bet · GK01NU11 · 1997-05-20 00:00:00 — Mot bakgrund härav skall, enligt uppgift från Närings- ochhandelsdepartementet, det i propositionen angivna priset uppfattas som prisinklusive mervärdesskatt.Nätbolag - elhandelsbolagFrågan om åtskillnad mellan nätbolag och elhandelsbolag har tagits upp i någraav motionerna. En huvudprincip i ellagstiftningen är, som tidigare nämnts, attdet skall vara en klar åtskillnad mellan å ena sidan produktion ochförsäljning av el och å andra sidan nätverksamhet. För att dessa tvåfunktioner skall hållas isär har i lagstiftningen införts krav på organisationoch ekonomisk redovisning av nätverksamhet. Kraven innebär att en juridiskperson som bedriver produktion eller handel med el inte får bedriva nät-verksamhet. Vidare skall all nätverksamhet redovisas särskilt. Den sombedriver nätverksamhet och annan verksamhet inom samma rörelse skallekonomiskt redovisa nätverksamheten som en särskild rörelsegren. Reglerna harutformats i syfte att minska riskerna för problem med s.k.korssubventionering. Med korssubventionering avses här att nätverksamhetutnyttjas för subvention av annan verksamhet eller omvänt måste finansieras påett annat sätt än genom nättariffer. Lagstiftningen är avsedd att genätmyndigheten sådana möjligheter att få insyn i och kontroll av de ekonomiskaförhållandena i nätverksamhet att korssubventionering kan förhindras och attskäligheten i nättarifferna kan fastställas.Med nätverksamhet avses enligt ellagen att ställa elektriskastarkströmsledningar till förfogande för överföring av el. Till nätverksamhethör också projektering, byggande och underhåll av ledningar, ställverk ochtransformatorstationer, anslutning av elektriska ledningar, mätning avöverförd effekt och energi samt annan verksamhet som behövs för att överförael på det elektriska nätet. Den typ av elinstallationsverksamhet medtillhörande materialförsäljning som aktualiseras i motion 1996/97:N418 (m, c,fp, kd) faller inte inom definitionen av nätverksamhet och skall således interedovisas tillsammans med nätverksamheten. Det är en uppgift förnätmyndigheten att utöva tillsyn över efterlevnaden av bestämmelserna omsärskild redovisning av nätverksamheten.Reglering avseende kommunala nätbolags eventuella myndighetsutövningåterfinns i föreskrifter om behörighet m.m. videlinstallationsarbete och allmänna råd om tillämpningen av dessa föreskrifter(ElsäkFS 1996:2). Behörighet som elinstallatör utfärdas av Elsäkerhetsverket.Elinstallatören skall registrera sig hos nätägaren inom det område där hanverkar. Enligt verkets föreskrifter skall installationer för- och efteranmälastill nätägaren. Vidare skall nätägaren göra stickprovskontroller avinstallationsarbeten och erbjuda besiktning av installationer före inkoppling.NUTEK har, som tidigare redovisats, regeringens uppdrag att i samråd medSvenska kraftnät och följa utvecklingen på elmarknaden ochårligen rapportera om denna. En viktig fråga är härvid hur nätverksamhetenavgränsas i praktiken. Enligt vad som sägs i den tidigare nämnda rapportenUtvecklingen på elmarknaden har nätmyndigheten observerat tecken på förekomstav korssubventionering. Det gäller bl.a. i samband med nätföretags upphandlingav elkraft för att täcka de energiförluster som uppkommer vid överföringen avelkraften. De flesta nätföretag upphandlar denna elkraft från elhandelsföretagsom är ägarmässigt närstående till nätägaren och där priset på förlustkrafteni vissa fall överstiger elhandelspriset för högspänningskunder. Skillnadenkan, enligt nätmyndigheten, delvis förklaras av att nätföretagens uttag föratt täcka förluster är som störst vid hög belastning, medan de flestahögspänningskunder har ett uttag som är jämnare fördelat över året.Nätmyndigheten har dock i några tillsynsärenden initierat ytterligareundersökningar av företeelsen. Vidare har det, enligt nätmyndigheten, funnitstecken på underprissättning av el som säljs till lågspänningskunder.Nätmyndigheten har i vissa fall ifrågasatt dessa prissättningsprinciper.Nätmyndighetens