bet · GK01TU7 · 1997-03-06 00:00:00 — Det bör också understrykas att länsstyrelserna haren sek-torsövergripande roll och bred kompetens.Utskottet vill vidare fästa uppmärksamheten på det som sägs i propositionenom regeringens avsikt att ge och iuppdrag att närmare utreda hur bl.a. påverkan på natur- och kulturmiljön skallbeaktas i den långsiktiga planeringen samt lämna underlag till strategiskamiljöbedömningar och granska de redovisningar som lämnas. Av propositionenframgår vidare att () skall få iuppdrag att lämna underlag till och granska redovisningen av planernasregionalpolitiska innehåll. Enligt vad utskottet erfarit har regeringennyligen beslutat om de nämnda uppdragen. Därvid uppdrog regeringen också åtbl.a. att, i samråd med , föreslå hur en samladstrategisk miljöbedömning skall göras av förslagen till planer förtransportinfrastrukturen. Eftersom miljö- och naturvårdsfrågor, bostadsfrågorsamt frågor om regional utveckling också utgör viktiga delar avlänsstyrelsernas verksamhet, är det enligt utskottets mening väl sörjt för attdessa frågor kommer att beaktas i den regionala planeringsprocessen.Utskottet vill slutligen också framhålla att det bör vara möjligt atttemporärt knyta experter till regionberedningsgrupperna. Det skulle exempelviskunna gälla representanter från åkerinäringen vid en diskussion om åtgärderför att höja bärigheten på vägnätet. Utskottet är dock inte berett att förordahur och i vilka former en sådan utökad representation bör förekomma iregionberedningsgrupperna. Det bör ankomma på dessa själva att fatta sådanabeslut.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion T51 (mp) yrkande19.3.2 Regionala planeringsförutsättningar3.2.1 Regeringens överväganden och förslagDe regionala investeringarna bör enligt regeringen syfta till att förbättraregionala väg- och järnvägsnät, till att öka trafiksäkerheten och till attuppnå en förbättrad kollektivtrafik i enlighet med den inriktning avinfrastrukturåtgärderna som regeringen föreslår skall gälla på det nationellaplanet. Statliga anslagsmedel för såväl nyinvesteringar som förbättringar iden regionala infrastrukturen bör enligt regeringen samlas i en regionalfinansiell planeringsram i syfte att skapa förutsättningar för samordning,helhetssyn och väl avvägda regionala lösningar.Planeringsramen för regionala infrastrukturåtgärder bör enligt regeringenanvändas för följande fem huvudområden:- investeringar och förbättringsåtgärder i statliga vägar som inte ärnationella stamvägar,- investeringar och förbättringsåtgärder i statliga järnvägar som inte ärstomjärnvägar,- bidrag till investeringar i regionala kollektivtrafikanläggningar, inkl.kommunala flygplatser och kajanläggningar,- bidrag till kommunala väghållare för fysiska åtgärder ochtransportinformatik för förbättrad miljö och ökad trafiksäkerhet,- bidrag till trafikhuvudmän för åtgärder som ökar funktionshindrades tillgångtill kollektivtrafiken.Under rubriken regionalt väg- och järnvägsnät framhåller regeringenatt den regionala ramen bör användas för nyinvesteringar i vägar som inte ärnationella stamvägar och i länsjärnvägar, om dessa bedöms ha godsamhällsekonomisk lönsamhet. Medel från den regionala ramen bör vidareanvändas för att fullfölja det av beslutade programmet försärskilda bärighetsåtgärder på vägnätet, till åtgärder för tjälsäkring,beläggning av grusvägar och inhämtande av eftersatt vägunderhåll. Medel frånden regionala ramen skall också enligt regeringen kunna användas förreinvesteringar i länsjärnvägarna så att dessa kan tillgodose regionala behovför kollektivtrafik och godstrafik.Under rubriken miljö och trafiksäkerhet framhåller regeringen attden inriktning av infrastrukturåtgärder som föreslås i propositionen innebären ökad ambitionsnivå för miljö- och trafiksäkerhetsarbetet. Den regionalaramen bör användas för miljö- och trafiksäkerhetsförbättringar, främst längsbefintliga vägar och järnvägar. För att stimulera en ökad satsning på miljö-och trafiksäkerhetsåtgärder bör upp till