bet · GK01SkU23 · 1997-05-27 00:00:00 — lag om ändring i lagen (1996:1348) om ändring i lagen (1985:146) omavräkning vid återbetalning av skatter och avgifter,res. 1 (m, fp, kd ) - delvisres. 2 (m, fp, v, mp, kd) - delvisres. 4 (m, fp, mp, kd) - delvisres. 9 (v) - delvisres. 10 (m, fp, kd) - delvisres. 11 (v, mp) - delvisres. 13 (m, fp, mp, kd) - delvisres. 14 (m, fp, mp) - delvis16. beträffande redovisning av skatte- och avgiftsinkomster istatsbudgetenatt godkänner vad regeringen anfört i proposition 1996/97:100 om redovisning mot statsbudgeten av debiteringar och betalningar m.m.i skattekontosystemet.res. 15 (m, fp, kd) - villk.Stockholm den 27 maj 1997På skatteutskottets vägnarLars HedforsI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (),(), (), (), Per (), (), (), (), HolgerGustafsson (kd), (), () och (). Ett nytt samordnat system för uppbörd av skatter och avgifter (mom. 1 ochmom. 15 i motsvarande del)(), (), (), HolgerGustafsson (kd), () och () hardels anfört följande:Tanken med ett skattekonto, där företagens skatter och avgifter kan redovisasoch betalas på ett enkelt sätt, är enligt vår uppfattning i grunden riktig ochdärför värd att satsa på. I det förslag som regeringen nu presenterar haremellertid systemet fått en utformning som vi inte kan acceptera. Förslaget ärensidigt utformat för att tillgodose de fiskala intressena och innehållerflera inslag som vi ogillar både av principiella och praktiska skäl.Remissutfallet har heller inte varit så odelat positivt som regeringen synesvilja göra gällande och bl.a. har de mindre företagens och lantbruketsorganisationer avstyrkt förslaget. Med tanke på att regeringen i andrasammanhang gärna ger sken av att vilja värna om de mindre företagen som ettled i tillskapandet av nya jobb är det sätt på vilket oron och kritiken fråndenna sektor nonchalerats enligt vår mening anmärkningsvärt. Dessutom harförslaget i viktiga delar utsatts för kraftig kritik av en tung remissinstanssom Riksrevisionsverket.Ett system som gör det omöjligt att särskilja vilka skatter som har betalatsoch vilka som inte har betalts blir obegripligt för den enskilde skattebeta-laren och passar enligt vår mening inte i ett rättssamhälle. Det är frånprincipiell synpunkt viktigt att den som betalar en skatt eller avgift ocksåskall kunna utläsa på ett utdrag från sitt skattekonto vilka skatter som harbetalats och vilka som inte har betalats. Den i propositionen valda lösningensom bl.a. går ut på att en brist skall andelsvis proportioneras bland deobetalda skatterna och avgifterna med hänsyn till deras storlek - den s.k.likafördelningsmetoden - kan som påpekas i någon motion ge orimliga effekternär det gäller t.ex. pensionsavgifterna.Även andra enskildheter i förslaget gör att vi anser att det inte bör genom-föras i föreliggande skick. Vi tänker bl.a. på den krympta betalningsfristensom omformuleringen av förfallodagsbegreppet innebär och som också innebär attden enskilde måste stå risken för en försening som han eller hon inte kan råför. Vi tänker vidare på den nya kopplingen av momsåterbetalningen tillredovisningen av skatteavdrag och socialavgifter som kan leda tilllikviditetsmässiga svårigheter för företagen. Vad beträffar inbetalningsdagenför momsinbetalningar har regeringen underlåtit att korrigera den absurdaordning som infördes och som innebär att många företag måste betalain momsen redan innan de har fått betalning av sina kunder, till men förföretagens expansionsförmåga och vilja att nyrekrytera. I stället påläggerregeringen företagen en skyldighet att redovisa moms mitt . En annan fråga som fått en mycket olämplig utformning är detutvidgade företrädaransvaret för juridiska personer som går stick i stäv motprinciperna bakom aktiebolagsformen och det begränsade personliga ansvaret ochsom också föregriper arbete. Att regeringen harunderlåtit att ta itu med de orimliga reglerna för skattetillägg när detgäller periodiseringar och tulltilläggen ser vi också som en brist. Även denya reglerna för