bet · GL01SfU1 · 1997-12-02 00:00:00 — 7 § AFL regler som innebär att de som bosättningstid skall fåtillgodoräkna sig hela eller viss del av tiden i hemlandet eller annat land därde tillfälligt erhållit en fristad.Hel folkpension i form av ålderspension utges av basbeloppet minskatmed eller, för gift försäkrad, av basbeloppet minskat med 2 %.Den ålderspensionär som har låg eller ingen ATP har rätt till pensionstillskottenligt lagen (1969:205) om pensionstillskott. Pensionstillskott tillålderspension utges med högst av basbeloppet minskat med 2 %.PropositionenRegeringen har i budgetpropositionen föreslagit att för budgetåret1998 till anslaget A 1 Ålderspensioner anvisar ett ramanslag på 52 492 miljonerkronor.I budgetpropositionen anges att aktuella prognoser pekar på att det för år1998 föreslagna anslaget kan komma att överskridas, dock inom ramen föranslagskrediten.Vid beräkningen av medelsbehovet har regeringen beaktat de förslag tillregeländringar på området som föreslås i propositionen.I det reformerade pensionssystemet föreslås att ålderspension skall kunna tasut tidigast . Med den nuvarande nedre gränsen förförtida uttag av ålderspension kan personer födda komma att ta utålderspension innan det reformerade pensionssystemet trätt i kraft. Detta kanenligt regeringen medföra komplikationer. Förtida uttag föreomräkningstillfället skapar också en rad problem av mer teknisk art. Regeringenföreslår därför att den nedre gränsen för uttag av ålderspension höjs från 60år till . Personer födda eller tidigare föreslåsinte omfattas av regeländringen.I dag betalas pension ut den 23 respektive den 24 i . Regeringenanser att de offentliga finanserna utvecklas positivt varför folkpension,tilläggspension och bostadstillägg fr.o.m. kan betalas utden 18 respektive den 19 i varje månad.Vidare anges i propositionen att pension som uppgår till högst perår skall betalas ut en till i efterskott. Denna ändringföreslås träda i kraft . Ändringen innebär enligt regeringen enmer rationell hantering vid utbetalning av små pensionsbelopp.MotionernaEnligt motion Sf278 av m.fl. (m) är det viktigt att pensionernavärdesäkras. Motionärerna begär därför att basbeloppet skall räknas upp med100 % redan från (yrkande 2). Ytterligare 600 miljonerkronor bör därför tillföras anslaget A 1 Ålderspensioner (yrkande 6).I motion Sf292 av m.fl. (kd) anges att pensionstillskottetför de sämst ställda pensionärerna bör höjas med . Motionärernaanser vidare att det är rimligt att återställa pensionerna genom att avskaffareduktionen av basbeloppet som infördes , eftersom statens finansernu förbättrats. Dessa åtgärder beräknas kosta respektive1 . Motionärerna yrkar därför att anslaget A 1Ålderspensioner tillförs ytterligare (yrkande 3 delvis).Enligt motion Sf300 (delvis) av m.fl. (v) finns det mångaäldre invandrare som inte får folkpension och därför är hänvisade till att sökasocialbidrag för sin försörjning. Motionärerna anser att staten skall ta ansvarför de pensionerade invandrare som lever på socialbidrag och anvisar därför 10miljoner kronor mer än vad regeringen föreslagit till anslaget A 1 Ålders-pensioner.Även motionerna Sf221 av och de () och Sf208 av m.fl. (s) tar upp frågan om äldreinvandrare som inte har folkpension. I motion Sf221 begärs ett tillkännagivandeom att staten bör ha betalningsansvaret för äldre invandrare. Motionärerna imotion Sf208 anser att frågan om de äldre invandrarnas försörjning är ennationell angelägenhet och inte de enskilda kommunernas ansvar. I motionenbegärs ett tillkännagivande om äldre invandrare som saknar rätt till svenskpension.Enligt motion A270 av m.fl. (v) bör man inte försvåra för deäldre att gå i pension då stora grupper ungdomar och personer ärarbetslösa. Motionärerna yrkar därför avslag på regeringens förslag att höjaåldersgränsen för förtida uttag av pension till (yrkande 1).Utskottets bedömningOmfattande åtgärder har krävts för att sanera statens finanser. Ocksåpensionsområdet har varit föremål för besparingar. Bland annat