bet · GK01NU10 · 1997-03-18 00:00:00 — En dubblering av antalet besökare börvara det statliga målet för den svenska turistpolitiken, anser motionären. Fördetta krävs, enligt honom, en långsiktig politik med klara spelregler och medett tydligt statligt åtagande - ekonomiskt och organisatoriskt.Turismen är en av de snabbast växande näringarna, både nationellt ochinternationellt, och den lokala turismen är en av förutsättningarna för ökadturism, anförs det i motion 1996/97:N218 (c). Genom att lyfta fram den lokalahistorien och kulturen på rätt sätt kan många fler orter bli intressanta urturistsynpunkt, anser motionärerna. Det är viktigt att turistbranschen blirbättre på att identifiera och nå de möjliga kunderna, men en försvårandeomständighet är de begränsade möjligheterna till vägskyltning, sägs det.Skyltningen måste därför underlättas så att turisterna lättare kan finnaattraktioner som drivs i privat regi. Förenklade skatteregler samt ökademöjligheter till flexibla arbetstider skulle underlätta för det säsongsbundnaoch service-inriktade arbetet inom turistnäringen, anser motionärerna vidare.Ett av turistnäringens problem är att den oftast är säsongsbunden, sägs det.Den som äger och driver ett företag som för tillfället inte är bärkraftigtföreslås därför kunna erhålla ersättning från arbetslöshetsförsäkringen omföretagets verksamhet är vilande tills vidare.I motion 1996/97:N262 (c) framställs yrkanden i sju avseenden - delsföreslås att skall godkänna de övergripande riktlinjerna ochstrategierna i det handlingsprogram för utveckling av svensk turism somTuristdelegationen presenterade , dels begärs riksdagsuttalanden ombehovet av dialog mellan myndigheter med turistanknuten verksamhet och deorganisationer och företag som är verksamma på turistområdet, om vikten avlönsamhet och stabila och konkurrenskraftiga villkor för rese- ochturistindustrins företag, om turismens miljöaspekter, om som enmöjlighet på turistområdet, om de långväga inrikestransporternas betydelse förturismen i regionalt utsatta områden samt om behovet av samverkan mellanmyndigheter, institutioner och organisationer. I den senastebudgetpropositionen anmälde regeringen att det nämnda handlingsprogrammetutgör en god grund för det fortsatta arbetet på turistområdet, erinrarmotionärerna om. De anser att även bör ställa sig bakomhandlingsprogrammet. Detta program visar på nödvändigheten av att allamyndigheter skall eftersträva en dialog med turistorganisationer och företag,konstateras det. bör uppdra åt regeringen att på lämpligt sättbeakta behovet av en sådan dialog i sin instruktionsgivning tillmyndigheterna, menar motionärerna. För att företag skall etableras inomturistnäringen erfordras lönsamhet och stabila och konkurrenskraftigaspelregler. Att villkoren blir sådana är, enligt motionärerna, en uppfordrantill det politiska systemet av sådan dignitet att det särskilt börunderstrykas i ett riksdagsuttalande. Motionärerna förutsätter vidare attresurser avdelas så att Turistdelegationen kan ges i uppdrag att tillsammansmed berörda myndigheter utarbeta ett program för miljön sett ur turistper-spektiv. måste på ett helt nytt sätt komma i fokus också inomturistområdet, säger motionärerna och ser det som naturligt att de nya medelsom beviljade också kan utnyttjas i detta sammanhang.De långa transporterna ger betydande konkurrensnackdelar för den svenskaturismen, anser motionärerna. Enligt deras mening är det angeläget att dettabeaktas inom regionalpolitiken och i samarbetet med EU:s strukturfonder.Avgörande för att den svenska rese- och turistindustrin skall få en positivutveckling är att ett samarbete mellan berörda företag och alla myndigheterinom turistområdet kommer till stånd, anför motionärerna avslutningsvis. Demenar att med ökade resurser bättre skulle kunna hjälpa till attetablera säljkanaler och marknadsplatser, varvid Turistdelega- tionen kanfungera som en förmedlande länk.Också i motion 1996/97:A433 (fp) föreslås att skall göra ettuttalande om utvecklingen av turistbranschen. Turistanläggningar bör intedrivas av kommuner utan av privata företag, organisationer eller påentreprenad av enskilda företagare, anser motionärerna med hänvisning till attanläggningar som på något sätt är skattesubventionerade inte skall kunnakonkurrera ut privata intressenter. För att ta vara på den expansionsmöjlighetsom borde finnas inom turistbranschen vill de vidare sänka turistmomsen till 6%.