ca av den regionalaplaneringsramen reserveras som bidragsmedel.Bidragsvolymens storlek bör anpassas till specifika regionala behov ilänsplanen.Under rubriken på regional kollektivtrafik framhåller regeringen attden regionala ramen bör användas för regionala kollektivtrafikanläggningarsåsom hållplatser, terminaler, kajanläggningar och kommunala flygplatser ienlighet med hur LTA-anslaget används. Vid prioritering avvilka investeringar som skall få bidrag bör den bedömda samhällsekonomiskalönsamheten vara vägledande. De satsningar som görs på infrastruktur förkollektivtrafik bör också bidra till en utjämning av skillnader i resstandard,dels inom respektive region, dels mellan regioner. Regionala investeringar ikollektivtrafikanläggningar bör också samordnas med övrig trafikplanering ochfysisk planering.Under rubriken till ökad tillgänglighet i kollektivtrafiken framhållerregeringen att funktionshindrade människor bör ges en ökad möjlighet attutnyttja kollektivtrafiksystemet. Åtgärder bör i ökad utsträckning vidtas såatt hela reskedjan inklusive förflyttningarna till och från färdmedletbeaktas. För att påskynda denna utveckling bör, ,statliga stimulansmedel kunna utgå till sådana trafikhuvudmän som investerarför ökad tillgänglighet i kollektivtrafiken.3.2.2 MotionsförslagI motion T51 (mp) lämnas en redovisning av vilka ändamål som den regionalaplaneringsramen bör kunna användas till. I jämförelse med regeringens förslaginnebär motionsförslaget följande fem avvikelser:- Bidrag till investeringar i regionala kollektivtrafikanläggningar bör inteomfatta kommunala flygplatser.- Bidrag bör kunna ges till investeringar i rullande materiel för regionalkollektivtrafik.- Bidrag bör kunna ges till kommunala väghållare för investeringar i gång- ochcykelbanor.- Möjlighet bör kunna ges till förbättrande åtgärder för trafiksäkerhet ochmiljö på partiella delar av stamvägnät inom det egna länet.- Bidrag bör kunna ges för investeringar i kommunala hamnar.I fem motioner har förslag väckts om olika åtgärder för att främjacykeltrafik.I motion T52 (v) framhålls att tillgängligheten för cyklister bör beaktasvid om- och tillbyggnad av kollektivtrafikanläggningar.I motion T41 (kd) erinras om att det är kommunerna som har ansvaret förcykelvägar. LTA-anslaget bör emellertid enligt motionärerna användas inte baraför stora tunga investeringar såsom broar och planfria korsningar, utan ävenför infrastrukturen för det mer småskaliga men miljövänliga transportmedel somcykeln är. bör därför fatta beslut om att investeringsbidrag skallkunna lämnas för att främja cykeltrafiken.I motion T213 (kd) framhålls att det viktigaste för att öka cyklandet är ensatsning på bra cykelstråk och god väghållning.I motion T910 (mp) framhålls att många av de beslut som rör cyklismen fattaspå nivå. Staten bör dock - betonar motionärerna - ha en högambitionsnivå när det gäller att gynna ökat cyklande och t.ex. ge kommunernaförslag till cykelfrämjande åtgärder. Cykelleder bör skapas i störreutsträckning i innerstäder, mellan tätorter och på landsbygden.I motion T328 (m) framhålls att bör upprätta en stomplan förcykelvägar över hela Sverige.Resebehoven för funktionshindrade personer är en fråga som behandlas i fleramotioner.I motion T33 (fp) framhåller motionärerna att de är positiva tillregeringens förslag att trafikhuvudmän som investerar i ökad tillgänglighet ikollektivtrafiken för funktionshindrade skall få en stimulans under enövergångstid. Regeringen bör dock enligt motionen följa frågan och förriksdagen redovisa utvecklingen av funktionshindrades möjligheter att resakollektivt.I motionerna T16 (s) och T49 (c) framhålls att förbättrad tillgång tillkollektivtrafiken för bl.a. handikappade är en så viktig fråga att riksdagenbör specialdestinera medel för det ändamålet. För börenligt de båda motionerna - inom planeringsramenför regionala infrastrukturåtgärder - avsättas som ett bidrag tilltrafikhuvudmännen eller annan organisation i det angivna syftet.I motion T49 (c) anges