bet · GL01SfU6 · 1997-11-18 00:00:00 — Det är ofta ivardagslivet som intresset och engagemanget för olika samhällsfrågor startar.Det är regeringens avsikt att det stöd till demokratiutveckling som infördesgenom budgetpropositionen för skall kunna stimulera en utveckling avnya former och strukturer för medborgarnas engagemang, särskilt i utsattabostadsområden. Den nya myndighet som enligt regeringen skall ha detövergripande ansvaret för integrationsfrågor bör ges möjligheter att stimuleradem som invandrar till ett ökat deltagande i samhällslivet.MotionernaI motion Sf8 av m.fl. (fp) yrkande 4, delvis, anförs attutgångspunkten i arbetet med att skapa lika möjligheter bör vara att gemänniskor makten över sin egen tillvaro. Av största betydelse är då att kunnapåverka och känna sig delaktig. I yrkande 5 anförs att rätten att väljaenskilda alternativ inom skola, barnomsorg och sjukvård, på samma ekonomiskavillkor som de offentliga, är viktig för att öka makten och känslan avdelaktighet för människor.I motion Sf7 av m.fl. (c) anförs i yrkande 2 att det politiskabeslutsfattandet måste förändras så att medborgarna ges större möjlighet attpåverka och vara delaktiga i beslutsfattandet. Besluten bör enligt motionärernafattas nära eller av dem som berörs av besluten.I motion Sf10 av m.fl. (mp) yrkande 7 begärs tillkännagivandeom att invandrare bör representeras i olika statliga utredningar som ledamöter,tjänstemän och experter. Frågan berörs även i motionerna Sf622 av YvonneRuwaida (mp) yrkande 7, 1996/97:Sf618 av m.fl. (mp) yrkande 3och 1996/97:Sf633 av () yrkande 8.Utskottets bedömningUtskottet instämmer i regeringens synpunkt att det är viktigt att stimuleraallas deltagande i politiken. En viktig uppgift i detta arbete är att på olikasätt stärka den lokala demokratin. Människors förmåga och vilja att delta i ochpåverka samhällsutvecklingen hänger nära samman med deras möjligheter att hamakt över sin egen tillvaro. Det är önskvärt att samhällsmedborgarna i ökadutsträckning har möjlighet att påverka och vara delaktiga i beslutsfattandet.Utskottet anser att detta framkommer i regeringens proposition. Motionerna Sf8yrkandena 4 (delvis) och 5 och Sf7 yrkande 2 kan därmed anses tillgodosedda.Vad gäller frågan om invandrarrepresentation i statliga utredningar behandladesden av i betänkande 1996/97:KU24. Utskottet ansåg attdet var betydelsefullt att statliga utredningar och kommittéer gavs en såallsidig och kompetent sammansättning som möjligt. Vidare ansåg utskottet attdet, för att erhålla en bred förankring, var viktigt att även invandrare ochunga deltog i dessa sammanhang. Utskottet utgick från att det från de politiskapartiernas och andra nominerade instansers sida finns ett intresse av attnominera kandidater till kommittéer så att dessa ges en så allsidig ochkompetent sammansättning som möjligt. Utskottet förutsatte även att regeringensträvar efter att efterfråga en bred förankring och ur jämställdhetssynpunktacceptabel sammansättning.Socialförsäkringsutskottet instämmer i synpunkter.Motionerna Sf10 yrkande 7, Sf622 yrkande 7, 1996/97:Sf618 yrkande 3 och1996/97:Sf633 yrkande 8 avstyrks med hänvisning till vad som ovan anförts.SamhällsinformationPropositionenStatliga och kommunala myndigheter bör inom sina respektive ansvarsområdensträva efter att samhällsinformation når alla i befolkningen oavsett härkomstoch etnisk bakgrund och att den är anpassad till mottagarnas skildaförutsättningar och behov.Utöver den generella samhällsinformationen behövs särskildainformationsinsatser för att tillgodose nyanlända invandrares behov avsamhällsinformation. Grundläggande samhällsinformation till nyanländainvandrare bör så långt möjligt ges på invandrarens eget språk. Regeringenanför att samhällsinformationen bör ta sin utgångspunkt i samhällets mångfaldoch utformas efter mottagarnas skilda förutsättningar och behov. Statliga ochkommunala myndigheter har ett stort ansvar för detta.Regeringen pekar på försöksverksamheten med medborgarkontor och menar