bet · GL01JuU1 · 1997-11-27 00:00:00 — beträffande åtgärder mot inställda huvudförhandlingar m.m.att avslår motionerna 1997/98:Ju407 yrkandena 3-6 och 1997/98:Ju914yrkandena 2 och 3,res. 22 (m)31. beträffande utbildning för nämndemänatt med anledning av motion 1997/98:Ju401 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,32. beträffande ersättning till nämndemänatt avslår motionerna 1997/98:Ju410 och 1997/98:Ju413,res. 23 (m, mp)res. 24 (c)33. beträffande domstolsorganisationen i allmänhetatt avslår motionerna 1997/98:Ju407 yrkande 1, 1997/98:Ju912 yrkande4, 1997/98:Ju931 yrkande 7 (delvis) och 1997/98:N308 yrkande 4,res. 25 (m)res. 26 (c, fp)34. beträffande antalet tingsrätteratt avslår motionerna 1997/98:Ju405, 1997/98:Ju407 yrkande 2,1997/98:Ju412, 1997/98:Ju931 yrkande 7 (delvis) och 1997/98:T230 yrkande3,res. 27 (m, fp)res. 28 (c)35. beträffande domstolarnas sidoverksamheteratt avslår motionerna 1997/98:Ju408, 1997/98:Ju414 och1997/98:Ju912 yrkande 3,res. 29 (c)Kriminalvården36. beträffande frivårdens resurseratt avslår motion 1997/98:Ju925 yrkande 12,res. 30 (mp, kd)37. beträffande Kriminalvårdens hus på och en ny anstalt iVästervikatt avslår motionerna 1997/98:Ju507 och 1997/98:Ju511,38. beträffande häktet i Östersundatt avslår motion 1997/98:Ju508,res. 31 (fp)39. beträffande närhetsprincipenatt avslår motion 1997/98:Ju929 yrkande 7,res. 32 (v)40. beträffande alternativa påföljderatt avslår motion 1997/98:Ju904 yrkande 29,res. 33 (m)41. beträffande utbildning i fängelsernaatt avslår motionerna 1997/98:Ju904 yrkande 24 och 1997/98:Ju929yrkande 9,res. 34 (m, fp, kd)res. 35 (v, mp)42. beträffande besökslägenheteratt avslår motion 1997/98:Ju929 yrkande 16,res. 36 (v, mp, kd)43. beträffande rymningaratt avslår motionerna 1996/97:Ju901 yrkande 24 och 1997/98:Ju904yrkande 25,res. 37 (m)44. beträffande intagna med psykiska störningaratt avslår motionerna 1996/97:Ju505, 1996/97:Ju903 yrkande 24,1997/98:Ju910 yrkande 25 och 1997/98:Ju925 yrkande 14,res. 38 (m, c, fp, mp, kd)45. beträffande åtgärder mot narkotika i anstalternaatt avslår motionerna 1996/97:Ju507, 1996/97:Ju511, 1996/97:Ju901yrkande 21 (delvis), 1996/97:So657 yrkande 4, 1997/98:Ju501,1997/98:Ju504, 1997/98:Ju505, 1997/98:Ju509, 1997/98:Ju904 yrkande 22(delvis), 1997/98:Ju910 yrkande 24, 1997/98:Ju923 yrkande 8 (delvis),1997/98:So628 yrkande 10 (delvis) och 1997/98:So675 yrkande 6,res. 39 (m, fp, kd)res. 40 (c)46. beträffande kontrollerade besökatt avslår motionerna 1996/97:Ju901 yrkande 21 (delvis),1997/98:Ju904 yrkande 22 (delvis), 1997/98:Ju923 yrkande 8 (delvis) och1997/98:So628 yrkande 10 (delvis),res. 41 (m)Brottsförebyggande rådet47. beträffande m.m.att avslår motion 1997/98:Ju915,res. 42 (m, c, fp, mp, kd)48. beträffande våldet mot homosexuellaatt avslår motion 1997/98:Ju920,Gentekniknämnden49. beträffande en konsumentrepresentant i Gentekniknämndenatt avslår motion 1997/98:Jo543 yrkande 10,res. 43 (v)Brottsoffermyndigheten50. beträffande alla dömdas skyldighet att bidra tillbrottsofferfondenatt avslår motion 1997/98:Ju910 yrkande 33,res. 44 (c)51. beträffande avdraget på de intagnas ersättningatt avslår motion 1997/98:Ju914 yrkande 1,res. 45 (m, c, fp, mp, kd)52. beträffande indrivning av avgifter till brottsofferfondenatt med anledning av motion 1997/98:Ju932 yrkande 4 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,53. beträffande höjning av avgiften till brottsofferfondenatt avslår motion 1997/98:Ju932 yrkande 5,res. 46 (m, v, kd)54. beträffande resurser till kvinno- och brottsofferjoureratt avslår motionerna 1997/98:Ju910 yrkande 32, 1997/98:Ju926 och1997/98:Ju932 yrkande 1,res. 47 (v, mp, kd)res. 48 (c )55. beträffande stärkt ställning för brottsofferatt avslår motion 1997/98:Ju931 yrkande 8 (delvis),res. 49 (m, c, fp, kd)Ersättning för skador på grund av brott56. beträffande förskott på skadeståndatt avslår motionerna 1997/98:Ju905 yrkande 2 och 1997/98:Ju917yrkande 11,res. 50 (c)57. beträffande ansökan om brottsskadeersättning till