beräkning av kostnadsränta och förseningsavgift synes oss välhårda - alltför hårda - för den enskilde skattebetalaren.Av bl.a. anförda skäl hemställer vi att avslår förslaget till nyskattebetalningslag. Vad gäller övriga lagförslag är vi av tidsbrist hänvisadetill att förutsätta att regeringen före lägger framde förslag som behövs för att ur lagstiftningen rensa ut alla följdändringarsom hänför sig till detta förslag. Därtill föreslår vi att avregeringen begär ett nytt förslag rörande skatte- och avgiftsuppbörden frånföretagen som bör vara utformat så att det tillgodoser de krav som redovisatsovan. Det anförda innebär att vi tillstyrker avslagsyrkandena i de aktuellamotionerna från m, fp och kd och att med anledning av motionerna somsin mening ger regeringen till känna vad nu anförts.dels under moment 1 och moment 15 i motsvarande del hemställt1. beträffande ett nytt samordnat system för uppbörd av skatter ochavgifteratt med bifall till motionerna 1996/97:Sk48 yrkande 1, 1996/97:Sk50yrkande 1, 1996/97:Sk51 yrkande 1 och 1996/97:Sk53 yrkande 1, medanledning av motionerna 1996/97:Sk48 yrkande 2, 1996/97:Sk50 yrkande 2,1996/97:Sk51 yrkande 3 och 1996/97:Sk53 yrkande 2 och med avslag påproposition 1996/97:100 i denna del som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,15. beträffande lagförslagen såvitt avser ett nytt samordnat system föruppbörd av skatter och avgifteratt avslår det i detta betänkande återgivna förslaget tillskattebetalningslag.2. Förfallodagar (mom. 2 och mom. 15 i motsvarande del)(), (), Per (), Jan-OlofFranzén (m), (), (), () och () hardels anfört följande:Eftersom tidsåtgången vid betalningstransaktioner varierar kommer regeringensförslag att jämställa förfallodag och bokföringsdag att skapa en allmänosäkerhet om när betalning senast skall ske för att säkert komma fram i rätttid. Olika betalningstider kommer att gälla i olika delar av landet. I gles-bygderna kan det ta innan en betalning blir bokförd påstatens konto. Det är inte rimligt att den enskilde skattebetalaren skall stårisken för en försening, som han eller hon inte kan göra något åt, av enbetalning som gjorts i normalt god tid. Vad gäller det aviserade systemet medbankkonton för skattemyndigheterna som skattebetalarna skall kunna betaladirekt till är det minsta man kan begära att systemet satts igång och visatsig fungera innan man beslutar att ändra förfallodagens innebörd. Vi anserdärför att med bifall till motionerna Sk52, Sk49 och Sk53 i dennadel och med avslag på propositionen i motsvarande del bör besluta att medförfallodag skall man även i fortsättningen avse inbetalningsdagen.dels under moment 2 och moment 15 i motsvarande del hemställt2. beträffande förfallodagaratt med bifall till motionerna 1996/97:Sk49 yrkande 1, 1996/97:Sk52yrkande 4 och 1996/97:Sk53 yrkande 4 och med avslag på proposition1996/97:100 i denna del beslutar att med förfallodag iskattebetalningssammanhang skall avses inbetalningsdagen,15. beträffande lagförslagen såvitt avser förfallodagaratt i fråga om förslaget till skattebetalningslag beslutar att 16kap. 3 § i stället för den lydelse som föreslås i proposition 1996/97:100skall ha följande lydelse:?Skatten anses betald den dag när inbetalningskort eller girerings-handlingar kom in till eller, om staten har ingåttavtal om förmedling av skatteinbetalningen med en bank, till banken.?3. Tidpunkter för betalning av moms (mom. 3)(), (), (), HolgerGustafsson (kd), () och () hardels anfört följande:Enligt vår mening bör inbetalningstidpunkten för momsen bestämmas till den 12i andra månaden efter redovisningsperioden för samtliga företag. Juniuppbördenbör dock få redovisas och novemberuppbörden . Ensådan åtgärd skulle bidra till att avhjälpa den likviditetsförsämring somdrabbat många företag till följd av den förkortning av inbetalningsfristen sombörjade gälla och som inneburit att många företag blivittvungna att betala in moms till staten redan innan de har fått betalt av sinakunder. För företagen har de ändrade