attdessa bör kunna spela en viktig roll för att nå ut med samhällsinformation tillolika grupper och öka delaktigheten i samhället. De kan också bli en plats därinformationsteknik kan göras tillgänglig för medborgarna. För attmedborgarkontoren skall bli den plats människor söker sig till för informationoch dialog bör den lokala utformningen ske tillsammans med de boende i området.Regeringen anför i propositionen att det statliga stödet till bör avvecklas. Den ursprungliga motiveringen för att ge uten tidning på flera språk var att de som var nya i behövde fåinformation om det svenska samhället på sitt eget språk. Urvalet av språk harsedan dess ändrats för att svara mot de behov som invandringenaktualiserat. Regeringen menar dock att bara delvis harförmått förändra sin utgivning utifrån de språkbehov som uppkommit allteftersomnya språkgrupper invandrat. Antalet tryckta exemplar är vidare litet iförhållande till antalet personer från respektive språkgrupp. Regeringen anserdärför att de ursprungliga skälen att ge ut tidningen kan ifrågasättas både vadgäller tidningens innehåll och läsekretsens sammansättning.Det kan, särskilt med tanke på den deklarerade utgångspunkten förintegrationspolitiken, ifrågasättas om en statlig stiftelse bör ge ut tidningarför grupper som är etablerade i . På samma sätt kanifrågasättas om behovet av information på lätt svenska bland dem som varitlänge i landet skall betraktas annorlunda än det allmänna behov av informationpå lätt svenska som finns i landet. Regeringen anser att invandrare som varitlänge i landet i princip bör få sina behov tillgodosedda på samma sätt somandra.I budgetpropositionen för föreslår regeringen att stödet avvecklasefter och att motsvarande medel förs till den myndighet somskall ha ansvaret för integrationspolitiken.MotionernaI motion Sf7 av m.fl. (c) anförs att invandrare skall ha sammamöjlighet att ta del av samhällsinformation som de som har svenska sommodersmål. De resurser och den kompetens som finns hos bör, menar motionärerna, kunna användas för att tillgodosenyanlända invandrares behov av information på eget språk eller på lätt svenska.Motionärerna menar att stödet till inte kan upphöra innandet finns fullgoda alternativ. I motionens yrkande 3 begärs tillkännagivandehärom.I motion Sf8 av m.fl. (fp) begärs i yrkande 11 avslag påförslaget om att statsbidraget till skallavvecklas.I motion Sf12 av m.fl. (v) begärs i yrkande 1 tillkännagivandeom att bör vara kvar och anknytas till Ombudsmannen motetnisk diskriminering.I motion Sf9 av m.fl. (mp) begärs i yrkande 3tillkännagivande om att regeringens förslag om att avveckla stödet tillInvandrartidningen skall avslås. Motionärerna menar att frånkostnaderna för en integrationsmyndighet bör bekosta stödet tillInvandrartidningen.I motion Sf10 av m.fl. (mp) begärs i yrkande 24 avslag påregeringens förslag om att avveckla stödet till Stiftelsen Invandrartidningen.I motion Sf11 av m.fl. (kd) anförs att en utredning börtillsättas för att undersöka hur invandrares behov av samhällsinformation skallkunna tillgodoses. I avvaktan på en utredning bör dock stödet till kvarstå. I motionens yrkande 3 begärs avslag på regeringensförslag om att avveckla stödet.I motion Sf3 av () begärs tillkännagivande om att statsstödettill den finskspråkiga /Viikkoviesti kvarstår.I motion Sf612 av () anförs att det finns behov avlättförståelig och tydlig information, och att hittillstillgodosett det behovet på ett bra sätt. I motionens yrkande 1 begärstillkännagivande härom.Utskottets bedömningSamhällsinformationEn förutsättning för att känna sig delaktig i det samhälle där man bor är har kunskaper om hur samhället fungerar och att man kan hålla siginformerad om vad som händer. Kunskap och information är också grundläggandeförutsättningar för ett aktivt deltagande i samhällslivet och de demokratiskaprocesserna. En av de viktigaste uppgifterna för att uppnå detintegrationspolitiska målet om allas delaktighet i samhället måste därför varaatt se till att