bet · GL01BoU1 · 1997-11-25 00:00:00 — Utskottet tillstyrker, med hänvisning till det ovan anförda,anslagsförslaget i kd-motionen och avstyrker regeringens förslag. Anslaget börsåledes för fastställas till ett belopp som är 1 500 miljonerkronor lägre än vad regeringen förordat. Utskottets ställningstagande innebäratt även motionsförslag (m) respektive (fp) om besparingar på räntebidragentill stor del får anses vara tillgodosedda.A 10 Bostadsbidragvad gäller den del av utskottets yttrande som på s. 19 börjar med ?Deförändringar? och på s. 20 slutar med?om bostadsbidrag? :Bostadsbidragen är fördelningspolitiskt sett det mest effektiva sättet atttillförsäkra också lågavlönade, barnfamiljer och studenter en rimligbostadsstandard. Den målsättning som satts upp för bostadsbidragen - atthushåll med barn skall kunna efterfråga en bostad där varje barn har ett egetrum - ligger i princip fast. De besparingar som beslutats dels , dels år1996 har emellertid inneburit ett trendbrott när det gäller stödet tillbarnfamiljerna. Tillsammans med övriga besparingar som drabbar barnfamiljernafår försämringarna i bostadsbidragen katastrofala följder för många familjer.Totalt drabbas vissa hushåll av bidragsminskningar på per månad.Framför allt är det två av de ändringar i bidragsreglerna som trätt i kraftfr.o.m. 1997 som drabbar barnfamiljerna. Det gäller dels införandet avindividuella inkomstgränser, dels begränsningen av den bidragsgrundandebostadsytan. I enlighet med förslaget i motion 1997/98:Bo218 (kd) bör därförden samlade familjeinkomsten ånyo läggas till grund för bostadsbidraget.Dessutom bör de ytgränser som gäller för oreducerat bidrag höjas med 10m2 för alla hushållstyper.Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit en vidgning av kretsenbidragsberättigade till att omfatta homosexuella sambor. ochriksdagen har tidigare uttalat att kretsen bostadsbidragsberättigade böromfatta personer som bor tillsammans och har hushållsgemenskap oavsettsamlevnadsform. Med avseende härpå måste den nu föreslagna utvidgningen ansesalltför snäv. Dessutom har en sittande utredning till uppgift att överväga hurden av bostadsutskottet förordade vidgningen av bostadsbidragskretsen skallkunna åstadkommas. Ett beslut i denna fråga bör enligt utskottets mening därföranstå i avvaktan på resultatet av pågående utredningsarbete. I enlighet medförslaget i motion 1997/98:Bo218 (kd) yrkande 11 bör sålunda regeringensförslag avslås i denna del. Även förslaget till ändring i bostadsbidragslagenbör avslås.Utskottet tillstyrker med det nu anförda förslagen i motion 1997/98:Bo218(kd) yrkandena 9, 10 och 16. Regeringens förslag avstyrks. I den mån övrigamotionsyrkanden inte kan anses tillgodosedda genom utskottetsställningstaganden avstyrks de av utskottet.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande anslagsfördelningen inom utgiftsområde 18 budgetåret 1998att med anledning av motion 1997/98:Bo218 yrkandena 9-11 och 16 samtproposition 1997/98:1 utgiftsområde 18 och med avslag på övriga i bilaga 1upptagna motionerdels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtbeträffande besparingar på anslaget till räntebidrag för ,dels avslår de i bilaga 3 till detta betänkande fogade förslagen tilla. lag om ändring i lagen (1987:813) om homosexuella sambor,b. lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag,dels antar de i bilaga 3 till detta betänkande fogade förslagen tilla. lag om försöksverksamhet med vidgad samordnad länsförvaltning i Gotlandslän,b. lag om rätt för kommuner att ge stöd till åtgärder i lokalainvesteringsprogram som ökar den ekologiska hållbarheten i samhället,dels godkänner vad i propositionen förordats om sänkt bidragsandel i frågaom räntestöd för reparation och underhåll av hyres- och bostadsrättshus,dels bemyndigar regeringen att under disponera högst 20miljoner kronor för bidrag till vissa åtgärder inom ramen förinternationellt samarbete på