genomgång av nättarifferna för har vidare visat att inågra enstaka fall har rabatter tillämpats på nättjänster för kunder som köpersin el från ett till nätföretaget ägarmässigt närstående elhandelsföretag.Närmare utredning har visat att anledningen varit tidsbrist i samband medinförandet av de nya tariffprinciperna, till följd av det nya regelverketsikraftträdande. har justerat dessa brister i tariffsättningen.Nätmyndighetens möjligheter att kontrollera nätföretagen försvåras dock av attnätföretagens redovisning har varit bristfällig, vilket har lett till bristeri det underlag som myndigheten haft tillgång till.Enligt vad utskottet erfarit avser Närings- och attlåta se över behovet av ytterligare skärpning av kraven på boskillnad mellannätföretag och elhandelsföretag.Tariffer m.m.Bestämmelser om tariffer och övriga villkor för nätverksamhet återfinns iellagen. Där sägs att tariffer och övriga villkor skall vara skäliga ochutformade på sakliga grunder. Med saklig grund avses att de skall varaobjektiva och icke-diskriminerande. Skälighetsprövningen skall baseras på deintäkter och kostnader som kan hänföras till det aktuella koncessionsområdet.Tarifferna skall således återspegla kostnaderna i verksamheten, dvs. såvälfasta som rörliga kostnader. Allmänt sett är överföring av el (nätverksamhet)en kapitalintensiv verksamhet med höga fasta kostnader. Kostnader föröverföring av el till en viss abonnent utgörs därmed till stor del av fastakostnader som inte påverkas av mindre variationer i elförbrukningen.Överföringskostnaden är däremot beroende av kundens effektbehov. Genom attminska sitt högsta effektuttag kan kunden i allmänhet sänka sin nätavgift.Enligt de tariffprinciper som tillämpas av de flesta nätföretagen stiger denfasta avgiften med den abonnerade uttagseffekten.Nätföretagen bestämmer själva om sina tariffer. Frågan om relationen mellanfast och rörlig tariff har inte behandlats i lagstiftningsarbetet, utanskälighetsprövningen kommer att vara vägledande. En princip för utformningenav nättariffer är att den som förorsakar kostnader också skall betala fördessa, vilket innebär att tarifferna skall vara kostnadsriktiga för varjekundkategori. Det förekommer stora skillnader mellan nätföretagen när detgäller nättarifferna för samma kundkategorier, vilket avspeglarkostnadsskillnader mellan nätområdena, t.ex. mellan utpräglade tätorts- ochlandsbygdsnät.En av de bärande principerna i den nya ellagstiftningen är att nättariffen,dvs. priset på överföringstjänsten, är oberoende av valet av elleverantör. Engrundläggande förutsättning för att konkurrensen på elmarknaden skall fungeraär att priset för nättjänsten är helt frikopplad från övriga tjänster och attdet inte låser kunder till någon specifik leverantör. Det innebär bl.a. attinom ett nätområde erlägger kunder inom samma kundkategori samma nättariffoberoende av vilken elleverantör de har valt. Därmed avses nättariffensstorlek och sammansättning inte leda till inlåsningseffekter och inte hellersätta den fria konkurrensen ur spel. Detta gäller under förutsättning attnättarifferna är utformade enligt reglerna i ellagstiftningen, vilket som nyssnämnts innebär att de är skäliga och utformade på sakliga grunder. Det är intetillåtet att kompensera förluster i elförsäljningen på nättarifferna.Skäligheten i nättariffen och andra överföringsvillkor kan, som tidigarebeskrivits, granskas av nätmyndigheten och slutligen prövas av domstol.Småskalig elproduktionDen småskaliga elproduktionen, som berörs i några av motionerna, utgör ettsärskilt skyddsintresse på elmarknaden. Bestämmelserna om leveranskoncession ilagen (1994:618) om handel med el, m.m. infördes bl.a för att skapa stabilaförutsättningar och skydd för den småskaliga elproduktionen. Den som harleveranskoncession är skyldig att köpa el från produktionsanläggning som ärbelägen inom koncessionsområdet och som kan leverera en effekt om högst 1 500kW. Ersättningen baseras på koncessionshavarens