sker sedan 1995en begränsad uppräkning av basbeloppet och beräknas pensionernautifrån av basbeloppet. Dessa åtgärder har enligt utskottets mening varitnödvändiga. De offentliga finanserna utvecklas positivt. Trots detta ärdet enligt utskottets uppfattning inte möjligt att beräknapensionerna utifrån basbeloppet utan reducering. Vad gäller den begränsadeuppräkningen av basbeloppet har konsekvenserna av denna åtgärd begränsats pågrund av sjunkande inflationstakt. Basbeloppet för kommer också enligtde prognoser som redovisats att räknas upp . Utskottet anser detemellertid inte möjligt att räkna pensionerna på ett helt basbelopp redanbudgetåret 1998.Då det gäller förslaget om en höjning av pensionstillskottet anser utskottetatt detta inte är möjligt. Utskottet vill dock erinra omutskottets tidigare uttalande om behovet av en analys som tar sikte pålevnadsnivån för hela pensionärskollektivet, vilket på förslag avfinansutskottet gav regeringen till känna (yttr. 1994/95:SfU6y och bet.1994/95:FiU1). Regeringen uttalar också i budgetpropositionen att en fortsattundersökning och analys av pensionärernas levnadsförhållanden med särskildbelysning av de kommunala avgifternas inverkan på levnadsförhållandena kommeratt prioriteras under budgetåret 1998.Frågan om äldre invandrares rätt till pension har utskottet behandlat vid ettflertal tillfällen tidigare. Senast i betänkande 1996/97:SfU1 om anslagen erinrade utskottet om att frågan om försörjningen av vissaäldre invandrare togs upp i samband med behandlingen av proposition 1992/93:7om rätten till folkpension m.m., med anledning av då väckta motioner. Riksdagengjorde vid det tillfället ett tillkännagivande om att det fanns anledning förregeringen att göra en närmare utredning av de problem som fanns och som kundeuppkomma när det gällde försörjningen av invandradeålderspensionärer som inte hade rätt till folkpension. I samband medbehandlingen av propositionen om ny socialtjänstlag uttalade socialutskottetatt det finns vissa grupper som det borde vara möjligt att finna andrastödformer för än socialbidrag. Socialutskottet nämnde bl.a. pensionärsgruppersom inte är berättigade till svensk eller utländsk pension (1996/97:SoU18 s.22). Regeringen har tillsatt en särskild utredare med uppgiftatt se över vissa frågor rörande socialtjänstlagen och socialtjänstensuppgifter. Av direktiven (dir. 1997:109) framgår bl.a. att utredaren skallanalysera sambandet mellan socialbidraget och övriga trygghetssystem utifrån deolika övergripande förändringar som skett i samhället under 1990-talet.Utskottet vill också i detta sammanhang erinra om att de utlänningar somfr.o.m. får uppehållstillstånd i landet som skyddsbehövandefår rätt att tillgodoräkna sig bosättningstid i hemlandet. Detta innebär enutvidgning av de grupper som enligt 5 kap. 7 § AFL har rätt att tillgodoräknasig sådan bosättningstid.Den s.k. Genomförandegruppen har behandlat denna fråga. I Ds 1997:66Garantipension och samordningsfrågor m.m. anges att det för oavkortadgarantipension i det nya systemet krävs försäkringstid. Eftersomförsäkringstid huvudsakligen avser tid då den enskilde är bosatt i kravet att personer som har flyttat till i högre ålder inteomfattas av ett grundskydd motsvarande de föreslagna basnivåerna. För atttillgodose önskemålet om att även personer med endast kort anknytningstid tillSverige skall få sin försörjning tryggad genom pensionssystemets försorgsamtidigt som totalkostnaderna för garantipensionssystemet hålls inomuppställda ramar har en tudelning av garantipensionen diskuterats. Ipromemorian beskrivs principerna för hur en sådan tudelad garantipension skullekunna konstrueras. Av beredningstekniska skäl lämnas dock inte några förslag(s. 127 f.).Utskottet, som anser det nödvändigt att finna en lösning på problemetmed invandrade ålderspensionärer som inte har rätt till folkpension, utgår frånatt regeringen återkommer med förslag till lösningar. Utskottet anser detdärför inte nödvändigt med något tillkännagivande till