bygg- och bostadsområdet,dels godkänner vad i propositionen förordats om inriktning för de lokalainvesteringsprogrammen för ekologisk hållbarhet,dels bemyndigar regeringen att, i fråga om ramanslaget Stöd till lokalainvesteringsprogram för ekologisk hållbarhet, åta sig ekonomiskaförpliktelser innebärande åtaganden om högst 1 under år1999 och högst 1 ,dels för anvisar anslagen inom utgiftsområde 18 enligt vadsom i bilaga 2 angivits som förslaget i reservation 2,3. Anslagsfördelningen inom utgiftsområde 18 budgetåren 1999 och 2000 (mom. 2)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 30 börjar med ?Utskottet har?och slutar med ?avstyrks således? bort ha följande lydelse:Som framhålls i partimotion 1997/98:Bo216 är det angeläget meden fortsatt allergisanering som också kan slutföras i samtliga daghem, skolor,bostäder och andra lokaler som har en undermålig inomhusmiljö. På sammasätt är det viktigt att radonsanering genomförs i de bostäder m.m. därradonhalten är för hög. De insatser på detta område som förordats för år 1998måste enligt utskottets mening därför följs upp också under budgetåren 1999och 2000. Hur arbetet skall bedrivas åren därefter får övervägas när resultatenav de nu förordade åtgärderna kan överblickas.Mot bakgrund av det nu anförda bör enligt utskottets mening 300 miljonerkronor anvisas över ett nytt anslag till bidrag till allergisanering för vartoch ett av budgetåren 1999 och 2000. För samma budgetår bör till bidrag tillradonsanering anvisas , dvs. mer än vadregeringen beräknat.Vad utskottet nu med anslutning till partimotion 1997/98: Bo216yrkande 2 anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.Förslaget i partimotion 1997/98:Bo232 yrkande 1 av-styrks i denmån det inte kan anses tillgodosett med vad utskottet nu anfört.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande anslagsfördelningen inom utgiftsområde 18 budgetåren 1999och 2000att med anledning av motion 1997/98:Bo216 yrkande 2 och med avslagpå motion 1997/98:Bo232 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,4. Höjning av garantiavgiften (mom. 3)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 31 börjar med ?I denna? ochslutar med ?yrkande 4? bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas bedömning att kostnaderna för även de äldregarantierna i högre utsträckning bör kunna finansieras genom en höjning avgarantiavgiften för dessa. Förslaget i motion 1997/98:Bo224 (m) yrkande 4tillstyrks således.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande höjning av garantiavgiftenatt med anledning av motion 1997/98:Bo224 yrkande 4 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Beslutsunderlaget i budgetpropositionen (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 31 börjar med ?Bostads-utskottet har? och på s. 32 slutar med ?ytterligare åtgärd? bort ha följandelydelse:Bostadsutskottet instämmer i den kritik mot beslutsunderlaget ibudgetpropositionen som förs fram i partimotion. Det är interimligt att underställs en proposition där det finns stora brister iredovisningen av olika anslag. Under anslaget Räntebidrag är det exempelvis urpropositionen näst intill omöjligt att utläsa hur regeringen menar att olikasparbeting skall uppfyllas. I fråga om anslaget till redovisasinte alls hur en föreslagen besparing skall genomföras och vilka konsekvenserdetta får för verksamheten.Utskottet anser att bristerna bör påtalas för regeringen och att det börframföras ett krav på att bättre underlag för beslut redovisas ifortsättningen. Detta bör med anledning av förslagen i motion1997/98: Bo232 (v) ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande beslutsunderlaget i budgetpropositionenatt med anledning av motion 1997/98:Bo232 yrkandena 3 och 6, detsistnämnda yrkandet i motsvarande del, som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,6. Bostadspolitikens inriktning och utformning (mom. 6)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 35 börjar med ?