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen anvisade till turistfrämjande(prop. 1996/97:1, bet. De statliga insatserna inom turistområdetgenomförs dels av Turistdelegationen, dels av det av staten och turistnäringengemensamt ägda bolaget (). Måletför turistpolitiken är att skall ha en hög attraktionskraft somturistland och en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring. beslötvåren 1995 om inriktningen och utformningen av turistpolitiken (prop.1994/95:100, prop. 1994/95:177, bet. KrU28).Turistrådet har till uppgift att svara för övergripande marknadsföring ochinformation utomlands av som turistland. Rådet har utarbetat enstrategi för marknadsföring och utveckling av som resmål inom ramenför projektet ?Kraftsamling Resmål ?. Målsättningen med projektet äratt öka attraktionskraft som resmål och att ha skapat 25 000nya jobb och genererat i ökade turistintäkter i Sverige.Turistdelegationens uppgift är att dels samordna olika statliga insatser föratt stärka turistnäringens utveckling, dels utveckla samverkan mellan staten,regionala organ, kommuner och turistnäringen.Turistdelegationen lade, som tidigare nämnts, fram etthandlingsprogram för utveckling av svensk turism. Programmet, som syftar tillatt starta en utvecklingsprocess där alla känner sig omfattade och delaktiga iprogrammets strategier och förslag, riktar sig till företag, myndigheter ochorganisationer med verksamhet som på något sätt har en anknytning till turism.I programmet formuleras målen för svensk turistnäring på följande sätt:Sverige skall ha en hög attraktionskraft som turistland när det gäller såvälfritids- som affärsresande och skall ha en långsiktigtkonkurrenskraftig och lönsam rese- och turistindustri.Sju strategier för utveckling av svensk turism anges i programmet:långsiktigt hållbar utveckling, företagandet behöver stabila ochkonkurrenskraftiga villkor, rese- och turistindustrin är en samlad näring,nätverk för resmål och teman, kundorienterad produktutveckling ochmarknadsföring, turismen utvecklas genom kunskap och kunnighet samt kvalitetskall vara vägledande i alla led. Under följande rubriker framläggs ihandlingsprogrammet ett antal förslag för att de uppsatta målen skall nås:näringspolitik, produktutveckling, marknadsföring, marknadsinformation,informationsteknologi och kompetensutveckling. I programmet sägs attTuristdelegationen skall initiera ett vetenskapligt arbete förutvärdering av handlingsprogrammet, vilket skall vara en utgångspunkt för detprogram som skall tas fram till senast år 2001.Inom ramen för småföretagsprogrammet har regeringen anvisat 11 miljonerkronor till Turistdelegationen för delfinansiering av uppbyggnad av ettkunskapscentrum för turism vid och vidareutveckling avbefintligt turistforskningsprogram. EU bidrar med s.k. mål 6-medel.Huvudsyftet med projektet är att stödja utvecklingen av näringslivet genom attöka forskningsvolymen och stärka de små och medelstora företagens möjligheteratt utnyttja forskningsresultat för sin verksamhet. Forskningsarbetetinnefattar insatser på följande fem områden: företags- ochorganisationsutveckling, områdes- och destinationsutveckling, kulturmiljöer,naturmiljöer och naturresurser samt informationsteknik ochinformationsförmedling. Regeringen har vidare beslutat om att frånsmåföretagsprogrammets medel anvisa till förinternationell marknadsföring av som turistland. Medlen utbetalas närbolaget kan redovisa att ett dubbelt så stort belopp ställts till förfogandeför samma ändamål av berörda branschföretag och andra organ. Slutligen harregeringen från småföretagsprogrammets medel anvisat