bet · GL01UU2 · 1997-11-25 00:00:00 — Biståndsministern har gjort ett arbetsbesök i , varvidfältbesök också ingått vid svenskstödda biståndsprojekt i delstaten utskottets bedömning medför en koncentration till några delstater attutvecklingssamarbetet kan präglas av större genomslagskraft, ökad effektivitetoch högre kvalitet än annars.Motion U633 (c, v, mp, kd) yrkandena 8 och 9 anses besvarad med vad som ovananförts.ÖsttimorI motionen U620 (mp, c, fp, v, kd) yrkande 5 lyfts behovet av ökat biståndsstödtill fram.Utskottet har inhämtat att ger humanitär hjälp till genomstöd bl.a. till Internationella rödakorskommitténs humanitära verksamhet förbl.a. fängslade östtimoreser och deras familjer samt till ett projekt somsyftar till att bygga en grundskola för flickor och en yrkesskola för ungdomar.Vidare avser Sida att stödja insatser på för att bl.a. minskamödradödligheten. Utskottet har också inhämtat att , tillsammans medövriga EU-länder, stöder en ökad FN-närvaro på genom att FN:s Centerför mänskliga rättigheter skulle få förstärka UNDP:s kontor i med entjänsteman, som också skulle ha till uppgift att bevaka de mänskligarättigheterna på . Utskottet instämmer i vad biståndsministern i ettsvar på riksdagsfråga 1996/97:256 tidigare uttalat om det angelägna i att biståbefolkningen i (prot. 1996/97:68). Utskottet delar även uppfattningenatt det MR-relaterade bistånd som ges till också har en effekt påÖsttimor.Utskottet har på annat håll i detta betänkande gjort bedömningen attregeringens förslag till fördelning mellan olika delposter inom det bilateralautvecklingssamarbetet för är lämpligt och väl avvägt.Mot denna bakgrund och med anledning av vad som ovan anförts avstyrks motionU620 (mp, c, fp, v, kd) yrkande 5.LatinamerikaPropositionen (avsnitt 4.3.3)Regeringen konstaterar i budgetpropositionen att alla länder i ,med undantag av , styrs av demokratiskt valda regeringar och stårinför utmaningen att fördjupa och konsolidera demokratin. Ett antal länder harinlett moderniserings- och decentraliseringsprocesser som syftar till att gestaten en klarare roll och föra över resurser och beslut till regional ochlokal nivå. Att bygga upp en effektiv statlig förvaltning, inklusive ett välfungerande rättssystem, samt säkerställa respekten för de mänskligarättigheterna är andra utmaningar som syftar till att stärka demokratin. I deflesta länder har den ekonomiska utvecklingen varit positiv de senaste åren.Trots detta är det inhemska sparandet och tillväxten i en del länderfortfarande otillräckliga och den ojämna fördelningen av resurser består.Fattigdomen är fortfarande utbredd, särskilt på landsbygden och blandursprungsbefolkningarna. Det ökade regionala samarbetet är viktigt för denekonomiska utvecklingen, och även för att stärka demokratin.MotionernaFolkpartiet liberalerna avvisar i partimotion U219 (fp) alla former avbilateralt samarbete med (yrkande 23). Bistånd till de demokratisktsinnade krafterna på bör förmedlas och regeringen bör göra vad den kan föratt uppmuntra detta. Partiet förutsätter dock att eventuellt arbete för attstärka de demokratiska krafterna på sker genom enskilda organisationer.I kommittémotionen U636 (v) framförs krav på ett mer aktivt agerande frånregeringens sida för att underlätta och utöka kontakterna mellan olika delar avdet kubanska samhällslivet och (yrkande 4).Motionärerna bakom U624 (v, s, m, c, fp, mp, kd) begär ett tillkännagivande omstöd till de frivilliga organisationer som i arbetar för attåterupprätta respekten för mänskliga rättigheter, motarbeta våldet och stödjavåldets offer (yrkande 3).Den enskilda motionen U216 (mp) handlar om biståndskrediter till ett dammbyggei i södra . Motionären har, mot bakgrund av situationen förden lokala ursprungsbefolkningen och de miljömässiga konsekvenserna avprojektet, invändningar mot avtalet. Därför begärs i motionen att regeringenomedelbart skall verka för att avtalet om biståndskrediten