bet · GL01UU2 · 1997-11-25 00:00:00 — är också medfinansiär av FN:s vaktstyrka inorra (UNGCI), en vaktstyrka som bl.a. har till uppgift att skyddapersonal som arbetar för hjälporganisationer i norra detta anses motion U616 (m, c) besvarad.Demokratistöd via partierFörsöksverksamheten med stöd genom svenska partianknutna organ till demokratinsuppbyggnad i och i länder i föreslås i motionU220 (kd) yrkande 15 bli permanentat.Utskottet konstaterar att regeringen i budgetpropositionen har angivit attförsöksverksamheten är föremål för en översyn. Utskottet delar den preliminärabedömning som regeringen gör om att verksamheten har utvecklats positivt ochatt det därför kan finnas anledning att utöka, om än inte nödvändigtvispermanenta, den.Med detta får motionen U220 (kd) yrkande 15 betraktas som besvarad.JämställdhetPropositionen (avsnitt 4.3.5)I propositionen redovisas hur det nya biståndspolitiska målet om attutvecklingssamarbetet skall främja jämställdhet mellan kvinnor och män aktivthar följts upp.Med anledning av en utredning om kompetens i jämställdhetsfrågor inombiståndsförvaltningen görs enligt propositionen en betydande satsning inomUtrikesdepartementet i form av utbildning, nätverksbyggande samt utarbetande avexempel som visar hur kvinnors och mäns olika behov och villkor kanuppmärksammas mer i bl.a. landstrategier, stöd till respekt för mänskligarättigheter och humanitärt arbete.MotionernaFolkpartiet liberalernas partimotion U219 (fp) betonar i yrkande 11 (delvis)genderperspektivet och kvinnans roll i biståndet. Enligt motionärerna måstekvinnors rätt till makt och kontroll över sina liv respekteras. Folkpartietliberalerna anser att det pågående arbetet med att integrera kvinnofrågor ibiståndet måste intensifieras. Det kan ske genom direkta insatser riktade motkvinnor i programländerna samt genom ökat kvinnligt deltagande i planering,genomförande och utvärdering av enskilda biståndsinsatser. Genombiståndssamarbetet har möjlighet att föra en dialog medmottagarländerna om kvinnors rättigheter. Enligt motionen måste dessatillfällen utnyttjas. Biståndets ambition bör vara att varje insats föregås aven konsekvensanalys vad gäller kvinnors levnads- och försörjningsvillkor.I partimotion U223 (mp) av de gröna begärs ett tillkännagivande omatt i utvecklingssamarbetet skall stödja kvinnor i kampen motdiskriminering och för jämställdhet. Brist på jämställdhet och diskrimineringav kvinnan kan vara ett stort utvecklingshinder (yrkande 3).Kristdemokraterna framhåller i yrkande 21 i sin kommittémotion A805 (kd) attdet svenska biståndet bör utgå från mottagarländernas kultur och behov samtfrån bl.a. kvinnors centrala funktion i familj och samhälle. I motionenbehandlas kvinnans situation vad gäller bl.a. diskriminering, familjeplanering,aborter, miljöförstöring och jordbruksskötsel. Enligt motionärerna måste detfinnas en balans mellan mäns och kvinnors rättigheter oavsett ett landssociala, ekonomiska och kulturella förhållanden.Motionärerna bakom den enskilda motionen U209 (c) yrkande 6 föreslår attSverige på försök avdelar en begränsad summabiståndsmedel som fördelas lika mellan projekt som drivs av kvinnor och gårtill kvinnor respektive som drivs av män och går till män.Utskottets övervägandenI tre motioner, U219 (fp) yrkande 11 (delvis), U223 (mp) yrkande 3 och A805(kd) yrkande 21, framförs olika förslag kring biståndets roll för kvinnor i u-länder.Genom beslut antogs ett nytt biståndspolitiskt mål omatt utvecklingssamarbetet skall främja jämställdhet mellan kvinnor och män(prop. 1995/96:153, bet. 1995/96:UU18, rskr. 1995/96:272). Ett intensivt arbetehar sedan beslut pågått för att integrera jämställdhet mellankvinnor och män i utvecklingssamarbetet. Som regeringen redovisar ibudgetpropositionen har Sida utvecklat former och arbetsmetoder för ettförstärkt jämställdhetsarbete i utvecklingssamarbetet, bl.a. genom utarbetandetav ett handlingsprogram för jämställdhet. Vidare görs inom Utrikesdepartementeten betydande satsning för att stärka