bet · GK01UbU8 · 1997-03-06 00:00:00 — Som utskottet har framhållit i det föregående ingår det iSkolverkets uppgifter att följa och utvärdera de nya läroplanerna. Skolverkethar ännu inte genomfört någon utvärdering av ämnet idrott och hälsa.Utskottet har erfarit att planerar att, under vårengenom olika informationsinsatser, informera skolorna om hälsofrämjandemetoder. Avsikten är bl.a. att informera om forskning inom området liksom omprojektet , som är ett projekt initierat av , EG ochWHO:s Europakontor. Projektet syftar till att utveckla metoder och modellerför att bedriva lokalt folkhälsoarbete med skolan som centrum. gickmed i projektet och de utvalda skolorna (elva skolor) började sittarbete i januari 1994.Utskottet har i det föregående konstaterat att det ingår i Skolverketsuppdrag att följa upp och utvärdera skolans verksamhet. Något särskiltuttalande av i frågan om utvärdering av ämnet idrott och hälsa ärenligt utskottets uppfattning inte påkallat. Utskottet hänvisar också till attstatsrådet i ett tal på rikskonferensen om den mångkulturellaskolan i uttalat (pressmeddelande från ) att honavser att föreslå en utökning av tiden för ämnena idrott och slöjd igrundskolan. Statsrådet räknar med att en sådan förändring av timplanernaskall kunna genomföras från . Utskottet avstyrker motionerna1996/97: Ub213 och 1996/97:Kr511 yrkande 8.När det gäller frågan om ökad tid m.m. i ämnet idrott och hälsa hänvisarutskottet dels till vad utskottet anfört ovan om bl.a. informationsinsatserfrån , vikten av samverkan mellan skolan och föreningslivetsamt statsrådet uttalande om ökad tid i ämnet. Utskottet anser attmotionerna 1996/97:214, 1996/97:Ub221 yrkandena 1 och 2, 1996/97: Ub223,1996/97:Ub226 yrkandena 1 och 2, 1996/97:Ub229, 1996/97:Kr257 yrkande 15,1996/97:Kr510 yrkandena 3 och 5, 1996/97:Kr513 yrkande 2 och 1996/97:Kr519yrkande 2 bör avslås.Simundervisningen i bör enligt motion 1996/97:Ub248 (v)kvalitetssäkras. I läroplan anges mål som eleven skall uppnå vidslutet av det femte respektive nionde skolåret. I målen för det femte skolåretingår att eleven skall kunna simma och hantera nödsituationer i vatten. Inionde årskursen anges inga särskilda mål för simkunnighet eller livräddning.Motionären anser att det vore önskvärt med ett ?uppfölj-ningsmål? i fråga omsimkunnighet i nionde årskursen. Motionärerna i motion 1996/97:Bo415 (kd)yrkande 1 anser att bör uppmärksamma simundervisningen igrundskolan. Det är viktigt att den negativa utvecklingen av simkunnighetenbryts och att resurser finns för att uppnå skolans mål.U t s k o t t e t anser i likhet med motionärerna att det är viktigt attalla barn och ungdomar kan simma. Utskottet utgår från att skolan ochföräldrarna gemensamt tar ett ansvar för att barnen får denna färdighet.Utskottet vill även erinra om att det i kursplanen för ämnet idrott och hälsai gymnasieskolan anges att eleverna efter genomgången kurs skall hagrundläggande kunskaper om och kunna tillämpa livräddning och första hjälpen.Utskottet utgår även från att denna fråga uppmärksammas av iuppföljnings- och utvärderingarbetet.Med hänvisning till vad utskottet anfört avstyrks motionerna 1996/97:Ub248och 1996/97:Bo415 yrkande 1.Praktik och praktisk arbetlivsorientering (prao) i grundskolanI motion 1996/97:A819 (c) yrkande 5 påpekas att praktik och praktiskarbetslivsorientering (prao) tidigare var obligatorisk och att tid fannsavsatt i timplan. Detta togs bort i den nya läroplanen (Lpo 94).Ett specifikt mål för prao var att eleverna skulle praktisera inomyrkesområden som dominerades av det motsatta könet. Därmed kunde prao bidratill att könsbundna yrkesval motverkades. Motionärerna anser att det igrundskolans läroplan skall finnas tid fastställd för prao.U t s k o t t e t erinrar om att det i läroplan (Lpo 94) finnsen tydlig markering av rektors ansvar för att organisera den studie- ochyrkesorienterande verksamheten och för att samverka med arbetslivet utanförskolan, så att eleverna får egna konkreta erfarenheter