barn som blivitutsatta för sexualbrottatt avslår motion 1997/98:So607 yrkande 4,res. 51 (mp)58. beträffande höjda skadeståndatt avslår motion 1997/98:Ju905 yrkande 3,59. beträffande tilläggsdirektiv till Brottsofferutredningenatt med anledning av motion 1997/98:Ju932 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,Rättshjälpskostnader60. beträffande utvärdering av den nya rättshjälpslagenatt avslår motion 1997/98:Ju925 yrkande 13,res. 52 (mp, kd)Bidrag till brottsförebyggande arbete61. beträffande lokala trygghetsplaneratt avslår motion 1997/98:Ju910 yrkande 6,62. beträffande i Värmlandatt avslår motion 1997/98:Ju930.Stockholm den 27 november 1997På justitieutskottets vägnarGun HellsvikI beslutet har deltagit: ()1, (), BirtheSörestedt (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (),(), (), () och ().1 dock ej i beslutet under moment 1 Anslag under utgiftsområde 4 Rättsväsendet (mom. 1)() anför:Enligt min mening är det nödvändigt att ytterligare prioriterapolisorganisationen och särskilt närpolisverksamheten. Här behövs t.ex. flerpoliser och möjlighet att återanställa administrativ personal. Syftet är attskapa förutsättningar för polisen att effektivt motarbeta vardagsbrottslighetenoch att skapa en synlig och för allmänheten tillgänglig polis. En sådansatsning på polisorganisationen bör finansieras genom motsvarande minskning avanslaget till Säkerhetspolisen.Jag anser att utskottets hemställan under moment 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande anslag under utgiftsområde 4 Rättsväsendetatt riksdagendels med anledning av proposition 1997/98:1 och med bifall till motion1997/98:Ju925 yrkande 16 i denna del anvisar anslag till verksamheten inomRättsväsendet för enligt det av framlagdaförslaget i bilaga 3,dels avslår de i bilaga 4 angivna motionsyrkandena såvitt de inte omfattasav utskottets hemställan ovan.2. Principer för det brottsförebyggande arbetet (mom. 3)() anför:Den viktigaste kriminalpolitiska uppgiften är att minska brottsligheten ochdärigenom öka människors trygghet. I ett långsiktigt perspektiv innebär dettaatt det är nödvändigt att förhindra att unga människor begår brott och attsamhället reagerar på ett adekvat sätt när brott ändå begås.Enligt min mening måste nya samverkansformer skapas för att bryta de ungalagöverträdarnas beteende och livsmönster. Föräldrarna har det största ansvaretför att lära de unga var gränserna går men föräldrarna behöver stöd i sinuppgift att vara goda förebilder och delaktiga i sina barns liv. Också skolanoch samhället i stort måste bidra och engagemanget från allmänheten och ideellaorganisationer tas tillvara.Enligt min mening måste det brottsförebyggande arbetet alltså utgå från barnoch unga och hela samhällets engagemang måste tas till vara. Regeringen bör fåi uppdrag att utforma de praktiska åtgärderna i det brottsförebyggande arbetetbland barn och unga som bygger på den principen. Detta bör medanledning av motion Ju910 i denna del som sin mening ge regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under moment 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande principer för det brottsförebyggande arbetetatt med anledning av motion 1997/98:Ju910 yrkande 5 som sin meningger regeringen till känna vad som anförts i reservation 2.3. Utgångspunkter för kriminalpolitiken (mom. 4)(), (), (m), ()och () anför:Enligt vår mening bör besluta om följande utgångspunkter förkriminalpolitiken.Utgångspunkten skall vara att varje människa har både rätt och skyldighet attta ansvar för sina egna handlingar. Detta var tidigare närmast en självklarhetmen det har förändrats. är uppgiften alltså att återupprätta ettsamhälle som är grundat på fasta moraliska och rättsliga värderingar. Familjensoch skolans betydelse kan inte överskattas när det gäller att överföra normeroch levnadsregler till nästa generation men de behöver kompletteras med ettstraffsystem som är anpassat till unga brottslingars behov.För att kriminalpolitiken skall uppfattas som trovärdig