genomsnittligaförsäljningsintäkter per kWh över året, med avdrag för skäliga kostnader föradministration m.m. och skälig vinstmarginal för koncessionshavaren. Hänsyntas till när inmatning av el sker. Med försäljningsintäkter avsesde tariffer som leveranskoncessionshavaren tillämpar för hushållskunder ochandra mindre förbrukare. Producenten kan få skäligheten i det pris hanerhåller prövad. Dessa regler innebär att små elproduktionsanläggningar ärgaranterade avsättning för den el som produceras till rimliga priser. Småproducenter är inte förhindrade att sälja el till någon annan änleveranskoncessionshavaren.Ett annat skydd för den småskaliga elproduktionen utgörs av reglering avvillkoren för anslutning till elnätet. Små producenter har enligt ellagen (2 §11 mom.) rätt till reducerad nättariff; de skall inte betala annan del avnättariffen än engångsavgift för anslutning, avgift för mätare med tillhörandeinsamlingsutrustning och dess installation i inmatningspunkten samt årligavgift för mätning och rapportering. Den del av nättariffen som därmedbortfaller är den årliga avgiften för själva överföringen.I rapporten på elmarknaden från nätmyndigheten hösten 1996omnämns inte några problem för den småskaliga elproduktionen i samband medelmarknadsreformen. Det sägs dock att nätmyndigheten avser att särskilt följautvecklingen för den småskaliga elproduktionen samt ersättningsnivåerna fördenna.Ett särskilt driftstöd till vindkraft i form av ett skatteavdrag - s.k.miljöbonus - infördes (bet. 1993/94:SkU34). Miljöbonusen höjsden för både befintliga och nya vindkraftverk, som följd avtidigare beslutad höjning av skatten på el. Miljöbonusen kommer då att uppgåtill per kWh, jämfört med när den infördes. I 1997 årsekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:150) föreslås en ytterligare höjningav skatten på el , vilket medför att miljöbonusen då kommeratt uppgå till per kWh. konkurrensdirektoratgranskar utformningen av dels det generella stödet till densmåskaliga elproduktionen enligt ellagstiftningen, dels miljöbonusen tillvindkraften, i förhållande till riktlinjerna för miljöstöd.Regeringen har aviserat att den till skallöverlämna en proposition med förslag om ny ellag. Den nya lagen skall ersättaden nuvarande ellagen och den s.k. elhandelslagen. Regeringen avser därvid attföreslå att bl.a. bestämmelserna om leveranskoncession och de särskildareglerna om nättariffer för små elproducenter skall föras över till den nyalagen.Samtliga lämnade leveranskoncessioner gäller t.o.m. . Systemet medleveranskoncessioner skall utvärderas före detta år. I det sammanhanget skalläven villkoren för avsättning av el från småskaliga produktionsanläggningarses över. De speciella problem som tas upp i motion 1996/97:N39 (mp) avseendeförsäljning av el från kooperativa föreningar som äger och drivervindkraftverk och som vill sälja el direkt till sina medlemmar kan, enligt vadutskottet erfarit, förväntas bli behandlade i översynen. Utredningen avses geunderlag för en prövning av systemet med leveranskoncession, bl.a. om detta påett ändamålsenligt sätt tillgodoser de små konsumenternas och de småproducenternas behov av skydd på elmarknaden. I anslutning därtill kanställning komma att tas till om systemet skall permanentas i en eller annanform. Enligt vad utskottet inhämtat kan utredningen om leveranskoncessionerberäknas komma i gång . Utredningsarbetet kommer att hakoppling till det tidigare nämnda utredningsuppdraget om schablonavräkning somregeringen avser att ge till och Svenska kraftnät.