bet · GL01SfU5 · 1997-11-06 00:00:00 — Den modell som används i SofrL bör enligtregeringen också användas i den nya lagen.Regeringen anför att med integritetskänsliga uppgifter menas här sådanauppgifter som anges i 4 och 6 §§ datalagen. Som exempel nämner regeringenuppgifter om att någon misstänks eller har dömts för brott eller avtjänatstraff eller undergått annan påföljd för brott eller har varit föremål förvissa andra i lagen uppräknade tvångsingripanden. Känsliga uppgifter är vidarebl.a. uppgift om någons sjukdom, hälsotillstånd eller uppgift om att någon fåttekonomisk hjälp eller vård inom . Som känsliga personuppgifterräknas också uppgifter som utgör omdöme eller annan värderande upplysning omden registrerade.Regeringen anför vidare att de känsliga uppgifter som föreslås få registrerasöverensstämmer i stort med vad som gäller enligt SofrL. Vissa ändringar ochkompletteringar föreslås dock.Särskilt om registrering av uppgifter om hälsotillståndI propositionen konstaterar regeringen att ett flertal remissinstanser haranlagt synpunkter på frågan om i vilken omfattning uppgifter om hälsotillståndskall få registreras. Flera remissinstanser har framfört att det föreligger ettstort behov av att få registrera uppgifter om diagnoser i registren. Regeringenär dock inte beredd att föreslå att registrering av diagnoser blir generellttillåten i registren. Ett visst undantag från registreringsförbudet bör enligtregeringen dock kunna införas. Regeringen anför att mot bakgrund av vad somframkommit kan som det viktigaste behovet av diagnosuppgifter identifierasangelägna uppföljningsändamål. Regeringen anser att den bör ges ettbemyndigande att om det behövs för angelägna uppföljningsändamål få föreskrivaatt uppgifter om sjukdomsdiagnos skall få registreras i begränsad omfattning.Sådan registrering skall endast få avse vissa socialförsäkringsregister.Regeringen påpekar att av bestämmelserna i de nuvarande registerlagarna försocialförsäkringsområdet följer att en uppgift om t.ex. en läkares eller annanvårdgivares namn, specialistkompetens eller namn på praktik inte får antecknasi ett register, om det därmed finns risk att av registret något sådantförhållande som avses i 4 § eller 6 § andra stycket datalagen indirekt kankomma att framgå om den försäkrade. Denna ordning bör enligt regeringen ikonsekvens med vad som anförts om registrering av diagnoser bestå.När det gäller den begränsning som gäller för de lokalasjukförsäkringsregistren i fråga om uppgifter om att en person är eller harvarit föremål för tvångsingripanden bör enligt regeringen denna begränsninginte föras över till den nya registerlagen. Sådana uppgifter behövs vidhandläggning av sjukpenningärenden och ärenden om tillfällig föräldrapenning.Regeringen anför att i övrigt måste uppräkningen av känsliga uppgifter somskall få registreras utökas med sådana uppgifter som får antecknas enligtSjfrL och sådana som behövs för handläggningen av tandvårdsärenden.Möjlighet till elektronisk akthanteringSom redovisats ovan föreslår regeringen att det inomsocialförsäkringsadministrationen bör införas en möjlighet till elektroniskakthantering. Enligt regeringen kan därigenom syftet med ADB-stödet inomsocialförsäkringen, dvs. en rationell, rättssäker och effektiv handläggning avärendena, lättare uppnås.Genom att en handling i sin helhet skall kunna tas in i den elektroniskaakten och då handläggaren bör kunna få skriva fri text i akten, måste aktenenligt regeringen utan några begränsningar få innehålla känsliga uppgifter.Regeringen framhåller att i likhet med vad som gäller på skatte- ochexekutionsområdet bör dock förutsättningen för detta vara att uppgiften lämnatsi ett ärende eller att den behövs för handläggningen av ärendet.Regeringen anser att till skydd för den personliga integriteten skallsärskilda begränsningar gälla i fråga om sökbegrepp och en kortaregallringsfrist. Vidare bör möjligheten till elektronisk akthantering begränsastill försäkringskassornas och RFV:s handläggning av