regeringen. Utskottetavstyrker bifall till motionerna Sf221 och Sf208 samt Sf300 i denna del.Genom regeringens förslag om att höja den nedre åldersgränsen för förtidauttag av ålderspension uppnås överensstämmelse med de föreslagna reglerna i detreformerade pensionssystemet. Förändringen innebär också att en rad problem avmer teknisk art kan undvikas. Utskottet har inget att erinra mot förslaget.Utskottet tillstyrker ändringarna i 6 kap. 1 § och 12 kap. 1 § AFL ochavstyrker motion A270 yrkande 1.Regeringen föreslår i budgetpropositionen att pension skall betalas ut eneller i efterskott om den årliga pensionen uppgår till högst2 . Utbetalning skall dock ske även för små belopp om det finnssärskilda skäl härför. Förslaget föreslås träda i kraft . EnligtAFL bestäms pensionsbelopp för år räknat. Enligt 16 kap. 4 § första stycketframgår att pensionen skall utges och av andra stycket framgår attberäkningen av pensionsbelopp för månad utgår från årspensionen. Det månatligautbetalningsbeloppet följer således årspensionen. Utskottet utgår från att ävenbeslutade utbetalningstillfällen justeras vid en eventuell ändring avårspensionen. För att tydliggöra detta föreslår utskottet att orden ?den årligapensionen? i 4 § första stycket ersätts med ordet ?årspensionen? i regeringensförslag till ny lydelse av 16 kap. 4 § första stycket. Utskottet föreslårvidare att tidpunkten för ikraftträdandet av bl.a. datatekniska skäl skallbestämmas till . Den av utskottet föreslagnaikraftträdandetidpunkten beräknas inte medföra några ytterligare kostnader.Utskottet är också positivt till regeringens förslag om att folkpension,tilläggspension och bostadstillägg från skall utbetalas den18 respektive den 19 . Utskottet noterar vidare att regeringenbeslutat att även skall pensionerna betalas ut den 18respektive den 19 (SFS 1997:789).Utskottet har inget att erinra mot regeringens förslag till medelsanvisning.Utskottet återkommer i avsnittet Utskottets ställningstagande och redovisardär utskottets sammantagna överväganden och ställningstaganden.A 2 Efterlevandepensioner till vuxnaGällande ordningOmställningspension och särskild efterlevandepensionOmställningspension och särskild efterlevandepension, som infördes den 1januari 1990, utges till efterlevande make oavsett kön och omfattar såvälfolkpension som ATP.Omställningspension utges till efterlevande make som inte har fyllt ochsom vid tiden för dödsfallet antingen sammanbott med maken somföregått dödsfallet eller då stadigvarande bodde tillsammans som stod under vårdnad av makarna eller en av makarna. Med efterlevandemake likställs vissa efterlevande som varit samboende med den avlidne.Omställningspension utges som begränsats fråndödsfallet. Därefter utges omställningspension endast om den efterlevande harvårdnaden om och stadigvarande sammanbor med barn som viddödsfallet stadigvarande vistades i makarnas hem. Sedan rätten tillomställningspension upphört kan efterlevande make med nedsatt förvärvsförmågabeviljas särskild efterlevandepension, som allt efter förvärvsförmågansnedsättning utges som hel, tre fjärdedels, halv eller fjärdedels förmån.Hade den avlidne maken inte uppfyllt bosättnings- eller ATP-kravet föroreducerad folkpension utges folkpension i form av efterlevandeförmån medreducerat belopp.Rätt till omställningspension och särskild efterlevandepension upphör om denefterlevande gifter om sig eller sammanlever med någon som han eller hon harvarit gift med eller har eller har haft barn med.