offentliggörs(yrkande 2). Regeringen bör vidare lämna en redogörelse för hur den har agerati frågan, vilka miljöhänsyn som har tagits samt vad den avser att göra iframtiden (yrkande 3). Motionären anser också att regeringen bör uppdra åt Sidaatt dra sig ur projektet (yrkande 4).Utskottets övervägandenKubaI två motioner, U219 (fp) yrkande 23 och U636 (v) yrkande 4, berörs biståndettill Kuba.Utskottet har i tidigare betänkanden haft att ta ställning till frågor omsvenskt bistånd till . Senast skedde detta i utskottets betänkande1996/97:UU15 Internationellt utvecklingssamarbete. Utskottet ställde sig idetta betänkande bakom kurs- och stipendiatverksamhet som ett inslag isträvandena att verka för en större öppenhet i , respekt för de mänskligarättigheterna och förståelse för demokratiska värderingar. Utskottet ansågockså att de kontakter som skapas genom forskningssamarbetet kan bidra till attbryta isolering och utskottet uttalade därför stöd för dennadialogfrämjande verksamhet. Utskottet vill i detta sammanhang också lyfta framden betydelse som ett ökat svenskt resande till har för utvecklandet avsamhällskontakter mellan de båda länderna. Ett antal svenska reseföretaganordnar resor till landet.Utskottet vill också hänvisa till den redogörelse för det svenskautvecklingssamarbetet som biståndsministern lämnat i ett skriftligt svar påriksdagsfråga 1996/97:518. Enligt ett regeringsbeslut bör detfinnas möjligheter för att bidra till att skapa förutsättningar förekonomisk och politisk systemöppning som främjar demokratiska reformer ochmänskliga rättigheter i . Utöver det samarbete som äger rum till följd avovanstående regeringsbeslut har också humanitärt bistånd, via FN, lämnats tillKuba. bidrar också via EU:s humanitära organ ECHO till ett omfattandehumanitärt program på . Svenska enskilda organisationer kan vidare söka ochfå bidrag till projekt inom olika områden. och , som fårgenerösa bidrag från , stöder utvecklingsprogram på inom sinarespektive verksamhetsområden. Utskottet kan således konstatera att det svenskabiståndet till uteslutande kanaliseras genom internationella och svenskainstitutioner och organisationer, forskningsinstitut och EU- respektive FN-organ.Med det ovan anförda avstyrks motion U219 (fp) yrkande 23. Motion U636 (v)yrkande 4 anses besvarad.Bío-Bío-floden ()I motion U216 (mp) yrkandena 2-4 behandlas ett specifikt dammbyggnadsprojekt iBío-Bío-floden i södra har inhämtat att det avtal om biståndskrediter för ettvattenkraftprojekt i (), som begärs offentliggjort, hosSida finns som en allmän och offentlig handling. Avtalet innehåller en referens(s.k. cross-default) till ett av IFC ()upprättat avtal, som enligt IFC:s hållning inte kan offentliggöras. Utskottetförutsätter att såväl Sida som regeringen, i enlighet med svenska traditionerpå området, verkar för största möjliga offentlighet vad gäller samtliga svenskabiståndsinsatser. Investeringen i det aktuella projektet är fullbordad under1997. Någon utvärdering är inte planerad, men enligt uppgiftfrån Sida kommer en sådan att göras avseende de svenska insatserna i projektet.Den svenska partens åtaganden i projektet har fullföljts och någon formellmöjlighet att, på juridiska grunder, dra tillbaka finansieringen föreliggerinte. Utskottet anser det för övrigt inte ankomma på att ienskildheter göra bedömningar kring projekt av detta slag för att avgöra omt.ex. ett löpande finansieringsavtal skall avbrytas eller inte.Med vad utskottet ovan anfört anses motion U216 (mp) yrkandena 2-4 besvarad.ColombiaStödet till frivilliga organisationer i tas upp i motion U624 (v, s,m, c, fp, mp, kd) yrkande 3.Det svenska stödet till enskilda organisationer som arbetar för mänskligarättigheter och demokrati i uppgår för till omkring 22miljoner kronor. Utskottet behandlade frågan om ökat stöd tillfrivilligorganisationer som arbetar för respekt för de mänskliga rättigheternai i sitt betänkande 1996/97:UU12 