vidare att hårt ansträngda budgetar hos kommuner ochlandsting, som förutsätts medfinansiera satsningar på ökad tillgänglighet ikollektivtrafiken, bör beaktas vid fördelning av de statliga medlen. Det ärinte rimligt - betonar motionärerna - att den kommunala ekonomin skall varaavgörande för funktionshindrades möjligheter att tillgodogöra sigkollektivtrafiksatsningar som delvis finansieras med statliga medel.I motion T52 (v) framhålls att färdtjänsten är det enda resealternativet förmånga människor med funktionshinder. Anpassningsåtgärder av kollektivtrafikenfår inte - betonar motionärerna - leda till inskränkningar av möjligheten tillfärdtjänst för dem som saknar tillgång till kollektivtrafik.3.2.3 Utskottets ställningstagandeDen regionala planeringsramens användningMed anledning av synpunkterna i motion T51 (mp) på hur den regionalaplaneringsramen bör användas vill utskottet till en början framhålla attkommunala flygplatser har särskilt stor betydelse i glesbygd för de långvägakollektiva transporterna. Utskottet ansluter sig därför till regeringensuppfattning att den regionala planeringsramen bör kunna användas för kommunalaflygplatser i enlighet med vad som gäller för LTA-anslaget. Som regeringenframhåller bör vid prioritering av de investeringar som skall få bidrag densamhällsekonomiska lönsamheten vara vägledande. är det önskvärt attde investeringar som görs i infrastruktur för kollektivtrafik bidrar till enutjämning av skillnader i resstandard, dels inom respektive region, delsmellan olika regioner.Utskottet har tidigare angett att en helhetssyn bör tillämpas påkollektivtrafiksystemet. Utskottet är dock, i likhet med regeringen, inteberett att förorda att planeringsramen skall kunna användas för andra ändamålän infrastrukturella. Därför delar inte utskottet motionärernas uppfattningatt investeringar i rullande materiel för regional kollektivtrafik bör kunnaomfattas av den regionala planeringsramen.Enligt regeringen bör upp till ca av den regionalaplaneringsramen reserveras för bidrag till åtgärder på det kommunala vägnätetsom avser oskyddade trafikanter och bullerexponerade bostadsmiljöer. Utskottetdelar den uppfattningen. Därmed blir motionärernas krav på bidrag tillkommunala väghållare för investeringar i gång- och cykelbanor tillgodosett.Utskottet ansluter sig vidare till regeringens uppfattning att det ilänsplanen bör finnas ett program för miljöåtgärder längs befintligt väg- ochjärnvägsnät i länet. Härigenom bör det kunna bli möjligt att tillgodosemotionärernas krav på att anlägga ett regionalt perspektiv påmiljöförbättrande åtgärder på delar av stamvägnätet inom ett län.Slutligen, vad gäller den i motion T51 (mp) aktualiserade frågan om bidragtill kommunala hamninvesteringar, vill utskottet erinra om att det ilänsplanen bör vara möjligt att förutom statliga investeringar även ta uppinvesteringar som kommuner och andra aktörer, t.ex. hamnägare, svarar för ochfinansierar. Planeringen av anslutande väg- och järnvägsförbindelser kandärmed samordnas med förutsedda förändringar i hamnstrukturen. Staten bör dockenligt trafikpolitiska beslut inte styra hamninvesteringarna genombidrag till hamnutbyggnader (prop. 1987/88:50 bil. 1, bet. TU17, rskr. 246).Utskottet är inte för sin del berett att förorda en omprövning av detbeslutet.Utskottet tillstyrker med det anförda regeringens förslag att börgodkänna att den finansiella planeringsramen för investeringar i regionalainfrastrukturåtgärder skall användas i enlighet med vad som anförs ipropositionen. Utskottet avstyrker följaktligen motion T51 (mp) yrkande 24.CykeltrafikUtskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck i ett flertal motionerom vikten av att förbättra villkoren för cykeltrafiken. De av regeringenangivna riktlinjerna för en förstärkt regional planeringsprocess synes välägnade att främja en ökad cyklism. En utgångspunkt för investeringsplaneringenskall vara visionen att inga människor skall dödas eller skadas allvarligt iolyckor inom