av betydelse för derasfortsatta val av utbildning och yrkesinriktning. Vidare åligger det alla somarbetar i skolan att bidra till att motverka sådana begränsningar i elevensstudie- och yrkesval som grundar sig på kön eller social eller kulturellbakgrund.Omfattningen av praktisk arbetslivsorientering i är inte längrenationellt reglerad. Utskottet noterar att regeringen enligt regleringsbrevför uppdragit åt att analysera konsekvenserna avförändringen och föreslå åtgärder om granskningen föranleder detta.Mot bakgrund av att den förändrade regleringen av praktiskarbetslivsorientering är föremål för en särskild analysavstyrker utskottet motion 1996/97:A819 yrkande 5.Utbildning i miljökunskapFrågor om utbildning i miljökunskap behandlas i motion 1996/97:Ub207 (m).Motionärerna anser att utbildningen i elementär naturkunskap måste förbättrasi och gymnasieskolan (yrkande 1). I yrkande 2 begärs förslag tillutbildningssatsningar som ligger i nivå med motsvarande inom övriga EU. Det ärangeläget att den svenska skolan på liknande sätt som sker inom EU sökerintegrera miljökunskap i utbildningen. Motionärerna anser vidare att det finnsstora brister inom skolan vad avser aktuell information om vilka framsteg somgjorts på miljöområdet. Eleverna får ofta en förlegad och därför negativinformation, heter det i motionen (yrkande 3).U t s k o t t e t noterar att bl.a. utbildningsfrågorna redovisas iregeringens skrivelse 1996/97:50 På väg mot ett ekologiskt hållbart samhälle(s. 65). Skrivelsen är en lägesbeskrivning av regeringens pågående arbete medatt ta fram miljöstrategier för ett antal olika samhällssektorer. Skrivelsenär f.n. föremål för behandling. När det gäller utbildningsfrågornaredovisas bl.a. att genomfört en utvärdering av detsamlade stödet för miljöundervisning. I denna rapport konstateras bl.a. attsamtliga policydokument på undervisningens och miljöns områden - nationelltsåväl som internationellt - ställer tydliga krav på och erbjuderstöd för miljöundervisning och miljöarbete i skolan. Vidare framgår attskolorna är en del av - dock inte fullt integrerade i - kommunernasmiljöarbete i enlighet med . De ideella miljöorganisationerna ärtydligt närvarande i kommunernas och skolornas arbete med ochmiljöundervisning. Utvärderingen omfattar också skolor som deltar i nätverkmed stöd från . Sådana skolor tenderar bl.a. att öppna sig mer motdet omgivande samhället och ha fått nya perspektiv på den miljörelateradeundervisningen.Utskottet har vid förra behandlat en motion med likartat innehåll(bet. 1995/96:UbU3 s. 13). Utskottet avstyrkte motionen och hänvisade bl.a.till att miljöperspektivet enligt de nya läroplanerna är ett av deövergripande perspektiv som skall anläggas i skolans olika ämnen och attmiljöperspektivet finns i bl.a. kursplanerna för de naturorienterande ämnena igrundskolan. Vidare pekade utskottet på de förbättrade möjligheter föreleverna att fördjupa och bredda kunskaperna som finns i grundskolangenom timplaneutrymmet för elevens eget val. Utskottet avstyrker motion1996/97:Ub207.Förslag till nytt ämne i - livskunskapI motion 1996/97:So276 (mp) yrkande 8 anförs att ett nytt ämne - livskunskap -bör införas i . Ämnet skall innehålla undervisning ilivsstil-ekologi-hälsa och ge kunskap om förutsättningarna för ett hälsosamtliv i en hälsosam miljö.U t s k o t t e t har i det föregående redovisat att miljöperspektivet ärett av de övergripande perspektiv som det enligt läroplanen för detobligatoriska skolväsendet (Lpo 94) är angeläget att anlägga i undervisningeni skolans alla ämnen. Genom ett miljöperspektiv skall eleverna få möjlighetatt ta ansvar för den miljö de själva direkt kan påverka och skaffa sig ettpersonligt förhållningssätt till övergripande och globala frågor.Miljöperspektivet poängteras genomgående i kursplanerna. Eleverna skall ocksågenom undervisningen i få kunskap om sambandet mellan livsstil ochhälsa. Sådana frågor behandlas bl.a. i kursplanerna för ämnena biologi samtidrott och hälsa.Utskottet konstaterar att eleverna genom den nya läroplanen och de nyakursplanerna skall få den kunskap som motionärerna efterlyser och avstyrkermed hänvisning härtill förslaget i motion 1996/97:So276 yrkande 8 om införandeav ett särskilt ämne för undervisning i livsstil-ekologi och hälsa.