kompetensen i jämställdhetsfrågor.En viktig utgångspunkt för Sidas handlingsprogram för jämställdhet har varitden internationella strategi - Platform for Action - för främjandet avjämställdhet mellan kvinnor och män som arbetades fram i samband med FN:sfjärde kvinnokonferens i 1995.Förnekandet av kvinnors mänskliga rättigheter och diskriminering av kvinnorutgör, som påtalas motionsledes, ett stort hinder mot utveckling i mångaländer, oavsett de sociala, ekonomiska och kulturella förhållandena irespektive land. Sida arbetar för att främja hänsynen till kvinnors mänskligarättigheter inom landprogrammen och genom stöd till organisationer som arbetarpå internationell, regional och nationell nivå. Ett viktigt instrument förfrämjande av kvinnors mänskliga rättigheter är konventionen om avskaffande avalla former av diskriminering av kvinnor (Convention to Eliminate All Forms ofDiscrimination Against Women, CEDAW).Frågor om jämställdhet och kvinnors mänskliga rättigheter tas upp som viktigainslag i den dialog som förs med samarbetsländerna. Utskottet förutsätter attjämställdhetsaspekter också berörs i andra dialoger och sammanhang, t.ex. medenskilda organisationer som erhåller stöd från Sida.Betydelsen av att låta jämställdhet mellan kvinnor och män genomsyra frågorom makt och inflytande har vunnit erkänsla. Arbetet för att stödjakvinnors deltagande och inflytande i ekonomiskt och politiskt beslutsfattandeframhävs inom ramen för svenskt utvecklingssamarbete. Av stor vikt är ocksåfrämjandet av kvinnors ekonomiska oberoende och möjligheter att utöva kontrollöver sina liv. Det är bl.a. av dessa skäl angeläget att främja en uthålligsysselsättning och minskad fattigdom i utvecklingsländerna. Ansträngningarmåste i svenska biståndsinsatser göras för att säkerställa att kvinnor får ökadkontroll över sina egna liv och ökad och rättvis tillgång till, och kontrollöver, resurser. Som påtalats på annat håll i detta betänkande är arbetet inomområdet sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter särskilt uppmärksammatinom utvecklingssamarbetet. Stor betoning läggs på mänskliga rättigheter ochjämställdhet, samt kvinnors rätt att utöva kontroll över sina liv. Det svenskaarbetet på detta område omfattar också frågor som abort och familjeplanering.Utskottet vill också betona landstrategiprocessens centrala roll i detsvenska utvecklingssamarbetet. Det är naturligt att i landstrategiprocessenssamtliga stadier - såsom planering, genomförande och utvärdering - uppmärksammajämställdhet mellan kvinnor och män. Utskottet konstaterar också att Sida isitt handlingsprogram framhåller att jämställdhet mellan kvinnor och män ärnågot som bör genomsyra hela landstrategiprocessen och utvecklingen av enlandstrategi.Med det ovan anförda anses motionerna U219 (fp) yrkande 11 i berörd del, U223(mp) yrkande 3 och A805 (kd) yrkande 21 besvarade.Motion U209 (c) yrkande 6 föreslår en försöksverksamhet där hälften avbiståndsmedlen riktas direkt till kvinnor respektive till män.Utskottet fann, när ett likartat förslag behandlades i betänkandet /97:UU15 Internationellt utvecklingssamarbete, inte skäl att förorda en sådanförsöksverksamhet.Utskottet vidhåller denna uppfattning, varför motion U209 (c) yrkande 6avstyrks.Miljö och hållbar utvecklingPropositionen (avsnitt 4.3.5)Regeringen har tidigare i en skrivelse till (skr. 1996/97:2) förordatatt den inriktning för det bilaterala utvecklingssamarbetet som föreslagits avSida i handlingsprogrammet för bistånd till hållbar utveckling ytterligare börförstärkas och fördjupas. Arbetet för en hållbar utveckling skall genomsyrahela utvecklingssamarbetet, vilket bl.a. bör avspeglas i dialogen medsamarbetsländerna liksom i landstrategierna.Regeringen uppger att fortsatt utveckling av riktlinjer och metoder förhållbart nyttjande av sötvatten skall ges hög prioritet i samarbetet medmottagarländerna. Bland prioriterade områden märks t.ex. ett initiativ för attfrämja en hållbar utveckling i och kustnära områden och en satsning föratt