bet · GL01SfU6 · 1997-11-18 00:00:00 — är det ingen tvekan om att den situationvi lever i, att är ett fullt sysselsatt samhälle utan haren mycket hög arbetslöshet, i synnerhet har drabbat de invandrade grupperna.När vi talar om invandrade grupper har det under detta 90-tal i hög gradhandlat om flyktingar som har kommit till och som i första hand söktsig hit därför att vi har erbjudit humanistisk hemvist för människor på flyktfrån krig och nöd och inte som under tidigare perioder erbjudits ett arbete.Den möjligheten har inte varit lika öppen som tidigare.Jag kanske kan återkomma senare med en del synpunkter, där jag tycker attsträvan till integration försvåras av den utformning som riksdag och regeringhar givit de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna.Maud Björnemalm (s): Jag skulle vilja börja från början och rikta min frågatill generaldirektör och till MikaelSjöberg.Det är en process som sker från det att en asylsökande lämnar in sin ansökantills man kan bosätta sig i en kommun. är det alltså två myndigheter somskall samverka, den gamla myndigheten och den nya myndighetenIntegrationsverket. Den ena myndigheten skall ta över efter den andra. Hurpåverkas själva processen av att det tillkommer en ny myndighet? Hur skall detske rent praktiskt? Finns det en risk att någon ramlar mellan stolarna när denena myndigheten tar över efter den andra?Lena Häll : Den fråga som ställs här är egentligen ganska kompliceradatt besvara. Jag hade i och för sig hoppats på att den skulle ställas, så jagvill använda en bild som stöd. Det här är en av själva kärnfrågorna, nämligenden hur processen för den enskilde individen går till.Inledningsvis vill jag gärna säga att jag delar regeringens förslag ompolitikens inriktning. Det är väldigt viktigt att betona att det är dengenerella politiken som skall gälla också för dem som kommer till frånandra länder och att det behövs ett antal positiva säråtgärder inledningsvisför dem som är nyanlända. Jag tycker att det är ett väldigt bra anslag ipropositionen på den punkten.Det som kan vara viktigt att ha som bakgrund är att se vilka som faktisktomfattas av de insatser som det talats om från sida,introduktionsprogram, i den process som styr.I år kommer antalet invandrare att vara ungefär 35 000. Den stora gruppeninvandrare, ungefär 20 000, är anhöriga, sådana som kommer på ,nordbor, arbetskraftsinvandring och gäststudenter. Det är den absolut störstagruppen. 14 000 av dessa 35 000 kommer att vara antingen flyktingar eller haflyktingliknande skäl eller anhöriga till flyktingar. Det är dessa 14 000personer som omfattas av kommunernas introduktionsprogram. Av dem är detungefär 5 000 som bosätts från någon av förläggningar ute i enkommun. Resten flyttar på eget bevåg och bosätter sig själva i en kommun. Avdem som kommer från våra förläggningar är det ungefär 1 000 personer som självatar initiativet och flyttar till en kommun där de vill bo. Det är alltsåungefär 4 000 som är föremål för bosättningsinsats från Invandrarverket.Den här bilden visar att det inte ens är hälften av alla som kommer tillSverige som har direkt kontakt med myndigheten annat än i den meningen att defår sitt uppehållstillstånd från . Resten försvinner ute ikommunerna.Hur kommer då processen att förändras när en ny myndighet träder in påarenan? Man kan säga så här: Alla som får ett uppehållstillstånd skallnaturligtvis ut i en kommun. Det är där integrationsprocessen sker. Kommunenbehöver kunskap för att kunna ta emot och göra ett bra arbete medintegrationen. Den kunskap kommunerna behöver är: Vilka det är som sökerasyl, vilka länder de kommer ifrån, hur familjesammansättningen ser ut, vad detär för åldersstruktur, vilken utbildningsbakgrund de har, om de är läskunnigaeller analfabeter, vilket språk de talar, om de är handikappade, om det ärstora eller små familjer osv. Den här kunskapen finns hos Invandrarverketdärför att de finns i vårt mottagningssystem. Vi har kunskap både om gruppernaoch om de enskilda individerna.En ny