Ämnet historiaI motion 1996/97:Ub202 (m) begärs ett tillkännagivande om behovet av allsidighistorieundervisning i de delar av landet som inte alltid tillhört Sverige.Motionären framhåller att svensk historia givetvis inte skall undanhållaseller negligeras men att lokal historia bör få en mer framträdande plats.U t s k o t t e t behandlade vid förra en likalydande motion(bet. 1995/96:UbU3 s. 17). Utskottet konstaterade bl.a. att kunskaper omhembygdens historia skall ingå i undervisningen i historia i ochavstyrkte den då föreliggande motionen. Utskottet avstyrker med sammamotivering motion 1996/97:Ub202.ArbetsmiljöutbildningI motion 1996/97:Ub225 (s) pekas på behovet av arbetsmiljöutbildning förframtida arbetsledare. Arbetsmiljöfrågorna bör i högre grad än föras ini utbildningen på såväl gymnasie- som högskolenivå. Med tanke på den frihetsom utbildningsväsendet har att självt forma sina utbildningsprogram kan mandiskutera någon form av rekommendation från statsmakternas sida, heter det imotionen.U t s k o t t e t erinrar om att det i samtliga programmål förgymnasieskolans nationella program ingår bland kraven på respektive utbildningatt skolan har ansvar för att eleverna efter fullföljd utbildning har kunskapom vad som kännetecknar en god fysisk och psykosocial arbetsmiljö som är säkerfrån skydds- och miljösynpunkt. Eleverna skall vidare ha insikt omarbetsorganisationens betydelse i detta sammanhang. Det är inte möjligt attinom gymnasieskolans ram erbjuda en omfattande och fullständigarbetsmiljöutbildning. Arbetsmiljöområdet är ett område där en kontinuerligutveckling sker genom t.ex. införande av ny teknik. Utbildning inomarbetsmiljöfrågor torde därför vara ett område inom vilket det behövs enkontinuerlig kompetensutveckling i arbetslivet.Med hänvisning till vad utskottet har anfört bör motion 1996/97:Ub225avslås.Jämställdhet i skolanSynpunkter på frågor om jämställdhet i skolan förs fram i flera motioner frånden allmänna motionstiden.Enligt motionerna 1996/97:Ub448 (c) yrkande 1 och 1996/97:A819 (c) yrkande 3måste undervisningen i skolan förändras, så att hänsyn tas till flickors ochpojkars olikheter i fråga om behov och intressen. Skolan måste bli bättre påatt synliggöra och lyfta fram kunskap om kvinnligt och manligt. Detta kräver,anförs det i den senare motionen, att jämställdhetsfrågor tas upp ilärarutbildningen och fortbildningen i betydligt större utsträckning än i dag.Det är också önskvärt med en jämnare könsfördelning bland skolans personal.Arbetet med att förbättra jämställdheten är enligt motion 1996/97:Ub250 (fp)yrkande 10 både en fråga om kunskap och en pedagogisk fråga. Verksamheten iskolan bör struktureras för att möta de olika krav som ställs av pojkar ochflickor, och undervisningen bör utformas på ett sådant sätt att den svarar motpojkars och flickors olika behov av kunskap, uppmärksamhet ochidentitetsskapande. Jämställdhetsfrågor bör som ett första steg lyftas fram iutbildning och fortbildning av lärare.I motion 1996/97:Ub245 (v) yrkande 16 hävdas att ett flertal olikaklassrumsstudier visar att pojkarna får mer uppmärksamhet än flickorna. Dettapekar på att lärare för att kunna utbilda jämställt måste ha insikt om vadjämställdhet är. Men det behövs ett annat förhållningssätt ,anmärker motionärerna. Redan i barnomsorgen bör hos barnen grundläggas enjämställd syn på kvinnor och män. Motionärerna vill inte att enbart pojk-respektive flickklasser skall anordnas. Däremot anser de att det är bra attflickor och pojkar ibland delas in i grupper var för sig. De tillägger attalla läromedel måste granskas ur ett jämställdhetsperspektiv innan de användsi undervisningen.Enligt motion 1996/97:Ub230 (kd) yrkande 6 är det viktigt