bet · GK01TU5 · 1997-04-29 00:00:00 — Det är därvid viktigt att alla påtelemarknaden verksamma aktörer solidariskt svarar för finansieringen av ISDN-nätet.I motion T63 (mp) anges att eftersom ISDN är den avancerade tekniksom finns tillgänglig och kan innebära stora fördelar för inte minst företag iglesbygd bör enhetstaxa införas. Vidare anges att det är tveksamt om deprisskillnader som finns verkligen är motiverade.4.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att prissättningen av teletjänster har en avgörande betydelseför att goda och likvärdiga villkor skall kunna gälla i landets olika delar. Iett internationellt perspektiv är telefonipriserna i bland världenslägsta. är även världens telefontätaste land vad gäller tillgångentill telefoner och ligger också i topp när det gäller antalet abonnemang förmobiltelefoni. Enligt utskottets mening är det angeläget att denna positionkan bibehållas vid den fortsatta utvecklingen av såväl traditionella tjänstersom olika nya tjänster på teleområdet. För detta krävs att prissättningen påtelefonitjänster kan hållas på en fortsatt attraktiv nivå.Utskottet har därför inga invändningar mot regeringens förslag att detelepolitiska målen förtydligas genom att det i lagen anges atttelefonitjänsten skall tillhandahållas till ett rimligt pris. I syfte attsäkerställa att priset är rimligt på vissa grundläggande tjänster som inte ärkonkurrensutsatta i någon nämnvärd grad bör också som regeringen förordar enfortsatt prisreglering gälla för abonnemangsavgifter.Av propositionen framgår att regeringen anser att vissa geografiskaprisvariationer bör tillåtas. I sammanhanget betonas att alltför storaprisvariationer mellan regioner eller mellan olika marknadssegment för mereller mindre likvärdiga tjänster inte bör accepteras. Vidare anges attsänkningar av taxor i vissa regioner inte får kompenseras genom höjningar iandra regioner.Utskottet delar regeringens bedömning att det på en avreglerad marknad, somkarakteriseras av ökad konkurrens och utveckling av nya teletjänster, inte ärlämpligt att föreskriva enhetliga taxor i alla situationer. Utskottet villdock starkt understryka vikten av det telepolitiska målet om att alla skall fåtillgång till teletjänster på likvärdiga villkor. Det betyder, som framförs ipropositionen, att om taxorna i t.ex. storstadsområdena skulle sjunka tillföljd av en effektiv konkurrens så får inte taxorna i andra regioner påtagligtsläpa efter utan de bör följa den genomsnittliga prisutvecklingen.Utskottet anser sålunda att de regionala prisskillnaderna inte får bli förstora eftersom utvecklingen på teleområdet skall främja en stärkt regionalbalans. För att uppnå en tillfredsställande bevakning av målen om rimligt prisoch om likvärdiga villkor är det som regeringen framhåller viktigt attprisutvecklingen på telefonitjänsten följs ur ett konsumentperspektiv.Utskottet förutsätter därför att regeringen noga uppmärksammarprisutvecklingen och rapporterar härom till riksdagen.Med hänvisning till vad som anförts anser utskottet att motionerna T59 (v),T60 (c), T61 (s), T62 (c), T223 (s), A431 (s) och N270 (mp) i nu behandladedelar inte bör föranleda någon åtgärd. Motionsyrkandena avstyrksföljaktligen.Utskottet övergår därmed till frågan om prissättning av ISDN-tjänster.Kapaciteten för dataöverföring kan ökas väsentligt genom tillgång till ISDN-nätet. Som framhålls i motionerna finns det dock skillnader mellan glesbygdoch tätort när det gäller tillgång till ISDN-nätet. Enhetliga abonnemangs- ochtrafikavgifter tillämpas i hela landet men för anslut-ningsavgiften finns tvåpriszoner. För den ena zonen, där ISDN-nätet är utbyggt, tillämpas ett fastpris och för den andra zonen ett högre pris baserat på kostnaden i det enstakafallet.Utskottet konstaterar att utbyggnaden av ISDN har gått snabbt under senareår. ingår av landets företag i det område där ISDN-nätet ärutbyggt. Motsvarande siffra för Telias samtliga kunder är . Utbyggnadenfortsätter och ISDN kommer att integreras med . Det