bet · GK01NU12 · 1997-05-27 00:00:00 — Tvärtom har det uppdragitsåt en utredare att föreslå lämpliga uppgifter för en ny energimyndighet. Ilinje med vad som anförs i motionerna 1996/97:N22 (fp) och 1996/97:N20 (m)anser utskottet att bör behålla uppgiften att vara centralenergimyndighet. Hos finns också kompetens på området för tekniskforskning och utveckling som är av betydelse för den fortsatta omställningenav energisystemet.Utskottets förståelse för regeringens förslag har inte blivit större av attregeringen i direktiven uppmanat utredaren att särskilt överväga om dentilltänkta nya myndigheten och kan samfinansiera vissa administrativaresurser; uppenbarligen planerar regeringen för en placering av den nyamyndigheten intill eller rentav i samma lokaler som . Även utifrån dettaförhållande finns det anledning att ifrågasätta förslaget i propositionen ominrättande av en ny energimyndighet.Med hänvisning till det anförda och i enlighet med det berörda yrkandet imotion 1996/97:N22 (fp) avstyrker utskottet det nu aktuella förslaget ipropositionen liksom också motion 1996/97:N252 (c) i denna del. Dettaställningstagande överensstämmer även med vad som anförs i motion 1996/97:N20(m) i motsvarande del. Vidare bör här behandlade yrkanden i motionerna1996/97:N30 (s) och 1996/97:N27 (mp) avslås av riksdagen.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande inrättande av en ny energimyndighetatt med bifall till motion 1996/97:N22 yrkande 4 och med avslag påmotionerna 1996/97:N27 yrkande 36, 1996/97:N30 och 1996/97:N252 yrkande12 avslår proposition 1996/97:84 moment 3.8. Inrättande av en ny energimyndighet (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnittet om en nyenergimyndighet som börjar med ?Utskottet behandlar? och slutar med ?avstyrkssålunda? bort ha följande lydelse:Utskottet behandlar först frågan om inrättande av en ny energimyndighet.Utskottet instämmer i förslaget i propositionen att en särskildenergimyndighet skall inrättas. Som sägs i motion 1996/97:N27 (mp) böremellertid denna myndighet inordnas i en mer decentraliserad modell. Härvidbör staten ange ramarna i form av lagar och styrmedel samt fördela olikaekonomiska bidrag och stöd, medan ansvaret för genomförandeprocessen börläggas på kommunerna. Mot bakgrund av vikten av att åstadkomma en väsentligtmer decentraliserad energiproduktion än är en sådandecentraliserad modell av betydelse för omställningen av energisystemet.Regeringen bör anmodas att utarbeta förslag till en sådan modell somutskottet här har skisserat. Därmed tillstyrks det nu aktuella yrkandet imotion 1996/97:N27 (mp) och avstyrks motsvarande yrkande i motion 1996/97:N22(fp). Vid utarbetandet av förslaget till en decentraliserad modell börregeringen även beakta vad som sägs i motion 1996/97:N30 (s) om samordning avolika statliga bidrag.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande inrättande av en ny energimyndighetatt med anledning av proposition 1996/97:84 moment 3, med bifalltill motion 1996/97:N27 yrkande 36, med anledning av motionerna1996/97:N30 och 1996/97:N252 yrkande 12 och med avslag på motion1996/97:N22 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.9. Lokalisering av en ny energimyndighet (mom. 5, motiveringen)Under förutsättning av bifall till reservation 7Torsten () anser att den del av utskottets ställningstagande iavsnittet om en ny energimyndighet som börjar med ?Vad sedan? och slutar med?av myndigheten? bort ha följande lydelse:Utskottet har i det föregående avstyrkt förslaget om inrättande av en nyenergimyndighet. Härav följer att de olika motionsyrkandena med förslag tilllokalisering av en ny energimyndighet avstyrks av utskottet.10. Riktlinjer för AB:s verksamhet (mom. 6)() och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om riktlinjer för VattenfallAB:s verksamhet bort ha följande lydelse:I likhet med vad som anförs i motionerna 1996/97:N22 (fp), 1996/97:N21 (kd)och 1996/97:N20 (m) avstyrker utskottet de i propositionen föreslagnariktlinjerna för verksamhet. Regeringens förslag att bolaget bådeskall medverka på affärsmässig basis i energiomställningen och ges en frånstatlig utgångspunkt strategisk roll i omställningsarbetet innebär dubblabudskap till . Med fog kan det befaras att - medregeringens förslag - inte längre kommer att drivas som ett företag utan somett statligt verk, till nackdel för elkonsumenterna. Såsom sägs i nämndamotioner bör staten inte intervenera i bolagets verksamhet på detta sätt. Ensådan inblandning från statens sida kan också skada företagets trovärdighet påelmarknaden samt försvåra upplåning på kapitalmarknaden. Utskottetär vidare av den uppfattningen att en breddning av ägandet i böreftersträvas på sikt.Det sagda innebär att motionerna 1996/97:N22 (fp) och 1996/97:N21 (kd)tillstyrks i aktuella delar. Vad utskottet nu anfört ligger även i linje medvad som i denna del sägs i motion 1996/97:N251 (fp) men också i motion1996/97:N20 (m). Däremot avstyrker utskottet det här berörda yrkandet i motion1996/97:N420 (mp).dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande riktlinjer för AB:s verksamhetatt med bifall till motionerna 1996/97:N21 yrkande 3 och 1996/97:N22yrkande 5, med anledning av motion 1996/97:N251 yrkande 7 och med avslagpå motion 1996/97:N420 yrkande 7 avslår proposition 1996/97:84 moment 4och därvid som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.11. Riktlinjer för AB:s verksamhet (mom. 6)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om riktlinjer för VattenfallAB:s verksamhet bort ha följande lydelse:Utskottet tillstyrker regeringens förslag till riktlinjer för Vattenfallsverksamhet. menar utskottet att en strävan bör vara attbolagets vattenkraftstillgångar skall föras över till respektive region ochdär förvaltas av någon form av länsparlament. Som sägs i motion 1996/97:N420(mp) kan därigenom den demokratiska kontrollen över vattenkraften behållassamtidigt som en ökad konkurrens på elmarknaden kan uppnås.Med det sagda tillstyrker utskottet nyssnämnda motion i aktuell del ochavstyrker övriga här behandlade motionsyrkanden.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande riktlinjer för AB:s verksamhetatt med bifall till proposition 1996/97:84 moment 4 och motion1996/97:N420 yrkande 7 och med avslag på motionerna 1996/97:N21 yrkande3, 1996/97:N22 yrkande 5 och 1996/97:N251 yrkande 7dels godkänner i propositionen angivna riktlinjer för AB:sverksamhet,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.12. Kärntekniklagen (mom. 7)(), (), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnittet omkärntekniklagen som börjar med ?Utskottet vidhåller? och slutar med ?avutskottet? bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer i den kritik mot den aktuella förbudsparagrafen somframförs i motion 1996/97:N423 (m, fp) men också i motionerna 1996/97: N20 (m)och 1996/97:N22 (fp). Om inte direkt så indirekt kan bestämmelsen - det s.k.tankeförbudet - verka hämmande på den tekniska utvecklingen inomkärnteknikområdet. Detta har också påtalats från olika forskare på området.Förbudet utgör ett artfrämmande inslag i kärntekniklagen och bör därförutmönstras ur lagen. Denna uppfattning har också, som nämnts, förts fram av enstatlig utredning (SOU 1991:95) i samband med en översyn av lagstiftningen påkärnenergiområdet.För övrigt gäller redan enligt kärntekniklagen att tillstånd för att uppföranya kärnkraftsaggregat inte får lämnas. Förbudet har därför i praktiken ingenegentlig funktion. Det speglar i stället ett förmyndartänkande: staten skallkunna gripa in mot dispositioner inom ett företag med motiveringen att dessatar sikte på att ett visst politiskt beslut skall rivas upp. Ett sådant förbudhör inte hemma i en demokrati och bör, som sagt, tas bort. Medinstämmande i vad som sägs i motion 1996/97:N423 (m, fp) bör anmodaregeringen att lägga fram förslag om att det aktuella förbudet skallavskaffas.