samhällsinformation kommer alla till del.Utskottet menar att myndigheter på statlig och nivå har ett särskiltansvar att se till att information på det egna området verkligen når olikagrupper i samhället. De integrationspolitiska målen måste få konsekvenser fördet sätt på vilket myndigheterna arbetar med att framställa och spridainformation, så att informationen når alla oavsett härkomst och etniskbakgrund, och att den är anpassad till mottagarnas skilda förutsättningar ochbehov. Arbetet med att tillgodose de olika behov av information som kan finnasi ett samhälle som präglas av mångfald måste utföras inom den generellapolitiken. Den nya myndigheten för integrationsfrågor, som enligt regeringensförslag skall inrättas (se avsnitt Ny myndighet för integrationsfrågor), bördock ha det övergripande ansvaret för att följa upp att ambitionerna verkligenuppfylls.Utskottet vill utifrån vad som ovan anförts om att den generella politiken iprincip skall svara mot de skilda behov av information som kan finnas isamhället, peka på att de nyanlända invandrarna utgör en grupp till vilkensamhället dock bör ha vissa riktade informationsinsatser. Informationen till denyanlända bör så långt möjligt ges på invandrarens eget språk. Utskottet menaratt det är särskilt viktigt att den som invandrat, och ännu inte hunnitlära sig det nya språket, ges tillgång till speciella informationskanaler.Informationsinsatserna är ett viktigt led i nyanlända invandrares introduktiontill det svenska samhället. Den nya integrationsmyndigheten skall enligtregeringens förslag ha ansvar för att det skall finnas information till denyanlända.InvandrartidningenUtskottet konstaterar att har fyllt en viktig funktion förmånga människor som har ett annat språk än svenska som sitt modersmål.Tidningen har genom sin nyhets- och informationsförmedling kunnat bidra tillmänniskors kännedom och kunskap både om det svenska samhället och den egnaspråkgruppen. Utskottet delar regeringens uppfattning att det kanifrågasättas om en stiftelse med statligt stöd i annan form än presstöd bör geut tidningar för grupper som är etablerade i . Invandraresom varit länge i landet bör i princip få sina behov tillgodosedda på sammasätt som andra.Med anledning av vad som ovan anförts ansluter sig utskottet till regeringensförslag om att stödet till skall avvecklas. Utskottetnoterar med intresse det utvecklingsarbete som Invandrartidningenstartat för att anpassa sin verksamhet till kommersiella villkor. På två avspråken som utkommer på - finska och spanska - utges t.ex.även tidningar på kommersiell basis. Utskottet menar dock attInvandrartidningen behöver än vad regeringen föreslår för attkunna anpassa sin verksamhet till de nya villkor som borttagandet av statsstödinnebär. Utskottet anser därför att statsbidraget till börkvarstå , och därefter upphöra. Härigenom undviks också ettavbrott i den information till nyanlända som den nya myndigheten skall ha. Ibetänkandet 1997/98:SfU2 om budget avser utskottet att lägga förslagtill omfördelning i budgeten för att finansiellt kunna täcka en sådan förlängdavvecklingstid för . En motsvarande minskning kommer attgöras på anslaget B 2 Särskilda insatser i utsatta bostadsområden.Vad gäller de editioner som gör på språk som representerarmindre grupper i , har utskottet från representanter förInvandrartidningen erfarit att avvecklingen av statsbidrag kommer att innebäraen särskilt osäker framtid. Som utskottet anför i följande avsnitt harregeringen i propositionen aviserat att den ämnar tillsätta en utredning meduppgift att lägga förslag om nytt bidragssystem för invandrarorganisationer. Enutgångspunkt för utredningens arbete skall enligt regeringen vara att bidragenkan vara resultatorienterade. Utskottet anser mot bakgrund av vad som ovananförts om nyhets- och informationsförmedling till mindre språkgrupper, attregeringen bör ge i uppgift åt nämnda utredning att undersöka möjligheterna attinvandrarorganisationer involveras i arbetet med att sprida nyheter