär i och för sig inget konstigt. Beställningar av krigsmateriel är dessutom ide allra flesta fall mycket långsiktiga till sin natur. Låt mig exemplifieradet med stridsflygplanet . Planet beställdes av det svenska flygvapnet1973 och beräknas tas ur drift först omkring . Under mer än 35 årkommer alltså flygvapnet att behöva reservdelar, modern elektronik och annatsom krävs för att skall prestera på topp.Sammantaget tycker jag att den ordning som vuxit fram närdet gäller hanteringen av följdleveranser är rimlig. Principen är attföljdleveranser fullföljs. finns det ingen automatik i de enskildabesluten. Prövningen av enskilda följdleveransärenden sker utifrån enhelhetsbedömning i varje enskilt fall. I vissa fall kan det visa sig att detinte föreligger en tillräckligt tydlig följdleveranssituation eller attutvecklingen i landet i fråga är så allvarlig att ett avsteg från huvudregelnanses motiverat. Det är viktigt för samförståndet kringexportkontrollpolitiken att denna baseras på ett stabilt regelverk somtillämpas konsekvent. Regeringen fäster stor vikt vid detta samförstånd.Faktum är att de beslut som fattas har bredare stöd än vad som brukarförekomma inom något annat politikområde som jag känner till, och jaguppfattar också att politiken har ett brett stöd hos allmänheten.Ordföranden: så mycket. Då går vi först in på frågan omföljdleveransbegreppet.Kurt : Som du sade inledningsvis har du haft ansvaret förkrigsmaterielexporten , men jag ställer ändå frågan om dutycker att vårt nuvarande regelverk för krigsmaterielexport principiellt ochjuridiskt är ett bra system. Finns det ingenting i regelsystemet som du skullevilja ändra på?Leif : Som jag sade om följdleveransbegreppet i min inledning tyckerjag att detta är ett politikområde där det krävs beslut som innebär svåraavvägningar mellan olika viktiga aspekter. Det är en svår uppgift som jagtycker att regelsystemet på det hela taget ger en bra inramning och vägledningför. Men det finns naturligtvis saker som jag tycker borde fungera bättre.En sak som vi just nu arbetar med är att det har visat sig finnas luckor närdet gäller leveranser av civilklassad materiel, alltså saker som inte ärkrigsmateriel - komponenter, underhållsmateriel och annat - till sådan svenskkrigsmateriel som har smugglats ut eller har hamnat hos en mottagare som inteskall ha denna materiel. Med dagens lagstiftning har vi inga möjligheter atthindra det. Det tycker jag är otillfredsställande, och vi arbetar ganskaintensivt på att täppa till detta hål, även om det är en ganska svår uppgift.Det här handlar alltså om tilltron till systemet. Regelsystemet skall varatätt mot sådant som vi inte vill skall exporteras. Det är viktigt för helasystemets fortbestånd att det har och förtjänar den respekten.Kurt : Finns det någon tidsplan för när du tror att man skullekunna ha åtgärdat dessa besvärligheter?Leif : Jag har tidigare givit uttryck för detta, och då visade detsig att jag var för optimistisk, så jag har bestämt mig för att vara litetmera försiktig. Men min ambition är att vi skall ha ett förslag ute på remissföre sommaren.Kurt : Många länder har ju valt att arbeta med färdiga listoröver godkända mottagarländer. Det förefaller, åtminstone i de länder somtillämpar detta, vara både enkelt och hanterbart. En fråga som jag har ställtäven till KMI är: Varför skulle detta sätt att arbeta inte också kunna passaSverige? Jag skulle också vilja fråga: Har du djupareövervägt för- och nackdelarna med ett färdigt listsystem över godkändamottagarländer?Leif : Eftersom många av de länder som det handlar om återkommer harjag naturligtvis också ägnat detta en tanke. Men jag har då också ställt migfrågan vad det skulle underlätta. Riktlinjerna är ju väldigt tydliga i att detskall göras en bedömning från fall till fall där många olika aspekter vägs in,t.ex. Om listorna då inte skall vara enkla ja- ochnejlistor ger de ju inte så mycket vägledning i arbetet. Vi ställer ju ipraktiken inte lika höga krav på minröjningsutrustning eller gasmasker som vigör på kulsprutor och krigsflygplan. För att listor då skulle fungera skulledet krävas t.ex. en femgradig betygsskala för olika länder. Tanken att manskulle stå i riksdag, för det är väl där det skulle bestämmas, och haen betygsdiskussion om alla världens länder - vilka som får femmor, t.ex.Norge och , och vilka som får ettor, t.ex. , och någratill, och däremellan gradera, och man skulle motionera om att höja något landoch sänka ett annat - tror jag inte är en rimlig utrikespolitisk ordning. Detskulle skapa oöverskådliga relationsproblem med i stort sett alla världensländer. Jag kan inte riktigt föreställa mig hur det skulle fungera i praktikenför ett land som . Jag tror alltså inte att detta är en särskiltframkomlig väg om man skall ha en fall-till-fallbedömning.Kurt : I debatten om export av krigsmateriel förekommer det juväldigt ofta många övertramp och felaktiga uppgifter, och de får ofta ståoemotsagda därför att det råder en ganska sträng sekretess på området. Nuberättade du för oss i din inledning att avsikten är att en större öppenhet nuskall råda, och du berättade också om vissa åtgärder som var vidtagna.