Även om?och pås. 36 slutar med ?av utskottet? bort ha följande lydelse:Bostadsmarknaden har utmärkts av omfattande regleringar,långtgående subventionssystem och en uttalad politisk styrning. Effekterna avdenna politik framträder också med all önskvärd tydlighet i form av högaboendekostnader, ett extremt lågt nybyggande, obalanser på bostadsmarknaden, enväxande illegal marknad för hyreskontrakt och en tilltagande segregation. Detär därför nu hög tid att dra lärdom av de gångna årens bostadspolitiska misstagoch forma en ny och långsiktigt hållbar bostadspolitik där den boende ställs icentrum.Den framtida bostadspolitiken bör, som framhålls i Moderata samlingspartietspartimotion 1997/98:Bo202, i stället grundas på valfrihet och syfta till ettbra boende till en så låg kostnad som möjligt. Det innebär att boendet börutvecklas utifrån människors egna önskemål och vilja i stället för politiskaplaner. Utvecklingen måste gå i riktning mot fasta och stabila spelregler ochett marknadsekonomiskt funktionssätt där bostadsutbudet styrs av efterfrågan istället för av politiska regleringar.Som ett led i strävandena att nå de nu i korthet relaterade bostadspolitiskamålen bör bl.a.- bostadssubventionerna avvecklas i takt med att fastighetsskatten tas bort,- ett bosparsystem införas,- tomträttsinstitutet avskaffas,- bostadsrättens ställning stärkas,- ägarlägenheter införas,- det ursprungliga bruksvärdessystemet återupprättas,- kommunernas roll begränsas samt- det kommunala ägandet av bostadsföretag avvecklas.Vad utskottet nu med anslutning till Moderata samlingspartiets partimotion1997/98:Bo202 yrkande 1 anfört om bostadspolitikens utformning och inriktningbör som sin mening ge regeringen till känna. Övriga motionsyrkandenavstyrks.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande bostadspolitikens inriktning och utformningatt med anledning av motion 1997/98:Bo202 yrkande 1 och med avslag påmotionerna 1997/98:Bo203 yrkande 1, 1997/98:Bo206, 1997/98:Bo208,1997/98:Bo212, 1997/98:Bo218 yrkande 3, 1997/98: Bo222, 1997/98:Bo229,1997/98: Bo231 yrkandena 1 och 2, 1997/98: Bo509, 1997/98:Bo523 yrkande 3samt 1997/98:So805 yrkande 7 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,7. Fortsatt tillämpning av reglerna för överlåtelser m.m. av allmännyttigabostadsföretag (mom. 7)(), (), (), (),(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 38 börjar med ?Somutskottet? och på s. 39 slutar med ?bör avskaffas? bort ha följande lydelse:I en reservation (m, c, fp, kd) till betänkandet 1996/97:BoU7 i vilket de nugällande överlåtelsereglerna behandlades anfördes följande.Det råder förvisso delade meningar om de allmännyttiga bostadsföretagensnuvarande och framtida roll som ett instrument för bostadspolitiken. I demotioner från (m), (fp), (c) och (kd) i vilka yrkas avslag på regeringensförslag finns emellertid en bred samsyn på ansvarsfördelningen mellan statenoch kommunerna när det gäller de kommunala bostadsföretagen. Utskottet villpunktvis redovisa motiven i motionerna på följande sätt.Ett genomförande av regeringens förslag innebär-att kommunala bostadsföretag diskrimineras och inte tillåts verka på sammavillkor som privata,-att hyresgästerna hos de kommunala bostadsföretagen kommer i en sämreposition än hyresgästerna hos privata bostadsföretag om de allmännyttigabostadsföretagen förlorar sitt räntestöd,-ett faktiskt intrång i det kommunala självstyret,-att ombildning från hyresrätt till bostadsrätt försvåras eller förhindras,-att nödvändiga och väl motiverade omstruktureringar av de kommunalabostadsföretagen inte kommer att kunna genomföras.Att regeringen och motionärerna har helt olika syn på var och av vem beslutenom en eventuell omstrukturering av de allmännyttiga bostadsföretagen skallfattas torde stå helt klart.Utskottet finner det liksom motionärerna naturligt att besluten fattas avägarna till dessa företag, nämligen