skapa livsmedelssäkerhet i . Medel för särskilda miljöinsatser inomdelposten Särskilda utvecklingsprogram skall användas för att söka kunskap ommetoder och utveckla dessa, stödja samarbete med multilaterala organ samt attfrämja och skapa samarbete kring konventionerna om biologisk mångfald,klimatförändringar och ökenutbredning.MotionernaI partimotion U219 (fp) yrkande 9 uppmärksammas miljö och bistånd. Folkpartietliberalerna betonar insatser för en ekologiskt hållbar utveckling som en mycketangelägen del i biståndet. Ett effektivt miljöbistånd måste vara långsiktigt,vilket innebär att den inhemska befolkningen måste vara starkt delaktig idemokratiska beslutsprocesser och att fattigdomen måste bekämpas. Partietlyfter fram två verksamhetsområden som bör prioriteras inom miljöbiståndet. Detena området är mat- och vattenförsörjningen, vilket innebär åtgärder inomjordbruk, skogsbruk, marin miljö, färskvattenförsörjning, avfall/avlopp samttransporter, energiförsörjning och befolkningsfrågor. Det andra området ärkapacitetsutveckling, vilket innebär forskning och utbildning samt utvecklingav rättssystem och institutioner. Förstärkt kompetens inom ämnet miljöekonomises som särskilt viktigt. urbaniseringsproblem har ägnatsför liten uppmärksamhet och kan i längden inte hantera miljö- ochutvecklingsproblematiken med hjälp av utländska experter. Folkpartietliberalerna understryker därför behovet av stöd till utvecklande avmiljölagstiftning, till etablerande av institutioner för policyutveckling,övervakning och kontroll etc.Miljöpartiet de gröna betonar i sin partimotion U223 (mp) att iutvecklingssamarbetet måste framhålla och arbeta med hänsyn till sambandetmellan ekologiskt hållbar utveckling, naturresursanvändningen och miljöskulden(yrkande 1). Motionärerna anser att det är av avgörande betydelse attSveriges samarbetsländer i utvecklingssamarbetet får klart för sig att ettlands miljöskuld är en realitet och att den växer i takt med nonchalerandet avdensamma.Vidare anser att vattenförsörjningen i världen är den viktigastefrågan på den gemensamma internationella agendan . Många länder har enakut vattenbrist och många är medvetna om en accelererande vattenbrist.Samtidigt är många stater omedvetna om det dolda hotet om en kommandevattenbrist. Motionärerna anser att biståndsprojekt kring vattenfrågor i ländersom har problem med sin vattenförsörjning bör prioriteras iutvecklingssamarbetet (yrkande 6).Miljöpartiet de gröna lägger också fram ett förslag om en fond för särskildamiljöinsatser (yrkande 7). Genom att miljöfrågorna numera finns med i de flestaav samhällets verksamheter och aktiviteter får pengar som anvisas tillmiljöåtgärder av olika slag en insatsverkan i hela samhället enligtmotionärerna.Utskottets övervägandenMotionerna U219 (fp) yrkande 9 och U223 (mp) yrkandena 1 och 6 behandlar olikafrågor om bistånd och miljö, t.ex. mat- och vattenförsörjningen,kapacitetsutvecklingen och miljökonsekvensbedömningar.Genom beslut antogs som ett särskilt biståndsmål attutvecklingssamarbetet skall bidra till en framsynt hushållning mednaturresurser och omsorg om miljön (prop. 1987/88:100 bil. 5, bet.1987/88:UU20, rskr. 1987/88:226).Regeringen har , genom en skrivelse till , redovisatinriktningen av det svenska internationella utvecklingssamarbetet för enhållbar utveckling (skr. 1996/97:2, bet. 1996/97:JoU6, rskr. 1996/97:146 ochbet. 1996/97:UU15). Utskottet konstaterar att de områden -färskvattenhantering, jord- och skogsbruk/markvård, marin miljö, urban miljöoch energiförsörjning - som, enligt motion U219 (fp) yrkande 9, bör prioriterasi biståndsarbetet också i Sidas handlingsprogram för hållbar utvecklingåterfinns som prioriterade områden. Utskottet har i ett tidigare betänkandeställt sig bakom denna prioritering (bet. 1996/97:UU15 Internationelltutvecklingssamarbete).Utskottet anser att det finns ett värde i en ökad integrering avmiljöaspekterna inom biståndsverksamhetens alla delar. Centrala ambitioner iutvecklingsarbetet inom miljöområdet är