ochinformation på andra språk än svenska. Utskottet föreslår att medanledning av motionerna Sf7 yrkande 3 och Sf11 yrkande 3 som sin mening gerregeringen detta till känna.Med det anförda avstyrks motionerna Sf8 yrkande 11, Sf12 yrkande 1, Sf9yrkande 3, Sf10 yrkande 24, Sf3 och Sf612 yrkande 1.Stöd till invandrarorganisationer och deras verksamhetPropositionenRegeringen anser att organisationer som bildas av människor som har invandrateller som har en gemensam etnisk och kulturell bakgrund spelar en viktig roll idet svenska samhället. För nyanlända kan det vara av stor betydelse såvälpraktiskt som känslomässigt att få kontakt med dem som kommer från samma platseller land, eller som talar samma språk. En organisation där man möter andrasom har invandrat kan bli starten för delaktigheten i det nya samhället. Fördem som levt längre i det svenska samhället kan organisationen vara ett sättatt umgås med dem som man delar språk och bakgrund med, eller att tillgodosebarns och barnbarns intresse för sina rötter.Regeringen menar att organisationer, där den etniska bakgrunden ellerflytten eller flykten till är den gemensamma grunden, i princip bör fåstöd till sin verksamhet på samma sätt som andra organisationer. Regeringenanser dock att ett särskilt stöd till dessa organisationer är befogat. Som skälför att särskilt uppmärksamma invandrares organisationer anför regeringen bl.a.målsättningen att den etniska och kulturella mångfalden i samhället bör varaföreträdd även i organisationslivet samt att de organisationer det här gällerkan ha svårt att hävda sig gentemot traditionella svenska organisationer.Vidare anser regeringen att det finns särskilda skäl att ge stöd tillorganisationer vars verksamhet är inriktad på att tillgodose nyanländainvandrares behov. Regeringen anser även att organisationer som arbetartväretniskt kan ges särskilt stöd för sin verksamhet.Stödet till invandrarnas organisationer bör enligt regeringen anpassas till denutveckling av det statliga stödet till folkrörelser som är underutarbetning (se t.ex. dir. 1996:84 för stödet till idrotten och dir. 1997:59för stödet till organisationer inom det sociala området).Regeringen anser att bidrag som ges till organisationer som bildats avinvandrare eller annars på etnisk grund bör relateras till deintegrationspolitiska målen. Det innebär att stödet kan prövas mot angelägnamål för introduktion och integration och utvärderas i förhållande till dessa.Kriterierna för statsbidrag bör på ett tydligare sätt kopplas tillorganisationernas funktion och roll i integrationsarbetet. Stödet bör även blimer verksamhets- och projektinriktat.De närmare formerna för det nya statsbidragssystemet bör enligt regeringenutvecklas i nära samråd med organisationerna. Regeringen avser att tillkalla ensärskild utredare med uppdrag att i samråd med bl.a. invandrarnasriksorganisationer föreslå hur bidragsgivningen skall utformas. Inriktningenbör vara att det nya statsbidragssystemet genomförs successivt med början år1999 för att vara fullt genomfört år 2001.Regeringen anser att den nya myndighet som föreslås för det övergripandeansvaret för integrationsfrågorna också skall ansvara för bidragsfördelningentill organisationer och deras verksamhet.MotionernaNågra motioner handlar om stödet till invandrarorganisationer.I motion Sf8 av m.fl. (fp) begärs i yrkande 6tillkännagivande om att en översyn av organisationsstödet behöver göras.I motion Sf12 av m.fl. (v) begärs i yrkande 2 tillkännagivandeom särskilt uppmärksammande av kvinnors och ungdomars aktiviteter vid stöd tillorganisationer och deras verksamhet.I motion Sf11 av m.fl. (kd) begärs i yrkande 4tillkännagivande om att ett nytt bidragssystem till invandrarorganisationerskall innehålla ett grundstöd. I yrkande 5 begär motionärerna tillkännagivandeom att ett nytt bidragssystem till invandrarorganisationer inte får innebäraatt det totala statsstödet till dessa organisationer minskar.I motion Sf612 av () begärs i yrkande 2 tillkännagivandeom att