Mänskliga rättigheter m.m. Utskottethänvisade i detta sammanhang bl.a. till att under en rad år har givitstöd till enskilda organisationer som arbetar i för att återupprättarespekten för de mänskliga fri- och rättigheterna samt med det förebyggandearbetet för konfliktlösning och stärkande av demokratin. Utskottet framhöllockså vikten av att svenska insatser till stöd för demokrati och mänskligarättigheter utformas så att de får maximal effekt. Vidare framförde utskottetatt sådana insatser med fördel kan kanaliseras via enskilda organisationereller - om så bedöms vara lämpligt - i direkt samarbete med landets regeringoch myndigheter.Utskottet finner inte anledning att frångå detta tidigare ställningstagande.Med vad utskottet har anfört i det ovanstående får motion U624 (v, s, m, c, fp,mp, kd) yrkande 3 anses besvarad.EuropaPropositionen (avsnitt 4.3.4)Regeringen anför att medlen under skall användas i länder som avDAC klassificerats som utvecklingsländer, dvs. samt vissa länder somuppstått ur det och . Biståndsinsatserna iEuropa har expanderat kraftigt , främst på grund av krigen idet och upplösning.Hittills har insatserna främst finansierats inom det humanitära biståndet.Regeringen anför att det nu finns möjligheter att successivt övergå till ettmer långsiktigt och återuppbyggnadsinriktat samarbete, vilket motiverarinförandet av en särskild delpost för utvecklingssamarbete med . Den heltövervägande delen av insatserna kommer under att ske i , , och samtAlbanien. bedömer regeringen att samarbetet med Moldava samt vissaländer i och kommer att öka. Målet för insatserunder delposten är att bidra till en stabil fred och till skapandet avdemokratiska och ekonomiska strukturer som motverkar nya konflikter.Inga motioner har väckts i denna del.Utskottets övervägandenVid ett besök i har internationella samfundets högerepresentant för , , lämnat en redogörelseför situationen i Bosnien. Bosniensamordnaren betonade i denna redogörelse attsituationen i regionen är fortsatt orolig med interna spänningar och ekonomiskinstabilitet. Demokratin i regionen är fortfarande outvecklad och det finnsbrister vad gäller respekten för mänskliga rättigheter.Sveriges bistånd till det uppgick till 1,3 miljarder kronorför . För har regeringen fattat beslut om enram på sammanlagt . Den övervägande delen av insatserna harhittills finansierats inom ramen för det humanitära biståndet. Av denhumanitära hjälpen och återuppbyggnadsstödet har den övervägande delen gåtttill . Stöd för främjande av demokrati och mänskligarättigheter har i de flesta fall gått till organisationer och enskilda personeri och det som är . För budgetåret1998 har regeringen beräknat för delposten Europa.Utskottet delar regeringens bedömning om behovet av att nu införa en nydelpost, , under anslagsposten för det bilaterala utvecklingssamarbetet,vilket även framgått på annat håll i detta betänkande.Demokratisering och respekt för de mänskliga rättigheternaPropositionen (avsnitt 4.3.5)I propositionen betonar regeringen att stödet till demokratisering och respektför de mänskliga rättigheterna utgör ett alltmer prioriterat område inomsvenskt utvecklingssamarbete. Demokrati och mänskliga rättigheter integrerasmer och mer i olika delar av utvecklingssamarbetet. finns t.ex. samarbetemed flera av de svenska programländernas statsförvaltningar på området somfinansieras inom landramarna. Ytterligare ett led i integreringen är attverksamhet i , och som tidigare finansierades pådemokratianslaget flyttas över till de regionala anslagen på samma sätt somtidigare gjorts för . Demokratianslaget inom delposten Särskildautvecklingsprogram skall främst finansiera verksamhet som inte direkt rör enspecifik region eller ett land. Sammantaget ökar resurserna på verksamhet somstöder demokratisering och respekt för mänskliga rättigheter.Regeringen uppger att försöksverksamheten med stöd genom svenskapartianknutna organ till demokratins