att skapamedvetenhet om hur jämställdhetssituationen är och hur denna aktivt kanförbättras. Denna uppgift måste prioriteras och göras tydlig ilärarutbildningen, i skolplaner och i jämställdhetsprogram vid de enskildaskolorna. Vidare anser motionärerna det vara grundläggande förjämställdhetsarbetet att könsfördelningen inom de yrkeskategorier som finnsrepresenterade i skolan görs jämnare. Liknande synpunkter, bl.a. om enjämnare könsfördelning inom lärarkåren i gymnasieskolan, redovisas i motion1996/97:Ub251 (kd) yrkande 6. I motion 1996/97:A821 (kd) yrkande 15 betonasatt olika metoder bör utarbetas och projekt startas för att främja pojkars ochflickors möjligheter att utvecklas på lika villkor. Vissa undervisningsmomentinom klassens ram bör t.ex. kunna organiseras i särskilda flick- ochpojkgrupper, anför motionärerna.I motion 1996/97:A821 (kd) begärs att uttalar sig för att en bredöversyn bör göras av läromedlen inom skola och utbildning ur ettjämställdhetsperspektiv (yrkande 16). Enligt samma motion yrkande 23 börfrågor om kvinnomisshandelns orsaker, symptom och möjliga behandling tas upp iundervisningen i , gymnasieskolan samt i utbildningar till olikavårdyrken.U t s k o t t e t vill påminna om att tog ställningtill förslag i proposition och motioner om jämställdhet mellan kvinnor och mäninom utbildningsområdet (prop. 1994/95:164, bet. UbU18, rskr. Utskottetbetonade då att skolan har ett ansvar för att aktivt och medvetet främjakvinnors och mäns lika rätt och möjligheter och för att motverka traditionellakönsmönster. I skollagen infördes, i enlighet med regeringens förslag, enbestämmelse om att den som verkar inom skolan särskilt skall främjajämställdhet mellan könen. Utskottet delade regeringens bedömning attjämställdhet bör lyftas fram som en pedagogisk fråga i skolans dagliga arbete.I sammanhanget behandlade utskottet ett flertal motionsyrkanden med liknandesyfte som de nu aktuella. Bland annat anförde utskottet, i fråga om sär- ochsamundervisning, att det inte är önskvärt att gå tillbaka till någon form avflick- och pojkskolor eller enkönade klasser. Utskottet pekade på att detankommer på skolorna själva att bestämma om vissa undervisningsmoment avpedagogiska skäl skall ges i särskilda flick- och pojkgrupper. Motionsyrkandenom granskning av läromedel ur ett jämställdhetsperspektiv avstyrktes medhänvisning till att det i uppgift att följa upp och utvärderaverksamheten i skolan även ingår att följa utvecklingen inomläromedelsområdet. Det är dock framför allt rektor och lärarna som har attställa krav på läromedlen, anförde utskottet.Frågor om en jämnare könsfördelning inom lärarutbildningarna samt utbildningoch fortbildning av lärare i jämställdhetsfrågor behandlades i utskottetsbudgetbetänkande (bet. 1996/97:UbU1 s. 63 f.) i anslutning tillett tillkännagivande till regeringen om tillsättande av en parlamentariskutredning för översyn av lärarutbildningarna (rskr. 1996/97:100).Skolverket har i sin verksamhetsplan (s. 25) angett att frågor omjämställdhet och flickors och pojkars olika behov och förutsättningar skallbeaktas i alla verkets projekt. En strategi för utveckling och utvärdering avjämställdheten i skolan skall utvecklas. Dessutom redovisar arbetetmed ett särskilt nätverk för jämställdhet i skolan som kommer att följas ochstödjas , bl.a. genom nätverkets elektroniska forum.Utskottet vill även nämna att utveckling isitt betänkande Den nya gymnasieskolan - steg för steg (SOU 1997:1 s. 76 f.)konstaterar att de flesta av gymnasieskolans program som innehåller yr-kesämnen fortfarande i hög grad väljs av antingen flickor eller pojkar. Enjämnare könsfördelning inom utbildningarna i gymnasieskolan är enligtkommittén önskvärd. Kommittén framhåller vidare vikten av attlärarutbildningen ger de blivande lärarna kunskaper om skillnaderna i hurflickor och pojkar lär. Detta är också ett angeläget utvecklingsområde förredan anställda lärare, menar kommittén.Jämställdhetsarbetet i förskola, skola och fritidshem