ärenden.För att informationen i en elektronisk akt skall kunna återfinnas måsteenligt regeringen det socialförsäkringsregister i vilken akten finns innehållauppgifter som behövs för att identifiera dels det ärende till vilken akten hör,dels olika handlingar som ingår i akten. Registret bör också innehålla uppgiftom att en handling inte finns i akten. Enligt regeringen kan uppgifterna sägasutgöra ett elektroniskt dagboksblad.Regeringen påpekar att det föreslagna handläggningsstödet genom elektroniskaakter inte innebär att beslut i ärendena skall kunna upprättas i form av s.k.elektroniska dokument och således inte behöva finnas i pappersbaserad form hosförsäkringskassa eller RFV. Inte heller i övrigt är avsikten att det somföreslås om elektroniska akter skall medföra ändringar i generella regler,såsom regler om bevarande och gallring av allmänna handlingar. De föreslagnabestämmelsernas räckvidd är enligt regeringen begränsad till registerområdet.Sekretessen på socialförsäkringsområdetGällande reglerEnligt 7 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100, SekrL) gäller som huvudregelsekretess inom hälso- och sjukvården för upppgift om enskilds hälsotillståndeller andra personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kanröjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lider men. Detsammagäller i annan medicinsk verksamhet, såsom t.ex. rättsmedicinsk ochrättspsykiatrisk undersökning.Sekretessen på hälso- och sjukvårdsområdet avgränsas alltså med ett omväntskaderekvisit. Detta innebär att en uppgift inte får lämnas ut, om det intestår klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller hans närståendelider men.I 7 kap. 7 § SekrL föreskrivs att sekretess gäller hos allmänförsäkringskassa, och domstol i ärende enligtlagstiftningen om allmän försäkring eller arbetsskadeförsäkring eller om annanjämförbar ekonomisk förmån för enskild, eller om läkarvårdsersättning ellerersättning för sjukgymnastik, för uppgift om någons hälsotillstånd eller andrapersonliga förhållanden, om det kan antas att den som uppgiften rör eller någonhonom närstående lider men om uppgiften röjs. Samma sekretess gäller hos annanmyndighet på vilken det ankommer att handlägga ärende enligt lagstiftning somnu har nämnts.Sekretessen på socialförsäkringsområdet avgränsas således med ett raktskaderekvisit. Sekretessen gäller därmed bara om det kan antas att den enskildeeller någon honom närstående lider men, om uppgiften röjs.Tidigare riksdagsbehandlingFrågan om skärpning av sekretessen inom socialförsäkringsområdet togs upp tillbehandling vid tillkomsten av SjfrL.I proposition 1992/93:193 om sjukförsäkringsregister hos de allmännaförsäkringskassorna framhöll departementschefen att några av de mest känsligaslagen av uppgifter, nämligen diagnos, tvångsingripande samt förekomsten avutredning om sociala förhållanden som utförts av fösäkringskassan enligtförslaget inte skulle få registreras i ett lokalt sjukförsäkringsregister (s.56 f.). Detta förhållande måste enligt departementschefen tas i beaktande vidövervägande om vilket sekretesskydd som skall gälla för personuppgifter iförsäkringskassans verksamhet.Departementschefen konstaterade vidare att en utgångspunkt vid utformningenav de egentliga sekretessbestämmelserna i sekretesslagen hade varit att inteskapa mera sekretess än som var oundgängligen nödvändigt. Förförsäkringsområdet hade denna utgångspunkt inneburit att ett rakt skaderekvisitvalts för att avgränsa det sekretesskyddade området. Enligt departementschefensmening innebar inte den omständigheten att fått ettövergripande samordningsansvar för rehabiliteringsverksamheten i och för sigatt de överväganden som legat till grund för utformningen avsocialförsäkringssekretessen inte längre skulle vara relevanta. Mot deförsäkrades intresse av sekretesskydd stod nu liksom tidigare behovet hosmyndigheter och andra som deltar i rehabiliteringen av försäkrade att fåinformation från för sitt rehabiliteringsarbete.Genom utformningen