innebär att ISDN kommeratt erbjudas i huvudsak i hela landet till ett fast pris. I sammanhanget kanvidare nämnas att har sänkt taxorna för ISDNväsentligt.Anslutningsavgifterna till ISDN-nätet blir därmed i takt med moderniseringenav kommunikationsnätet allt mer likformig över hela landet. Dessutom kannämnas att Telias utbyggnad av bredbandsstruktur, som ger vida bättrekommunikationsmöjligheter än ISDN, kommer att påbörjas i de områden som ännuinte nåtts av AXE-utbyggnaden, dvs. främst glesbygdsområden.Med hänvisning till vad som anförts anser utskottet att motionerna T60 (c),T63 (mp), A432 (c) och L708 (c) i nu behandlad del inte påkallar någotinitiativ från sida. De avstyrks därför av utskottet.5 Funktionshindrade personers behov av telekommunikationer5.1 MotionsförslagEnligt motion T57 (s) är det hög tid att bygga ett samhälle för alla. Allasamhällssektorer måste vara tillgängliga och var och en av sektorerna skallstå för sina kostnader. Motionären föreslår mot denna bakgrund att i ställetför särskild statlig upphandling för att tillgodose de funktionshindradepersonernas behov bör den s.k. ansvars- och finansieringsprincipen införas påteleområdet. Denna princip innebär i korthet att teleoperatörerna skall taansvar för att teletjänsterna och teleutrustningen är anpassad tillfunktionshindrade personers behov, samt att operatörerna själva skallfinansiera denna anpassning. I motionen uppmanas vidare att påverka EUi synen på ett samhälle för alla där varje samhällssektor tar sitt ekonomiskautvecklingsansvar.I motion T59 (v) konstateras att personer med funktionshinder tvingas leva meddet utpekande som särlösningar oftast innebär genom att de måste förlita sigpå statliga budgetmedel. En person med behov av särskild anpassning avtelekommunikationsmedel saknar därmed rätt att kräva ett samhälle på sinapersonliga villkor. Teleoperatörerna slipper dessutom ta ansvar. Detta synsättfrämjar inte den tekniska utvecklingen eftersom det saknas incitament föroperatörerna att anstränga sig för att hitta enkla och billiga lösningar.Motionärerna förordar därför att ansvars- och finansieringsprincipen tillämpasför anpassningen av teletjänster till funktionshindrade personer.I motion T63 (mp) framhålls att målet om att alla skall ha tillgång tillteletjänster på likvärdiga villkor bör innefatta de funktionshindrade. En stornackdel med den avtalslösning som regeringen föreslår för finansiering avteletjänster för funktionshindrade är att tjänsterna kan komma att äventyraspå grund av dåliga statsfinanser. Enligt motionen bör därför tjänster för defunktionshindrade långsiktigt säkerställas. Ansvars- ochfinansieringsprincipen bör vidare noggrant utredas.5.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck i de aktuellamotionerna om att den s.k. ansvars- och finansieringsprincipen har mångafördelar vid uppbyggnaden av ett samhälle som är anpassat för alla. Riksdagenhar också tidigare lagt fast att denna princip bör ligga till grund föranpassningen av bl.a. trafiksystemet till funktionshindrade personers behov.Därmed minskar behovet av särlösningar som ofta är väsentligt dyrare.Av propositionen framgår dock att funktionshindrade personers behov av godatelekommunikationer liksom skall tillgodoses genom statlig upphandling,genom tillståndsvillkor samt genom fortsatt stöd till forskningsinsatser. Avpropositionen framgår vidare att PTS får ett helhetsansvar för upphandlingenav de tjänster som funktionshindrade personer behöver. Anslaget förfunktionshindrade personers behov på post- och telesidan utformas därför såatt PTS kan prioritera friare mellan olika post- och teletjänster.Som skäl för regeringens ställningstagande mot att nu införa ansvars- ochfinansieringsprincipen på teleområdet anges bl.a. de krav som därmed skulleuppstå på tillskapande av en kontrollapparat och att avgränsningsproblem kanuppstå. Vidare nämns att i sitt dokument om samhällsomfattandetjänster (KOM(96)73) har angett att finansieringen av funktionshindradepersoners behov