bet · GK01SoU18 · 1997-05-15 00:00:00 — Detta ärsärskilt viktigt i de situationer där den enskilde är mer eller mindreberoende av andras hjälp för att klara den dagliga livsföringen, vari kan ingådjupt personliga behov. Det är vidare angeläget att de äldre känner sig tryggamed den vård och omsorg som de erhåller, inte minst om den sker i det egnahemmet. De äldres rätt till valfrihet måste också respekteras. De skall kunnapåverka innehållet i och utformningen av vård och omsorg, bl.a. genom att istörsta möjliga utsträckning kunna välja att bo kvar hemma. För dem som intevill eller kan göra detta skall det finnas ett varierat utbud av särskildaboendeformer. Utskottet ser positivt på att möjligheterna för vård i det egnahemmet har förbättrats bl.a. genom en kraftig utbyggnad av ochutveckling av kvälls- och nattpatruller samt instämmer med regeringen i attkommunerna fortsatt bör sträva efter ökade valmöjligheter vad gäller vård ochomsorg för äldre. Utskottet vill i detta sammanhang också peka på regeringensförslag till tillägg i 5 § SoL. Bestämmelsen markerar vikten av attsocialtjänsten stöder anhörigvårdarna, vars arbete ofta möjliggör för äldreatt kunna bo kvar hemma. Utskottet avstyrker med det sagda motionerna So44 (m)yrkande 10 och So46 (c) yrkande 9.Regeringen föreslår att det i 19 § SoL som ny övergripande målformulering närdet gäller arbetet med äldre skall anges följande. skall verkaför att äldre människor får möjlighet att leva och bo självständigt och undertrygga förhållanden och med respekt för deras självbestämmande och integritet.Det första ledet överensstämmer med paragrafens nuvarande lydelse.Bestämmelsen ger uttryck för grundprincipen att äldre människor skall gesförutsättningar att bo kvar i sitt eget hem . Andra ledeti paragrafen är nytt och betonar vikten av att i sitt arbetemed äldre respekterar deras rätt till trygghet, självbestämmande ochintegritet. Utskottet delar regeringens uppfattning att även dessagrundläggande principer särskilt bör anges.Senare års studier av ålderspensionärernas livssituation visar enövervägande ljus bild. De allra flesta behåller hälsan högt upp och äraktiva, vitala och välintegrerade inom familjekretsen och i samhällslivet.Flertalet äldre klarar sig utan särskilda insatser från samhällets sida.Utskottet ställer sig därför bakom förslaget att ta bort formuleringen i 19 §SoL om att skall verka för att äldre människor får möjlighettill en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra. Ändringen skallinte uppfattas så att socialnämndens ansvar för en god samhällsgemenskap förde äldre minskar. Det är givetvis angeläget att socialnämnderna stödermänniskor som är ensamma och isolerade. Det behöver dock inte anges som målför arbete att verka för att äldre människor generellt settfår en aktiv och meningsfull tillvaro, eftersom flertalet äldre är aktiva ochlever i gemenskap med andra. Utskottet tillstyrker 19 § i regeringens förslagtill lag om ändring i SoL och avstyrker motion So40 (v) yrkande 13.Personer med omfattande vård- och omsorgsbehov som vill flytta till en annankommun, t.ex. för att komma närmare sina anhöriga, stöter ofta påsvårigheter. Den enskilde kan enligt gällande regler inte hävda någon rätttill bistånd i en annan kommun än där han vistas. I de flesta fall är ocksådet faktiska behovet av bistånd redan tillgodosett i hemkommunen. Denenskildes möjligheter att flytta är i stället beroende av frivilligaöverenskommelser mellan kommunerna. Ofta tvistar inflyttningskommunen ochhemkommunen om kostnadsansvar för särskilt boende eller tillämpasprioriteringsregler som ställer höga krav på anknytning tillinflyttningskommunen. Enligt utskottet är det angeläget att hindren för äldreoch funktionshindrade att flytta så långt som möjligt undanröjs. Utskottetställer sig därför bakom regeringens förslag till ny 6 h § SoL. Bestämmelseninnebär att en person som önskar flytta till en annan kommun, men till följdav