ÄnkepensionFöre fanns i 8 och 14 kap. AFL bestämmelser om folk-ochtilläggspension i form av änkepension. Till följd av omfattandeövergångsbestämmelser kommer änkepension enligt dessa äldre bestämmelser attnybeviljas och betalas ut under en lång tid framöver.Rätt till folkpension i form av änkepension har en änka, som antingen fyllt36 år vid mannens bortgång och då varit gift med honom eller harvårdnaden om och stadigvarande bor tillsammans med barn, som är ochsom stadigvarande vistades hos makarna eller hos änkan vid tiden fördödsfallet. Med änkor likställs vissa grupper icke gifta kvinnor som varitsamboende med den avlidne.Enligt huvudregeln utges oreducerad folkpension i form av änkepension tillänka som var då mannen avled eller som då vårdade barn under 16 år.I sist nämnda fall utges oreducerad pension i första hand fram till dess attbarnet fyller , men även därefter om änkan uppnått 50års ålder. I övriga fall utges reducerad pension. Även om änkan uppfyller nunämnda krav för oreducerad folkpension reduceras folkpensionen om den avlidnemannen inte uppfyllt bosättnings- eller ATP-kravet för oreducerad folkpension.Detta kan även gälla änkor som är födda eller senare, eftersomfolkpensionen för dessa änkor är knuten till det antal år den avlidne mannenvid utgången av tillgodoräknats pensionspoäng.Folkpension i form av änkepension utges till änka fram till dess att änkanfyller eller får folkpension. Pensionsförmånen upphör dockom änkan gifter om sig eller sammanlever med någon som hon har varit gift medeller har eller har haft barn med.Änkepension från ATP utges till änka som varit gift med den avlidne eller som har gemensamt barn med denne. Pensionen från ATP utgesoberoende av änkans ålder och oberoende av om hon har egen ålders- ellerförtidspension men upphör om hon gifter om sig. Pensionen reduceras om änkanfår tilläggspension i form av ålderspension. För änkor som är födda år 1945eller senare gäller att de får änkepension från ATP endast i förhållande tillmannens intjänade pensionspoäng vid utgången av år 1989.Före införandet av AFL fanns bestämmelser om änkepension i1946 års lag om folkpensionering. Enligt 16 § lagen (1962:382) angåendeinförande av lagen om allmän försäkring har den som blev änka före den 1 juli1960 fortsatt rätt till folkpension enligt äldre bestämmelser. För dem som blevänkor 30 juni 1960 är änkepensionen till vissdel inkomstprövad.Sedan den 1 april år gäller att folkpension i form av änkepension ochpensionstillskott till denna skall inkomstprövas. Inkomstprövningen, somsåledes omfattar även de pensioner som utges vid ikraftträdandet, skall dockinte göras efter dödsfallet och inte heller sålänge änkan vårdar barn . Prövningen görs enligt de regler somgäller för bostadstillägg för pensionärer och sker integrerat på så sätt attinkomsten först reducerar bostadstillägget och därefter änkepensionen. Vidinkomstprövningen fastställs en årsinkomst. Årsinkomsten innefattar i principalla inkomster utom folkpension samt vissa bidrag och kostnadsersättningar.Inkomst av förmögenhet beräknas som en schablonmässigt bestämd procentuellandel av varje förmögenhetsslag. Vid beräkning av förmögenhetens avkastningökar den procentuella andelen då det gäller förmögenhet överstigande visstbelopp. Änkepensionens folkpensionsdel minskas av årsinkomsten sominte reducerat bostadstillägget.Efterlevandeförmånernas storlekOreducerad folkpension i form av änkepension eller omställningspension och helsärskild efterlevandepension utges av basbeloppet minskat med 2 %.Pensionstillskottet till dessa förmåner utgör av basbeloppet minskat med2 %. Till pensionstagare som inte har någon tilläggspension till aktuellefterlevandeförmån utges pensionstillskottet i sin helhet. Till pensionstagaresom har tilläggspension utges pensionstillskott endast i den månpensionstillskottet överstiger tilläggspensionen. Utges reduceradefterlevandeförmån reduceras även pensionstillskottet.PropositionenRegeringen har i budgetpropositionen föreslagit att för budgetåret1998 till anslaget A 2 Efterlevandeförmåner till vuxna anvisar ett ramanslag på555 miljoner kronor.Vid beräkningen av medelsbehovet har regeringen beaktat de förslag tillregeländringar på området som föreslås i propositionen.Enligt regeringens mening är det ur samhällelig synpunkt väsentligt attstimulera pensionssparande. I budgetpropositionen föreslås därför att fr.o.m.den 1 januari 1998 skall vid inkomstprövningen av folkpension i form avänkepension inte annan pensionsförsäkring än tjänstepensionsförsäkring