kommunerna, medan regeringen tydligen defacto anser sig bättre skickad än företagens ägare att fatta dessa beslut. Ettsynsätt som bygger på ett ?centralt beslutsfattande? går på tvärs mot denordning som statsmakterna i andra sammanhang hävdar och som innebär attbesluten skall fattas så nära dem som möjligt som är berörda därav. Det bordeinte råda någon tvekan om att ärenden som rör de allmännyttigabostadsföretagens ägarprofil bäst kan bedömas i ett kommunalpolitisktperspektiv och inte mot bakgrund av någon mer eller mindre ?ideologiskcentralistisk doktrin?.Vad i den nu redovisade reservationen anförts är alltjämt aktuellt. Argumenteni reservationen har, de nu gällande överlåtelsereglerna variti kraft, tilltagit i styrka. I en utvärdering av försäljning avkommunala bostadsföretag som utredningen om de allmännyttiga bostadsföretagen(SOU 1997:81) tagit initiativet till framgår bl.a. att genomfördaförsäljningar inte i något fall påverkat utbudet av hyreslägenheter på denlokala bostadsmarknaden. av de sålda lägenheterna haromvandlats till bostadsrätter.I de nu aktuella motionerna från företrädare för m, c, fp och kd yrkas avslagpå regeringens förslag till förlängning avöverlåtelsereglerna. Vad i dessa motioner föreslagits är i hög grad motiverat.Motionerna 1997/98:Bo7 (mp) och 1997/98:K529 (fp) yrkande 2 får delvis ansestillgodosedda med vad nu anförts. Vad i propositionen föreslagits bör alltsåinte godkännas av riksdagen.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande fortsatt tillämpning av reglerna för överlåtelser m.m. avallmännyttiga bostadsföretagatt med bifall till motionerna 1997/98:Bo1, 1997/98:Bo2,1997/98:Bo3, 1997/98:Bo4, 1997/98:Bo6, med anledning av motionerna1997/98:Bo7 och 1997/98:K529 yrkande 2 samt med avslag på proposition1997/98:37 inte godkänner vad där förordats,8. Fortsatt tillämpning av reglerna för överlåtelser m.m. av allmännyttigabostadsföretag (mom. 7)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 38 börjar med ?Som utskottet?och på s. 39 slutar med ?bör avskaffas? bort ha följande lydelse:Som tidigare anförts bl.a. i betänkanden (se bl.a. bet. 1996/97:BoU7) frånbostadsutskottet vill förstärka och utveckla det kommunalasjälvstyret och stödet till utsatta människor.Det var mot denna bakgrund motiverat att, som en tillfällig lösning, iavvaktan på beredningen av bl.a. den bostadspolitiska utredningens förslag omkommunernas roll i bostadspolitiken införa vissa regler beträffandeöverlåtelser av allmännyttiga bostadsföretag.Drygt ett år har gått sedan de nu gällande reglerna beslöts och sedan denbostadspolitiska utredningen avgav sitt betänkande i vilket också behandladesfrågor om de allmännyttiga bostadsföretagen. Utredningen konstaterade attkommunerna har en nyckelroll i bostadspolitiken med ansvar för viktigabostadsfrågor. I sammanhanget betonades dessa företags betydelse för att skapaett gott boende i befintliga boendemiljöer och särskilt deras roll vidutvecklingsarbete i utsatta bostadsområden.Som anförs i motion 1997/98:Bo7 (mp) borde det finnas möjligheter förregeringen att - om den så önskat - lägga förslag om de kommunalabostadsföretagen eller i den bostadspolitiska propositionen som juavses lämnas till . Ett sådant upplägg skullekunna motivera en kortare förlängning - - av de nu gällandesärskilda ?överlåtelsereglerna? för dessa företag. Det är enligt utskottetsmening inte godtagbart med den förlängning som regeringen föreslår.Sammanfattningen av vad nu anförts innebär en tillstyrkan av motion1997/98:Bo7 (mp). Syftet med de motioner från (m), (c), (fp) och (kd) somväckts med anledning av propositionen för anses tillgodosedda med vad nuanförts liksom den under allmänna motionstiden väckta motionen 1997/98:K529(fp) yrkande 2. Förslaget i proposition 1997/98:37 bör alltså inte godkännas avriksdagen.