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande kärntekniklagenatt med anledning av motion 1996/97:N423 och med avslag på motion1996/97:N27 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.13. Användningen av el i fjärrvärmesystemet (mom. 8)(), (), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnittet om åtgärder föratt minska elanvändningen - under rubriken av el ifjärrvärmesystemet - som börjar med ?Det bör? och slutar med ?motion1996/97:N32 (fp)? bort ha följande lydelse:Elpannor började installeras i de kommunala fjärrvärmeverken . Avsikten var att utnyttja en god tillgång på el under de tider på åretdå priset var konkurrenskraftigt. Elpannorna gjordes avkopplingsbara, och deleveranskontrakt som upprättades innebar att elleverantörerna gavs ettavgörande inflytande över användningen av pannorna. Den delvis nya situationenpå elmarkanden har gjort att fjärrvärmeverken numera själva har ett störreinflytande över när pannorna används. Marknadsläget gör emellertid attförutsättningen för användningen av pannorna i princip är oförändrad.Elpannornas viktigaste uppgift är således fortfarande att utnyttja detöverskott på vattenkraft som alltid kommer att finnas under vissa perioder,främst . Alternativet till en användning av elpannornaunder dessa tider kan ibland vara ett rent resursslöseri genom attvatten måste släppas förbi kraftverken utan att någon el produceras. Somframgått av det underlagsmaterial som redovisats för utskottet utgör inteheller elpannorna någon konkurrent till exempelvis biobränslebaseradvärmeproduktion. Under större delen av året är prisförhållandena sådana attelproducerad värme inte utgör något realistiskt alternativ. De speciellaförhållanden som rådde /96 får, som framhållits iredovisningarna, ses i ljuset av att prisbildningen på elbörsen vid dentidpunkten inte börjat fungera tillfredsställande.Mot den redovisade bakgrunden finner utskottet de åtgärder motelanvändningen i fjärrvärmenäten som aviseras i propositionen både oroande ochförvånande. Den omedelbara följden om åtgärder vidtas för att förhindraanvändningen av elpannor är att oljeanvändningen i fjärrvärmeproduktionenökar. En sådan utveckling leder både till en negativ miljöpåverkan och till enförsämrad handelsbalans. Den av regeringen diskuterade höjningen av skatten påel som används i fjärrvärmeproduktionen skulle också leda till höjda kostnader- och därmed höjda taxor - vilket skulle motverka en ökning avfjärrvärmeanvändningen. Vidare skulle troligen en minskad användning avelpannor i de svenska fjärrvärmenäten kompenseras i det nordiska elsystemetgenom en ökad användning av elpannor i Norge.Det kan härutöver ifrågasättas om de elbalansberäkningar som utgör grundenför förslagen i propositionen i denna del över huvud taget är realistiska. Detanges således att stängningen av den första reaktorn i i huvudsakskall kompenseras med minskad användning av el i fjärrvärmesystemet. Utskottetkan dock konstatera att även om all användning av elpannor i fjärrvärmenätenhade stoppats hade detta bara kunnat ?kompensera? hälften av denel som produceras i ett av aggregaten i . Dessutom tar övervägandenai propositionen inte hänsyn till att kraftproduktionen i ettkärnkraftsaggregat är realtivt jämn sett över året medan elanvändningen ifjärrvärmenäten är starkt årstidsberoende.Utskottet anser att det anförda leder fram till slutsatsen att enskattehöjning på elanvändningen i fjärrvärmenäten med den inriktning somregeringen överväger inte bör aktualiseras. Detta bör med anledningav motion 1996/97:N32 (fp) som sin mening ge regeringen till känna. Ett sådanttillkännagivande ligger också i linje med vad som anförs i motion 1996/97:N20(m) i motsvarande del.