reglerna försvårat möjligheterna till nyainvesteringar, utveckling och expansion och hämmat benägenheten att anställanytt folk. I sammanhanget kan också hänvisas till den rekommendation som gav till medlemsländerna att företagen inte skallbehöva betala in moms förrän de själva fått fakturan betald. Mot bakgrund avdet anförda tillstyrker vi motionerna Sk48, Sk53 och Sk51 i denna del ochavstyrker propositionen i motsvarande del.dels under moment 3 hemställt3. beträffande tidpunkter för betalning av momsatt med bifall till motionerna 1996/97:Sk51 yrkande 2 och1996/97:Sk53 yrkande 3, med anledning av motion 1996/97:Sk48 yrkande 13och med avslag på proposition 1996/97:100 i denna del antar följandeFörslag tillLag om inbetalning av mervärdesskattHärigenom föreskrivs följande.I stället för vad som föreskrivs i andra författningar skall såsom senastetidpunkt för inlämnande av deklaration avseende mervärdesskatt och förbetalning av mervärdesskatt gälla den 12 i andra månaden efter utgången avredovisningsperioden oavsett beskattningsunderlag. Deklaration och betalningför redovisningsperiod som går till ända eller den 30 novemberskall dock lämnas respektive .----------Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.4. Ränteberäkning, indrivning och förseningsavgift (mom. 4 och mom. 15 imotsvarande del)(), (), (), RonnyKorsberg (mp), (), () och KarinPilsäter (fp) hardels anfört följande:Den föreslagna högsta nivån på kostnadsränta - basräntan plus 15 pro-centenheter - står inte i någon rimlig relation till den intäktsränta på 45 %av basräntan som föreslås. Skillnaderna är inte försvarbara. Även försenings-avgiften på framstår som orimligt hög. Vi föreslår att medbifall till motionerna Sk48, Sk49 och Sk53 och med anledning av motion Sk51avslår proposition 100 i denna del och behåller nuvarande regler. Riksdagenbör också hos regeringen efterlysa nya regler, inriktade på att skapa ettpositivt företagsklimat.dels under moment 4 och moment 15 i motsvarande del hemställt4. beträffande ränteberäkning, indrivning och förseningsavgiftatt med bifall till motionerna 1996/97:Sk48 yrkandena 11 och 12,1996/97:Sk49 yrkande 2 och 1996/97:Sk53 yrkande 5, med anledning avmotion 1996/97:Sk51 yrkande 4 och med avslag på proposition 1996/97:100 idenna del hos regeringen begär nytt förslag i enlighet med vad ovananförts,15. beträffande lagförslagen såvitt avser ränteberäkning, indrivning ochförseningsavgiftatt i fråga om förslaget till skattebetalningslag beslutar att 15kap. 6 § och 19 kap. 8 § skall utgå.5. Obetald slutlig skatt (mom. 5)Per () hardels anfört följande:Den i propositionen föreslagna betalningsfristen innebär att en skattskyldigmed förenklad deklaration som får sin slutskattsedel skallbetala in den kvarstående skatten . SomVänsterpartiet framhåller i motion Sk52 är denna tidpunkt inte särskilt välvald med tanke på bl.a. barnfamiljerna som kan få stora problem med ekonominoch som har behov av klädinköp m.m. . Vänsterpartietföreslår därför att nuvarande betalningstid för kvarskatt skall vara kvartills man analyserat vilka konsekvenser, inte minst av social karaktär, denföreslagna förändringen får. Av erfarenhet ger arbetsgivarens medverkan vidinbetalning av kvarstående skatt en god säkerhet för att skatten verkligenbetalas in inom lagstadgad tid och borttagandet härav kommer också att skapaproblem. Såväl betalningstid som systemet med arbetsgivarmedverkan bör därförbestå när det gäller den kvarstående skatten. På grund av lagstiftningensnågot komplicerade karaktär på detta område och att det fordras särskildaöverväganden hur dessa regler skall infogas i den nya betalningslagenförutsätts att regeringen lägger fram nödvändiga förslag till häromså att beslut hinner fattas . Med det anförda tillstyrksmotion Sk52 yrkandena 1 och 2.dels under moment 5 hemställt5. beträffande obetald slutlig skattatt med bifall till motion 1996/97:Sk52 yrkandena 1 och 2 och medanledning av proposition 1996/97:100 i denna del hos regeringen begärförslag