myndighet som träder in på arenan skall enligt propositionen ha iuppdrag att skriva avtal med kommunerna om att ta emot flyktingar och anhörigatill flyktingar, dvs. de 14 000 som omfattas av introduktionsprogrammen. Denkan också, står det i propositionen, svara för bosättning av dem som kommerfrån förläggningar. För att kunna skriva överenskommelser medkommunerna måste man ha kunskap om vilka grupper det är som kommer, hur mångade är, vilken sammansättning de har. Det är en kunskap som finns hosInvandrarverket. Det gör att den nya myndigheten blir helt och hållet beroendeav att få all den informationen från för att kunna utföra sittuppdrag på denna punkt.Detsamma gäller när man kommer till själva bosättningen av individen. Denenskilde individen som finns på någon av våra förläggningar har i allmänhet ettönskemål om vart hon eller han vill flytta. De har naturligtvis också vissapersonliga förutsättningar som gör att det är lämpligt för dem att bo i enalldeles särskild kommun. Den kunskapen finns också hos . Föratt kunna bosätta den enskilde individen måste det nya integrationsverket haden kunskapen, som ju finns hos . De måste ställa frågan tilloss och hitta en lämplig kommun och sedan komma tillbaka till oss och säga nu kan bosätta personen i fråga i en kommun.Det som förmodligen kommer att hända är att informationen om den enskildeändå kommer att gå direkt från till kommunen, därför att det ärvi som har kunskapen om hur grupperna och individernas situation ser ut. Detfinns en risk för att den nya myndigheten på den här punkten bara blir enadministrativ apparat som administrerar kommunöverenskommelser, bosättning ochersättningar till kommunerna. Man kan också säga att ersättningarna tillkommunerna betalas ut beroende på vilken typ av uppehållstillstånd somInvandrarverket har gett, och det är också en kunskap som måste hämtas hos oss.När det gäller processen för den enskilde blir det så att den enskilde aldrigkommer att ta kontakt med den nya myndigheten. Den enskilde har kontakt medInvandrarverket och kommunen. Kontakterna kommer att gåkommun-Integrationsverket-Invandrarverket-Integrationsverket-kommun om grupperoch enskilda individer. Då blir det en administrativ företeelse i den meningen.Det tog upp, metodutveckling, forskning och kunskapsutvecklingpå området, är ett område där en ny myndighet kan spela en roll, att svara föratt följa den långsiktiga utvecklingen, utveckla nya metoder för hur man på ettbra sätt skall kunna introducera nyanlända flyktingar i en kommun. Det gör attjag är tveksam till det gränssnitt som finns i förslaget i propositionen,gränssnittet mellan uppgift och den nya myndighetens uppgift.Som det ligger blir det i en alldeles för stor utsträckning enadministrativ apparat. Den administrationen kommer att ta stor kraft från detlångsiktiga utvecklingsarbete som frågar efter.Mikael : Diskussionen om myndigheten kan utgöra ett verktyg för attuppnå de integrationspolitiska målen och riktlinjerna är ju syftet med den härdelen av utfrågningen. Själva myndigheten är det verktyg som regeringen anseratt vi behöver för att genomföra och få in de här tankarna i hela samhället.Verktyget, integrationsmyndigheten, på just det här området som vi nudiskuterar, alltså introduktionsfasen, är väldigt betydelsefullt.Frågan ställdes om det kommer att uppstå situationer där någon person kommeratt ramla mellan stolarna. Jag är helt övertygad om att de svenskamyndigheterna klarar av att föra ett samarbete som gör att människor inte skallbehöva ramla mellan stolar. Dessutom är det en skyldighet för både regering ochriksdag och myndigheterna själva att organisera arbetet på ett sådant sätt attdet inte sker. Det där skall vi inte behöva uppleva med den härorganisationsformen.Skälet till att regeringen har lagt fram förslaget om att ha gränssnittetjust här är att det finns, som vi ser det, en stor fördel att skapa enhelhetslösning kring den här processen. När man har fått uppehållstillstånd ochskall bosättas i en kommun - det