ålderdom, funktionshinder eller allvarlig sjukdom har ett varaktigt behovav omfattande vård- och omsorgsinsatser och därför inte kan bosätta sig därutan att den andra kommunen erbjuder sådana insatser, har rätt att hos denkommunen ansöka om annat bistånd i form av hjälp i hemmet eller särskiltboende. Ansökan skall behandlas som om den enskilde var bosatt i den andrakommunen. Det förhållandet att sökandens behov är tillgodosedda i hemkommunenfår inte beaktas vid prövningen. Den nya bestämmelsen står i full samklang medprinciperna om den enskildes rätt till självbestämmande, integritet, trygghetoch värdighet. Utskottet tillstyrker 6 h § och 3 § i regeringens förslag tilllag om ändring i SoL. Motion K527 (fp) yrkande 4 är tillgodosedd och avstyrksdärför.Utskottet behandlade i betänkande 1996/97:SoU13 ett antal motionsyrkandenrörande inrättandet av en äldreombudsman. Utskottet ansåg enhälligt atttillsynen över äldreomsorgen borde förbättras. Tillsynen måste enligtutskottet skärpas samt inriktas på frågor om laglighet och rättssäkerhet ochpå att säkra kvaliteten och kompetensen i vården och omsorgen för att säkra deäldres rätt till självbestämmande, integritet, trygghet och värdighet.Utskottet ansåg det vidare angeläget att skapa en tydligare organisation föratt undanröja tveksamheter om vart den enskilde skall vända sig med sinasynpunkter och klagomål. Enligt utskottets mening borde regeringen överväga omtillsynen kan läggas på en och samma statliga myndighet för såvälsocialtjänsten som hälso- och sjukvården för att härigenom skapa enslagkraftigare organisation. Vad utskottet anfört gav regeringentill känna (rskr. 1996/97:185).Utskottet konstaterar att den nya socialtjänstutredningen enligtpropositionen bl.a. kommer att få till uppgift att granska hur en merslagkraftig regional tillsyn med samma statliga huvudman för bådesocialtjänsten och hälso- och sjukvården kan utvecklas. Utskottet avstyrkermotion So48 (fp) yrkande 6.I betänkande 1996/97:SoU7 diskuterade utskottet olika brister inomäldreomsorgen. Utskottet konstaterade bl.a. att många av de sjukhemsboendeinte kan sägas ha en egen bostad, dvs. eget rum eller egen privat sfär.Utskottet anförde att valfrihet och integritet är ett par av huvudprincipernaför äldreomsorgen samt att en förutsättning för att dessa principer skallkunna genomföras är att den som så önskar skall kunna få bo i eget rum.Utskottet konstaterade vidare brister på hjälpmedelsområdet och inomrehabiliteringen av äldre. Utskottet ansåg enhälligt det angeläget att deolika bristerna åtgärdas och att detta borde ges regeringen tillkänna. följde utskottet (rskr. 1996/97:4).Motion So48 (fp) yrkande 11 avstyrks.Enligt 35 § SoL får kommunen för plats i bl.a. särskilda boendeformer förservice och omvårdnad för äldre människor med behov av särskilt stöd och ibostäder med särskild service för funktionshindrade ta ut skäliga avgifterenligt grunder som kommunen bestämmer. Avgifterna får dock inte överstigakommunens självkostnader. Avgifter för bl.a. boende får heller inte,tillsammans med vissa vårdavgifter enligt HSL, uppgå till så stort belopp attden enskilde inte förbehålls tillräckliga medel för sina personliga behov.Utskottet delar regeringens oro för de brister i handläggning ochrättssäkerhet som enligt kartläggning alltjämt finns ikommunerna vad gäller avgifter för särskilt boende. Det är mycket allvarligtatt endast hälften av kommunerna vid bestämmandet av avgift för en person somflyttar till en särskild boendeform beaktar vederbörandes makes ellersamboendes ekonomiska situation. Utskottet anser att det är viktigt attkommunerna följer de allmänna riktlinjer för handläggning av avgiftsfrågor somredovisades i proposition 1992/93:129 och utskottets betänkande 1992/93:SoU12om avgifter inom äldre- och handikappomsorgen. Utvecklingen av avgifternamåste, som också framhålls av regeringen, följas med största uppmärksamhet.Länsstyrelserna bör inom ramen för sitt