av de nya rehabiliteringsbestämmelserna hade enligtdepartementschefen kravet på den försäkrades medverkan i rehabiliteringenblivit tydliggjort på ett sätt som inte varit fallet.Departementschefen framhöll att ett medgivande från den enskilde attförsäkringskassan får samverka med annan i och för sig inte innebär att denenskilde givit klartecken för att uppgifter om hans hälsotillstånd eller andrapersonliga förhållanden får lämnas ut till annan. I den mån samtycke till attlämna ut uppgifter inte gick att få från den enskilde fick försäkringskassanpröva om bestämmelsen i 7 kap. 7 § SekrL medger utlämnande utan samtycke. Närdet gäller tillämpningen av den bestämmelsen kunde enligt departementschefenledning hämtas från bl.a. uttalanden av JO.Mot bakgrund av vad som anförts ansåg departementschefen att utformningen avsocialförsäkringssekretessen ger de försäkrade ett tillfredsställande skyddäven i den nya rehabiliteringsverksamheten.Departementschefen ställde sig vidare frågan om de ADB-baseradesjukförsäkringsregistren skulle komma att innebära att sekretesskyddet blevsämre. Härvid framhöll departementschefen de långt gående begränsningar somhade föreslagits i fråga om åtkomst och utlämnande av uppgifter från registren.Endast om ett utlämnande kunde ske enligt sekretessbestämmelserna kunde det bliaktuellt att lämna ut uppgifter på ADB-medium. De enda som kunde få uppgifterpå ADB-medium enligt förslaget var andra lokalkontor, centralkontor och RFV.Hos de mottagande instanserna var sekretessen densamma som hos det utlämnandelokalkontoret.Med hänvisning till vad som anförts ansåg departementschefen att det inte varnödvändigt att införa ett omvänt skaderekvisit för sekretessprövningen påsocialförsäkringsområdet.Vid sin behandling av proposition 1992/93:193 inhämtadesocialförsäkringsutskottet ett yttrande från konstitutionsutskottet.Konstitutionsutskottet (1992/93:KU6y) yttrade sig därvid över bl.a. en motioni vilken yrkades att de lokala sjukförsäkringsregistren inte skulle inrättas,bl.a. på grund av stor tveksamhet rörande sekretessfrågorna. Enligt utskottetsmening hade i detta avseende inte kommit fram något som gav anledning att intetillstyrka propositionen.Socialförsäkringsutskottet hade inte någon annan uppfattning änkonstitutionsutskottet (bet. 1992/93:SfU19).Riksdagen följde utskottet (rskr. 1992/93:366).Även i samband med tillkomsten av SofrL togs frågan om skärpning av sekretessenpå socialförsäkringsområdet upp till behandling.I proposition 1994/95:8 Lag om socialförsäkringsregister anförde regeringenatt den omständigheten att uppgifter får lämnas ut på ADB-medium inte innebärnågon förändring av de förutsättningar för utlämnande som föreligger enligtsekretesslagen. Endast om ett utlämnande kan ske enligtsekretessbestämmelserna, kunde det enligt regeringen bli aktuellt att utnyttjaden möjligheten till utlämnande på ADB-medium som kunde finnas.Regeringen anförde att det således kunde konstateras att det redan fannssekretessbestämmelser som var tillämpliga på uppgifterna i ettsocialförsäkringsregister. Enligt regeringens mening hade det heller intekommit fram något som gav anledning att överväga en ändring avsekretessbestämmelserna. Den rådande utformningen av sekretessreglerna fickanses ge de registrerade personerna ett tillfredsställande skydd.Vid sin behandling av propositionen jämte en följdmotion gjorde varkenkonstitutionsutskottet (1994/95:KU1y) eller socialförsäkringsutskottet (bet.1994/95:SfU3) någon annan bedömning.Riksdagen följde utskottet (rskr. 1994/95:60).PropositionenI propositionen påpekar regeringen att frågan om förstärkning av sekretessen påsocialförsäkringsområdet uppmärksammats av vissa remissinstanser.Regeringen konstaterar att denna fråga togs upp till behandling vidtillkomsten av SjfrL. Regeringen framhåller att regering och riksdag emellertidfann att det inte fanns skäl att ändra sekretessreglerna inomsocialförsäkringsområdet. Därvid hänvisar regeringen till vad som anfördes omatt utgångspunkten