invandrarorganisationerna skall få ekonomisk hjälp för arbete somsammanfaller med integrationsprinciperna.Utskottets bedömningRegeringen anger i propositionen att en särskild utredare skall ges i uppdragatt i samråd med bl.a. invandrarnas organisationer föreslå hur bidragsgivningenskall utformas. Utskottet anser med hänvisning till detta att inte nuskall ta ställning i frågan. Utskottet avstyrker bifall till motionerna Sf8yrkande 6, Sf12 yrkande 2, Sf11 yrkande 4 och 5 samt Sf612 yrkande 2.DiskrimineringPropositionenRegeringen betonar att arbetet med att förebygga och motverka diskriminering,främlingsfientlighet och rasism ständigt måste bedrivas. Det måste ske på flerafronter och nivåer samt med olika metoder.Regeringen anger att en viktig utgångspunkt för arbetet här är att se tillatt det finns ett effektivt regelverk som kriminaliserar rasistiska handlingar.Vidare menar regeringen att det är viktigt att alla oavsett bakgrund ges reellamöjligheter till att försörja sig och bli delaktiga i samhället. Den som stårutanför upplevs ofta som hotande och upplever ofta sig själv som hotad. Med deövergripande målsättningar för integrationspolitiken som föreslås ipropositionen menar regeringen att förutsättningarna för att motverkadiskriminering, främlingsfientlighet och rasism bör öka. Vidare menarregeringen att den nya myndighet som man föreslår skall inrättas, kommer attinnebära en kraftsamling för detta arbete.Regeringen redogör för ett antal särskilda insatser och aktiviteter somvidtagits i syfte att förebygga och motverka diskriminering,främlingsfientlighet och rasism. Arbetsgrupper har t.ex. tillsatts för attarbeta med skolans arbete för att förankra demokratiska värden hos eleverna,för att motverka och förebygga rasistiskt och annat etniskt relaterat våld. Somen följd av en forskarrapport som visat stora brister i ungdomars kunskaper omnazismen och folkmordet på judar kommer regeringen att under hösten 1997erbjuda information om vad som hände under och vilkenmänniskosyn som låg bakom förintelsen av bland andra judarna. deltaräven i ett växande internationellt samarbete mot rasism och etniskdiskriminering, bl.a. inom och EU, och har inom ramen förEuropaåret mot rasism 1997 inrättat en särskild samordningskommitté som bl.a.arbetar på områdena skola, arbetsmarknad, boende, kultur och medier.En särskild utredare har också tillsatts för att se över lagen mot etniskdiskriminering (dir.1997:11). Utredaren skall senast den 1 december 1997föreslå sådana lagändringar eller åtgärder i övrigt som bedöms motiverade föratt effektivt förebygga och motverka etnisk diskriminering på arbetsmarknaden.MotionernaI motion Sf12 av m.fl. (v) anförs att den nuvarande lagen motetnisk diskriminering är behäftad med flera fundamentala svagheter.Motionärerna begär i yrkande 11 (delvis) tillkännagivande om att lagstiftningenskall skärpas.I motion Sf9 av m.fl. (mp) begärs i yrkande 6tillkännagivande om att arbetet med att motarbeta diskriminering måste föras påsamhällets samtliga nivåer.I motion Sf10 av m.fl. (mp) begärs i yrkande 10 att enutredning tillsätts för att se över frågan om omvandling av lagen om olagadiskriminering i till en ren civilrättslig lagstiftning. Imotionens yrkande 13 begärs tillkännagivande om att lagen mot etniskdiskriminering bör skärpas och bli lika stark som lagen om jämställdhet påarbetsmarknaden. I yrkande 15 begärs tillkännagivande om attantidiskrimineringsklausuler bör införas i alla offentligt upphandlade avtaldär staten är en part. Avtalsbrott mot en sådan klausul skulle enligtmotionärerna kunna sanktioneras med hävning av avtalet, skadestånd och/ellerförbud mot deltagande i framtida upphandling. Samma yrkanden görs även i motionSf622 av () yrkandena 10, 13 och 15.Utskottets bedömningDen princip som demokratin och rättssystemet i vårt land bygger på är respektenför alla människors lika värde. Det innebär bl.a. att ingen skall missgynnas pågrund av sitt ursprung, hudfärg, etniska tillhörighet eller kön. Principen omallas rätt