till ny lagstiftning avseende betalningen av kvarstående skatt ienlighet med vad ovan anförts,6. Skatteavdrag på sidoinkomster (mom. 6)Per () hardels anfört följande:Vänsterpartiet ställer sig bakom motion Sk52 yrkande 6 och Riksskatteverketsförslag att avdrag för preliminär skatt på sidoinkomster skall göras med 55 %för dem som har inkomster över brytpunkten, 231 700 kr.Härigenom undviks att skatteuttaget blir för lågt för denna kategoriinkomsttagare och uppbördseffektiviteten förbättras. bör hosregeringen begära att den lägger fram ett förslag med denna inriktning.dels under moment 6 hemställt6. beträffande skatteavdrag på sidoinkomsteratt med bifall till motion 1996/97:Sk52 yrkande 6 hos regeringenbegär förslag till nya bestämmelser avseende skatteavdrag påsidoinkomster i enlighet med vad ovan anförts.7. Utfärdande av F-skattsedel m.m. (mom. 7)(), (), (), HolgerGustafsson (kd), () och () hardels anfört följande:Innehav av F-skattsedel innebär att innehavaren själv svarar för sina egnaskatter och avgifter. Den som beställer ett arbete av en sådan person behöverinte bekymra sig om skatteavdrag och arbetsgivaravgifter. Nackdelen medsystemet är att den som saknar F-skattsedel kan få svårt att få uppdrag.Den restriktiva tillämpningen av reglerna om tilldelning av F-skattsedel harkommit att utgöra ett hinder mot realiserandet av många goda företagsidéer. Inågra av motionerna har lämnats talande exempel på detta. Det finns dessutomanledning att misstänka att myndigheternas praxis är olika i olika delar avlandet. Reglerna måste därför enligt vår mening mjukas upp avsevärt för attöka möjligheterna att starta eget, byta karriär, utföra tillfälliga men åter-kommande arbeten och ta tillvara de sysselsättningstillfällen som erbjuds vidarbetstoppar, säsongmässiga uppsving och särskilda projekt och arrangemang. Ensärskilt ledsam företeelse, som också belysts i vissa av motionerna, är hurett seriöst nyföretagande kan komma av sig till följd av att högre instanseråterkallar F-skattsedeln sedan verksamheten väl kommit i gång. Speciellt svårttycks det vara för tjänsteföretagen - som inte behöver och därför inte kanhänvisa till omfattande maskininvesteringar - att övertyga myndigheterna.Vi föreslår därför att regeringen skall ta fram ett förslag som i huvudsakgår ut på att den som vill ha F-skattsedel också bör få en sådan sedel. Miss-brukas F-skattsedeln bör den dock givetvis kunna återkallas.Vi motsätter oss naturligtvis inte regeringens förslag i propositionen attsäsongsföretag skall kunna få betala F-skatt och särskild A-skatt enbart underden verksamma perioden, vilket delvis tillgodoser motionerna Sk334 och Sk350.Förslaget är dock helt otillräckligt och löser inte problemet för t.ex.arbetslösa och ungdomar som vill hålla sig framme och utföra tillfälliga jobbunder perioder när sådana jobb efterfrågas, men som inte får några beställ-ningar i avsaknad av F-skattsedel. Regeringens förslag i denna del eliminerarsåledes inte behovet av en bättre ordning vad gäller tilldelningen av F-skatt-sedlar. Vi föreslår därför att med anledning av de aktuella motio-nerna och propositionen i denna del som sin mening ger regeringen till kännavad vi nu har anfört.dels under moment 7 hemställt7. beträffande utfärdande av F-skattsedel m.m.att med bifall till motionerna 1996/97:Sk50 yrkande 3 och1996/97:Sk53 yrkande 7, med anledning av proposition 1996/97:100 i dennadel och motionerna 1996/97:Sk54 yrkandena 1 och 2, 1996/97:Sk302,1996/97:Sk304, 1996/97:Sk334 och 1996/97:Sk350 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts.8. Beräkning av F-skatt och särskild A-skatt (mom. 8)(), (), (), HolgerGustafsson (kd), () och () hardels anfört följande:De återkommande ändringarna i procentsatserna för uttag av F-skatt ochsärskild A-skatt hänger samman med variationer i den förväntade ekonomiskautvecklingen. är inflationen i stort sett noll. Som föreslås imotion Sk53 bör därför någon uppräkning inte heller ske i schablondebiteringenutan procentsatsen bör bestämmas till 100.dels under moment 8 hemställt8. beträffande beräkning av F-skatt och särskild A-skattatt med bifall till motion 1996/97:Sk53 yrkande 6 antar följandeFörslag tillLag om beräkning av F-skatt och särskild A-skattHärigenom föreskrivs följande.I stället för vad som föreskrivs i andra författningar skall F-skatt, ominte annat följer av reglerna om preliminär taxering, beräknas enligt schablonoch för annan skattskyldig än handelsbolag tas ut av ett belopp mot-svarande den skattskyldiges slutliga skatt vid den årliga taxeringen året föreinkomståret.