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande användningen av el i fjärrvärmesystemetatt med anledning av motion 1996/97:N32 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.14. Investeringsbidrag till åtgärder för att minska elanvändningen (mom. 9)() anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnittet om åtgärder föratt minska elanvändningen - under rubriken till åtgärderför att minska elanvändningen - som börjar med ?Bidraget till? och slutar med?avsnitt avstyrks? bort ha följande lydelse:Vad gäller bidraget till konvertering från elvärme innebär regeringensförslag att bidrag skall kunna utgå för byte till värmeanläggning baserad påett vattenburet värmesystem och för installation av anordning förvärmeackumulering. Däremot föreslås inte bidrag kunna utgå förvärmeproduktionsanläggning, som exempelvis värmepump.Utskottet finner att denna avgränsning är omotiverad och kan få till följdatt en stor elbesparingspotential inte tas till vara. Att i ett läge då olikastöd föreslås för att minska elanvändingen undanta värmepumpar från detstödberättigade området främjar enligt utskottets mening inte en nödvändigkonvertering från direktverkande elvärme. Rätt använda värmepumpar kan undergynnsamma förutsättningar leda till att elförbrukningen i ett hus sänks medupp till . Det bör härutöver framhållas att värmepumparna även urmiljösynpunkt har stora fördelar. Speciellt i områden där individuellabränsleeldningsanläggningar är olämpliga är värmepumpen det enda realistiskaalternativet till direktverkande elvärme. Värmepumparna är ocksåförhållandevis billiga och kan kombineras med olika värmedistributionssystem.Även om värmepumpar fordrar viss el för sin drift innebär installation avvärmepump totalt sett en så stor minskning av elförbrukningen att ett stöd ienlighet med förslaget i motion 1996/97:N32 (fp) enligt utskottets mening ärmotiverat. Motionen tillstyrks således i denna del.Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet regeringens förslag ominvesteringsbidrag till åtgärder för att minska elanvändningen utom i tvåavseenden. Den tidigare diskuterade tidpunkten beträffande bidraget tilleffektminskande åtgärder bör ändras från till den 1 april 1997.Dessutom bör med anledning av motion 1996/97:N32 (fp) som sin meningge regeringen till känna att bidraget till konvertering från elvärme även böromfatta stöd till värmepump. Övriga i detta avsnitt behandlade motionsyrkandenavstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande investeringsbidrag till åtgärder för att minskaelanvändningenatt med anledning av proposition 1996/97:84 moment 5, med bifalltill motion 1996/97:N32 yrkande 2, med anledning av motionerna1996/97:N29 och 1996/97:N36 och med avslag på motionerna 1996/97:N21yrkande 5 i denna del, 1996/97:N27 yrkandena 15 och 16 och 1996/97:Bo416yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.15. Investeringsbidrag till åtgärder för att minska elanvändningen (mom. 9)() anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnittet om åtgärder föratt minska elanvändningen - under rubriken till åtgärderför att minska elanvändningen - som börjar med ?Även i? och slutar med?avsnitt avstyrks? bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer i de överväganden om bidraget till fjärrvärmeanslutningsom redovisas motion 1996/97:N27 (mp). bör således i etttillkännagivande till regeringen understryka att beslut om bidragets närmareutformning måste fattas senast . Möjligheten att användateknikupphandling för att minska kostnaderna för omställningen bör isammanhanget tas till vara. Det bör vidare övervägas om bidraget kankombineras med ett prestationsbundet stöd direkt till energileverantören föratt ytterligare stimulera omställningen.Förslaget om - - - (= utskottet) - - - detta ändamål.I fråga om bidraget till konvertering från elvärme finns enligt utskottetsmening anledning att rikta viss kritik mot regeringens förslag. Att byta fråndirektverkande elvärme till andra värmesystem är, som framhålls i motion1996/97:N27 (mp), en angelägen åtgärd. Det stora antal bostäder som i dagvärms med direktel ger ett elberoende som försvårar en i ekologisk