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande fortsatt tillämpning av reglerna för överlåtelser m.m. avallmännyttiga bostadsföretagatt med bifall till motion 1997/98:Bo7, med anledning av motionerna1997/98:Bo1, 1997/98:Bo2, 1997/98:Bo3, 1997/98:Bo4, 1997/98:Bo6 och1997/98:K529 yrkande 2 samt med avslag på proposition 1997/98:37 integodkänner vad där förordats,9. Utförsäljning av de allmännyttiga bostadsföretagen (mom. 8)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 39 börjar med ?Motionernagår? och slutar med ?allmännyttiga bostadsföretag? bort ha följande lydelse:I Moderata samlingspartiets partimotion 1997/98:Bo202 redovisas de negativaeffekter kommunala bostadsbolag har för att bostadsmarknaden skall kunnafungera väl.Den kommunala sektorn har ansvaret för viktiga gemensamma åtaganden.Landstingen har huvudansvaret för att medborgarna erbjuds en bra och välfungerande sjukvård. Primärkommunerna har ansvaret för att barn och ungdomarerbjuds en grundläggande utbildning i grundskola och gymnasieskola, attmöjligheten till omsorg för de äldre fungerar, för barnomsorg, försocialtjänsten och för lokal infrastruktur och räddningsverksamhet. Till dettakommer ytterligare åligganden som gäller miljö och hälsoskydd.Fastighetsförvaltning och därmed jämställd verksamhet kan dock ej betraktas somen kärnverksamhet. I många kommuner riskerar dessutom kommunalafastighetsbolag, framför allt bostadsbolag som verkar på svagabostadsmarknader, att tränga ut annan primärkommunal verksamhet som skola ochäldreomsorg. Detta är en mycket allvarlig utvecklingstendens som böråtgärdas. I hög grad kan kommunerna påbörja avvecklingen av sittengagemang i bostadsbolagen.Det finns inget som tyder på att bostadssituationen har förvärrats eller atthyrorna skulle vara systematiskt högre i de bostadsområden som harprivatiserats. Tvärtom har utredningen (SOU 1997:81) om de allmännyttigabostadsföretagen visat att de boende är mycket nöjda med de nya ägarna.Tillgänglig statistik visar dessutom att privata förvaltare är merkostnadseffektiva än motsvarande kommunala. Hyresgästerna tjänar alltså på långsikt på att lägenhetsbeståndet går över i privat ägo.Verksamhet i kommunala bolag innebär en risk för att en kommun, i strid medkommunallagen, ägnar sig åt affärsverksamhet som snedvrider konkurrensen på enmarknad där lokala småföretag skulle kunna utvecklas. Således motverkasmångfald, valfrihet och konkurrens. har lyft fram dettaproblem. har en rad kommunala koncerner bildats där avanceradskatteplanering bedrivs för att på artificiell väg uppnå den skattebefrielsesom man ändå skulle ha om man bedrev verksamheten som förvaltning.Kommunerna bör mot denna bakgrund sälja sina fastigheter och bostadsbolag.Det innebär att kapital kan frigöras och riktas till mer angelägna kommunalaverksamheter än bostadsägande. Försäljningen kan ske antingen till de boende omde vill överta fastigheten i form av en bostadsrättsförening eller som enskiltägda lägenheter eller också till privata företag. En övergång till bostadsrätteller ägarlägenhet skall dock ske på ett sådant sätt att ingen mot sin viljatvingas förvärva sin lägenhet.I motionen konstateras bl.a. att ett genomförande av de regler som ovannämndautredning föreslår binder kommunerna vid sin egendom utan full förfoganderätt.Förslaget innebär att en kommun som säljer ett kommunalt bostadsföretag ellerdelar av det skall få en minskning av det generella statsbidraget.Statsbidraget skall minskas med hälften av skillnaden mellan försäljningsprisetoch anskaffningsvärdet. Detsamma skall gälla om en kommun säljer aktier i ettfastighetsbolag så att kommunens inflytande understiger av rösterna.Utskottet har ovan redovisat innebörden av de nu gällande reglerna omöverlåtelser m.m. av de kommunala bostadsföretagen. Den anslutning som gjortstill m-, c-, fp- och kd-motionerna innebär avslag på proposition 1997/98:37 omförlängning av denna reglering.I en situation där bostadsmarknaden uppenbarligen har stora problem attfungera, där många lägenheter står outhyrda, där