tillsynsansvar följa upp utvecklingenpå avgiftsområdet med utgångspunkt dels i rättssäkerhetsaspekter, dels i denenskildes rätt till en skälig levnadsnivå även vid behov av omsorg och vård.Riksdagen gav (bet. 1996/97:SoU7; rskr. 1996/97:4) regeringentill känna att den på lämpligt sätt bör överväga boendebegreppet iboendeformer för äldre samt avgifterna och deras effekter. I betänkande1996/97:SoU13 behandlade utskottet ett par motioner om att det vidavgiftssättningen för äldreboende måste tas hänsyn till kvarvarande make/makasekonomiska situation. Utskottet konstaterade att avgifterna inom de särskildaboendeformerna medför problem för många äldre men hänvisade till behandlingenav frågan och avstyrkte motionerna. Något nytt initiativ frånriksdagens sida behövs inte. Motion So48 (fp) yrkande 12 avstyrks därför.Likställighetsprincipen kräver beträffande myndighetsutövande uppgifter enobjektiv och rättvis behandling av alla kommunmedlemmar, oavsett hur denkommunala verksamheten är organiserad. Principen ger inte utrymme för någoninkomstfördelande verksamhet. Annat kan dock när så är motiverat följa avspeciallagstiftning. I socialtjänstlagen har undantag frånlikställighetsprincipen gjorts. Kommunerna har enligt 35 § SoL rätt att ta utdifferentierade avgifter relaterade till de hjälpbehövandes ekonomiskavillkor. Någon anledning att nu precisera vad som avses med skäliga avgifter iparagrafen föreligger inte enligt utskottets mening. Motion K211 (m) yrkande 1avstyrks därför.I motion So40 (v) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att boskillnadskall göras mellan äldre och människor med funktionshinder. Isocialtjänstlagen görs detta också. Så t.ex. finns särskilda bestämmelserrörande omsorg om äldre människor i 19-20a §§ och om människor medfunktionshinder i 21 och 21a §§. Den nya socialtjänstutredningen kommer enligtpropositionen att få till uppgift att särskilt granska socialtjänstlagensstruktur och konstruktion, bl.a. med avseende på lagens karaktär av delssocial behandlingslag, dels en lag om social service. Motion So40 (v) yrkande3 avstyrks.Särskilda bestämmelser om enskild verksamhetPropositionenSocialtjänstkommittén har gjort en noggrann genomgång av de förändringar som iflera avseenden inträffat i den kommunala verksamheten sedan socialtjänstlagentillkom. Dessa förändringar har bl.a. skapat oklarheter om nu gällandedefinitioner av tillståndspliktig verksamhet. Regeringen föreslår att deverksamheter som skall omfattas av tillståndsplikt preciseras och avgränsas i69 § SoL. Enligt förslaget skall krav på tillstånd av krävas föryrkesmässigt bedriven enskild heldygnsverksamhet i form av hem för vård ellerboende, särskilda boendeformer för äldre eller funktionshindrade samt hem förviss annan heldygnsvård. Krav på tillstånd skall också gälla för enskiltbedrivet hem eller öppen verksamhet för vård under en begränsad del av dygnet.Behovet av insyn och kontroll bör enligt regeringen utgöra skäl för krav påtillstånd för dagvård för utsatta grupper med omfattande vårdbehov när vårdenges i en särskilt anpassad lokal. Undantagen från krav på tillstånd skall varasådan socialtjänstverksamhet som kommunen med stöd av ett entreprenadavtalöverlämnat till en enskild vårdgivare att utföra.Regeringen anser att en förstärkt tillsyn över enskild verksamhet är nödvändigför att de utsatta grupperna skall garanteras rättssäkerhet och god kvalitet iden enskilda verksamheten. Länsstyrelserna skall liksom utöva tillsynöver hem för vård eller boende, såväl när hemmen drivs av kommunen som av ettenskilt rättssubjekt. Enligt regeringens förslag till 69 b § fårlänsstyrelserna nu tillsynsansvar även för enskilt bedriven verksamhet enligt69 § första stycket 2-4 samt entreprenadverksamhet som bedrivs enligt avtalmed kommunen enligt 4 § tredje stycket och annan enskild verksamhet somkommunen har upphandlat för att fullgöra sina skyldigheter enligt lagen.Enligt nuvarande reglering har