tillTuristdelegationen för att förstärka dess kansli.Det kan också noteras att fattade beslut om att anvisa20 till (prop. 1995/96:94, bet. Medlenavsattes främst för att utveckla och anpassa informationsteknik för små ochmedelstora turistföretag samt för rådgivning till dessa företag i samband medintroduktion och användning av de nya hjälpmedlen. förutsattessvara för minst hälften av kostnaderna.I det tidigare nämnda handlingsprogrammet angavs att Turistdelegationenavsåg att, tillsammans med Svenska Rese- och (), göra en kartläggning av förekomsten av byråkratioch hindrande regler för turistnäringens utveckling. Denna kartläggning harnyligen publicerats i rapporten förnuft - Grunden för en god byråkrati.Där redovisas bl.a. problemställningar kring beskattning, säsongsvariationer,konkurrenssnedvridning, tillstånds- och tillsynsfrågor, konflikter kringnaturens utnyttjande samt resegarantilagens (1992:1672) effekter försmåföretagen. De flesta av problemen är generella för små företag ochtjänsteföretag, men det anses också finnas hinder som är specifika förturistnäringen.Beträffande frågan om turismens miljöaspekter kan noteras attTuristdelegationens instruktion ändrats så att sektorsansvaret förmiljön kommer till tydligare uttryck.När det gäller samverkan på turistområdet kan nämnas att det inomUtrikesdepartementet inrättats en i utlandet.Förutom representanter från departementet ingår i nämnden företrädare förSvenska institutet, exportråd, och Delegationen förutländska investeringar i ().Utskottets ställningstagandeTjänstesektorn, till vilken turistnäringen räknas, är en sektor inom vilken enfortsatt sysselsättningsökning kan förväntas. Enligt utskottets mening är detviktigt att turismen ges generellt goda möjligheter att utvecklas.Gemensamt för flertalet av de motionsyrkanden som här är aktuella är att detefterfrågas uttalanden av om handlingsprogram, om hinder och omåtgärder för att främja näringens utveckling. Som framgått av tidigareredovisning har Turistdelegationen presenterat ett handlingsprogram förutveckling av svensk turism. Regeringen angav i budgetpropositionen att dettaprogram utgör en god grund för det fortsatta arbetet på turistområdet. Någotbehov av ett särskilt uttalande av i frågan kan utskottet inte se.I den kartläggning som Turistdelegationen och Svenska presenterat har en redovisning gjortsav olika regler som utgör hinder för turistnäringens utveckling. Detta kommeratt utgöra underlag för de berörda aktörernas fortsatta arbete på området. Idet föregående har vidare redovisats olika åtgärder som statsmakterna vidtagitför att främja turistnäringens utveckling. Något budgetmässigt utrymme förytterligare insatser finns det inte, enligt utskottets mening.Med det anförda avstyrker utskottet de här aktuella motionerna 1996/97: N229(s), 1996/97:N261 (s), 1996/97:N218 (c), 1996/97:N262 (c) och 1996/97:A433(fp) i berörda delar.MineralfrågorMotionernaStaten har avhänt sig möjligheten att tjäna pengar på de mineraltillgångar somde utländska bolagen exploaterar, anförs det i motion 1996/97:N266 (v).Motionärerna föreslår att det skall startas ett statligt bolag förprospektering på helt kommersiella grunder. Ett sådant bolag skulle ha tilluppgift att ta fram nya objekt, genomföra prospektering och öka den statligakontrollen över vilka som bryter malm och mineraler i . Motionärernaanser vidare att de utländska bolag som prospekterar i skall haskyldighet att överlämna resultatet av sin prospektering till svenska statensenast efter det att prospekteringen har avbrutits eller upphört.Dessutom föreslås att regeringen skall låta se över lagstiftningen, så attsvenska staten garanteras en del i de vinster som utländska bolag gör när deexploaterar mineraltillgångar.I motion 1996/97:N270 (mp) begärs en skärpning av minerallagstiftningen,innebärande dels att prospektörer skall bli skyldiga att redovisa gjordaresultat inom efter avslutad undersökning, dels att den störstatillåtna prospekteringsarean skall fastställas. Motionärerna hänvisar förmotivering till en motion från allmänna motionstiden , 1994/95:N221 (mp).Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen beslöt (prop. 1991/92:100 bil. 13, bet. NU18) att statensinsatser på mineralområdet skulle koncentreras till basverksamhet, främst iform av grundläggande geologisk undersökningsverksamhet samt forskning ochutveckling. Beslutet innefattade vidare en avveckling av den statligaprospekteringsverksamheten och (). Våren1993 beslöt (prop. 1992/93:238, bet. NU33) om vissa ändringar iminerallagen (1991:45). Lämplighetskravet vid bearbetningskoncessionavskaffades, och giltighetstiden för bearbetningskoncession förlängdes från 10till . Vidare avvecklades institutet kronoandel, enligt vilket statenhade rätt att bli hälftenägare i varje gruvprojekt.Motionsyrkanden om ett fortsatt statligt deltagande i prospekteringen harframställts vid olika tillfällen sedan de nämnda förändringarna beslutades.Vid det senaste tillfället, , avslog dem med hänvisningtill bl.a. att det inom dåvarande övervägdes vissaförändringar i de aktuella regelsystemen (bet. 1994/95:NU18 s. 62). I enreservation (v, mp) förordades att ett statligt prospekteringsbolag skulleinrättas. avslog den tidigare nämnda motionen1994/95:N221 (mp) med krav på komplettering av minerallagen med regler somskulle medföra skyldighet för prospektörer att redovisa resultaten av utfördaundersökningsarbeten (bet. 1995/96:NU15). Utskottet hänvisade (s. 4) tillden då pågående arbete.I betänkandet Gruvorna och framtiden (SOU 1996:152), som Gruvkommitténavlämnade , tas upp frågan om huruvida statlig prospektering skallåterinföras. Den särskilde utredaren, f.d. landshövdingen , anseratt detta inte bör ske, med hänvisning till att det skulle kunna få en effektmotsatt den avsedda, bl.a. genom att konkurrenssituationen skulle ändras. Istället framläggs förslag t.ex. om stöd till forskning och utveckling samttill geologisk kartering. Vidare föreslås vissa ändringar i minerallagen bl.a.om skyldighet för tillståndshavare att redovisa resultat. Regeringen avser, enligt vad näringsminister meddelat i ett svar på en fråga (1996/97:168) , attåterkomma till med förslag rörande mineralpolitiken.Utskottets ställningstagandeRegeringen har, som redovisats, aviserat att den skall lämnaförslag till rörande mineralpolitiken. I beredningsunderlaget ingårGruvkommitténs betänkande, i vilket flera av de frågor som tas upp i de häraktuella motionerna behandlas. Med hänvisning härtill anser utskottet attriksdagen inte nu bör göra något uttalande i saken. Motionerna 1996/97:N266(v) och 1996/97:N270 (mp) avstyrks därmed i berörda delar.Miljövänlig bilMotionernaÅtgärder bör vidtas för att främja användningen av motoralkoholer, anförs deti motion 1996/97:N406 (s). Trots framgångar med tekniskt bättre motorer ochavgasrening ligger totalutsläppen av kväveoxid och koldioxid från trafiken påen för hög nivå, konstaterar motionärerna. De anser att ersättning av fossilabränslen med biologiska, t.ex. motoralkoholer, borde underlättas.Motoralkoholer kan användas i nyare bilar med en viss(5() inblandning i bensinen. För att en sådan produkt skall få genomslagär det dock av avgörande betydelse att biltillverkare lämnar garantier förmotorskador vid användning av blandprodukter, anför motionärerna. Vidare ansesde befintliga distributionskanalerna för fossila bränslen kunna utnyttjas ävenför biobränslen och blandbränslen. Motionärerna föreslår att en utredningskall ges i uppdrag att se över vilka möjligheter som finns att användabefintliga kanaler för distribution av motorbränsle för att ocksåtillhandahålla motoralkoholer.I motion 1996/97:N428 (c) begärs ett uttalande av om behovet avutveckling av energieffektiva motorer. Den svenska bilindustrin, som till stordel är lokaliserad till , har en mycket stor betydelse försysselsättningen, sägs det. Mot bakgrund av växthuseffekten anses detnödvändigt att bilindustrin fokuserar intresset på energieffektivitetoch förnybara bränslen. En satsning på mera energieffektiva motorer