behandlas som en av deviktigare utvecklingsfrågorna i Barnomsorg och skola-kommitténs nyligenavlämnade betänkande Växa i lärande - förslag till läroplan för barn och unga6-16 år (SOU 1997:21).Utskottet förutsätter att samtliga aspekter på jämställdhet mellan män ochkvinnor tas upp i all undervisning, även frågor rörande kvinnomisshandel ochden kvinnosyn som denna ger uttryck för.Utskottet föreslår mot bakgrund av vad utskottet redovisat att riksdagenavslår motionerna 1996/97:Ub230 yrkande 6, 1996/97:Ub245 yrkande 16,1996/97:Ub250 yrkande 10, 1996/97:Ub251 yrkande 6, 1996/97:Ub448 yrkande 1,1996/97:A819 yrkande 3 samt 1996/97:A821 yrkandena 15, 16 och 23.Hemspråksundervisning m.m.HemspråksundervisningenBehovet av åtgärder för att stärka hemspråksundervisningen i grundskolanframhålls i motion 1996/97:Ub514 (mp) yrkande 11. Särskilt anger motionärernaatt minoritetsgruppers rätt till undervisning i hemspråket måste skyddas. Detär också viktigt, anför de, att det finns tillgång till hemspråkslärare medgod lärarutbildning, gärna i flera ämnen. Hemspråkslärarnas verksamhet börinte särbehandlas vid skolan utan lärarna bör inordnas i lärarkollegietsarbete. Vidare bör hemspråk organiseras och schemaläggas på samma sätt och medsamma krav på smidighet som ställs för övriga ämnen i skolan, menarmotionärerna.Enligt motion 1996/97:Sf633 (mp) yrkande 13 bör hemspråksundervisning varaen rättighet för alla som vill lära sig föräldrarnas modersmål. Motionärenanser dessutom att de skolor som har undervisning i olika hemspråk bör kunnautnyttja detta och erbjuda alla elever på skolan att studera dessa språk. Äveni denna motion understryks att det är angeläget att förbättra utbildningen avhemspråkslärare.I motion 1996/97:Sf625 (kd) yrkande 18 förordas att hemspråksundervisning ifortsättningen skall benämnas modersmålsundervisning. Denna bör i grundskolanförläggas inom timplanens utrymme och organiseras som vanligspråkundervisning. Motionärerna anmärker att genom dessa åtgärder försvinnerhemspråksundervisningens karaktär av säråtgärd för invandrare.Det är enligt motion 1996/97:Ub217 (s) yrkande 1 viktigt att kommunernaformulerar en tydlig politisk ambitionsnivå för invandrarelevernas rätt tilllikvärdig utbildning i hemspråk och studiehandledning på hemspråk. Ävendataundervisning bör ske på hemspråket. Motionärerna motiverar yrkandet medatt hemspråksundervisningen, såsom en särskild stödinsats, har drabbats hårtav ekonomiska nedskärningar under senare år.U t s k o t t e t noterar att frågor rörande hemspråksundervisningenbehandlats såväl av som av statliga utredningar, nämligenInvandrarpolitiska kommittén och har redovisat ett regeringsuppdrag i rapportenHemspråksundervisningen - en översyn (rapport nr 105). Ärendet bereds förnärvarande i . har i april 1996lagt fram sitt slutbetänkande , framtiden och mångfalden (SOU 1996:55).En proposition med betänkandet som grund kommer enligt vad utskottet inhämtatatt föreläggas . har i november 1996presenterat delbetänkandet Krock eller möte - om den mångkulturella skolan(SOU 1996:143). Betänkandet utgör ett diskussionsunderlag, vari kommitténlyfter fram vissa synpunkter. Kommitténs slutbetänkande med förslag väntasföreligga i oktober 1997.I rapporten till regeringen föreslår bl.a. att termen hemspråkersätts med modersmål i koppling med det språk som avses, t.ex. spanska sommodersmål. - Begreppet modersmål i stället för hemspråk förs också fram iSkolkommitténs diskussioner och förordas av den Invandrarpolitiska kommittén.Vidare föreslår att bestämmelserna om hemspråksundervisning igrundskoleförordningens respektive gymnasieförordningens kapitel om särskildastödinsatser skall sammanföras med föreskrifter om timplanen iskolförordningarna. Därigenom understryks enligt verket atthemspråksundervisningen inte bör uppfattas som en stödåtgärd utan somundervisning i modersmål. är i sitt betänkande inne på sammatanke. anser att undervisning i modersmål(hemspråk) bör bedrivas , och att lärarna i dessa