är riktigt som påpekade -får man inte så att säga försvinna i hanteringen. En klar majoritet av dem somkommer hit sköter bosättningen helt på egen hand, myndighetsinslaget är trotsallt ganska begränsat. Det är ändå viktigt att den nya myndigheten har del idenna process, inte minst därför att en mycket viktig koppling tillbosättningsprocessen är också utbetalningen av ersättningar till kommuner.Den nya myndigheten skall ha i uppdrag att följa upp och utvärdera hurintroduktionen går till i kommunerna, vara ett metodstöd osv. I en uppföljningoch en utvärdering är det av betydelse att den myndighet som gör det också harde resurser som går ut till kommunerna. Det kan bli så att om man inte sköterdetta på det sätt som det är skrivet i målen kommer det upp en diskussion omfortsatt utbetalning av statsbidragen till kommunerna. Då är vår övertygelseatt en helhetslösning är det korrekta gränssnittet.Ulla (): Vi talar om invandrare. Vi skulle också tala om deövergripande målen. Jag skulle vilja veta om de mål som finns i propositionenför integrationspolitiken täcker upp skandinaver, européer, utomeuropéer,människor från och . Vi pratar ganska runt, vi pratar ominvandrare. En invandrare kan vara en skandinav, en som kommit tillSverige, eller en finne. Jag skulle vilja höra från representanten förAfrosvenskarnas riksförbund och Tzeghe , som berörde detta i sittanförande och sade att propositionen inte i sak kommer att förändra någontingoch inte kommer att bidra till integrationen, om jag uppfattade det hela rätt.Jag skulle också vilja ställa frågan till om hon tycker attpropositionen kan bidra till integrationen.Vidare skulle jag vilja ställa en fråga till , som var missnöjdmed och behandlingen i de kontakter som han har haft medkommunerna: Måste det verkligen vara ett verk som skall sköta det här?Jämställdhetsombudsmannen har inte något verk mellan sig och departementet,utan hon får det stöd hon behöver från en enhet direkt på departementet.Min fråga är alltså: Måste det vara ett verk som ger dig det stöd du behöver,eller kan du liksom JämO tycka att det är bra att man har kontakt med en enhetdirekt på ett departement?Mkyabela Sabuni: Jag menade inte att det verk som skall inrättas inte skullekunna komma med något. Jag menade egentligen tvärtom, att det finns möjligheteratt fördjupa integrationsfrågorna om det finns ett särskilt verk. Som det harvarit har det handlat om asylärenden och bosättning för de nyanländaflyktingarna. Dessa har man riktat en massa insatser till. Däremot glömmer mande barn som föds här eller de som redan är bosatta här. Där tycker jag att detnya verket skulle kunna bidra med någonting om man låter invandrarna varadelaktiga i programmen.Inga-Britt : Jag har ingen annan anknytning till afrosvenskarna än att jagarbetar tillsammans med dem. Det kom sig från början av att jag själv en gångför arbetade som kontorschef på fiskcentral. Vi sökte någonmed uppgift att paketera fisk som skulle ut till konsumbutikerna. Somkontorschef var jag ansvarig för anställningarna, och det kom en svart man ochsökte jobbet. Min chef gick förbi och sade ?Usch!? Sedan gick han,och då visste jag att jag inte kunde anställa den mannen.Jag slutade på fiskcentralen. skulle jag somförläggningschef vid ta emot bosnier. Jagupplevde där samma ?Usch!?. Det får man faktiskt ursäkta på var fyrkantigt - jag hoppas att integrationsmyndigheten blirrund.Jag upplevde som förläggningschef att jag borde ta på mig stövlarna ochhantera frågorna som - en del av er känner till henne. Jag tycktesjälv inte om det. Man fick inte vara mjuk som förläggningschef. Man varinriktad på asylärenden och frågor om landets säkerhet. Det fick inte komma infel människor i landet, människor som vi inte tyckte passade in i vår miljö.Jag led fruktansvärt när jag var förläggningschef iInvandrarverket. Det passade inte mig; jag betraktar mig som en vanligmedmänniska.Jag har arbetat som facklig ombudsman men har avtalspension ochägnar min fritid åt att arbeta litet extra med