transportsystemet. Härav följer en ökad tyngdpunkt itrafikplaneringen på trafikantgrupperna cyklister och gående. Dessa grupper äri dag i förhållande till sitt trafikarbete överrepresenterade iolycksstatistiken.Enligt utskottets mening bör dock cykeltrafiken i ett trafikpolitisktsammanhang inte bara betraktas som en trafiksäkerhetsfråga. Som framhålls imotion T328 (m) svarar cykeltrafiken för ett större transportarbete äntunnelbana, spårväg och pendeltåg tillsammans. Genom att förbättrabetingelserna för cykeltrafiken kan denna ges förutsättningar att spela enstörre roll än nu för lokala och regionala resor. Enligt utskottets mening ärdärför åtgärder för att främja cyklismen också angelägna i ett vidaretrafikpolitiskt sammanhang.Utskottet anser att regeringens förslag om att den regionala planeringsramenfår användas för bidrag till åtgärder på det kommunala vägnätet tillgodosersyftet med motionerna T41 (kd) yrkande 7, T52 (v) yrkande 15, T213 (kd)yrkande 12 och T910 (mp). Beträffande motion T328 (m) att börupprätta en stomplan för cykelvägar i landet vill utskottet klargöra attcykelvägar främst är en angelägenhet. Det bör dock framhållas attVägverkets väghållning även omfattar anläggande och drift av separata körbanorför cyklar på vissa vägavsnitt av trafiksäkerhetsskäl. I sammanhanget kanockså erinras om sektorsansvar, som innebär att även cykeltrafikensförutsättningar och möjligheter bör beaktas.Sammanfattningsvis finner utskottet att inte bör vidta någonåtgärd med anledning av yrkandena om olika cykeltrafikfrågor. Samtliga dessayrkanden avstyrks följaktligen.Funktionshindrades tillgång till kollektivtrafikSom utgångspunkt för sitt ställningstagande till frågan om funktionshindradestillgång till kollektivtrafik vill utskottet klargöra att ett av de viktigastemålen för trafikpolitiken är att erbjuda grundläggande transportförsörjning iform av en god tillgänglighet för alla i samhället. Det innebär att en sådantransportförsörjning skall kunna erbjudas även de trafikanter som harfunktionshinder. har också tidigare lagt fast att den s.k.normaliseringssprincipen skall utgöra en viktig del inom handikappolitiken.Det innebär på trafikområdet att såväl den fysiska miljön som de kollektivafärdmedlen bör utformas med hänsyn till de funktionshindrades behov.Utskottet delar mot denna bakgrund den uppfattning som förs fram imotionerna T16 (s) och T49 (c) yrkande 1 om att särskilda medel bör avsättasför att anpassa kollektivtrafiken och den fysiska miljön till defunktionshindrades förutsättningar. Utskottet anser också att motionärernasförslag till ekonomisk medelsram, under perioden1998-2002, avspeglar en rimlig ambitionsnivå. Utskottet förutsätter attregeringen återkommer i frågan till i den proposition som aviseratssenare i vår om kollektivtrafik för alla. Utskottet förutsätter vidare attregeringen, som begärs i motion T33 (fp) yrkande 7, för kommer attredovisa hur de funktionshindrades möjligheter att resa med kollektivtrafikenutvecklas.Utskottet förutsätter vidare, i likhet med vad som görs i motion T52 (v)yrkande 6, att de anpassningsåtgärder som genomförs i kollektivtrafiken inteleder till inskränkningar av färdtjänstmöjligheterna för dem som saknartillgång till kollektivtrafik. Tvärtom anser utskottet att besparingar inomfärdtjänsten, till följd av att kollektivtrafiken blir mer tillgänglig föralla, kan skapa utrymme för att förbättra färdtjänsten för dem som saknaralternativ.När det gäller de farhågor som förs fram i motion T49 (c) yrkande 2 omrisken för ett bristande kommunalt intresse att bidra till satsningar påförbättrad kollektivtrafik vill utskottet erinra om tidigare positivaerfarenheter av stimulansbidrag på området. Enligt utskottets mening bidrarockså ett delat ekonomiskt ansvar till en effektivare medelsanvändning.Utskottet vill vidare hänvisa till den förutsedda årliga redovisningen averfarenheterna från det nya regionala bidragssystemet. Därmed ges möjligheterför regering och riksdag att följa hur de funktionshindrades behov av enförbättrad kollektivtrafik tillgodoses.Utskottet vill också erinra om att regeringen senare under avseratt förelägga en proposition som bl.a. baseras påSamreseutredningens förslag Allmänna kommunikationer - för alla (SOU 1995:70)och den utvärdering som gjorts av om riksfärdtjänsten efterkommunaliseringen. Underlag för propositionen kommer vidare att vararesultaten av de uppdrag som , , ochLuftfartsverket fått om att utreda frågor om ökad tillgänglighet förfunktionshindrade i kollektivtrafiken.