att höja ländernas kapacitet att självahantera dessa frågor, genom bl.a. institutionsuppbyggnad, utbildningsinsatseroch stöd till grundläggande forskning. Sida ger t.ex., genom ett program förmiljöekonomi, stöd för att utveckla den miljöekonomiska kompetensen imottagarländerna och att integrera miljöekonomisk analys i handläggningen avsvenskt bistånd.Utskottet anser, i likhet med vad som framförs i de båda motionerna U219 (fp)yrkande 9 och U223 (mp) yrkande 6, att det finns anledning att särskilt lyftafram frågor som rör världens vattenförsörjning. Dessa frågor har också av detinternationella samfundet, t.ex. vid det extra mötet med (), erkänts som angelägna för vår överlevnad, bl.a. genom beslutet om attlåta nästa års möte med Kommissionen för hållbar utveckling behandla sötvattensom den viktigaste sektorsfrågan.Utskottet lyfte vidare, i ovan nämnda betänkande, fram energiomsättningen,urbaniseringsproblematiken, miljökonsekvensbedömningar, det folkligadeltagandet samt fattigdomsproblematiken som angelägna områden och frågor fören hållbar utveckling (bet. 1996/97:UU15 Internationellt utvecklingssamarbete).Utskottet vidhåller sina tidigare ställningstaganden och anser med det ovananförda motionerna U219 (fp) yrkande 9 och motion U223 (mp) yrkandena 1 och 6besvarade.Miljöpartiets förslag om en miljöfond, U223 (mp) yrkande 7, innebär iförhållande till regeringens förslag en ökning av budgetposten för särskildamiljöprogram.Utskottet har på annan plats i betänkandet bedömt att regeringens förslagtill fördelning på anslagsnivå och under anslagsnivå präglas av väl gjordaavvägningar och prioriteringar. Det gäller också budgetposten Särskildamiljöprogram under delposten Särskilda utvecklingsprogram (anslagsposten fördet bilaterala utvecklingssamarbetet), där regeringen har föreslagit 200miljoner kronor för budgetåret 1998.Motion U223 (mp) yrkande 7 avstyrks därför.Offentlig förvaltning, kunskaps- och kapacitetsuppbyggnadPropositionen (avsnitt 4.3.5)Enligt regeringens uppfattning gäller ett av de allvarligaste och snabbastökande gapen mellan fattiga och rika kunskap och kapacitet, inte minst förmåganatt hantera informationsteknikens explosionsartade utveckling.Förvaltningsbistånd liksom kontraktsfinansierat tekniskt samarbete,internationella kurser och forskningssamarbete har en särskilt centralbetydelse för stöd till uppbyggnad av kompetens och kunskap i . Att stärka samarbetsländernas kapacitet är också avgörande för attåstadkomma ett mer jämlikt förhållande i biståndsrelationen.Regeringen anser vidare att korruptionen är ett av utvecklingsländernasstörsta problem eftersom den alltid innebär ökad ojämlikhet och försvårarkampen för social rättvisa. Att stärka samarbetsländernas förmåga att bekämpakorruption är en viktig del av förvaltningsbiståndet.MotionernaModerata samlingspartiet har i sin partimotion U202 (m) yrkat på att systemetmed landramar avskaffas till förmån för avtal där strikta villkor vad gällerkorruption, effektivitet och demokratiutveckling uppställs (yrkande 10,delvis). Motionärerna menar att det inte får inträffa att bistånd i praktikengynnar korruption och hävdar att det från vissa håll kommer alarmeranderapporter om just detta.Miljöpartiet begär i partimotion U223 (mp) ett tillkännagivande om att Sverigei utvecklingssamarbetet skall ha en plan för varje mottagarland om hur man påett effektivt sätt skall bekämpa korruption (yrkande 5). Korruption utgörenligt partiets mening ett svårt hinder mot utveckling och försvagar alltid ettlands regering och institutioner samt ökar klyftan mellan rik och fattig.I den enskilda motionen U209 (c) kräver motionärerna att det svenska biståndetvillkoras mot ett krav på rättvisare fördelning mellan män och kvinnor, fattigaoch rika i mottagarländerna (yrkande 1).Utskottets övervägandenFörslag kring hur förekomsten av korruption i mottagarländer för svensktbistånd kan bekämpas framförs i motionerna U202 (m) yrkande 10 (delvis) ochU223 (mp) yrkande 5.Utskottet delar motionärernas uppfattning