ochindividuellt pensionssparkonto räknas med i årsinkomsten. Inte heller skallkapital som betalats in till pensionsförsäkring tas med vid beräkningen.MotionernaGullan m.fl. (m) anför i motion Sf278 att beslutet att införainkomstprövning av änkepensionerna måste upphävas (yrkande 3). Vidare böromställningspensionen återgå till att gälla i stället förnuvarande (yrkande 4). Ändringarna bör gälla fr.o.m. den 1 januari1998. I yrkande 7 anges att ytterligare bör föras tillanslaget A 2 Efterlevandepensioner till vuxna.I motion Sf305 av m.fl. (fp) yrkas att beslutar attförkortningen av omställningspensionen från ej längreskall gälla (yrkande 5) och att inkomstprövning av änkepensioner ej skall ske(yrkande 6). Motionärerna anser att anslaget bör tillföras 1 079 miljonerkronor mer än vad regeringen föreslagit till A 2 Efterlevandepensioner tillvuxna (yrkande 14).I motionerna Sf300 (delvis) av m.fl. (v) och Sf302 yrkande 2av m.fl. (v) hemställs att anslaget A 2 Efterlevandepensionertill vuxna tillförs mer än vad regeringen föreslagit. Imotion Sf302 yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att behovsprövningen avänkepensionerna bör avskaffas då den är fördelningspolitiskt felaktig.Rose-Marie Frebran m.fl. (kd) anför i motion Sf292 att trots en omfattandeoch berättigad kritik kvarstår inkomstprövningen av änkepensionerna.Motionärerna säger nej till inkomstprövningen och kan inte heller accepteraförkortningen av omställningspensionen . I yrkande 3 (delvis)föreslås därför att anslaget tillförs ytterligare utövervad regeringen föreslagit.Vad gäller inkomstprövningen av änkepensionerna finns ytterligare tremotioner. och () yrkar i motion Sf204 att riksdagenbeslutar avskaffa inkomstprövningen av folkpensionsdelen i änkepensionerna. Imotionerna Sf220 av och () och Sf248 avElizabeth och () begärs tillkännagivanden omåterställande av änkepensionerna.I motion Sf242 av och andre vice talman ()begärs tillkännagivanden om att hushåll med barn inte skall berörasav inkomstprövningen (yrkande 2) och om förlängd omställningstid till tolvmånader (yrkande 1).Utskottets bedömningInkomstprövningen av änkepensionernas folkpensionsdel och förkortningen avtiden för omställningspensionen var nödvändiga insatser för att sanera statensfinanser. Enligt utskottets mening finns det inte , trots det någotpositivare läget, utrymme för att fullt ut återgå till tidigare regler på dettaområde. Utskottet delar emellertid regeringens bedömning att det är väsentligtatt stimulera pensionssparande. Utskottet har därför inget att erinra motregeringens förslag om att inkomst av annan pensionsförsäkring äntjänstepensionsförsäkring och pensionssparkonto (IPS) undantas frånårsinkomsten vid inkomstprövningen av änkepensionen. Med inkomst avpensionsförsäkring avses även insatt kapital som inte förfallit till betalning.Därför bör inte heller kapital som betalats in till pensionsförsäkring ingå iden förmögenhet som fastställs.Utskottet har inget att erinra mot regeringens förslag till medelsanvisning.Utskottet återkommer i avsnittet Utskottets ställningstagande och redovisardär utskottets sammantagna överväganden och ställningstaganden.A 3 Bostadstillägg till pensionärerGällande ordningDet kommunala bostadstillägget till pensionärer ersattes fr.o.m. den 1 januari1995 med ett statligt bostadstillägg till pensionärer (). BTP regleras ilagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer.BTP är en inkomstprövad förmån som kan utges till den som uppbär folkpensioni form av ålderspension, förtidspension eller efterlevandepension. BTP kan dockaldrig utgå i samband med ålderspension före den månad pensionären fyller 65år. BTP utges fr.o.m. med högst ett belopp som motsvarar av bostadskostnaden mellan och . Detta maximibelopputges till pensionärer utan andra inkomster än folkpension samtpensionstillskott och/eller tilläggspension till ett belopp som motsvarar ettoreducerat pensionstillskott. För pensionärer med andra inkomster görs ettinkomstavdrag från maximibeloppet. Inkomstavdraget