invandrare. Jag tycker attTelias förslag om att göra om jämställdhetsgrupperna till mångfaldsgrupper ärtoppen. Jag hoppas att den nya integrationsmyndigheten tar med sig det. Arbetamed de fackliga organisationerna och försök få ut detta bland dem! Jag harjobbat med jämställdhetsfrågor, men jag har inte förrän jag fick den härpropositionen i min hand hört talas om mångfaldsfrågor.Jag är mycket positiv till den nya integrationsmyndigheten och till deriktlinjer som finns i propositionen för hur man skall arbeta med de härfrågorna. Jag hoppas att den myndigheten inte skall ta över för mycket frånInvandrarverket, utan att man bara tar med sig det som man måste ha.Jag förstår inte riktigt generaldirektörens ord om att invandrarna intekommer att ha någon kontakt med integrationsmyndigheten. Såvitt jag harförstått propositionen skall folkrörelser hjälpa till med integrationen.Folkrörelser skall väl inte vända sig till för att fråga om defår pengar till integration. De skall väl få vända sig tillintegrationsmyndigheten. Jag tror nog att det kommer att bli många samtal medinvandrarna.Jag vill till slut bara säga att de pengar vi får är litet för små. Vi harfrån ansökt om pengar inför valet till att utbildakvinnor för att ta del i de kommunala val som de har rätt att ta del i. Mångaav dem kommer från diktaturer osv. har fått 30 000kr. Ni kan förstå hur mycket vi kan göra inför valet med detta. Jag hoppasatt integrationsmyndigheten tar också detta till sig.Ordföranden: Det var , som är språkhjälp till Mkyabela Sabuni.Lena Häll : Jag vet inte vilken förläggning som du har arbetat på, menjag känner inte alls igen mig i din beskrivning. Det låter mera som om det varfråga om ett koncentrationsläger än en av mottagningsenheter.Det som du redogör för har ju ingen likhet med den inriktning och de riktlinjersom finns för hur verksamheten på en mottagningsenhet skall se ut. Det är intedet som vi skall diskutera här , men jag har vid min sida här en personsom har varit förläggningschef och som jag tror kan redovisa en heltannan bild. Det kan vi i så fall kanske ta upp på en särskild hearing, för dethar egentligen inte med den här frågan att göra.Låt mig vidare förklara den nya myndighetens kontakter med de enskilda. Jagtalade om dem som skall flytta från en av och uttill en kommun. Den personliga kontakten kommer myndigheten inte att ha.Däremot är det självklart att ett nytt integrationsverk måste ha kontakter medinvandrarorganisationer och invandrare i andra sammanhang, men också det är enhelt annan fråga.Tzeghe : När vi säger ?invandrare? kan det bl.a. vara fråga om européer.Vi får inte glömma att de som har det sämst i det här landet på grund av att deser annorlunda ut kommer från kulturer långt borta. Vi reser visserligen självatill , men vi är helt omedvetna om hur afrikaner som kommer hit är sommänniskor. Också svenskar kan bli orättvist behandlade av olika skäl, och manskall inte ställa grupp mot grupp. Vi skall ha en mänsklig syn och behandlaalla lika, men jag tycker av egen erfarenhet att många afrikaner tillhör demsom har det sämst i . Det borde vara tvärtom. De har godaförutsättningar för att klara sig i . De flesta kommer faktiskt hit medtvå språk i bagaget.Vi skall inte ställa grupper mot varandra. Man är inte rädd för det somligger nära, men är för långt borta. Det handlar om att förbättra fördem som har det sämst i samhället.Wuokko Knocke: Jag måste börja med att säga att det är ganska otroligt att vi1997 sitter här och fortfarande behöver tala om integration av invandrare.Faktum är att initierade efterkrigsinvandringen redan år 1946.Någonting har gått fel. Eniga riksdagar har talat om lika möjligheter ochrättigheter, men vi har inte kommit dit. Vad är det som är fel?Vi talar om två olika saker här : dels om introduktionen av nyanlända,som naturligtvis är oerhört viktig, dels om den s.k. integrationen av människorsom har varit bosatta här och vars barn är födda här och har endastSverige som sitt hemland. Vad handlar den integrationen