till lika möjligheter oavsett bakgrund görs vidare tydlig i deövergripande målsättningar för det integrationspolitiska arbetet som regeringenformulerat. Det är utskottets bestämda uppfattning att samhället skall bekämpaförekomsten av handlingar som kränker denna princip. Det innebär att arbetetmed att förebygga och motverka främlingsfientlighet, rasism och diskrimineringär ett prioriterat område inom integrationspolitiken. Utskottet anser attarbetet bör föras på samhällets samtliga nivåer.Vad gäller frågan om diskrimineringslagstiftning anförarbetsmarknadsutskottet i sitt yttrande över propositionen att det behövs skyddmot etnisk diskriminering i arbetslivet. Utskottet har under det senaste åretbehandlat motionsförslag med anknytning till lagstiftningen på området. Någraav dem är identiska med eller liknar dem i förevarande ärende. Utskottetvärdesätter att en översyn pågår av lagen mot etnisk diskriminering. Parallelltmed detta utredningsförslag kommer det också att presenteras förslag som gällerdiskriminering på grund av funktionshinder respektive sexuell läggning. Inteminst med tanke på att det rör sig om mycket komplicerade frågor är detarbetsmarknadsutskottets bestämda uppfattning att man inte bör föregripautredarnas förslag.Socialförsäkringsutskottet instämmer med vad som anförs avarbetsmarknadsutskottet och avstyrker motionerna Sf12 yrkande 11 (delvis), Sf10yrkandena 10, 13 och 15 samt Sf622 yrkandena 10, 13 och 15.Med vad som ovan anförts kan vidare motion Sf9 yrkande 6 anses tillgodosedd.MedborgarskapPropositionenI propositionen anförs att det har varit en strävan i svensk politik att densom fått permanent uppehållstillstånd och är folkbokförd i landet i principskall ha samma rättigheter och skyldigheter som svenska medborgare. Det är dockbara svenska medborgare som har rätt att rösta i riksdagsvalen och som ärvalbara till . Vissa arbeten, framför allt sådana med anknytning tilllandets säkerhet, kan inte heller innehas av andra än svenska medborgare. Medmedborgarskapet följer plikten att göra militärtjänst. Det är vidare bara densom är svensk medborgare som har en ovillkorlig rätt att vistas i landet. Attinneha svenskt pass innebär också möjligheter att resa till länder som manannars skulle ha svårt att få tillträde till på grund av det tidigaremedborgarskapet och det ger också rätt till svenska statens skydd. Eftersommedborgarskapet har stor betydelse för integrationsprocessen och i hög grad ären fråga om inflytande och delaktighet har regeringen beslutat tillkalla enparlamentarisk kommitté som skall göra en översyn av lagen om svensktmedborgarskap (dir. 1997:5). Enligt direktiven ingår det i kommitténs uppdragatt överväga vilka åtgärder som kan vidtas för att stärka medborgarskapetsstatus som ett led i integrationsprocessen. Kommittén skall också överväga omkrav på kunskaper i svenska språket eller om det svenska samhället böruppställas för beviljande av medborgarskap.MotionernaI tre motioner tas frågor med anknytning till svenskt medborgarskap upp.I motion Sf10 av m.fl. (mp) kritiseras att den nämndakommittén enligt direktiven skall överväga åtgärder för att stärkamedborgarskapets status. Motionärerna anser att utredningen i stället borde tafram åtgärder för att minska skillnaden mellan medborgare och icke-medborgare.Icke-medborgares rättssäkerhet bör öka, bl.a. vad gäller utlänningslagen.Motionärerna begär i yrkande 12 ett tillkännagivande om ändrade direktiv ienlighet härmed. Ett motsvarande yrkande framställs i motion Sf622 yrkande 12av ().I motion Sf605 av de och () begärsett tillkännagivande om krav på kunskaper i svenska motsvarande grundskolenivåför erhållande av svenskt medborgarskap.Utskottets bedömningI likhet med vad som anges i propositionen har det varit en strävan i svenskpolitik att samma rättigheter och skyldigheter skall gälla svenska och härbosatta icke svenska medborgare. Enligt utskottets mening kommer dockmedborgarskapet även fortsättningsvis att i vissa avseenden ha en avgörandebetydelse.