socialnämnden den löpande tillsynen över dehem för vård eller boende som drivs av enskilda. Socialtjänstkommitténsförslag gick ut på att inte längre skulle utöva tillsyn övertillståndspliktig enskild verksamhet i kommunen utan endast ha enunderrättelseskyldighet gentemot beträffande missförhållanden iverksamheten. Regeringen föreslår emellertid i propositionen attsocialnämnderna fortlöpande skall utöva tillsyn över all den verksamhet somdrivs av enskilda inom kommunens område och som kräver länsstyrelsenstillstånd (69 c §). Detta har ansetts mest lämpligt med hänsyn till attkommunen rent praktiskt har störst möjlighet till det. Regeringen föreslårvidare att det i paragrafens andra stycke införs en skyldighet försocialnämnden att underrätta om missförhållanden i enskildverksamhet som står under tillsyn.MotionernaI motion So46 av m.fl. (c) begärs ett tillkännagivande av vad imotionen anförts om föreskrifter vid enskild verksamhet (yrkande 8). Enligtmotionärerna kan regeringens förslag att det skall krävas tillstånd frånlänsstyrelsen även för hem eller öppen verksamhet för vård under en begränsaddel av dygnet medföra vissa avgränsningsproblem. Motionärerna anser atttillstånd inte bör krävas för denna typ av verksamhet utan att det bör varatillräckligt att verksamheten står under tillsyn.I motion So44 av m.fl. (m) yrkas att beslutar attlänsstyrelsen skall ha tillsynsansvaret för enskild verksamhet i enlighet medvad som anförts i motionen (yrkande 11). Motionärerna anser i likhet medSocialtjänstkommittén att länsstyrelserna skall stå för den löpande tillsynenöver sådan enskild verksamhet som kräver tillstånd från länsstyrelsen.Socialtjänsten skall däremot vara rapporteringsskyldig för missförhållanden iverksamheten. Eftersom den enskilda verksamheten bedrivs som alternativ tillden kommunala är det enligt motionärerna inte tillfredsställande att kommunenssocialtjänst skall stå för den löpande tillsynen av denna verksamhet.Länsstyrelsen måste betraktas som en mer neutral part i sammanhanget, anförsdet.Utskottets bedömningUtskottet instämmer i regeringens förslag att de verksamheter som skallomfattas av tillståndsplikt preciseras i lag. All enskild heldygnsverksamhetsom yrkesmässigt tillhandahåller vård, behandling, omvårdnad och tillsyn förbarn, ungdomar eller vuxna bör ha tillstånd för att få bedrivas. Även när detgäller verksamhet för vård under en begränsad del av dygnet börtillståndsplikt gälla. Enligt nuvarande regler föreligger krav på tillståndför hem som har inrättats för sådan vård. Tillståndsplikten bör som regeringenföreslagit utökas till att även avse öppen verksamhet för vård under enbegränsad del av dygnet. Motion So46 (c) yrkande 8 avstyrks. Utskottettillstyrker 69 och 69 a §§ i regeringens förslag till lag om ändring i SoL.Utskottet delar regeringens uppfattning att tillsynen av enskild verksamhetbör stärkas. Utskottet instämmer vidare i förslaget vad gäller fördelningen avtillsynsansvaret mellan och socialnämnden. Liksom börlänsstyrelsen ha det övergripande tillsynsansvaret och socialnämnderna utövaden löpande tillsynen. Utskottet delar inte de farhågor om partiskhet från denkommunala sida som framförs i motion So44 (m). Utskottettillstyrker 69 b och 69 c §§ i regeringens förslag till lag om ändring i SoLoch avstyrker motion So 44 yrkande 11.Brottsförebyggande arbeteI motion Ju 903 av m.fl. (c) begärs ett tillkännagivande om attsocialtjänstens ansvar för brottsförebyggande arbete bör regleras isocialtjänstlagen (yrkande 2). Motionärerna anser att kommunerna och polisenbör få ett huvudansvar för att samordna skilda myndigheters insatser när detgäller brottsförebyggande arbete. Detta ansvar bör tydligt komma till uttrycki socialtjänstlagen.I motion So641 av () begärs ett tillkännagivande om attsocialtjänsten skall vara skyldig att finnas på plats vid sådana evenemang däricke straffmyndiga ungdomar kan agera ordningsstörare. Motionären pekar på attderbymatcher