meninglångsiktigt hållbar energiförsörjning. En övergång till andrauppvärmningsformer måste därför komma till stånd. För att åstadkomma dennautveckling fordras ekonomiska styrmedel av det slag som föreslås ipropositionen. Det föreligger dock en stor risk att de föreslagnabidragsvillkoren inte leder till en konvertering av en erforderlig omfattning.Ur enbart privatekonomisk synvinkel kan det befaras att den föreslagnabidragsnivån på inte gör en konvertering tillräckligt intressant, isynnerhet som bidrag inte förutsätts utgå till värmeproduktionsanläggningen.Utskottet ansluter sig därför till de förslag i frågan som lagts fram i nyssnämnda motion. Bidrag bör således kunna utgå inte bara till det vattenburnadistributionssystemet och ackumulatortank utan även till panna för biobränsle,för skorsten till en sådan panna samt till solvärmeanläggning. Bidragsnivånbör i avvaktan på att den i samma motion förordade skatteväxlingen kan träda ikraft bestämmas till . I samband med att beslut om skatteväxlingensnärmare utformning fattas av kan dock bidragsnivån sänkas till 30 %.Sammanfattningsvis innebär det anförda att förslagen i propositionen ominvesteringsbidrag till åtgärder för att minska elanvändningen i huvudsaktillstyrks utom vad gäller bidraget till konvertering från elvärme. I dennafråga bör som sin mening ge regeringen till känna vad utskottetanfört. I övrigt bör den tidigare diskuterade tidpunkten beträffande bidragettill effektminskande åtgärder ändras från till den 1 april 1997.Slutligen bör beslutet om bidraget till fjärrvärmeanslutning fattas senastunder hösten 1997.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande investeringsbidrag till åtgärder för att minskaelanvändningenatt med anledning av proposition 1996/97:84 moment 5, med bifalltill motion 1996/97:N27 yrkandena 15 och 16, med anledning av motionerna1996/97:N29 och 1996/97:N36 och med avslag på motionerna 1996/97:N21yrkande 5 i denna del, 1996/97:N32 yrkande 2 och 1996/97:Bo416 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.16. Investeringsbidrag till åtgärder för att minska elanvändningen (mom. 9)() anser:dels att den del av utskottets ställningstagande i avsnittet om åtgärder föratt minska elanvändningen - under rubriken till åtgärderför att minska elanvändningen - som börjar med ?Bidraget till? och slutar med?avsnitt avstyrks? bort ha följande lydelse:I fråga om bidraget till konvertering från elvärme kan utskottet i huvudsakansluta sig till den av regeringen föreslagna satsningen på stöd för byte tillvärmeanläggning baserad på ett vattenburet värmesystem och för installation avanordning för värmeackumulering. Vad gäller formerna för denna stödgivning bördock en annan lösning väljas. En huvudinvändning mot regeringsförslaget idenna del gäller att bidragsformen används i stället för avdrag. Det ärutskottets uppfattning att ett system med avdrag på skatten är att föredra avflera skäl. Avdragsmodellen har använts för stöd tillombyggnadsåtgärder i bostadsbebyggelsen. En stor del av småhusägarna harsåledes redan utnyttjat stöd med denna inriktning och har erfarenhet av hurbl.a. ansökningsförfarandet går till. bör således med bifall tillförslaget i motion 1996/97:N21 (kd) som sin mening ge regeringen till kännaatt det föreslagna stödet till konvertering från elvärme bör utgå i form avskatteavdrag.I den nämnda motionen föreslås också att ett system bör övervägas sominnebär ett ekonomiskt incitament för en eldistributör att vidta åtgärder somleder till minskad elanvändning hos kunderna. Utgångspunkten för systemetskulle vara att elleverantören får en premie som är relaterad till hur mycketsom elabonnenterna minskar sin elanvändning. Utskottet finner detta förslagväl värt att pröva och förordar därför att regeringen överväger frågan ochdärefter återkommer till med förslag med denna inriktning.Sammanfattningsvis innebär det anförda att förslagen i propositionen ominvesteringsbidrag till