ämnenbör ingå i lärarkollegiets arbete (SOU 1996:55 s. 382).Skolkommittén tar också upp frågan om undervisningen i hemspråk bör görasobligatorisk (SOU 1996:143 s. 118). Kommittén anför dessutom attundervisningen för elever med ett annat modersmål än svenska öppnar unikamöjligheter att bredda de svenska elevernas språkval. Det finns enligtkommittén inget skäl att begränsa undervisningen i ett invandrarspråk till attbara omfatta hemspråksberättigade elever, om det finns andra elever som ärintresserade av att delta (s. 82).När det särskilt gäller hemspråkslärare föreslår i rapporten tillregeringen att nuvarande ämneskombinationer i grundskollärarutbildningenutökas på så sätt att hemspråk kan kombineras med samtliga andraämneskombinationer.Elever i minoritetsgrupper - för vilka undervisning i hemspråket inte gåratt ordna inom skolans ram, t.ex. på grund av att antalet deltagareunderstiger fem - bör enligt vad föreslår fåtillgång till ett ekonomiskt bidrag som kan lösas in hos godkändutbildningsanordnare i en försöksverksamhet med utbildningsgaranti (SOU1996:55 s. 382).Med hänvisning till de förslag om förstärkning av hemspråksundervisningensom nu föreligger och som fortsatt bereds inom avstyrkerutskottet motionerna 1996/97:Ub217 yrkande 1, 1996/97:Ub514 yrkande 11,1996/97:Sf625 yrkande 18 och 1996/97:Sf633 yrkande 13.Utskottet vill här nämna att utskottet i sitt betänkande 1996/97:UbU6 Vissagrundskolefrågor m.m. behandlat näraliggande motionsyrkanden, nämligenangående införande av ett system med hemspråkscheck samt en utredning omhemspråk som merit, i ett avsnitt om särskilda åtgärder för invandrare.Svenska/svenska som andraspråkEnligt motion 1996/97:Ub217 (s) yrkande 2 bör undervisningen i svenska somandraspråk också syfta till att fördjupa elevernas förståelse för svenskkultur och svenskt samhällsliv.U t s k o t t e t konstaterar att det i kursplanen för i ämnetsvenska som andraspråk (SKOLFS 1995:46) föreskrivs bl.a. att undervisningen iämnet skall synliggöra likheter och skillnader mellan den kultur eleven genomsitt ursprung är delaktig av och det svenska samhällets synsätt ochvärderingar för att eleverna skall förstå den värdegrund som den svenskaskolan och det svenska samhället vilar på. Motsvarande föreskrifter finns igymnasieskolans kursplaner i ämnet svenska som andraspråk (SKOLFS 1995:39).Där sägs att varierande aspekter på samhällsliv och kultur återkommande skallintegreras i språkundervisningen, så att eleverna blir alltmer delaktiga i deförhållningssätt och de traditioner som kännetecknar det land som de nu bor i.Utskottet anser att motionsyrkandet är tillgodosett med vad utskottet nuredovisat. Det bör därför avslås av riksdagen.Frågan om ämnena svenska och svenska som andraspråk och antagningen tillgymnasieskolan tas upp i två motioner, 1996/97:Ub240 (m) yrkande 4 och1996/97:Ub247 (fp) yrkande 6. I det först nämnda yrkandet framhålls att enförutsättning för att eleverna skall kunna tillgodogöra sig undervisningen igymnasieskolan är att de har goda kunskaper i svenska. Motionärernaifrågasätter beslutet att jämställa svenska som andraspråk med ämnet svenskavid antagning till gymnasieskolan. Enligt motionärernas uppfattning skallundervisningen i svenska som andraspråk syfta till att ge eleverna sådanakunskaper att de kan övergå till studier i ämnet svenska. Även i den senaremotionen anförs att syftet med undervisningen i svenska som andraspråk skallvara att eleven skall kunna gå över till den ordinarie undervisningen isvenska. Motionären beklagar att beslutat att godkänt betygi svenska som andraspråk skall ge tillträde till gymnasieskolans program.U t s k o t t e t vill med anledning av motionsyrkandena anföra följande.Riksdagen har tidigare under detta (prop. 1995/96:206, bet.1996/97:UbU5, rskr. 1996/97:15) beslutat att godkänt betyg i svenska somandraspråk skall vara ett alternativ till betyg i ämnet svenska och utgöragrund för behörighet till gymnasieskolans nationella och specialutformadeprogram.