uppbyggnad i och i länder iCentral- och ses över, men att regeringens preliminärabedömning är att verksamheten har utvecklats positivt och att det därför kanfinnas anledning att utöka den.MotionernaSvenskt bistånd bör, enligt Moderata samlingspartiets kommittémotion U609 (m),inte ges till regimer som grovt och systematiskt bryter mot de mänskligarättigheterna och utövar förtryck mot sina medborgare (yrkande 4). Motionärernaanser att agerande har varit för svagt vad gäller ansvaretför att respekten för mänskliga rättigheter och demokrati stärks och för attetablerade regler och principer efterlevs i de länder som mottar ett betydandesvenskt bistånd.I liberalernas partimotion U219 (fp) behandlas demokratibiståndet.I motionen hävdas att det är en skillnad mellan demokratibistånd, vars primäramål är att bygga upp demokratins ramverk och dess primära aktörer (partier ochaktiva opinionsbildande organisationer), och vad som skulle kunna kallasbistånd för demokrati, vars sekundära syfte är människors deltagande i olikaorganisationer etc. Svenskt bistånd är koncentrerat till den senareinriktningen enligt motionärerna. liberalerna anser att dennatyngdpunkt bör förskjutas till ett mer jämnt stöd till de olika delarna av enfungerande demokrati. Regeringen bör få i uppdrag att presentera ett särskiltåtgärdsprogram för hur så kan ske (yrkande 3).Partiet anser vidare att då demokratibistånd skall bedrivas i diktaturer bördetta endast kunna ske av enskilda organisationer (yrkande 4).Motionärerna anser att det måste stå klart för mottagarländerna attbiståndets omfattning och inriktning kan påverkas av hur demokratifråganhanteras. Inslaget av villkor i biståndsgivningen skall öka. Folkpartietliberalerna anser att bör undvika stora biståndsengagemang i ländervars regimer inte strävar efter demokratisering (yrkande 5).Motionärerna betonar den betydelse rättsstaten har för utvecklingen genom atti motionen bl.a. lyfta fram yttrande- och organisationsfriheten samt kampen mottortyr och dödsstraff som en basal del av biståndspolitiken. Motståndet motenpartisystem skall vara entydigt och bistånd som främjar fria massmedier, inteminst tidningar och radiostationer, bör utvecklas. Insatser för uppbyggnad avett oberoende rättsväsende och stöd till organisationer på detta område är avstrategisk betydelse. Vidare måste effektiva och rättssäkra förvaltningarutvecklas. I motionen hävdas att utveckling av ekonomisk revision, offentlighetoch andra opartiska kontrollrutiner är områden där biståndspolitiken bör kunnagöra nytta (yrkande 8).I partimotion U223 (mp) begärs att skall lägga speciell vikt viddemokrati och respekt för mänskliga rättigheter och att detta tydligt skallframgå av texten till avtal och överenskommelser (yrkande 4). Förutom vikten avatt man från svensk sida markerar demokrati och respekt för mänskligarättigheter, skulle det också vara ett stöd för de invånare i mottagarlandetsom arbetar för detta.Kristdemokraterna föreslår i sin partimotion U220 (kd) en etikcertifiering(yrkande 4). har genom förbundit sig att verka förbarnens rätt till en dräglig tillvaro, oavsett nationell tillhörighet.Kristdemokraterna föreslår att företagen också uppmanas att införa en?etikcertifiering? med som grund. En certifiering skulleinnebära att produkter från företag som respekterar gavs enspeciell märkning.Enligt partiets uppfattning är det en absolut nödvändighet att en del avbiståndet ges som ett riktat demokratistöd i syfte att utveckla och stärkademokratin. Prioriterade biståndsområden bör vara bl.a. rättsväsendet,utbildningssektorn och de offentliga institutionerna. Korruption, maktmissbruk,valfusk och andra former av brister i demokratin begränsar biståndetsmöjligheter att nå sina mål och måste därför bekämpas (yrkande 6).Kristdemokraterna anser vidare att den tvååriga försöksverksamheten där desvenska riksdagspartierna haft möjlighet att kanalisera biståndsmedel tillsysterpartier i