och nyabränslen kommer att vara en överlevnadsfråga för bilindustrin i världen, sägermotionärerna och menar att svensk bilindustri skall gå i spetsen och därigenomuppnå konkurrensfördelar.Det bör ske en omfördelning av bidrag till elbilsköpare, anförs deti motion 1996/97:Jo728 (mp). startade ettelbilskonsortium för att samordna upphandlingen av elbilar, konstaterarmotionärerna och hävdar att spekulanter avvaktade konsortiets beslut med följdatt elbilsförsäljningen avstannade. budgeterade för en försäljning på500 personbilar och 500 lätta lastbilar/minibussar, men endast en mindre delav denna försäljning kom till stånd, säger motionärerna. De menar att de medelsom anslagits för ändamålet därför bör kunna användas till att ge rabattertill alla köpare av elbilar. Eventuella framtida upphandlingar bör vidareutformas på ett sådant sätt att de inte leder till att marknaden avstannar,anförs det.Riksdagen bör hos regeringen begära förslag till strategi för hur hälften avSveriges bilar skall kunna drivas av annat än fossila bränslen, anförsdet i motion 1996/97:T213 (kd). har mycket goda förutsättningar attframställa förnybara drivmedel för fordon, anser motionärerna och förordar atten introduktion av biobränslen skall ske både genom inblandning ikonventionella bränslen och genom utveckling av nya motorer. Tydliga mål bör,enligt motionärerna, fastställas för att utvecklingen skall drivas i rättriktning. Ett tydligt mål bör därvid vara att minst hälften av alla bilar år2010 skall drivas med annat än fossila bränslen. I alla biltillverkande länderpågår en teknisk utveckling med inriktning på att minska bilarnasbränsleförbrukning, sägs det. För att skall kunna hålla jämn takt medövriga biltillverkande länder är det viktigt med en fortsatt effektivforskning och framtagning av nytänkande inom bilindustrin, anför motionärerna.De föreslår att och (), som förfogaröver spjutspetsteknik på området, skall få direktiv att utvärdera vilkamöjligheter till tekniköverföring som finns, varefter ett samarbetsprojekt medfordonsindustrin bör inledas. Sammanfattningsvis anser motionärerna attmiljöbilen måste bli en självklarhet i framtidens och att denerforderliga kunskapen finns, men att samordning och stimulans saknas.Vissa kompletterande uppgifterFrån anslaget Teknisk forskning och utveckling finansieras ett antalforskningsprogram som i olika utsträckning tar sikte på utveckling avförbränningsmotorer. bedriver två större forskningsprogram rörandeförbränningsteknik. Tre av de inrättade kompetenscentrumen är ocksåinriktade på förbränningsteknik. Utöver detta finns ett fordonsteknisktforskningsprogram som till viss del berör utveckling av förbränningsmotorer.Inom forskningsprogrammet förbränningsteknik bedrivsgrundläggande forskning inom tre tillämpningsområden, nämligen dieselmotorer,ottomotorer och gasturbiner. finansiering uppgår till 35 miljonerkronor . Målen för programmet är att ta fram kunskap och tekniksom underlättar för den tillverkande industrins framtida vidareutveckling avförbränningsmotorer och avgasreningsteknik samt för att få teknik med minskademiljöfarliga emissioner, ökad verkningsgrad och långsiktig anpassning tillbiobränslen. Detta avses leda till reducerade utsläpp, minskad klimatpåverkan,minskad energiförbrukning och ökad konkurrenskraft.Forskningsprogrammet fordon och drivmedel är inriktat påutveckling av miljöanpassade fordon inom områdena el- och elhybridfordon samtalkoholdrivna fordon. finansiering uppgår till 30 miljoner kronorunder . Målen för programmet är att ta fram ny teknik för miljöanpassadefordon. Med detta avses energieffektivisering och substitution av fossiladrivmedel med förnybara drivmedel under beaktande av framtida skärpta krav föravgasemissioner. Detta skall leda till reduktion av emissioner till en nivåminst motsvarande de krav som gäller i , till energieffektiviseringoch reduktion av energiförbrukning med för personbilar och med 30 %för tunga fordon, till substitution av fossila drivmedel med förnybaradrivmedel samt