om? Okej, vi har kärv arbetsmarknad, som drabbar alla, men varför skall den drabba deinvandrade befolkningsgrupperna, i synnerhet dem med s.k. icke-svenskt utseendeoch icke-svenska namn, hårdare än andra?Jag tycker att med sin internationella verksamhet är ett bra exempel.Men det är inte bara en internationalisering av verksamheten som skall gemöjligheter till arbete för människor från andra håll i världen, utan det bordevara en självklar rätt för människor som inte bara är invandrare i det härlandet utan rättmätiga invånare. Jag tror att ett integrationsverk tyvärr intekan göra så mycket åt det som vi är väldigt ovilliga att prata om, nämligen denetniska diskrimineringen. Alla vi som forskar på de här områdena vet att denfinns. Vi vet också att den rent vetenskapligt är oerhört svår att belägga, menvi möter den dagligdags. Vi ser den hela tiden.Jag skulle vilja säga att det också verkar som om det svenska rättsväsendetinte är berett eller inte har redskapen för att fullt ut följa upp fall avetnisk diskriminering, utan man lägger ned åtal , utan att utreda tillslutet om offret faktiskt har blivit kränkt på etniska grunder. Jag vet attbevisföring är svårt, men vi måste göra någonting åt detta problem.Jag forskar om ungdomar med invandrarbakgrund, som ofta är födda och uppvuxnai vårt land. Jag frågar dem om de ser några hinder för att komma in på densvenska arbetsmarknaden. En ung man som jag intervjuade pekade påsitt huvud och sade ?Svartskalle!? Han talade perfekt svenska och var uppvuxenoch utbildad här, men när jag frågade var han skulle söka jobb sade han: genombekanta och kompisar, för det är ingen idé att jag ger mig ut påarbetsmarknaden.Jag vet faktiskt inte vad ett integrationsverk då skulle kunna göra. Färgaallas hår blont, göra så att alla - som - får vit hud, ellernågonting sådant? Jag skämtar litet grovt, men någonstans där ligger det storaproblemet.Ett mål att sätta upp är att vi måste få en bättre arbetsmarknad, där vi -skämtsamt sagt - fördelar både arbete och arbetslöshet mera rättvist än . Detskall inte vara så som det ser ut i dag.Ronny : Frågan var om det måste vara ett verk eller någon annanverksamhetsform. Jag skulle vilja säga att det inte skall avgöras avkommunerna. Viktigt är relationerna mellan stat och kommun. Det är inte frågaom att staten när det gäller introduktionen i det här fallet skall ha annat änhuvudansvaret för att sätta upp mål, riktlinjer och ekonomiska ramar. Det är ide här relationerna som vi behöver ha dels, som jag sade tidigare, stöd ochstimulans till metodutveckling och uppsättning av mål, dels en uppföljning frånstatens sida av huruvida kommunerna uppfyller målsättningarna. Om det är ettstatligt verk eller ett annat statligt organ är inte avgörande, utanrelationerna till kommunerna.Mikael : Mycket kort, för att det inte skall råda någon oklarhet pånågra punkter. Först några ord om huruvida integrationsmyndigheten kommer attha direktkontakt eller inte med människor vid utflyttning till kommunerna. Detär till att börja med fråga om ett väldigt speciellt tillstånd under endessutom väldigt kortvarig period, just när man sluter ett avtal. Regeringenhar däremot precis antagit direktiven till den särskilde utredare som skalltitta närmare på hur det här i detalj skall gå till. Regeringen har ingenfärdig bild av hur det här kommer att se ut. Mycket talar för att det ärInvandrarverket som skall ha denna kontakt med människorna, men att på det härstadiet säga: Så här skall det vara! tycker jag verkar vara väl tidigt.Det kan vara värt att säga i det här sammanhanget att det finns direktivantagna, som de flesta av oss säkerligen redan har läst, och att det inom kortkommer att utses en särskild utredare, som får i uppdrag att efterpropositionens riktlinjer i detalj gå igenom hur en sådan här myndighet skallorganiseras.Ordföranden: Jag vill hälsa representant vill gärna ställa en fråga till . hade litetsynpunkter om etnisk diskriminering. Det vore bra om du kunde kommentera detsom sade.Frank