vid utformningen av sekretessreglerna hade varit att inteskapa mer sekretess än som var oundgängligen nödvändigt. Försocialförsäkringsområdet hade detta inneburit att ett s.k. rakt skaderekvisithade valts för att avgränsa det sekretesskyddade området. Den omständighetenatt sjukförsäkringsregistren var ADB-baserade ansågs inte motivera en skärpningav sekretessen. Regeringen framhåller att det i detta sammanhang hänvisadestill de begränsningar som hade föreslagits för åtkomst och utlämnande avuppgifter från registren.Regeringen påpekar att det även senare vid olika tillfällen förts fram kritikmot den nuvarande sekretessregleringen inom socialförsäkringsområdet. Blandannat har vissa statliga utredningar föreslagit skärpning av sekretessen inomdetta område. I föreliggande sammanhang utgår regeringen emellertid från att dekänsliga uppgifterna i registren i allmänhet kommer att vara sekretessbelagdaoavsett om det föreligger ett rakt eller omvänt skaderekvisit. Det bör enligtregeringen således inte för denna situation vara av avgörande betydelse vilketskaderekvisit som gäller.SambearbetningRegeringen föreslår att socialförsäkringsregister genom sambearbetning skall fåtillföras uppgifter från andra socialförsäkringsregister.Socialförsäkringsregister skall även genom sambearbetning få tillförasuppgifter som lämnas till en allmän försäkringskassa eller RFV med stöd av ensärskild bestämmelse i lag eller förordning om lämnande av uppgifter.Enligt regeringen skall det i lagen anges att det av föreskrifter i lag ellerförordning eller beslut av Datainspektionen kan följa attsocialförsäkringsregister genom sambearbetning får tillföras uppgifter utöverdet som tidigare angetts.I skälen för sitt förslag konstaterar regeringen att av de nuvaranderegisterlagarna för socialförsäkringsområdet är det bara SofrL som innehållerbestämmelser om sambearbetning. Regeringen anser att även i en ny gemensamregisterlag för socialförsäkringsområdet bör utgångspunkten vara attsambearbetning mellan olika socialförsäkringsregister skall få förekomma. Enmotsvarande reglering som den som finns i SofrL bör således finnas i den nyalagen.Regeringen anför att som en följd av ställningstagandet att regeringensdetaljstyrning av registerhanteringen skall minskas bör det i den nya lageninte införas något bemyndigande för regeringen - såsom nu finns i SofrL - attföreskriva begränsningar för sambearbetningen utöver vad lagen anger.Regeringen framhåller att den föreslagna lagens begränsningar består av -utöver de särskilda reglerna om sambearbetning - bestämmelserna omregisterändamål och om registerinnehåll. Alla sambearbetningar måste ske inomramen för vad som gäller i dessa avseenden för berörda register. Möjligheternatill sambearbetning är alltså beroende av vilka personuppgifter som får finnasi det register som skall tillföras uppgifterna. Regeringen påpekar attsambearbetning inte är tillåten om den innebär att ett register skulletillföras uppgifter som inte får finnas i det.Regeringen anför vidare att det är särskilt viktigt att notera det som nusagts när det gäller sambearbetning mellan ett lokalt register, som ju i deelektroniska akterna får innehålla känsliga uppgifter utan några direktabegränsningar, och ett register som är gemensamt för försäkringskassorna ochRFV, där möjligheterna att registrera känsliga uppgifter är begränsade.Regeringen framhåller att det till det gemensamma registret alltså inte fårföras över andra uppgifter från det lokala registret än sådana som får finnas idet gemensamma registret.RegisterutdragGällande bestämmelserEnligt 2 kap. 3 § andra stycket regeringsformen skall varje medborgare i denutsträckning som närmare anges i lag skyddas mot att hans personliga integritetkränks genom att uppgifter om honom registreras med hjälp av automatiskdatabehandling.Enligt 10 § datalagen har den enskilde rätt att på begäran få registerutdragmed de personuppgifter som gäller honom.PropositionenRegeringen föreslår att skyldigheten att lämna registerutdrag