---------Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.9. Anstånd med betalning av skatter och avgifter (mom. 9 och mom. 15 imotsvarande del)Per () hardels anfört följande:Det kan för enskilda skattskyldiga vara oerhört viktigt att kunna få anståndmed betalning av skatter och avgifter. Kravet på att det skall föreliggasynnerliga skäl kan försvåra ekonomiska och sociala rekonstruktioner. Somframhålls i motion Sk52 yrkande 3 bör det räcka med den någotmildare formuleringen att det skall föreligga särskilda skäl för att anståndskall kunna medges. bör besluta om ändring i förslaget ipropositionen på denna punkt.dels under moment 9 och moment 15 i motsvarande del hemställt9. beträffande anstånd med betalning av skatter och avgifteratt med bifall till motion 1996/97:Sk52 yrkande 3 och med avslag påproposition 1996/97:100 i denna del beslutar att anstånd med betalning avskatter och avgifter skall kunna medges om det föreligger särskilda skäl,15. beträffande lagförslagen såvitt avser anstånd med betalning avskatter och avgifteratt i fråga om förslaget till skattebetalningslag beslutar att i 17kap. 7 § ordet ?synnerliga? skall bytas ut mot ordet ?särskilda?.10. Betalningsskyldighet för företrädare för juridiska personer (mom. 10 ochmom. 15 i motsvarande del)(), (), (), HolgerGustafsson (kd), () och () hardels anfört följande:Den utvidgning av betalningsansvaret för företrädare för juridiska personersom regeringen föreslår i proposition 100 innebär ett ansvarsgenombrott somstrider mot grunderna för associationsrätten för främst aktiebolag och eko-nomiska föreningar. En hörnpelare i detta rättssystem är det begränsadepersonliga ansvaret som gjort det möjligt för aktieägare och andelsägare attdelta i ekonomiska riskprojekt med en begränsad insats och utan att behövariskera sin privatekonomiska ställning i övrigt. Regeringens förslag innebäratt staten ensidigt och utan att diskutera villkoren genom sin lagstiftnings-makt förskaffar sig själv samma gynnsamma position som om staten tagit uppborgen solidariskt och såsom för egen skuld av företrädarna för den juridiskapersonen. Risken är att åtgärden ytterligare försvagar viljan att engagera sigi företag i och i slutändan får en negativ effekt på sysselsättningensom enligt regeringens i andra sammanhang uttalade förhoppningar förväntas ökajust i bl.a. de mindre företagen. Till saken hör också att bl.a. frågan omansvarsgenombrott i olika sammanhang utreds avAktiebolagskommittén (Ju 1990:08). Regeringens nu lagda förslag föregriperotvivelaktigt kommitténs arbete med dessa frågor.Mot bakgrund av vad som anförts avstyrker vi förslaget i propositionen omatt utvidga betalningsansvaret för företrädare för juridiska personer till attomfatta den juridiska personens egna preliminära, kvarstående och tillkommandeskatter. Det innebär att vi tillstyrker motionerna Sk50 yrkande 4 och Sk53yrkande 8.dels under moment 10 och moment 15 i motsvarande del hemställt10. beträffande betalningsskyldighet för företrädare för juridiskapersoneratt med bifall till motionerna 1996/97:Sk50 yrkande 4 och1996/97:Sk53 yrkande 8 och med avslag på proposition 1996/97:100 i dennadel och motion 1996/97:Sk52 yrkande 5 beslutar att ansvaret förföreträdare för juridiska personer inte skall omfatta den juridiskapersonens egna inkomstskatter,15. beträffande lagförslagen såvitt avser betalningsskyldighet förföreträdare för juridiska personeratt i fråga om förslaget till skattebetalningslag beslutar att till12 kap. 6 § första stycket foga ytterligare en mening med följandelydelse:"Vad nu sagts gäller dock inte i fråga om den juridiska personens egnainkomstskatter."11. Betalningsskyldighet för företrädare för juridiska personer (mom. 10 ochmom. 