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att de nu behandlademotionsyrkandena inte bör föranleda någon åtgärd från sida.Motionerna T16 (s), T33 (fp) yrkande 7, T49 (c) samt T52 (v) yrkande 6avstyrks följaktligen. Syftet med samtliga dessa yrkanden torde dock komma atttillgodoses.4 Planeringsramar och finansieringsfrågor4.1 Planeringsramar4.1.1 Regeringens förslagI propositionen anges att den samlade planeringsramen för åtgärder i trafikensinfrastruktur bör vara för . Ramenföreslås användas enligt följande:Regeringens förslag till planeringsramar för -------------------------------------------------------| | ||Ändamål |Miljarder || |kronor |-------------------------------------------------------| | ||Investeringar i nationella stamvägar | 30,5 |-------------------------------------------------------|Investeringar i stomjärnvägar | 36 |-------------------------------------------------------|Investeringar i regional | 32 ||transportinfrastruktur | |-------------------------------------------------------|Drift och underhåll av statliga vägar | 56 |-------------------------------------------------------|Drift och underhåll av statliga | 27 ||järnvägar | |-------------------------------------------------------|Kompletterande åtgärder inom miljö- och | 8,5 ||trafiksäkerhetsområdena | |-------------------------------------------------------|Totalt | 190 |-------------------------------------------------------Regeringen anger att utgångspunkten vid fördelningen av planeringsramen förnyinvesteringar har varit att skall gå till väginvesteringar och 50 %till järnvägsinvesteringar. Av de som avdelats tillnyinvesteringar i Europavägar, riksvägar och stomjärnvägar har således 29miljarder kronor vardera fördelats på nyinvesteringar i väg respektivejärnväg. Den föreslagna fördelningen innebär att volymen nyinvesteringar ökarpå stomjärnvägar och minskar på nationella stamvägar jämfört med den nuvarandeplanen . Därmed understöds enligt regeringen en utvecklingav den miljövänliga järnvägstrafiken som tillväxt främjas i landetsolika delar.Regeringen anser att utöver nyinvesteringar bör befintligt vägnät byggas omför för att öka trafiksäkerheten. bör enligtregeringen omföras till den regionala ramen förinvesteringar på riksvägar som inte är nationella stamvägar. Sammantagetinnebär detta att regeringen föreslår att (29+4,5-3,0)investeras i nationella stamvägar.På stomjärnvägarna är det aktuellt med reinvesteringar för ca 7 miljarderkronor bl.a. för att höja bannätets axeltryck. Regeringen anser att dessapengar skall ingå i planeringsramen för stomjärnvägar. Därmed kommer denna ramatt uppgå till totalt (29+7).Regeringen föreslår att statliga anslagsmedel för såväl nyinvesteringar somförbättringar i den regionala infrastrukturen samlas i en regionalplaneringsram. Därmed kan de regionala åtgärderna samordnas, vilket bör ledatill en effektivare medelsanvändning. Vidare förordas att medel såväl tillåtgärder för förbättrad transportkvalitet som till förbättrad miljö ochregional trafiksäkerhet tillförs den regionala ramen. Vad gällertrafiksäkerhet anges att den regionala ramen innehåller medel förförbättringsåtgärder på det regionala statliga vägnätet. En del av denregionala ramen bör enligt propositionen också användas för att stimuleravissa miljö- och trafiksäkerhetsåtgärder på det kommunala vägnätet. Totaltberäknas den regionala ramen uppgå till för åren1998-2007.Regeringen anser att satsningarna på drift och underhåll