grundas enbart på dessaandra inkomster.Då det gäller inkomst av förmögenhet beräknas denna som en schablonmässigtbestämd procentuell andel av varje förmögenhetsslag. Vid beräkning avförmögenhetens avkastning ökar den procentuella andelen då det gällerförmögenhet överstigande visst belopp.Före beräknades avkastningen av en - ellertvåfamiljsfastighet, som den pensionsberättigade bodde i, enligt en iförhållande till den pensionsberättigade mer generös metod än då det gälldeavkastning av annan förmögenhet. Före gjordes ocksåförmögenhetsberäkningen avseende förmögenhet överstigande visst belopp då detgällde sådan fastighet på ett förmånligare sätt än beräkningen av annanförmögenhet. Från beaktades vid inkomstprövningen avbostadstilläggen till pensionärer inte längre inkomst av privatbostad. Dettagällde oavsett om bostaden användes för permanent boende eller inte. Inteheller beaktades skulder och skuldräntor som var hänförliga till sådanabostäder. Motsvarande gällde privatbostadsfastighet.Från och med den 1 april gäller att endast privatbostadsfastighet ellerprivatbostad som permanent bebos av den pensionsberättigade skall varaundantagen från inkomstprövningen av BTP. Detta innebär att även innehav avfritidsfastighet kan påverka bostadstilläggets storlek. För en pensionär isärskilt boende kan regeln medföra att bl.a. en med make gemensamt ägd bostadtas med vid inkomstberäkningen.Avkastning av förmögenheten beräknas till av förmögenheten för den som är gift och för annan. Överstigerförmögenheten dessa belopp beräknas avkastningen till av det överstigandebeloppet.Inkomstavdrag görs av den beaktade årsinkomsten upp till ett och etthalvt basbelopp och av den överstigande årsinkomsten.Särskilt bostadstillägg till pensionärer () betalas ut som en inkomst-utfyllnad om pensionärens inkomst sedan en skälig bostadskostnad är betaldunderstiger en skälig levnadsnivå. De inkomster som anses utgöra en skäliglevnadsnivå skall enligt 7 § tredje stycket lagen om bostadstillägg tillpensionärer alltid uppgå till lägst av basbeloppet för den som är ogiftoch till lägst av basbeloppet för den som är gift.Från och med den 1 april gäller att högsta skäliga bostadskostnad reg-leras i lagen om bostadstillägg till pensionärer. Som skälig bostadskostnadanses en bostadskostnad som uppgår till högst i månaden.PropositionenRegeringen har i budgetpropositionen föreslagit att för budgetåret1998 till anslaget A 3 Bostadstillägg till pensionärer anvisar ett ramanslag på9 654 miljoner kronor.Vid beräkningen av medelsbehovet har regeringen beaktat de förslag tillregeländringar på området som föreslås i propositionen.I propositionen anges att regeringen avser att se överregelsystemet vid inkomstprövning för BTP.Regeringen föreslår mot bakgrund av det förbättrade ekonomiska läget attersättningsnivån i bostadstillägget höjs från till fr.o.m. den1 januari 1998.Vad gäller beräkningen av årsinkomsten är det enligt regeringens mening interimligt att en bostad som för den ena maken utgör permanentbostad, samtidigtför den andra maken betraktas som fritidsfastighet. Regeringen föreslår därföratt undantaget för tillgångar i form av bostäder utökas för pensionärer som harsin bostad i en särskild boendeform till att omfatta även permanentbostad fördennes make. De ändrade reglerna föreslås gälla från den 1 januari 1998.Regeringen föreslår vidare att man och kvinna som utan att vara gifta medvarandra lever tillsammans och är skrivna på samma adress skall likställas medmakar vid beräkningen av BTP om inte särskilda skäl visas för annat.Förändringen föreslås gälla från den 1 april 1998.Utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning är samordnat medänkepension. Detta har medfört att det varit förmånligare att erhålla t.ex.arbetslöshetsersättning än utbildningsbidrag för kvinnor med änkepension.Regeringen anser därför att samordningen av utbildningsbidraget medänkepensionen skall avskaffas (regeländring föreslagen under utgiftsområde 14Arbetsmarknad och arbetsliv).