fordras attstraffsystemet och de påföljder som döms ut uppfattas som rättvisa och att destår i proportion till brottets svårhet. Utdömda straff måste alltså stå isamklang med vad som populärt kallas det allmänna rättsmedvetandet. Hänsynentill brottsoffren måste genomsyra hela det rättsliga systemet.En av statens viktigaste uppgifter på det kriminalpolitiska området är attskydda människor från brott och att se till att brott som ändå begås beivrasoavsett brottets svårhet. Här spelar närpolisen en betydande roll sombrottsbekämpare och brottsbeivrare. Det är enligt vår mening lika viktigt attstävja en begynnande kriminell bana genom en adekvat påföljd i början av enbrottskarriär som att döma ut stränga straff vid allvarliga brott. I denmeningen är samhällsreaktionen en brottsförebyggande åtgärd.En förutsättning är naturligtvis att polisen, åklagarna och domstolarna hartillräckliga resurser och arbetet är organiserat på ett sådant sätt attmyndigheterna kan uppfylla de höga krav som ställs. Också kriminalvården måsteha tillräckliga resurser så att de dömdas rehabiliteringsbehov kan tillgodosesoch nya brott därigenom förhindras.Vi anser att regeringen bör få i uppdrag att utforma de praktiska åtgärdernainom ramen för kriminalpolitiken i linje med vad vi här med anledning av motionJu904 i berörda delar anfört.Vi anser att utskottets hemställan under moment 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande utgångspunkter för kriminalpolitikenatt med anledning av motion 1997/98:Ju904 yrkandena 1 och 2 som sinmening bör ge regeringen till känna vad som anförts i reservation 3.4. En rättspolitisk strategi m.m. (mom. 6)(), (), (m), (),() och () anför:En väl fungerande demokrati förutsätter inte bara ett väl fungerande rättssytemutan även att medborgarna hyser förtroende för rättsstaten. Mycket tyder på atträttsstaten befinner sig i kris; den svara inte längre alltid mot deberättigade krav medborgarna ställer.Enligt vår bedömning hänger detta samman med de motstridiga signaler somsänds ut från regeringen. Besparingar ställs mot nya satsningar, centraliseringmot decentralisering och så vidare. Ett exempel är regeringens bedömning avbehoven inom rättsväsendet. Intill kunde stora belopp sparas medandet är fråga om en om än otillräcklig ramhöjning.Vi ifrågasätter inte att rättsväsendet behöver genomgå organisatoriskaförändringar men vi anser att sådana förändringar - liksom även sådana som rörmateriell rätt - måste föregås av en grundlig analys och en helhetssyn.Utgångspunkten måste vara ett samlat grepp över reformarbetet. Enligt vårmening bör först ta ställning till riktlinjer för utformningen av detframtida rättsväsendet och först därefter bör reformbehovet i detalj analyserasoch beslut fattas.Regeringen bör alltså få i uppdrag att i ett första steg lägga fram ettförslag till sådana riktlinjer för . Detta bör med anledningav motionerna Ju36 och Ju931 i berörd del ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under moment 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande en rättspolitisk strategi m.m.att med anledning av motion 1996/97:Ju36 och 1997/98:Ju931 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i reservation 4.5. En rättspolitisk strategi m.m. (mom. 6)() anför:En väl fungerande demokrati förutsätter inte bara ett väl fungerande rättssytemutan även att medborgarna hyser förtroende för rättsstaten. Mycket tyder på atträttsstaten befinner sig i kris; den svara inte längre alltid mot deberättigade krav medborgarna ställer.Jag ifrågasätter inte att rättsväsendet behöver genomgå organisatoriskaförändringar men jag anser att sådana förändringar - liksom även sådana som rörmateriell rätt - måste föregås av en grundlig analys och en helhetssyn.Utgångspunkten måste vara ett samlat grepp över reformarbetet. Enligt minmening bör först ta ställning till riktlinjer för utformningen av detframtida rättsväsendet och först därefter bör reformbehovet i detalj analyserasoch beslut fattas.Regeringen bör alltså