Övriga uppgifterBeträffande vad som föreslås i motion 1996/97:N420 (mp) om prissättning på elsom tar hänsyn till externa effekter, bl.a. från kärnkraftsanläggningar, kannämnas att en översyn av atomansvarighetslagen (1968:45) pågåri en intern arbetsgrupp inom . Utredningsarbetet väntaskomma att slutföras under våren 1997.I den nämnda motionen föreslås också att skall verka för att detinförs tydlig information om vilka kraftproducenter som tillhandahåller s.k.grön el. har tagit fram ett frivilligt system förmiljömärkning av el, som används av vissa kraftproducenter ochelhandelsföretag.I motion 1996/97:L713 (mp) föreslås att i samverkan medNUTEK skall undersöka konsekvenserna för konsumenterna och miljön avavregleringen av elmarknaden och att skall uppmuntraenergiföretagen att införa rutiner som tar till vara konsumenternas engagemangatt spara elenergi. har, som tidigare nämnts, i uppdrag att i samråd medKonkurrensverket och följa utvecklingen på elmarknaden.Enligt uppdraget skall samråd också ske med ochKonsumentverket. I uppdraget ingår att följa utvecklingen för konsumenterna påelmarknaden. skall vidare enligt sin instruktion (SFS 1991:960) inomsitt verksamhetsområde uppfylla de miljömål som regeringen har beslutat om.Utskottet behandlar proposition 1996/97:84 om en uthållig energiförsörjningjämte motioner i betänkande 1996/97:NU12, som kommer att avlämnas inom kort.Utskottets ställningstagandeTakpris m.m.Utskottet behandlar först frågan om takpris m.m., varvid huvuddelen av de häraktuella motionsyrkandena tas upp. Därefter behandlas frågan om fastarespektive rörliga avgifter.Det främsta syftet med reformeringen av elmarknaden är, enligt utskottetsmening, att stärka konsumenternas ställning. De effektivitetsvinster som enökad konkurrens kan väntas medföra måste komma de enskilda konsumenterna tilldel. Mot bakgrund härav fäster utskottet mycket stor vikt vid den verksamhetmed uppföljning och utvärdering av elmarknadsreformen som ,och fått i uppdrag att bedriva.Utskottet anser - i likhet med vad som anfördes i betänkande1995/96:NU20 om vissa kompletteringar till elreformen - att möjligheten tillbyte av leverantör är en viktig fråga för konsumenternas tilltro tillreformen. I det nämnda betänkandet framhöll utskottet vidare att bästahushållning och största möjliga effektivitet i elsystemet uppnås vid mätningav den verkliga förbrukningen. Från denna utgångspunkt ansåg utskottet detolyckligt om timvis mätning skulle ersättas av en schabloniserad debitering.En sådan förändring, fortsatte utskottet, skulle också troligen medföra attutvecklingen av billigare mätmetoder för små konsumenter avstannar helt.Utskottet kunde för sin del inte utesluta att en övergång till enschabloniserad debitering skulle komma att te sig nödvändig, men betonadevikten av att regeringen först noga prövar om konsumentens kostnader förmätning kan nedbringas inom rimlig tid.Det förslag som regeringen nu lägger fram om införande av ett takpristillstyrker utskottet mot bakgrund av vad som anförts. Det är angelägetatt kostnaderna för timmätningen inte upplevs som ett hinder för de småelkonsumenterna att delta i den fria elmarknaden. anser utskottet,som redovisats, att det är ett stort värde att timmätningskravet kanbibehållas.Utskottet vill i detta sammanhang klargöra att det takpris som skall gällaför mätutrustning och installation fr.o.m skall vara 2 500 krinklusive mervärdesskatt.Med det anförda tillstyrker utskottet sålunda propositionen och avstyrkerberörda yrkanden i motionerna 1996/97:N417 (fp) och 1996/97:N420 (mp).Vad gäller frågan om åtskillnad mellan nätbolag och elhandelsbolag, somtagits upp i några av motionerna, vill utskottet anföra följande. Närriksdagen beslöt om ny ellagstiftning ställde sig utskottet bakomregeringens förslag om att nätverksamhet respektive produktion av och handelmed el skall bedrivas av olika juridiska personer - detta för att undvikarisken för korssubventionering. Som tidigare redovisats har nätmyndigheten isin uppföljning av elmarknadsreformen observerat tecken på förekomst avkorssubventionering. Närings- och avser, som tidigarenämnts, att låta se över behovet av ytterligare skärpning av kravet påboskillnad mellan nätföretag och elhandelsföretag.Utskottet står fast vid sin åsikt att det skall vara en klar åtskillnadmellan nätbolag och elhandelsbolag. Detta är viktigt för att uppnå en effektivkonkurrens på elmarknaden. Vidare kan tveksamheter ur konkurrenssynpunktuppstå