Orton: Jag vet inte exakt vad jag skall kommentera av det hon sade. Mennär det gäller situationen i största allmänhet i vårt land är den etniskadiskrimineringen mycket påtaglig. Den avspeglar sig dock inte i anmälningartill polisen, i fackliga aktiviteter på arbetslivets område eller i anmälningartill . Det finns stora mörkertal, och vi har försöktatt kartlägga dem med hjälp av intervjuundersökningar bland invandrare. De ärpublicerade i två olika rapporter. Det kommer en rapport inom ett par veckor.Vi kommer att fullfölja med ytterligare en rapport längre fram. Dessa rapportervisar hur invandrare i vårt land, personer med utländsk bakgrund, uppleversituationen här. Det är skrämmande läsning.En sak som sades i det tidigare inlägget är viktigt, nämligen att det ärväsentligt för att komma till rätta med integrationena att vi skall förändraattityder hos oss själva.Arbetslivets område har alltid varit centralt för invandrarnas integration idet svenska samhället. Det behövs en annan attityd hos många arbetsgivare,arbetskamrater och facket. Det fordras inte bara i personalpolicies ochkundpolicies. Det fordras också nere på golvet hos lokala fackklubbar, hosarbetskamrater och hos lokala arbetsgivare. De skall vara på bettet ochidentifiera fall av etnisk diskriminering och åtgärda dem. De skall också pålokal nivå vara uppmärksamma på det som har sagts tidigare och somDO-ämbetet har sysslat en hel del med, nämligen förmedla budskapet att mångfaldberikar. Vill man vara litet mer krass när man pratar med företagare för att fådem att tända på idén säger man att mångfald lönar sig, det blir bättrevinstsiffror.Vi har en del argument på det här området. För er här i är detvälbekant att DO har sysslat med , somresulterade i skrift - Mångfald lönar sig. Fem storavälrenommerade företag i det svenska samhället redovisar vad de har gjort närdet gäller kund- och personalpolicy efter det att jag har tagit kontakt meddem. Det handlar om att de talar om att detta är något bra för dem. Jag kan, omdet behövs, utveckla det närmare.Vi fortsätter det projektet. De fem företagen skall nu redovisa hur de harförverkligat de policies de har skrivit under. Vi har bett dem plocka frammätbara mål för verksamheten. Därutöver håller vi bl.a. på att plocka framytterligare tio förebilder i ett projekt som vi kallar Kvintetten x 2.Tidigare var det fråga om stora företag. Små och medelstora företag kan sägaatt detta inte är tillämpligt för dem. De har inte en personalavdelning, de haringen personalpolicy. Vi skall nu plocka fram fem små och fem medelstoraföretag som kan vara goda förebilder och som visar hur detta kan fungera.Men det räcker inte med detta. Det är självklart att vi i vårt land bör ha enlagstiftning som backar upp detta. Det skall vara en lagstiftning som är så godsom möjligt.Jag är, som ni vet, egentligen domare. Jag har hela mitt liv sysslat medlagar och lagstiftning. Jag vet att man inte förändrar ett samhälle enbart medhjälp av lagstiftning. Men självklart skall vi ha en så bra lagstiftning sommöjligt. Det har vi inte. På arbetslivets område är den bedrövlig. Det bordevara en fullständig självklarhet att en anständig grundregel är att enarbetsgivare i sin verksamhet inte får ta etniska hänsyn. Punkt och slut. Detfinns vissa undantag. Det finns vissa tillägg. Men en arbetsgivare får i sinverksamhet inte ta etniska hänsyn. Så enkelt och tydligt skall det vara.Man behöver inte veckla in sig i definitioner om diskriminering. Vad betyderindirekt diskriminering, institutionell diskriminering, otillbörligsärbehandling? En arbetsgivare skall i sin verksamhet inte få lov att taetniska hänsyn. Så enkelt skall det vara.När jag är ute och pratar om detta finns det många som säger att det välredan är så. ?Är det inte så ?? Nej, så är det inte i dennuvarande lagstiftningen. Jag skall ge tre korta exempel.Om jag kan bevisa att en arbetsgivare sorterar bort platsansökningar frånpersoner med utländska efternamn, kan jag visserligen ta kontakt med arbets-givaren.