få i uppdrag att i ett första steg lägga fram ettförslag till sådana riktlinjer för . Detta bör med anledningav motionerna Ju36 och Ju931 i berörd del ge regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under moment 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande en rättspolitisk strategi m.m.att med anledning av motion 1996/97:Ju36 och 1997/98:Ju931 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i reservation 5.6. Mål och resultatredovisning (mom. 7, motiveringen)(), (), (m) och ()anser att den del av utskottets yttrande på s. 24 som börjar med ?Utskottetanser? och slutar med ?sådant arbete? bort ha följande lydelse:Utskottet anser det vara otillfredsställande att produktiviteten vad avserutredningsverksamheten inom polisväsendet sjunkit. Förutom de ovan angivnaförklaringarna härtill vill utskottet peka på den inverkan som såvälomorganisationerna som besparingarna inom polisväsendet haft på polisensmöjligheter att utreda brott på ett effektivt sätt. Förutom att tilldelapolisen ytterligare resurser anser utskottet i likhet med regeringen attpolisen måste vidta kraftfulla åtgärder vad avser såväl metodutveckling somandra åtgärder för att öka produktiviteten. Utskottet utgår från att regeringennoga följer ett sådant arbete.7. Gränskontroll mot narkotika (mom. 8)() anför:I flera medlemsstater inom EU råder en narkotikaliberal inställning. Med detgränslösa vi nu skapar kommer det att bli svårare för oss i attupprätthålla vår restriktiva narkotikapolitik. Tillgången på narkotika i Europaär också god. Enligt min mening måste vi förhindra att den kommer hit. Ett sättär att förstärka våra gränskontroller. Det ankommer på regeringen att vidta deåtgärder som behövs. Detta är särskilt viktigt med hänsyn till att tillträdettill Schengen riskerar att spoliera gränskontrollen mot narkotika. Vad jag nuanfört med anledning av motion Ju925 bör ges regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under moment 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande gränskontroll mot narkotikaatt med anledning av motion 1997/98:Ju925 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad som anförts i reservation 7.8. En särskild glesbygdsfaktor (mom. 10)(), () och () anför:Fördelningsmodellen innebär i korthet att länsramarna i huvudsak beräknas efterinvånarantalet i länen men att hänsyn också tas bl.a. till storstädernassärskilda behov samt särskilda arbetsuppgifter i länen såsomtunnelbanebevakning, fjällräddning och sjöpolisverksamhet. Någon faktor som tarhänsyn till glesbygdsverksamhetens behov finns emellertid inte. Vidmedelstilldelningen till polisen ute i landet bör enligt vår mening även sådanasärskilda hänsyn tas. Det bör ankomma på regeringen att verka för en sådanordning.Vad vi nu anfört med anledning av motion Ju910 bör som sin meningge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under moment 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande en särskild glesbygdsfaktoratt med anledning av motion 1997/98:Ju910 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad som anförts i reservation 8.9. Uniformerad polis (mom. 12)(), (), (m) och ()anför:Enligt gällande bestämmelser finns det inte något absolut uniformstvångför polisen. Detta strider enligt vår mening mot kravet på synlighet frånpolisens sida. Därför bör det absoluta kravet på att bära uniform som tidigaregällde återinföras och undantag härifrån bara göras i de få fall detta ärabsolut nödvändigt. Det får ankomma på regeringen att vidta de åtgärder sombehövs för att detta skall genomföras. Vad vi anfört med anledning av motionJu923 i nu behandlad del bör som sin mening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under moment 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande uniformerad polisatt med anledning av motion 1997/98:Ju923 yrkande 5 som sin meningger regeringen till känna vad som anförts i reservation 9.10. Prioritering av närpolisverksamheten (mom. 13)() anför:Vid de besparingar som görs inom