om att korruptionen utgör en faraoch ett allvarligt problem i många utvecklingsländer. Utskottet instämmer ocksåi framförda synpunkter om att det främst är de fattiga människorna som drabbasav korruption och att biståndet på intet sätt får bidra till eller gynnakorruption.Korruptionsproblematiken är nära kopplad till statens och samhällets funktionoch situation. Där den demokratiska kulturen inte är rotad och där makthavareoch tjänstemän utsätts för en begränsad - om någon - kontroll tenderarkorruptionen att vara starkare än i demokratiska samhällssystem med välutvecklade kontrollerande funktioner. Det är därför positivt att en stor del avförvaltningsbiståndet avser att främja det civila samhället, demokratin samtförstärkandet av den samhälleliga kontrollen. En utveckling mot ökad demokratimotverkar den typ av missförhållanden som korruption innebär. Det är därför,enligt utskottets förmenande, värdefullt att fäster allt större viktvid stödet till demokratins utveckling i samarbetsländerna.Utskottet kan vidare konstatera att genom direkta insatser inom ramenför utvecklingssamarbetet motverkar korruption. Inom svenska biståndsinsatserhar arbetet mot korruption och missbruk skärpts och frågor omdetta tas upp i avtalen och dialogen med samarbetsländerna. I fall dåkorruption kan bevisas påverkar detta omfattningen och inriktningen avsamarbetet med landet. Det finns exempel då utbetalningaravbrutits till dess att åtgärder för att förhindra fortsatt missbruk bevisligengenomförts.Utskottet vill också hänvisa till att Sida genomfört en översyn och så sentsom presenterat riktlinjer för arbetet med korruption iutvecklingssamarbetet. Också internationellt arbetar aktivt för attmotverka korruption. har t.ex. varit pådrivande för Världsbankensarbete med att ta fram ett liknande policydokument som Sidas, ett dokument somskall ligga till grund för bankens samarbete med utvecklingsländerna. Sverigearbetar också med frågan inom övriga utvecklingsbanker.I ett skriftligt svar på riksdagsfråga 1996/97:681 har biståndsministernframhållit att regeringen tar korruptionsproblematiken på stort allvar. uppfattning bör dock huvudansvaret för att bekämpa korruption ibiståndet ligga hos mottagaren. Utskottet delar denna uppfattning ochförutsätter, i likhet med regeringen, att mottagare av svensktutvecklingsbistånd bekämpar korruption och vidtar effektiva åtgärder när brottkan bevisas.Med det ovan anförda anses motion U223 (mp) yrkande 5 besvarad.Utskottet har på annan plats i detta betänkande tagit ställning till förslagetom att avskaffa systemet med landramar och där framhållit att det nuvarandesystemet anses vara lämpligt och funktionellt för att garantera effektivitetoch flexibilitet i utvecklingssamarbetet.Med anledning av detta ställningstagande och med vad som ovan anförts omsvenska insatser för att bekämpa korruption avstyrker utskottet motion U202 (m)yrkande 10 i berörd del.I motion U209 (c) yrkande 1 framförs krav på att det svenska biståndet i högregrad skall villkoras med krav på en rättvisare fördelning mellan fattiga ochrika, och mellan kvinnor och män i mottagarländerna.Enligt utskottets uppfattning måste varje land ha ansvar för den egnautvecklingen och i demokratiska former avgöra dessa frågor på egen hand.Biståndet är ofta litet i förhållande till de inhemska resurser som satsas påutveckling, särskilt i stora länder. Utskottet menar att den s.k. inhemskaresursmobiliseringen, både offentligt och privat, kan vara en del i dialogenmed samarbetsländerna. Enligt vad utskottet kunnat inhämta stöder mångasamarbetsländers förmåga att mobilisera resurser på ett effektivt och rättvistsätt, t.ex. genom reformering av skatteväsenden. Variationen mellan länderavseende såväl investeringarnas som den offentliga sektorns omfattning,inriktning och finansiering är mycket stor. Utskottet noterar också attregeringen, i budgetpropositionen, anfört att skattesystemen fungerar dåligt ivissa av de minst utvecklade länderna, som de omfördelandemekanismerna