bostadsbyggandet minskar äveni kommuner med behov av nya bostäder och där många kommunala bostadsföretagstår på ruinens brant, läggs förslag som hindrar kommunerna att finna lösningarsom kan vara till gagn såväl för de boende som för skattebetalarna. Ettgenomförande av sådana förslag är orimligt och står i direkt strid medhyresgästernas intressen.Regeringen bör skyndsamt återkomma till med förslag som underlättaren utförsäljning av kommunala bostadsföretag. Det bör som sin meningge regeringen till känna. Vad nu anförts är en anslutning till Moderatasamlingspartiets partimotion 1997/98:Bo202 yrkande 22 och till motion1997/98:Sk734 (m) yrkande 3.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande utförsäljning av de allmännyttiga bostadsföretagenatt med anledning av motionerna 1997/98:Bo202 yrkande 22 och1997/98:Sk734 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,10. Vissa förslag avseende de allmännyttiga bostadsföretagen (mom. 9,motiveringen)(), (), () och () anser att den del av utskottets yttrande som på s. 40 börjar med?Med anledning? och slutar med ?allmännyttiga bostadsföretagen? bort haföljande lydelse:Utskottet delar uppfattningen i vissa m-motioner som behandlats tidigare idetta avsnitt om att åtgärder bör vidtas som underlättar försäljning avkommunala bostadsföretag. Det innebär att det saknas anledning att i sak taställning till förslag i s- och v-motioner som går stick i stäv mot dennainställning. Dessa motioner bör därför avslås av riksdagen.11. Vissa förslag avseende de allmännyttiga bostadsföretagen (mom. 9,motiveringen)() och () anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 40 börjar med ?Med anledning? och slutar med ?allmän-nyttigabostadsföretagen? bort ha följande lydelse:Som anförs bl.a. i motionerna 1997/98:Bo2 (kd) och 1997/98:Bo4 (fp) kan pågoda grunder ifrågasättas om kommunerna verkligen skall driva affärsverksamhetöver huvud taget. Den verklighet vi ser har givit oss rätt. Vad gäller dekommunala bostadsföretagen har många kommuner ekonomiska bekymmer, bl.a. därföratt de genom dessa kommit att dras in i vidlyftiga och för kommuninvånarnakostsamma affärer. Inte minst de många drastiska nedskärningarna i kommunernahar tydliggjort behovet av satsningar på kommunernas primära uppgifter, dvs.vård, skola och omsorg. Utskottet delar uppfattningen i de ovannämndamotionerna från (fp) och (kd).I de i detta avsnitt behandlade s- och v-motionerna förs fram förslag som omde genomförs innebär ytterligare åtaganden för staten beträffande deallmännyttiga bostadsföretagen. Eftersom förslagen i dessa motioner går stick istäv med det synsätt som bör prägla kommande beslut avseende dessa företagavstyrkes de av utskottet.12. Vissa förslag avseende de allmännyttiga bostadsföretagen (mom. 9)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 40 börjar med ?Med anledning?och slutar med ?allmännyttiga bostadsföretagen? bort ha följande lydelse:Som anförs i partimotion 1997/98:Bo232 är de kommunalabostadsbolagen en grundbult i den sociala bostadspolitiken, vars portalparagrafär allas rätt till en god bostad till en rimlig kostnad. Genom enuppgiftsfördelning mellan stat och kommun, där kommunerna planerat och byggtoch där staten bidragit med att skapa goda förutsättningar för byggandet, harSverige en i jämförelse med övriga länder mycket god boendestandard. I takt medatt staten reducerar sitt ansvar ökar boendekostnaderna och alltfler hushålltvingas byta till mindre bostäder och efterfrågan sjunker. Skattereformen hardessutom bidragit till att höja boendekostnaderna. De ligger på av disponibel inkomst. Arbetslösheten har naturligtvis sin betydelse fördetta, liksom den budgetsanering av statens finanser som pågår.Bostadsmarknaden blir tudelad, med tomma lägenheter på svaga bostadsmarknaderoch en svag men dock synlig efterfrågan i storstadsområden och på vissahögskoleorter. som finns inom svaga bostadsmarknaderhar en svår position.