till ökad konkurrenskraft inom indu- strin.Tre med anknytning till förbränningsområdet har som nämntsinrättats, nämligen Förbränningsprocesser vid samtFörbränningsmotorteknik och Katalys vid tekniska högskola.Riksdagen beslöt om inrättande av ett treårigt fordonsteknisktforskningsprogram. Programmet syftar till att stärka den internationellakonkurrenskraften hos den svenska fordonsindustrin. Detta åstadkoms genomforskningsprojekt inom utvalda områden i samverkan mellan industrin ochforskarsamhället. Den statliga insatsen har varit per år.Industrin har bidragit med lika mycket. Ett viktigt mål för programmet är attmedverka till att skapa förutsättningar för utveckling av fordon ochfordonskomponenter som kan möta långtgående krav på kretsloppsanpassning ochpå reduktion av miljöbelastning och bränsleförbrukning, som övrigarelevanta långsiktiga fordonskrav från konsumenter, producenter och samhällekan uppfyllas. En viktig del i detta är fortsatt utveckling avförbränningsmotorn. beslöt om en femårig förlängningav programmet på samma ekonomiska nivå (prop. 1996/97:1, NU1).För att det skall finnas förutsättningar att etablera en lönsametanoltillverkning till lägre priser än de som gäller krävsdet, enligt uppgift från Närings- och , billigare råvaror,högt utbyte av etanol och att synergier med andra verksamheter utnyttjas.Närhet till råvarorna anses vara betydligt viktigare för att minimerakostnaderna än närhet till marknaderna. har satsat påforskning om framställning av etanol från produkter från skogsindustrin ochjordbruket, och tekniken sägs nu vara mogen att börja testas i större skala.Frågan om storskalig introduktion av biodrivmedel utreds avKommunikationskommittén (K 1995:01) och av (M1995:06). Den senare utredningen har avlämnat sitt slutbetänkande,Bättre klimat, miljö och hälsa med alternativa drivmedel (SOU 1996:184).Teknikupphandlingen av el- eller hybridbilar, som är föremål för yrkande imotion 1996/97:Jo728 (mp), har organiserats av och finansierats inomramen för ett program för effektivare energianvändning. Det stöd som NUTEKlämnat kan inte, som föreslås i motionen, ges som ett generellt stöd till allaelbilsköpare, eftersom medlen är avsatta just för teknikupphandling. När detgäller elbilar kan nämnas att en samverkansgrupp, Storstädernas elfordonsgrupp(STEG), bildades på initiativ av NUTEK.Utskottets ställningstagandeUtskottet har samma grundinställning som den som kommer till uttryck i de häraktuella motionerna, dvs. att stora ansträngningar bör göras för att minskaolika utsläpp från trafiken. Därvid är det viktigt både med utveckling avalternativa drivmedel och med utveckling av bilmotorer. Som framgått av denlämnade redovisningen är statsmakterna på olika sätt engagerade i dettaarbete. Inom den svenska bilindustrin pågår också utvecklingsarbete påområdet. kan utskottet inte se att ett riksdagsuttalande skulleinnebära att utvecklingen fördes framåt. Med detta avstyrks motionerna1996/97:N406 (s), 1996/97:N428 (c), 1996/97:Jo728 (mp) och 1996/97: T213 (kd)i berörda delar.TräskiveindustrinMotionenRegeringen bör anmodas att noga följa utvecklingen av råvaruförsörjningen inomden svenska träskiveindustrin, anförs det i motion 1996/97:N222 (s). En viktigförutsättning för en fortsatt positiv utveckling av träskiveindustrin är atten stabil råvaruförsörjning kan påräknas även , säger motionärenoch anför att det därvid inte går att bortse från de problem som dennaindustrisektor har med konkurrensen om råvaran med energisektorn. Dessaproblem sammanhänger med förekomsten av styrmedel för att främja användning avbiobränslen i stället för olja och kol. är i behov av exportinkomsterför att stärka sin ekonomi. Motionären hänvisar till att skogsprodukter ärmycket viktiga exportvaror som har möjlighet att expandera om befintlig råvaratas till vara på rätt sätt.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog motioner om vedråvaruförsörjningen tillträskiveindustrin och konkurrensen med bränslesektorn om råvaran (bet.1994/95:NU18 s. 80).