är ineffektiva.Med detta anses motion U209 (c) yrkande 1 besvarad.Sociala sektorerPropositionen (avsnitt 4.3.5)Regeringen menar att utbildning för alla är centralt för att göra kunskaptillgänglig också för de marginaliserade, men också för att främja framväxtenav en demokratisk kultur och underlätta de fattigas deltagande i den ekonomiskautvecklingen. Utbildning av kvinnor har stort genomslag på både deras egen,familjens och barnens levnadsstandard. Att förbättra barnens möjligheter,framför allt genom fullbordad skolgång, utgör den viktigaste investeringen i ennations framtid. Ohälsa är enligt propositionen en viktig orsak till fattigdomoch hämmar tillväxt och social utveckling. En fungerande hälsovård, som ärtillgänglig också för de fattiga, är därför viktig för att stärka människorsförmåga. Trots att både hälsovården och utbildningen har uppvisat betydandeförbättringar under de tre senaste årtiondena är utmaningarna avsevärda.Undervisningsbiståndet inriktas på att stödja reformprocesser för att gegrundläggande utbildning för alla, inklusive handikappade, att höjautbildningens kvalitet samt att nå diskriminerade grupper, såsom fattigaflickor.Regeringen anser att svenskt hälsobistånd även i fortsättningen bör inriktaspå att stödja reformprocesser i syfte att åstadkomma hälso- och sjukvård av godkvalitet för alla. Hälsobiståndet bör också inriktas på att förbättrafolkhälsan för utsatta grupper. Prioriterade områden är reformer som syftartill effektivisering och decentralisering, sexuell och reproduktiv hälsa ochrättigheter inklusive hiv/aidsbekämpning samt barn och ungdomars hälsa.MotionernaCenterpartiet tar i sin partimotion So241 (c) upp vissa hälsofrågor inombiståndspolitiken (yrkande 12). Partiet anser att insatserna för att minskamödradödligheten är centrala. Utbildningen av barnmorskor har genomförts medgott resultat i och motionärerna anser att barnmorskeutbildning i likhetmed den som skett i därför bör ske i fler programländer.Vidare påpekas i motionen att det växande missbruket av alkohol, tobak ochandra droger utgör ett ökande problem mot människors hälsa iutvecklingsländerna. Motionärerna menar att stöd till narkotikabekämpning,lagstiftningsåtgärder och andra åtgärder för att minska efterfrågan ärnödvändigt.Centerpartiet framhåller också att befolkningsutvecklingen under senare århar visat tecken på att avmattas men att ökningen är alltför stor.Motionärerna anser att en ökande världsbefolkning i kombination med sämremöjligheter till livsmedelsförsörjning är ett av de största hoten motfattigdomsbekämpningen. Befolkningsutvecklingen utgör också ett direkt hot motmiljön och mot världsfreden. Genom en högre utbildningsnivå och ökadeförsörjningsmöjligheter, främst för kvinnor, kan befolkningsutvecklingenhejdas.I liberalernas partimotion U219 (fp) behandlas hälsoproblemen i (yrkandena 15 och 22). Barnen är bland de mest utsatta för lidandenoch måste ges en särskild uppmärksamhet i biståndspolitiken. Motionärerna anseratt en av biståndets huvuduppgifter är att förebygga ohälsa och bekämpasjukdomar. Vidare utgör hiv/aids ett särskilt problem för . Även ettökande tobaksbruk, alkoholkonsumtion och annat drogmissbruk utgör storahälsoproblem för u-landsbefolkningar. Kvinnornas hälsoproblem i u-ländernauppmärksammas också i motionen.Vidare anförs i motionen att det bilaterala arbetet avseendebefolkningsfrågan kan förbättras. Satsningar inom familjeplanering bör medvetetföras in i de bilaterala förhandlingarna så att konkreta projekt kan sättas igång i programländerna (yrkande 10).Folkpartiet liberalerna föreslår att strategier och metoder för hurhandikappfrågor skall kunna införlivas i bilaterala och multilateralautvecklings- och katastrofinsatser bör framtas (yrkande 14).I motionen påpekas att de samlade erfarenheterna av de gångna årensinternationella biståndsverksamhet tyder på att investeringar i ?det mänskligakapitalet? såsom undervisning och hälsa givit bättre resultat än insatser påandra områden såsom industri och jordbruk.