åtgärder för att minska elanvändningen tillstyrks utomi två avseenden. Den tidigare diskuterade tidpunkten beträffande bidraget tilleffektminskande åtgärder bör ändras från till den 1 april 1997.Dessutom bör, som föreslagits i motion 1996/97:N21 (kd), stödet tillkonvertering från elvärme utgå i form av skatteavdrag. Härutöver börregeringen överväga formerna för ett system som stimulerar elabonnenterna attminska sin elanvändning.dels att utskottets hemställan umder 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande investeringsbidrag till åtgärder för att minskaelanvändningenatt med anledning av proposition 1996/97:84 moment 5, med bifalltill motion 1996/97:N21 yrkande 5 i denna del, med anledning avmotionerna 1996/97:N29 och 1996/97:N36 och med avslag på motionerna1996/97:N27 yrkandena 15 och 16, 1996/97:N32 yrkande 2 och 1996/97:Bo416yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.17. Investeringar i biobränslebaserad kraftvärme (mom. 10)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om investeringar ibiobränslebaserad kraftvärme bort ha följande lydelse:Biobränslebaserad kraftvärme är en miljöacceptabel energiprodukt som tasfram genom ett effektivt energiutnyttjande, eftersom den värme som bildas videlgenereringen direkt kan utnyttjas i fjärrvärmenäten. I kraftvärmeverkkopplade till fjärrvärmenät producerades ca el, huvudsakligenmed fossila bränslen. Uppskattningar från tyder på attdet med nuvarande teknik skulle vara möjligt att producera el per årmed tillgängliga biobränsleresurser. För att kunna ersätta kärnkraften på ettmiljövänligt sätt är det nödvändigt att utnyttja hela den möjliga potentialenför biobränslebaserad kraftvärme. bör det,enligt utskottets bedömning och i enlighet med vad som sägs i motion1996/97:N27 (mp), vara möjligt att öka elproduktionen i biobränslebaseradkraftvärme med , varav i befintliga anläggningar och inybyggda anläggningar.Utskottet bedömer regeringens förslag till bidrag på per kWinstallerad eleffekt som otillräckligt för att åstadkomma den förordadeproduktionsökningen. Såväl den nuvarande energibeskattningen som rådandeprisnivåer i byggsektorn indikerar behovet av en högre bidragsnivå. Utskottetanser, i likhet med vad som föreslås i nyssnämnda motion, attinvesteringsbidraget till biobränslebaserad kraftvärme bör lämnas medinledningsvis per kW och att stödet bör ges inom en årligekonomisk ram på . När den i samma motion förordadeskatteväxlingen träder i kraft kan bidraget sänkas till per kW ochden årliga ekonomiska ramen till . I övrigt bör denna delav regeringsförslaget godkännas.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande investeringar i biobränslebaserad kraftvärmeatt med anledning av proposition 1996/97:84 moment 6 och med bifalltill motion 1996/97:N27 yrkande 22 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.18. Investeringar i vindkraftverk (mom. 11)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om investeringar ivindkraftverk bort ha följande lydelse:Vindkraft är en miljövänlig energiresurs med stor potential. En kraftfullsatsning på vindenergi bör ingå som en central del i omställningen till ettkretsloppssamhälle. Utskottet delar regeringens uppfattning att det ärnödvändigt med ett fortsatt investeringsstöd till vindkraftverk. Däremotskulle ett genomförande av regeringens förslag om en neddragning av stödnivåni dagsläget vara mycket negativ för branschen. Enligt vad utskottet erfaritförutses emellertid att lönsamheten i vindkraften kontinuerligt kommer attförbättras och därigenom bör bidraget kunna sänkas successivt.Utskottet föreslår därför att investeringsbidraget utformas enligt det förslagsom läggs fram i motion 1996/97:N27 (mp). Bidragsnivån bör såledesinledningsvis bestämmas till av investeringsbeloppet och stödet ges inomen årlig ekonomisk ram av . När den i samma motionförordade skatteväxlingen trätt i kraft kan bidragsnivån sänkas till ochden årliga ramen till .