polisen får samtliga verksamhetsgrenarvidkännas neddragningar. Enligt min mening måste emellertidnärpolisverksamheten prioriteras också i ekonomiskt kärva tider. Det ankommerpå regeringen att i regleringsbrevet avseende polisväsendet se till att ensådan prioritering görs. Vad jag nu anfört med anledning av motion Ju910 börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under moment 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande prioritering av närpolisverksamhetenatt med anledning av motion 1997/98:Ju910 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vad som anförts i reservation 10.11. Förändrade arbetsmetoder (mom. 15)(), (), (m), (),() och () anför:Även om New York-polisens arbetsmetoder inte kan överföras direkt till svenskaförhållanden anser vi att de förtjänar stor uppmärksamhet från polisens sidaoch en bred utvärdering från forskarhåll. Principen om att ingripa mot allabrott och ordningsstörningar, tidigt och tydligt, anser vi bör gälla även här.Vidare finns det inslag i New York-modellens organisation och arbetssätt som ärväl värda att studera närmare. Slutligen anser vi att ledarskapsfrågorna inompolisen bör utvecklas för att möta dagens krav. Det bör enligt vår meningankomma på regeringen att ta erforderliga initiativ.Vad vi nu anfört med anledning av motionerna Ju205, Ju212 och Ju931 börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Motion Ju227 börföljaktligen inte föranleda någon åtgärd.Vi anser att utskottets hemställan under moment 15 bort ha följande lydelse:15. beträffande förändrade arbetsmetoderatt med anledning av motionerna 1997/98:Ju205 yrkande 2,1997/98:Ju212 yrkande 3 och 1997/98:Ju931 yrkande 2 samt med avslag påmotion 1997/98:Ju227 som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i reservation 11.12. Polisutredningar (mom. 17)(), (), (m), () ochMaud () anför:I samband med polisens omorganisation och nya verksamhetsinriktning får intepolisens utredningsverksamhet åsidosättas. Det finns oroande tecken påtilltagande brister på den polisiära utredningssidan. Allt pekar på attproblematiken kräver inte bara ökad uppmärksamhet utan även verkningsfullaåtgärder. Det bör ankomma på regeringen att se till att sådana vidtas. Vad vinu anfört med anledning av motion Ju931 i denna del bör som sinmening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under moment 17 bort ha följande lydelse:17. beträffande polisutredningaratt med anledning av motion 1997/98:Ju931 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vad som anförts i reservation 12.13. Återanställning av civil personal (mom. 18)(), (), (m), (),(), () och () anför:De nedskärningar som gjorts av polisväsendet har haft förödande konsekvenserför verksamheten. Särskilt vänder vi oss mot uppsägningen av civilanställdpersonal. De civilanställda har stor betydelse för myndigheternas sätt attfungera och uppsägningarna har fått stora negativa konsekvenser förverksamheten. Som exempel kan nämnas att poliser, i stället för att röra sigute i samhället, nu tvingas sköta de uppgifter som tidigare utfördes av decivilanställda. För att få ett väl fungerande och mer effektivt polisväsendekrävs enligt vår mening en balans mellan polis och civilanställd personal,något som saknas . Vi menar därför att civilanställd personal snarastmåste återanställas och att regeringen skall ge direktiv om detta i detkommande regleringsbrevet. Vad vi sålunda anfört med anledning av motion Ju903i denna del bör utskottet som sin mening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under moment 18 bort ha följande lydelse:18. beträffande återanställning av civil personalatt med anledning av motion 1997/98:Ju903 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad som anförts i reservation 13.14. Utredning om polisutbildningen och kartläggning av polisförsörjningen(mom. 21)(), (), (m) och ()anför:En särskild utredning bör enligt vår mening få i uppdrag att studera hurpolisutbildningen kan utvecklas och reformeras på lång sikt.Utgångspunkterna