av goda telekommunikationer i första hand bör vara ensocialpolitisk fråga för respektive medlemsstat.Enligt utskottets mening har åtgärder för att bredda och utvecklaanvändningen av informationsteknik särskild betydelse för funktionshind-rade.Rätt använda kan goda telekommunikationer skapa helt nya förut-sättningar föratt uppnå målet för handikappolitiken om full delaktighet och jämlikhet.Utskottet anser därför att de funktionshindrades särskilda behov av godateletjänster måste uppfyllas på ett ändamålsenligt och effektivt sätt.Utskottet vill vidare erinra om att den nuvarande ordningen ihuvudsak har fungerat väl för att tillgodose funktionshindrade personersbehov. Utskottet har därmed ingen erinran mot att ett upphandlings-förfarandeäven fortsättningsvis tillämpas för att tillförsäkra funktions-hindradepersoner tillgång till effektiva telekommunikationer.Beträffande de farhågor som uttalas i motionerna om att de funk-tionshindrades behov kan komma att äventyras på grund av framtidaomprioriteringar i statsbudgeten vill utskottet erinra om de telepolitiskamålen. Utskottet har sålunda tidigare ställt sig bakom att de telepolitiskamålen bör förtydligas genom att det i telelagen anges att alla skall fåtillgång till teletjänster på likvärdiga villkor. Av denna precisering följerenligt utskottets mening att funktionshindrade personers behov av godatelekommunikationer kommer att beaktas särskilt. Vidare kan nämnas att i meddelande om samhällsomfattande tjänster klargörs attfuktionshindrade bör garanteras en servicenivå som motsvarar den nivå somerbjuds andra användare med hänsyn till nätets utveckling och efterfrågan.Utskottet vill dessutom framhålla att har en viktiguppgift att noggrant följa utvecklingen inom området. Utskottet förutsätteratt resultatet av detta arbete kommer att redovisas för i sambandmed den fortsatta uppföljningen av de telepolitiska målen.Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet motionerna T57(s), T59 (v) och T63 (mp) i nu behandlade delar.6 Nummerportabilitet m.m.6.1 MotionsförslagFörslag om nummerportabilitet, dvs. möjligheten för en abonnent som byteroperatör att få behålla sitt gamla telefonnummer, behandlas i två motioner.I motion T64 (m) anges att den nuvarande situationen för nummerportabilitetenär otillfredsställande. Det gäller inte minst tidsutdräkten för attförverkliga ett byte då det inte är ovanligt att ett byte av operatör vidbibehållande av nummer kan dröja upp till . Detta försvårar konkurrensenpå teleområdet och bör därför åtgärdas . Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag på hur nummerportabiliteten för större abonnenter kanförverkligas omgående.I motion T58 (kd) framhålls att avsaknaden av nummerportabilitet är detstörsta hindret för att reell konkurrens skall kunna uppstå på telemarknaden.I avvaktan på ett införande av nummerportabilitet bör större företag/myn-digheter/organisationer som belägger grupper med minst 1 000 nummer gesmöjlighet att flytta dessa block till en annan operatör. Enligt motionen börockså portabilitet för 020-nummer och frisamtalstjänster införas omgående.I samma motion behandlas vidare frågan om att införa lika tillträde tillolika teleoperatörer. Enligt motionärerna är de prefix som allokerats för denya operatörerna inte likvärdiga: 007 till Tele2 (3 siffror), 0086 till GlobalOne (4 siffror) och 00808 till (5 siffror). Det betyderatt det inte finns någon möjlighet för en abonnent att ha lika tillträdetill alla operatörer. Enligt motionen är det därför av största vikt attoperatörerna hanteras likvärdigt om telelagens intentioner skall kunnaförverkligas.6.2 Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är nummerportabilitet en viktig förutsättning för atten väl fungerande konkurrenssituation skall kunna uppstå på telemarknaden.Frågan om nummerportabilitet har också uppmärksammats inom EU. I förslagettill samtrafikdirektiv fastslås att nummerportabilitet skall vara infört ialla större befolkningscentrum . I en grönbok frånslutet