15 i motsvarande del)Per () och () hardels anfört följande:Förslaget innebär att de subjektiva rekvisit - uppsåt eller grov oaktsamhetsom krävs för att en ställföreträdare skall kunna göras personligtbetalningsansvarig slopas. I stället införs ett nytt rekvisit som innebär attbetalningsskyldigheten inte inträder om det innan skatten skulle ha betalatshar vidtagits sådana åtgärder som krävs för att få till stånd en samladavveckling av den juridiska personens skulder med hänsyn till samtligaborgenärers intressen. Om det finns särskilda skäl får företrädaren helt ellerdelvis befrias från betalningsskyldigheten. I propositionen framhålls attavsikten inte är att åstadkomma någon förändring i sak av förutsättningarnaför betalningsskyldighet utan att ge den enskilde bättre möjligheter attförstå bestämmelsens verkningar.Av propositionen framgår att flertalet av de remissinstanser som yttrat sigvarit kritiska till den omarbetning av rekvisiten som föreslås. I en delfall går kritiken tillbaka på att förändringen trots allt uppfattas som enväsentlig skärpning av företrädarens betalningsskyldighet. Andraremissinstanser har frågat sig varför bestämmelsernas utformning alls skalländras, om någon förändring i sak inte är åsyftad.Vänsterpartiet och delar de anförda remissinstansernas tvek-samhet till borttagandet av de subjektiva rekvisiten. Vi anser att det även ifortsättningen klart skall framgå att ställföreträdaransvar endast skall kunnautkrävas när företrädaren handlat avsiktligt eller av grov oaktsamhet. Riks-dagen bör således göra en ändring i propositionen på denna punkt i enlighetmed vad som yrkas i motion Sk52 yrkande 5.dels under moment 10 och moment 15 i motsvarande del hemställt10. beträffande betalningsskyldighet för företrädare för juridiskapersoneratt med bifall till motion 1996/97:Sk52 yrkande 5, med anledning avproposition 1996/97:100 i denna del och med avslag på motionerna1996/97:Sk50 yrkande 4 och 1996/97:Sk53 yrkande 8 beslutar att ansvaretför företrädare för juridiska personer endast gäller vid uppsåt ellergrov oaktsamhet,15. beträffande lagförslagen såvitt avser betalningsskyldighet förföreträdare för juridiska personeratt i fråga om förslaget till skattebetalningslag beslutar att 12kap. 6 § andra stycket skall utgå samt att det till första stycket sammaparagraf skall fogas ytterligare en mening med följande lydelse:?Betalningsskyldigheten gäller endast om företrädaren handlat uppsåtligeneller av grov oaktsamhet.?12. Skattetillägg och tulltillägg (mom. 11)(), (), (), HolgerGustafsson (kd), () och () hardels anfört följande:Trots införandet av ny eftergiftsgrund, som den tidigare borgerliga regeringengenomförde, förekommer det att skattemyndigheterna påför orimligaskattetilläggsbelopp då det enbart är fråga om periodiseringsfel. Det före-kommer även andra uppmärksammade fall. Det finns således ett stort antalföretag som har drabbats av skattetillägg som inte ståri rimlig proportion till förseelsens art, något som skatteutskottet tidigarehar uppmärksammat. och har i framställ-ningar till påvisat hur orimliga konsekvenserna kan bli dådet gäller skattetillägg för moms och punktskatter vid periodiseringsfel vidkorta redovisningsperioder och begärt att uttagsnivån i sådana fall sänkseller slopas. Som framhålls i motion Sk48 har dessutom två experter knutnatill i betänkandet SOU 1996:116 funnit att densvenska modellen av skattetillägg strider mot de krav som ställs i artikel 6 iEuropakonventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna.Även tulltilläggen drabbar företagen på ett sätt som inte står i rimlig pro-portion till en begången förseelse. Det handlar om ouppsåtligafel i tulldeklarationer som upprättats under tidspress.