avseendeuppgifter i socialförsäkringsregister som förs gemensamt för RFV ochförsäkringskassorna skall fullgöras av försäkringskassorna.Regeringen föreslår också att uppgifter som finns i handlingar i elektroniskaakter inte behöver tas med i registerutdrag enligt 10 § datalagen. Avregisterutdraget skall dock framgå vilka handlingar som finns i en elektroniskakt som rör den registrerade.I skälen för sitt förslag konstaterar regeringen att RFV under beredningen avdepartementspromemorian har framfört att ansvaret för att registerutdrag ifråga om de gemensamma registren tillställs den enskilde bör ligga hosförsäkringskassan i stället för hos RFV. kan då samordnautdraget ur sådana register med utdrag ur sina egna register. Den enskildekommer att få en försändelse från med alla uppgifter från deregister beträffande vilka ansvarar för uppgifternasriktighet. Regeringen anser att förslaget bör genomföras.Regeringen framhåller att handlingarna i de elektroniska akterna kräver ettsärskilt övervägande i detta sammanhang. För det första föreslåssökmöjligheterna för dessa handlingar begränsade till ärendebeteckning ochbeteckning på handling. En sökning i ett register med hjälp av personnummereller namn kommer därför inte att avslöja några sådana uppgifter om personensom finns i handlingar i en elektronisk akt. Regeringen påpekar att såvittgäller ärenden i vilka personen är part eller motsvarande kan naturligtvisakten och därmed också handlingarna återfinnas med hjälp av den sammanställningsom måste finnas i registret. Om hjälpmedlet elektroniska akter blir såutnyttjat i verksamheten som det enligt regeringen finns anledning att anta,skulle emellertid en ordning enligt vilken alla handlingar i sin helhet måsteåterges i registerutdrag medföra att sådana utdrag blev mycket omfattande. Medhänsyn till att handlingarna såsom aktmaterial i individärenden i offentligverksamhet omfattas av offentlighetsprincipen och förvaltningslagensbestämmelser om insyn och kommuniceringsskyldighet, anser regeringen det intemotiverat med en sådan ordning. Undantag från skyldigheten enligt 10 §datalagen att lämna ut registerutdrag bör enligt regeringen därför kunna görasför uppgifter i de handlingar som finns i en elektronisk akt. En förutsättningför detta bör dock vara att den registrerade vet vilka handlingar som finns iakter som rör honom.Regeringen anför vidare att 2 kap. 3 § andra stycket regeringsformen inteutgör något hinder mot det undantag som föreslås.Regeringen konstaterar avslutningsvis att de föreslagna begränsningarna ifråga om sökbegrepp innebär att endast ärendebeteckning och beteckning påhandling får användas som sökbegrepp när det gäller elektroniska akter.Generell sökning efter personuppgifter kan då inte ske. Det är enligtregeringen således inte möjligt att söka fram uppgifter om en registrerad somfinns i andra akter än dem som avser honom själv. Sådana uppgifter torde därmedinte vara att hänföra till personregister, vilket innebär att de inte helleromfattas av skyldigheten att lämna registerutdrag (se SOU 1996:40 s. 109 f.).Ikraftträdande m.m.Regeringen föreslår att den nya socialförsäkringslagen skall träda i kraft den1 januari 1998.I skälen för sitt förslag anför regeringen att den nu förslagna lagen bedömsvara förenlig med EG-direktivet om personuppgifter i den meningen attregleringens huvudprinciper och konstruktion inte står i strid med direktivetsbestämmelser. Lagen ger besked i frågor som är avgörande för den långsiktigauppbyggnaden av ett modernt ADB-stöd för socialförsäkringsadministrationen,besked som enligt regeringen bör ges . Regeringen anför attde stränga krav som ställs på administrationen att klara sina åligganden trotsminskad resurstilldelning gör det särskilt angeläget att inte avvakta med enreformering. Regeringen påpekar att ett antal ändringar, som inte kanöverblickas, kommer att få göras i lagen i anslutning till den generellalagstiftningen för genomförande av direktivet. Detta förhållande bör enligtregeringen