av föreslås att denna tidpunkt flyttas fram . Isammanhanget kan också nämnas att PTS utreder olika tekniskalösningar samt hur kostnaderna skall fördelas mellan berörda operatörer föratt införa nummerportabilitet. Utredningen beräknas redovisas till regeringensenare i vår. Av propositionen framgår att regeringens ambition är attnummerportabilitet bör införas möjligt. Vissa ekonomiska och juridiskafrågor återstår dock att lösa. Därefter avser regeringen attåterkomma till med förslag till lag om införande avnummerportabilitet i Sverige.När det gäller frågan om prefix vid val av operatör kan konstateras attenligt ett beslut av ministerrådet skall hela unionen övergåtill ett gemensamt internationellt prefix, varvid alla prefix för val avoperatör måste justeras. kan därmed en heltkonkurrensneutral lösning baserad på förval, s.k. lika tillträde, komma attinföras.Utskottet anser att i avvaktan på regeringens förutskickade förslag omnummerportabilitet och den fortsatta utvecklingen av regelverket inom EU börmotionerna T58 (kd) och T64 (m) i nu behandlad del inte föranleda riksdagennågon åtgärd. De avstyrks följaktligen.7 Andra konkurrens- och regleringsfrågor7.1 KonsumentperspektivI motion T63 (mp) framhålls att konsumentperspektivet har belystsotillräckligt i regeringens proposition. Med tanke på teletjänsternas karaktäroch den ökande konkurrensen på marknaden finns det därför anledning attnärmare granska konsumentens ställning i förhållande till operatörerna. Vidareefterlyses en standard för vad konsumenterna har rätt till beträffandeproduktbeskrivning och konsumentupplysning. Enligt motionen kan resultatet avdet förordade utredningsarbetet bli att telelagen bör kompletteras medspecifik lagstiftning för att trygga konsumentintressen.Utskottet konstaterar att utgångspunkten för telepolitiken är att gekonsumenterna tillgång till effektiva telekommunikationer till rimliga priser.Ett syfte med regeringens nu aktuella förslag är också att konsumenternabättre skall kunna tillgodogöra sig fördelarna av en effektiv marknad.Utskottet vill vidare hänvisa till att PTS skall vara sektorsmyndighet påteleområdet. Det innebär att myndigheten skall ha ett övergripande ansvar föratt telemarknaden fungerar effektivt från bl.a. konsumentsynpunkt. Avpropositionen framgår vidare att för att uppnå en effektiv tillsyn förutsättsett utökat samarbete mellan och Konsumentverket.Utskottet förutsätter mot denna bakgrund att konsumenternas situation påtelemarknaden kommer att behandlas inom ramen för den fortsatta uppföljningenoch utvärderingen av telepolitiken. Det betyder att riksdag och regeringkommer att ges underlag för att bedöma behovet av åtgärder för att tryggakonsumentintresset. Enligt utskottets mening bör därmed syftet med motion T63(mp) i nu behandlad till all väsentlig del komma att tillgodoses.Motionsyrkandet avstyrks följaktligen.7.2 TelefonautomaterI motion T63 (mp) anges att den ökade användningen av mobiltelefoni intetryggar behoven av telefoner i nödsituationer. Mobiltelefonerna har dessutombristfällig täckning i glesbygden. Enligt motionen är det därför viktigt attantalet telefonautomater inte minskar.I propositionen framhålls att det även fortsättningsvis skall finnastelefonautomater som i fråga om antal och geografisk utbredning tillgodoserallmänhetens behov. Med hänsyn till att behovet av telefonautomater inte ärstatiskt avser regeringen att ge i uppdrag att närmareutreda vilka kriterier som bör gälla för tillgången till telefonautomater.Utskottet har ingen erinran mot det aviserade utredningsarbetet ochförutsätter att regeringen för redovisar sina slutsatser härav. Medhänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet motion T63 (mp) i nubehandlad del.7.3 Ekonomiska resurserI motion T58 (kd) framhålls vikten av att med sinautvidgade befogenheter får resurser för att kunna tillämpa de nya reglerna påtelemarknaden. Dagens resursbrist är ett hot mot de telepolitiska målen.Utskottet konstaterar att har fått utökade resurserför . Enligt beslut motiverades resursökningen av detillkommande uppgifter som myndigheten förutsågs få såväl inom post- somteleområdet (prop. 1996/97:1 utg.omr. 22, bet. TU1, rskr. Utskottetanser därmed att syftet med motionen i denna del är tillgodosett och avstyrkerdärför motionsyrkandet.7.4 DepositionsavgiftI motion T803 (v) anges att kräver av bl.a. ungdomar att de skall ha ettfast arbete för att kunna få öppna ett telefonabonnemang. Uppfylls inte dettavillkor krävs en depositionsavgift på . Detsamma gäller för dem somhar drabbats av en betalningsanmärkning. Enligt motionen innebär dessa kravett demokratiproblem genom att alla i samhället därmed inte får möjlighet attkommunicera på lika villkor. Som alternativ till depositionsavgift pekas istället på den möjlighet som har att spärra telefoner omsamtalsmarkeringarna ökar snabbt.Enligt vad utskottet erfarit ställer krav på deposition vid tecknande avabonnemang för fast telefoni i tre fall, nämligen för personer somalternativ för borgensåtagande, för personer som har betalningsanmärkningaroch för personer som har fått sitt abonnemang avstängt på grund avutebliven betalning. Det förstnämnda fallet följer av att personen ännu inteär myndig. har däremot inga krav på att kunden skall ha ett arbete. Detgäller såväl ungdomar som vuxna. Depositionsavgiften är och återfåsnormalt . I sammanhanget kan vidare nämnas att har ettspeciellt abonnemang för ungdomar, som är både billigare att teckna och flyttaän ett vanligt privat abonnemang.Enligt utskottets mening bör det inte ankomma på att pröva denärmare kundvillkoren på telemarknaden. Utskottet avstyrker därför motion T803(v).7.5 NätutbyggnadI motion T202 (c) anges att informationstekniken spelar en allt viktigare rollför möjligheterna att skapa sysselsättning i landets olika delar och då inteminst på landsbygden. Telenätet bör därför byggas ut på ett sådant sätt att enframsynt satsning sker på ny teknik. Motionärerna föreslår mot denna bakgrundatt län bör lyftas fram som ett föregångslän för decentraliseradtjänsteproduktion och att fiberoptiknätet snabbt bör byggas ut i länet. Skälför lokalisering till orter i länet skall då kunna vara en god livsmiljökombinerat med kommunikationsmöjligheter via t.ex. fiberoptikkabel.I motion T223 (s) framhålls att det nya IT-samhället ger mycket storamöjligheter att utveckla verksamheter oberoende av avstånden. En förutsättningför detta är dock att alla får tillgång till den nya tekniken på likvärdigavillkor. Det är därför angeläget att ett bredbandsnät för datakommunikationsnarast byggs ut i hela landetI motion L708 (c) framhålls att den nya informationstekniken påverkar helasamhällsstrukturen och ger nya förutsättningar på en rad områden. Fysiskaavstånd får därmed inte längre samma betydelse, vilket är positivt. För att tatill vara denna möjlighet krävs dock att kommunikationsnätet blirrikstäckande, att alla får del av AXE-systemet och att en bättre täckninguppnås för mobiltelefoni.Utskottet konstaterar att grunden för en ökad IT-användning i samhället är engod infrastruktur. Det betyder att den fysiska infrastrukturen är avstrategisk betydelse för vilket genomslag olika tillämpningar avinformationstekniken kan få i samhället. Utskottet delar därmed den grundsynsom kommer till uttryck i motionerna, nämligen att tillgången till effektivaoch moderna telekommunikationer utgör en viktig förutsättning förmöjligheterna att uppnå en positiv regional utveckling. Genom en väl utnyttjadinformationsteknik kan hela vårt land utvecklas.Enligt utskottets mening är därför de frågor som behandlas i motionerna omkommunikationsnätets utbyggnad av stor betydelse för den framtida regionalautvecklingen. Som konstateras i propositionen håller grundläggandetelekommunikationer som fast och mobil telefoni och mer avancerade tjänstersom data- och videokommunikation i internationellt sett en synnerligenhög standard och har en god spridning. finns det dock områden sominte har fått del av alla utvecklade teletjänster.När