mellan elitlag i fotboll som regel är ?högriskmatcher? och kräverdyrbara extra polisresurser. Idrottsföreningarna behöver inte ersätta polisenskostnader i samband sådana matcher. En mycket stor del av ordningsstörarna vidsvenska matcher är och således inte straffmyndiga. Motionären villi liket med (SOU 1995:146) betona socialtjänstensviktiga roll i sådana sammanhang. Motionären anser att det är angeläget attidrottsföreningar och klubbar i samband med t. ex. fotbollsmatcher ser tillatt företrädare för är på plats för att stävja ordningsstörningoch för att göra observationer.I motion Ju216 av och () hemställs om etttillkännagivande om program för förebyggande arbete för att identifieraungdomar i riskzonen (yrkande 1). Enligt motionärerna visar olikaundersökningar, bl.a. från BRÅ, att invandrargrupper ofta äröverrepresenterade när det gäller våldsbrott, narkotikabrott och visslindrigare brottslighet. Detta menar motionärerna beror till stor del på attintegrationen i det svenska samhället är närmast obefintlig för en delinvandrargrupper. Om inte förhållandena förbättras är risken stor förlångsiktiga problem bland olika grupper av invandrarungdomar. Förebyggandearbete för att identifiera ungdomar i riskzonen bör därför prioriteras av desociala myndigheterna och polisen.I propositionen anförs att ett viktigt mål för förnyelsearbetet inom denoffentliga sektorn är att överbrygga sektorsgränser som verkar hämmande påmöjligheterna att bedriva en framgångsrik välfärdspolitik. I detbrottsförebyggande arbetet har olika metoder och modeller för samverkanutvecklats. Regeringen har bl.a. i de s.k. pilotprojekten stött bildandet avlokala råd för samordning av verksamheten. Företrädare för ärnaturliga representanter och deltagare i sådana råd som har till uppgift attförstärka samarbetet i det brottsförebyggande arbetet.I propositionen betonas också behovet av tidiga insatser i syfte attförhindra eller begränsa en ogynnsam utveckling hos barn och unga. Behovet avtidiga insatser för att motverka kriminalitet bland ungdomar har ocksåunderstrukits i regeringens nationella brottsförebyggande program. Enutgångspunkt för programmet är att brottsligheten måste mötas med ettomfattande och långsiktigt förebyggande arbete inom alla samhällssektorer ochinte enbart inom rättsväsendet. I programmet beskrivs olika faktorer sompåverkar risken för att en ung person skall hamna i en kriminell livsstil.Skolans och föräldrarnas betydelse för att minska risken för att barn ochungdomar dras in i kriminalitet ägnas särskild uppmärksamhet. Samtidigtunderstryks behovet av en målmedveten och långsiktig kunskapsuppbyggnad inomområdet.Enligt propositionen bör insatser på detta område inriktas mot generellaåtgärder med fokus på uppväxtmiljöer som är ogynnsamma för en bra start ilivet. Särskilt stöd bör ges till barn som tidigt uppvisar problembeteendeneller som har föräldrar som har svårt att klara sin fostrande roll. Arbetetför att utveckla vård och behandling av unga med kriminellt beteende är ocksåav stor betydelse. I propositionen framhålls att samhället snabbt skallingripa med tydliga, konsekventa och konkreta åtgärder när ungdomar begårbrott. Huvudansvaret för dessa åtgärder ligger hos socialtjänsten.En utgångspunkt i det brottsförebyggande arbetet skall enligt regeringensmening också vara att ta till vara den kreativitet och kapacitet som finnsbland enskilda individer, organisationer och företag och att försöka skapaförutsättningar för en förstärkt samverkan mellan myndigheter, organisationeroch enskilda i lokal brottsförebyggande verksamhet. (Frågor om brottsförebyggande insatser har också behandlats i utskottetsbetänkande /97: SoU8 Barnfrågor. )Utskottets bedömningMed hänsyn till de insatser som gjorts eller förbereds inom detta område anserutskottet inte att något tillkännagivande till regeringen behövs med anledningav motionerna Ju903 (c) yrkande 2, So641 (m) och Ju216 (s) yrkande 1.Motionerna avstyrks.