i det fall ett nätbolag bedriver egen installationsverksamhet.Utskottet förutsätter att också denna fråga blir föremål för behandling i dennyssnämnda aviserade översynen. Därvid bör lämpligheten i att en nätägarebedriver egen installationsverksamhet övervägas. Med det sagda krävs ingetinitiativ av i frågan, anser utskottet. Motion 1996/97:N418 (m, c,fp, kd) blir med det anförda tillgodosedd; den avstyrks därmed.Beträffande förslaget i motion 1996/97:L713 (mp) om särskilda uppgifter förKonsumentverket i anslutning till den nya ellagstiftningen vill utskottethänvisa till vad som tidigare redovisats om att också skall samråda medKonsumentverket i sitt arbete med att följa utvecklingen på elmarknaden. Närdet gäller frågor om effektivare elanvändning m.m. hänvisar utskottet tillnyssnämnda betänkande 1996/97:NU12. Med det anförda avstyrker utskottet denhär aktuella motionen i berörda delar.Den småskaliga elproduktionen, som är föremål för yrkande i motionerna1996/97:N27 (mp) och 1996/97:N39 (mp), utgör som tidigare redovisats ettsärskilt skyddsintresse på elmarknaden. för att skapa stabila förutsättningar och skydd för den småskaligaelproduktionen. Härigenom är små producenter garanterade avsättning av sin el- upp till en effekt om högst 1 500 kW. Producenten kan också få skäligheten idet pris han erhåller prövad. Systemet med leveranskoncessioner, som gällert.o.m. , skall utvärderas, varvid även villkoren för avsättning av elfrån småskaliga produktionsanläggningar skall ses över. De speciellaförhållanden som gäller vid försäljning av el från kooperativa föreningar somäger och driver vindkraftverk och som vill sälja el direkt till sina medlemmarkan, som nämnts, förväntas bli behandlade i översynen.Utskottet anser vidare - i likhet med vad som anfördes (bet.1995/96:NU1) - att det är angeläget att de små elproducenterna tillförsäkrasrimliga villkor för sin avsättning på en reformerad elmarknad. Med hänvisningtill vad som anförts finns det dock ingen anledning för attgöra något uttalande av den typ som föreslås i de här aktuella motionerna; deavstyrks sålunda i berörda delar.När det gäller förslaget i motion 1996/97:N420 (mp) om att en prissättningpå el som tar hänsyn till externa effekter bör åstadkommas vill utskottethänvisa till den översyn av atomansvarighetslagen som pågår.Frågan om information om vilka kraftproducenter som tillhandahåller s.k. grönel tas också upp i motionen. Som tidigare redovisats har Naturskyddsföreningenutarbetat ett frivilligt system för miljömärkning av el. Enligt utskottetsmening är det främsta syftet med reformeringen av elmarknaden att stärkakonsumenternas ställning. Starka konsumenter kan genom att agera på marknadenklargöra sina preferenser för producenterna. Med det anförda avstyrks den häraktuella motionen i berörd del.Fasta avgifterFrågan om relationen mellan fasta och rörliga avgifter tas upp i någramotioner. Som tidigare redovisats behandlas denna fråga inte iellagstiftningen eller i dess förarbeten. Det som gäller enligt ellagen är attnättariffer och övriga villkor för nätverksamhet skall vara skäliga ochutformade på sakliga grunder. Skäligheten kan granskas av nätmyndigheten ochslutligen prövas av domstol. Skälighetsprövningen skall baseras på de intäkteroch kostnader som kan hänföras till det aktuella koncessionsområdet, dvs.tarifferna skall återspegla såväl fasta som rörliga kostnader. En faktor avbetydelse i sammanhanget är att överföring av el är en kapitalintensivverksamhet som allmänt sett är förknippad med höga fasta kostnader.Som tidigare nämnts är elkundernas nätavgifter till stor del oberoende avenergianvändningen men beroende av effektuttaget. Den fasta avgiften somkunden betalar kan således påverkas genom ett minskat effektuttag.Enligt utskottets mening bör inte statsmakterna gripa in i elmarknaden genomatt reglera förhållandet mellan fasta och rörliga avgifter. Däremot anserutskottet att konsumenterna har en viktig roll att fylla när det gäller attuppmärksamma nätmyndigheten på de fall av avvikelser från skäligheten itariffer som kan förekomma. Det är också angeläget att nätmyndigheten agerarsnabbt och effektivt i dessa fall.