samt på olikaförbättringsåtgärder på befintligt vägnät bör öka. Regeringen föreslår attdrift- och underhållsåtgärder tilldelas medel i den utsträckning som behövsför att inte nuvarande underhållsnivå på vägnätet och järnvägsnätet skallsänkas. Regeringen har mot denna bakgrund beräknat planeringsramen för driftoch underhåll till för det statliga vägnätet. Motsvaranderam för de statliga järnvägar som ansvarar för har beräknats till 27miljarder kronor för planeringsperioden.Regeringen föreslår slutligen att används förkompletterande åtgärder inom miljö- och trafiksäkerhetsområdena. förbättrad information till trafikanterna, förbättrad utrustning,forskning m.m. Regeringen avser att återkomma till beträffande dennärmare användningen av dessa medel.4.1.2 MotionsförslagModerata samlingspartiet framhåller i motion T44 (m) att regeringens förslagtill fördelning av investeringarna i vägar respektive järnvägar är bättre änKommunikationskommitténs förslag. När det gäller satsningarna på nyin-vesteringar och underhåll den närmaste tioårsperioden anförs att det är felatt alltför hårt binda sig vid en viss volym. Framför allt omfattningen avunderhållsinvesteringarna bör kunna anpassas tillstatsfinansiella förändringar.Kristdemokraterna konstaterar i motion T41 (kd) att regeringens förslag tillinvesteringsram innebär en klar minskning jämfört med beslut. Medhänsyn bl.a. till utvecklingen inom transportinformatiken anges dock att detfinns skäl att justera ner investeringsvolymen. Enligt motionen finns detemellertid en rad osäkerheter förknippade med regeringens förslag tillfördelning. Det måste därför finnas en stor öppenhet för justeringar ochomprioriteringar. Framför allt anges att trafikinformatiken kommer att gesådana instrument som gör att dagens trafikbehov kan komma att förändras.Motionärerna framhåller därför att det är viktigt att ha en genomtänktstrategi för hur investeringarna i trafikens infrastruktur skall kunnaanpassas till nya förutsättningar.I motion T47 (fp) framhålls att järnvägen har stor betydelse för framtidagods- och persontransporter. Ramen för järnvägsinvesteringar föreslås därföröka med på bekostnad främst av väginvesteringarnasomfattning. Motionären förordar mot denna bakgrund följande planeringsramar:Planeringsramar för enligt motion T47 (fp)-------------------------------------------------------| | ||Ändamål |Miljarder || |kronor |-------------------------------------------------------| | ||Investeringar i nationella stamvägar | 23 |-------------------------------------------------------|Investeringar i stomjärnvägar | 51 |-------------------------------------------------------|Investeringar i regional | 27 ||transportinfrastruktur | |-------------------------------------------------------|Drift och underhåll av statliga vägar | 56 |-------------------------------------------------------|Drift och underhåll av statliga | 27 ||järnvägar | |-------------------------------------------------------|Kompletterande åtgärder inom miljö- och | 6 ||trafiksäkerhetsområdena | |-------------------------------------------------------|Totalt | 190 |-------------------------------------------------------I motion T52 (v) anger att en ram på börberäknas för trafikens infrastruktur . Motionärernaframhåller att det är viktigt med en regelbunden översyn avinvesteringsverksamheten mot bakgrund av de förändringar som sker iteknikutveckling, samhällsutveckling och miljökunskap. Mot denna bakgrundförordas att ramen revideras redan år 2000.Den svaga positiva koppling som finns mellan infrastrukturinvesteringar inomvägsektorn och näringslivets konkurrensförmåga gör att motionärernaifrågasätter de flesta nyinvesteringarna inom vägsektorn. Enligt motionen bördet svenska vägnätet i stort sett betraktas som färdigbyggt. Det betyder attinsatserna på vägområdet bör inriktas på drift- och underhållsverksamhetsamtidigt som vissa s.k. flaskhalsar byggs bort.I jämförelse med regeringens förslag föreslås en ny anslagspost benämndbiljettstöd.