Åtgärder mot spelberoendeI motion So277 av m.fl. (fp) hemställs om ett tillkännagivandeav vad som i motionen anförts om spelberoende (yrkande 30). Motionärerna anseratt epidemiologiska studier bör initieras för att kartlägga förekomsten avspelberoende. Inom vården bör behandlings- och rehabiliteringsmetoderutvecklas för att personer med spelberoende skall kunna erbjudas adekvathjälp.Även i motion So667 av (v) tas spelberoendet upp.Motionären efterlyser forskning om hur män respektive kvinnor påverkas avspelens art (yrkande 3).Utskottet uttalade i yttrande 1995/96:SoU8y till finansutskottet att det ärangeläget att problemen med spelberoende uppmärksammas och att forskningen påområdet ges ett kontinuerligt stöd. Bl.a. bör spelberoendets omfattning ochkaraktär kartläggas, ansåg utskottet. Utskottet delade regeringens uppfattningi proposition 1995/96:169 om sammanslagning av ochAB Tipstjänst att det för insatser mot spelberoende bör anslås 2 miljonerkronor . Denna inställning delades också avfinansutskottet. Regeringen återkom ibudgetpropositionen för till frågan om att anvisa medel tillspelberoende. Enligt budgetpropositionen skall från anslaget C 1 avsättas 2miljoner kronor för att inhämta mer kunskap om spelberoende och därtillhörande sociala problem.I oktober 1991 bildades , vars syfte är att vara enlänkrörelse för spelmissbrukare. I förbundets arbete ingår att informera olikamyndigheter och hälso- och sjukvården om spelberoende och hur olika spelformermarknadsförs av spelbolagen. Behandling av spelberoende finns i vissomfattning, bl.a. vid behandlingshemmet i bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare inställning om att det är angeläget attproblemen med spelberoende uppmärksammas och att forskningen på området geskontinuerligt stöd. Medel ur statsbudgeten har avsatts för insatser motspelberoende och därtill hörande problem. Mot denna bakgrund anser utskottetatt något tillkännagivande till regeringen med anledning av motionerna So277(fp) yrkande 30 och So667 (v) yrkande 3 inte behövs. Yrkandena avstyrks.Förslag till ändring i socialtjänstlagen i övrigtI betänkande 1996/97:SoU15 behandlade utskottet regeringens proposition1996/97:91 Internationella adoptioner. I propositionen föreslogs bl.a.ändringar i 47 och 75 §§ socialtjänstlagen. antog regeringensförslag i dessa delar (rskr. 1996/97:192), vilka träder i kraft den 1 juli1997 (SFS 1997:193).I den i detta betänkande behandlade propositionen föreslås också ändringarav 47 och 75 §§ socialtjänstlagen. 75 § SoL föreslås träda i kraft den 1 juli1997 såvitt avser punkterna 3 och 4 och i övrigt . Ändringeni 47 § SoL, som avser andra stycket, föreslås träda i kraft den 1 januari1998.Vid behandlingen av 47 § SoL i anslutning till proposition 1996/97:91 föllorden ?11 och? i paragrafens första stycke bort och bör föras in mellan orden?samt? och ?13 § lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall?. Enrättelse bör ske genom en ändring av lagen (1997:193) om ändring isocialtjänstlagen (1980:620). Den rättade lydelsen av 47 § första stycketträder därmed i kraft den 1 juli 1997.Även när det gäller 75 § SoL bör en ändring av lagen (1997:193) göras så attde förslag i proposition 1996/97:24 som skall träda i kraft den 1 juli 1997beaktas.Utskottet föreslår att antar det av utskottet i bilaga 4utarbetade förslaget till ändring av lagen (1997:193) om ändring isocialtjänstlagen (1980:620) såvitt avser 47 och 75 §§ SoL.Utskottet tillstyrker förslaget till ändring av 47 § SoL i nu behandladproposition, dock med den ändringen som nämnts att ?11 och? i förstastycket förs in mellan ?samt? och ?13 § lagen (1988:870) om vård avmissbrukare i vissa fall?. Även förslaget till ändrad lydelse av 75 § SoLutöver vad som nämnts i nu behandlad proposition tillstyrks.Som en följd härav bör förslaget till övergångsbestämmelser ändras på så sättatt orden ? 75 § första stycket 3 och 4? i första punkten utgår.