de fattiga länderna i avsikt att främja och stärka demokratinbör permanentas (yrkande 15).I en enskild motion U205 (s) begärs ett tillkännagivande om bevakning avhomosexuellas mänskliga rättigheter. Motionärerna menar att det är ett problematt de rättigheter som har åtagit sig att följa inte alltid införlivasi politiken. Motionärerna betonar särskilt biståndspolitiken.Motionärerna bakom motion U616 (m, c) föreslår svenska insatser vid en framtidauppbyggnad av demokratin bland kurderna i . Motionärerna menar att detkurdiska folket i norra kommer att behöva hjälp med att bygga upp ettcivilt rättssamhälle med demokratiska institutioner. När den hjälpen behövsbör, enligt motionärernas uppfattning, vara berett att bidra medliknande insatser som gjorts i andra länder vilka byggt upp demokratiskainstitutioner.Utskottets övervägandenAllmäntEtt flertal motioner, U219 (fp) yrkandena 3, 5 och 8, U223 (mp) yrkande 4 ochU220 (kd) yrkande 6, behandlar olika förslag om hur biståndet för främjandet avdemokrati och mänskliga rättigheter bör vara utformat. I motionerna förespråkast.ex. att stora biståndsinsatser skall undvikas i länder som inte eftersträvardemokrati, att rättsstatens betydelse skall betonas, att demokratiaspekternaskall betonas i svenska biståndsavtal, att regeringen skall ges i uppdrag attpresentera ett åtgärdsprogram kring demokratibiståndet och att alla former avicke-demokratiska tendenser i mottagarländerna skall bekämpas.Utskottet anser det vara positivt att stödet till demokratisering och respektför de mänskliga rättigheterna utgör ett alltmer prioriterat område inomSveriges internationella utvecklingssamarbete. Utskottet välkomnar också attregeringen, som ett uttryck för denna prioritering, har aviserat att den under1998 i form av en skrivelse till kommer att presentera sin politikför hur genom utvecklingssamarbetet avser att stödja demokratiseringoch respekt för mänskliga rättigheter. Utskottet konstaterar också att Sida imaj 1997 antagit en sammanhållen policy på området i form av etthandlingsprogram för fred, demokrati och mänskliga rättigheter. Sidashandlingsprogram och regeringens aviserade skrivelse kan därför ansestillmötesgå framförda krav på ett åtgärdsprogram för demokratibiståndet.Som framgår även på andra håll i detta betänkande görs inom ramen för detsvenska utvecklingssamarbetet en stor mängd insatser för utvecklandet avdemokrati. Här kan t.ex. nämnas främjandet av de demokratibärande strukturernai samarbetsländerna, stödet för att bekämpa korruption samt det omfattandesvenska stödet genom enskilda organisationer, som är väl känt och engrundpelare i vårt stöd till demokrati och respekt för mänskliga rättigheter.De i motion U220 (kd) yrkande 6 framförda synpunkterna i dessa avseenden tordedärför vara väl tillvaratagna.Vad som framförs motionsledes om en ökad betoning på den betydelse somrättsstaten har för utveckling ligger, enligt utskottets mening, i alltväsentligt i linje med svensk politik på området. En ökad uppmärksamhet riktasi det svenska utvecklingssamarbetet mot stärkandet av rättsväsendet och andrademokratibärande strukturer, såsom ett livskraftigt civilt samhälle. förvaltningsbiståndet avser bl.a. att främja det civila samhället ochdemokratin samt att förstärka den samhälleliga kontrollen och offentligheten.Motionskraven om rättsväsendets betydelse kan därför anses vara tillgodoseddagenom det svenska bilaterala utvecklingssamarbetet.Utvecklingssamarbetet mellan och samarbetsländerna fastställs, somframgått också på annat håll i detta betänkande, genom särskildasamarbetsavtal. Utskottet vill erinra om att frågor om demokrati och mänskligarättigheter berörs i de flesta avtalen och utgör en allt viktigare fråga ocksåi den dialog som föregår ett avtals undertecknande. Enligt vad utskottetinhämtat kommer regeringen, i den skrivelse till om demokrati ochmänskliga rättigheter i utvecklingssamarbetet som aviserats, att