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 1996/97:N417 (fp),1996/97:N40 (v) och 1996/97:N420 (mp) i berörda delar. beträffande takpris m.m.att med avslag på motionerna 1996/97:L713 yrkandena 20 och 21,1996/97:N27 yrkande 24, 1996/97:N39, 1996/97:N417 i denna del,1996/97:N418 och 1996/97:N420 yrkandena 1, 2 och 4-6 antar det iproposition 1996/97:85 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen(1902:71 s. 1), innefattande vissa bestämmelser om elektriskaanläggningar,res. 1 (mp)2. beträffande fasta avgifteratt avslår motionerna 1996/97:N40, 1996/97:N417 i denna del och1996/97:N420 yrkande 3.res. 2 (v, mp)den 20 maj 1997På näringsutskottets vägnarBirgitta JohanssonI beslutet har deltagit: (), (), SylviaLindgren (s), (), (), (),(), (), (), (), GöranHägglund (kd), (), (), (),(), () och (). Takpris m.m. (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets ställningstagande under rubriken m.m.som börjar med ?Den småskaliga? och slutar med ?berörd del? bort ha följandelydelse:Den småskaliga elproduktionen, som är föremål för yrkande i motionerna1996/97:N27 (mp) och 1996/97:N39 (mp), har visserligen, som tidigareredovisats, ett visst skydd genom leveranskoncessionssystemet. Detta är docklångt ifrån tillräckligt. I praktiken har det blivit så att de småelproducenterna inte har fått rimliga möjligheter att konkurrera på denavreglerade elmarknaden, utan de har blivit utlämnade åt de storakraftbolagens godtycke. bör därför anmoda regeringen att snarastvidta åtgärder så att problemen för de små producenterna löses, varvidsärskilt bör beaktas möjligheten att införa någon form av system somgaranterar rimliga avräkningspriser.Ett särskilt problem rörande små elproducenter är de kooperativa föreningarsom äger och driver vindkraftverk och som vill sälja el direkt till sinamedlemmar. är detta inte möjligt utan att kravet på timmätningblir aktuellt, vilket enligt utskottets mening inte är en acceptabel ordning.Riksdagen bör därför ge regeringen i uppdrag att vidta erforderliga åtgärderför att komma till rätta med detta missförhållande.Med det anförda tillstyrker utskottet de båda nyssnämnda motionerna iberörda delar.I motion 1996/97:N420 (mp) föreslås, som nämnts, att skall göraett uttalande om att det vid prissättningen på el bör tas vederbörlig hänsyntill externa effekter. är det, enligt utskottets mening, så attvattenkraften subventionerar kärnkraften. En riktig prissättning på el, somskulle gagna sparande och ge alla konsumenter samma möjlighet att välja vilkenel man vill köpa, förutsätter en omfördelning av energiskatterna och engenerell höjning av elpriserna samt att undantagsregler för större industriertas bort.I det föregående har utskottet ställt sig bakom regeringens förslag ominförande av ett takpris. Utskottet anser dock att den modell som tillämpas iNorge med normalförbrukningskurvor också borde kunna användas i . Detuppdrag till och som aviseras i propositionen bördärför bedrivas med skyndsamhet.När det gäller grön el, som också tas upp i motion 1996/97:N420 (mp), har,som nämnts, tagit fram ett frivilligt system förmiljömärkning av el. Detta är dock, enligt utskottets mening, intetillräckligt, utan bör anmoda regeringen att vidta åtgärder för attåstadkomma att miljömärkningen av el blir allmänt förekommande.I den här aktuella motionen begärs vidare att statsmakterna inför tydligadirektiv för elmarknaden för att garantera konkurrensen och främjaenergihushållning. Eftersom marknaden generellt sett är kortsiktig i sittagerande och därför oförmögen att ta ansvar för en långsiktigt hållbarutveckling som leder till jämlikhet och överlevnad, måste, enligt utskottetsmening, det politiska systemet ingripa så att leverantörernas naturliga önskanatt öka energianvändningen motverkas med tydliga direktiv. Dessa direktiv börbl.a.