dock inte få fördröja lagens ikraftträdande.MotionernaI motion 1996/97:Sf41 av m.fl. (mp) hemställs att riksdagenavslår proposition 1996/97:155 såvitt gäller förslaget tillsocialförsäkringsregisterlag i avvaktan på att arbetet med en nydatalagstiftning slutförts (yrkande 1). Motionärerna gör liksom regeringenbedömningen att den nuvarande uppdelningen av registerlagstiftningen inomsocialförsäkringen bör slås samman till en ny, enhetlig registerlagstiftning.Motionärerna kan emellertid inte ställa sig bakom propositionen. De anser attden brister i analysen av vilka persondata- och integritetsskyddsfrågor somkommer att aktualiseras med den föreslagna ADB-utvecklingen. Eftersom det pågårett arbete med hur den framtida datalagstiftningen skall behandla dessaaspekter, anser motionärerna att bör avvakta med beslut tills dessatt ett mer tillfredsställande underlag finns att tillgå.Motionärerna framhåller att fuskets omfattning inom socialförsäkringsområdetinte är tillräckligt säkerställt för att kunna tas som intäkt för införande avde kontrollsystem som regeringen förordar. Konsekvenserna för medborgarnas rätttill sekretess och integritetsskydd kan enligt motionärerna bli förödande.Motionärerna vill vidare starkt ifrågasätta om inrättande av elektroniskaakter över huvud taget är förenligt med högt ställda krav på sekretess ochintegritet. Motionärerna pekar på det föreslagna undantaget från skyldighetenatt lämna registerutdrag och att det inte är möjligt att söka fram uppgifter omen registrerad i andra akter än dem som avser personen själv. Som exempelnämner motionärerna att om i ett förskottsbidragsärendeupprättat en handling om fadern till ett barn och placerar denna handling iakten som rör modern till barnet, har fadern ingen rätt att ta del av uppgiftersom rör honom själv. Motionärerna anser att detta är oförenligt med detgrundlagsfästa kravet på skydd för den enskildes personliga integritet viddataregistrering av personuppgifter.Motionärerna anför vidare att propositionen innebär en forcering av re-form-arbetet med registerlagstiftningen inom socialförsäkringen. Motionärerna pekarpå att EG-direktivet om personuppgifter medger att medlemsstaterna kan göraundantag från förbudet mot att behandla känsliga personuppgifter, om det skermed hänsyn till ett viktigt s.k. allmänintresse. representant iDatalagskommittén ifrågasatte i sin reservation till betänkandet SOU 1997:39?huruvida den lagtekniska konstruktionen överensstämmer med regeringsformen?och hävdade ?att bedömningen av vad som är ett viktigt allmänintressetillkommer ?. Vidare anförde representant att ?då viinte med säkerhet kan bedöma EG-direktivets inverkan på den svenskaoffentlighetsprincipen är det av stor vikt att kommande justeringar ipersondatalagen sker genom en sedvanlig lagstiftningsprocess. bördärför inte ge regeringen ytterligare kompetens att efter hand detaljreglerabestämmelser som kan komma att påverka offentlighetsprincipen?.Motionärerna anser att nämnda aspekter på hur EG-direktivet relaterar tillregeringsform och offentlighetsprincip inte belysts tillräckligt i förslagettill ny, EU-anpassad socialförsäkringslag.I motion 1996/97:Sf42 av m.fl. (fp) anför motionärerna att det ärbra att man vill skapa kongruens mellan de olika register RFV och kassorna haratt hantera. Enligt motionärerna finns emellertid starka skäl för att övervägabehovet av ett förstärkt sekretesskydd för uppgifter som registreras isocialförsäkringsverksamheten. Ur integritetssynpunkt är propositionenotillräcklig på en rad punkter. Av detta skäl yrkar motionärerna i första handavslag på propositionen (yrkande 1).Motionärerna vill dock peka på de övergripande områden där det råder storabrister angående integritetsaspekten. Motionärerna vill avvisa regeringensförslag om att försäkringskassorna och RFV själva skall få avgöra vilkasocialförsäkringsregister som behövs för verksamheten. Enligt motionärerna kaninte ett tillräckligt integritetsskydd upprätthållas med den föreslagnamodellen.