det gäller planerna för den fortsatta utbyggnaden av telesystemet kannämnas att beräknar ha fullgjort utbyggnaden av AXE-systemet itelefonnätet . Genom de investeringar som och andraoperatörer genomför och planerar att genomföra förbättras fortlöpande denelektroniska infrastrukturen. Som exempel kan nämnas att planerar attinvestera . Av detta beloppkommer att investeras i och inte mindre än två tredjedelar avdetta avser utbyggnad av nya infrastrukturer i form av nät- och teknik-investeringar. Den största förändringen är att börjar att skapa ettgemensamt nät för alla typer av trafik. Man kan säga att dagens nät som ärtill för att bära tal men som även klarar datatrafik successivt kompletterasså att det blir ett nät som bär data varav tal är en del.Vidare har inlett ett arbete med att etablera en nationellbredbandsstruktur. Detta sker dels genom att kabel-TV-näten digitaliseras,dels genom att kapaciteten i kopparnätet ökas med hjälp av ADSL-teknik ochannan ny teknik. För kunderna innebär bredbandssatsningen inte bara ökadkapacitet utan även möjlighet till interaktiva tjänster såsom utvecklathemarbete och höghastighetsanslutning till Internet. Denna satsning kommerenligt att innebära att av landets hushåll har tillgångtill bredbandstjänster. Dessa hushåll kan då få kommunikationsmöjligheter somvida överträffar dem som är möjliga via låghastighetsmodem eller vanlig ISDN-anslutning. Som framgår av propositionen har för avsikt att påbörjautbyggnaden av bredbandskommunikationen inom de områden som ännu inte nåtts avAXE-utbyggnaden. Även vad gäller täckningen av mobiltelefonin går utvecklingenåt rätt håll.Enligt utskottets mening utgör telekommunikationerna en väsentlig del avlandets infrastruktur. Det är därför nödvändigt att se till att landets alladelar har tillgång till en god teleservice. Av de telepolitiska målen följerockså att utvecklingen mot ett ?rundare ? skall fortsätta.Utskottet anser med hänvisning till vad som anförts att behandladeyrkanden i motionerna till väsentlig del blir tillgodosedda. Något initiativfrån sida är därför inte erforderligt. Motionerna T202 (c), T223(s) och L708 (c) avstyrks därför av utskottet i nu behandlad del.7.6 Myndigheternas telefonserviceI motion T62 (c) föreslås en ökad användning av 020-nummer för offentligverksamhet, dvs. telefonnummer som för kunden endast kostar en markering attringa upp. Enligt motionen är en viktig förutsättning för likvärdighet ochpris vad gäller teletjänster det sätt på vilket den enskilde kan nå statligamyndigheter och statliga tjänster. Staten bör ha som utgångspunkt atttillhandahålla åtkomlighet och service på exakt samma sätt och på lika villkoroavsett var i landet medborgarna bor. Regeringen föreslås därför undersökaförutsättningarna för att införa ett system med 020-nummer för de statligamyndigheter som i sin verksamhet har en bred kontaktyta och återkomma tillriksdagen med förslag. Inriktningen bör vara att alla oavsett var i landetmedborgarna bor skall kunna nå statliga myndigheter och institutioner pålikvärdiga villkor och till samma kostnad. Av förslaget bör också framgå vilkamyndigheter som skall omfattas av 020-nummer.Riksdagen har tidigare under innevarande behandlat ett likartatmotionsyrkande (mot. 1996/97:K528, bet. framhölli sitt av godkända betänkande därvid följande:Myndigheterna har en långtgående serviceskyldighet gentemot enskilda isamhället. Det är därför viktigt att de som vill komma i kontakt medmyndigheter inte stöter på hinder av något slag. Det skall enligt utskottetvara enkelt för enskilda att ta kontakt med myndigheter. Genom STATTEL-delegationens upphandling av teletjänster kan numera statliga myndigheter,kommuner och landsting erhålla olika teletjänster anpassade eftermyndigheternas skiftande behov. Med hänsyn härtill anser utskottet attmotionen får anses tillgodosedd varför den avstyrks.Utskottet har ingen annan uppfattning än . Utskottetavstyrker därför motionsyrkandet. Utskottet hemställerTelepolitiska utgångspunkter1.