ytterligareutveckla hur dessa aspekter bör kunna lyftas fram på ett ännu tydligare sätt äni dag. Vad i motionerna U219 (fp) yrkande 5 och U223 (mp) yrkande 4 harframförts kan i allt väsentligt anses vara tillgodosett härigenom.Med vad utskottet ovan anfört anses motionerna U219 (fp) yrkandena 3, 5 och 8,U223 (mp) yrkande 4 samt U220 (kd) yrkande 6 besvarade.Motionerna U609 (m) yrkande 4 och U219 (fp) yrkande 4 begär dels att biståndinte skall få ges till statsmakter som systematiskt kränker de mänskligarättigheterna, dels att bistånd till diktaturer endast skall få ges genomenskilda organisationer.Enligt utskottets bedömning, vilken också framfördes i betänkandet1996/97:UU15 Internationellt utvecklingssamarbete, kan biståndet användas föratt i länder, där det förekommer kränkningar av de mänskliga rättigheterna, påett positivt och konstruktivt sätt påverka och förbättra situationen ochutvecklingen. Som utskottet påpekade i detta betänkande går demokratistöddessutom i praktiken vanligen via enskilda organisationer men är riktat bådetill enskilda organisationer och myndigheter i mottagarlandet. Det sistnämndaär t.ex. fallet med de kurser om de mänskliga rättigheterna som arrangerar för olika kategorier av statliga tjänstemän.Utskottet kan inte ställa sig bakom krav på att bistånd inte skall få gestill statsmakter som systematiskt kränker de mänskliga rättigheterna eller attbistånd till diktaturer endast skall få kanaliseras genom enskildaorganisationer.Motionerna U609 (m) yrkande 4 och U219 (fp) yrkande 4 avstyrks mot dennabakgrund.EtikcertifieringI motionen U220 (kd) yrkande 4 föreslås en etikcertifiering för företag somrespekterar FN:s barnkonvention.Utskottet konstaterar att det finns olika system för märkning av varor,varav t.ex. en s.k. rättvisemärkning förekommer för bl.a. kaffe, te och kakao.Bakom märkningen står , som uppger sig arbetaför att framtida förändringar och justeringar i rättvisemärkningens inriktningskall utgå från FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna, FN:s konventionom barnets rättigheter samt från grundläggande . Bakomrättvisemärkningen i står bl.a. , , (), (), , , /Global ekonomi, mission och Sverigeskristna råd. av Sida.Utskottet menar att märkningar av det slag som t.ex. den existeranderättvisemärkningen eller den föreslagna etikcertifieringen innebär, bör byggasupp på frivillighetens grund. En märkning av detta slag torde varken kunnabasera sig på eller stå under kontroll av en enskild stat eftersom ett sådantsystem med stor sannolikhet skulle kunna uppfattas som handelsstörande av andraländer. Det finns anledning att närmare följa utvecklingen på området ochutskottet förutsätter att regeringen gör det.Detta medför att motion U220 (kd) yrkande 4 anses besvarad.Homosexuellas rättigheterAtt homosexuellas rättigheter skall integreras i biståndspolitiken påtalas imotionen U205 (s).Utskottet stöder den ökande uppmärksamhet som inom utvecklingssamarbetetriktas mot främjandet av respekten för demokrati och mänskliga rättigheter.Detta arbete omfattar naturligtvis, förutom t.ex. kvinnor, barn ochfunktionshindrade, även homosexuella. agerar på olika plan när detgäller respekten för mänskliga rättigheter. Ett viktigt inslag i det bilateralautvecklingssamarbetet är dialogen med samarbetsländerna om bl.a. tillämpningenav internationella konventioner på området. Också genom stöd till bl.a. detcivila samhället och rättsväsendet förbättras förutsättningarna för respekt förmänskliga rättigheter.Med detta besvaras motion U205 (s).Kurdiska folketEtt förslag om svenska insatser för det kurdiska folket framförs i motion U616(m, c).Den utsatta situationen för kurderna i norra uppmärksammas från svenskthåll. Frivilligorganisationer kan genom Sida få stöd för humanitär verksamhet inorra . Turkiska myndigheter har av såväl EU som vid upprepadetillfällen uppmanats att underlätta för frivilligorganisationers tillträde tillnorra via .