för utformningen av en ny polisutbildning bör enligt vårmening vara bl.a. att stor vikt skall läggas på de sökandes tidigareyrkeserfarenheter och då särskilt militär utbildning, att andelen kvinnor samtandelen män och kvinnor med invandrarbakgrund bör ökas och att den praktiskapolisutbildningen skall integreras med teoriutbildningen . Även frågor om t.ex. huvudmannaskapet för utbildningen börses över.Vidare finns det enligt vår mening starka skäl att känna oro för polisensmöjligheter att fullgöra sina uppgifter eftersom regeringens ansatstill att möjliggöra nyrekrytering av poliser är långtifrån tillräcklig. För att säkerställa att ett tillräckligt antal poliserkommer att utbildas anser vi därför att regeringen bör få i uppdragatt redovisa en plan över polisförsörjningen , förslagsvis förden kommande tioårsperioden.Det ankommer på regeringen att se till att en utredning tillsätts och attåterkomma till med en kartläggning av polisförsörjningen. Vad vi nuanfört med anledning av motion Ju923 i dessa delar bör som sin meningge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under moment 21 bort ha följande lydelse:21. beträffande utredning om polisutbildningen och kartläggning avpolisförsörjningenatt med anledning av motion 1997/98:Ju923 yrkandena 2 och 3 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförts i reservation 14.15. Lokalisering av åklagare, m.m. (mom. 22)() anför:Genom åklagarverksamhetens omorganisation har den fasta åklagarverksamhetenförsvunnit från ett stort antal platser i landet. Den för samarbetet mellanpolis och åklagare så viktiga närheten har försvunnit. Samverkansformerna förpolis och åklagare måste följaktligen utvecklas. Såväl polisens som åklagarnasverksamhet bör finnas kvar på samma platser som före omorganisationen. Dettabör regeringen verka för. Vad jag nu anfört med anledning av motionerna Ju910och Ju912 bör som sin mening ge regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under moment 22 bort ha följande lydelse:22. beträffande lokalisering av åklagare, m.m.att med anledning av motionerna 1997/98:Ju910 yrkande 4 och1997/98:Ju912 yrkandena 1 och 2 som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts i reservation 15.16. Prioritering av utredningar om sexuella övergrepp mot barn (mom. 23)(), (), () och () anför:I de fall brottsoffret är ett barn har samhället en särskilt stor skyldighetatt agera kraftfullt och snabbt. När det gäller utredningar om sexuellaövergrepp mot barn måste dessa förbättras och ges hög prioritet. Rättsväsendet- polis, åklagare och domstol - måste därför behandla dessa utredningar medförtur. Det ankommer på regeringen att ta erforderliga initiativ. Vad vi nuuttalat med anledning av motionerna Ju927 och So678 i behandlade delar börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under moment 23 bort ha följande lydelse:23. beträffande prioritering av utredningar om sexuella övergrepp motbarnatt med anledning av motionerna 1997/98:Ju927 och 1997/98:So678yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts ireservation 16.17. organisation (mom. 24)(), (), (m), () ochMaud () anför:I budgetpropositionen anförs att skall ?ta över ansvar förden operativa åklagarverksamheten? i de tre storstadslänen. Detta kan enligtvår mening bara tolkas så att skall ta över en del avansvaret från Riksåklagaren, vars lednings- och ansvarslinje därigenom kommeratt brytas. Denna tolkning får enligt vår mening ytterligare näring av attEkobrottsmyndigheten lagts på ett eget anslag.Ett absolut krav från vår sida för att acceptera inrättandet avEkobrottsmyndigheten har varit att den skall stå under Riksåklagarens ledning.Den beskrivning som ges i propositionen öppnar för ett antal ledningskonflikterdär ansvar och befogenheter är oklart redovisade.Riksåklagaren måste alltså enligt vår mening ha ansvaret för allåklagarverksamhet i hela landet. bör därför ävenanslagsmässigt sortera under Riksåklagaren. Därför bör anslagen B 1 och B 2slås ihop till ett och samma anslag.