bet · GK01NU12 · 1997-05-27 00:00:00 — 25 (kd)Åtgärder för effektivare energianvändning16. beträffande information, utbildning m.m.att med bifall till proposition 1996/97:84 moment 10 och med avslagpå motionerna 1996/97:N21 yrkande 9 och 1996/97:N404 godkänner vad somanges i propositionen om information, utbildning m.m.,res. 26 (kd)17. beträffande teknikupphandling av energieffektiv teknikatt med bifall till proposition 1996/97:84 moment 11 och med avslagpå motion 1996/97:N27 yrkande 18 godkänner vad som anges i propositionenom teknikupphandling av energieffektiv teknik,res. 27 (mp)18. beträffande provning, märkning och certifieringatt med bifall till proposition 1996/97:84 moment 12 godkänner vadsom anges i propositionen om provning, märkning och certifiering avenergikrävande utrustning, m.m.,19. beträffande energirådgivningatt med bifall till proposition 1996/97:84 moment 13 och med avslagpå motion 1996/97:N27 yrkande 17 godkänner vad som anges i propositionenom energirådgivning,res. 28 (mp)20. beträffande byggregler och fastighetstaxeringatt avslår motion 1996/97:N27 yrkandena 19 och 20,res. 29 (mp)Forskning och utveckling21. beträffande utveckling av teknik för framtidens energisystematt med bifall till proposition 1996/97:84 momenten 14-18 och medavslag på motionerna 1996/97:N21 yrkande 10, 1996/97:N27 yrkandena 21,23, 26, 28, 29 och 31, 1996/97:N416, 1996/97:N422 yrkande 4 och1996/97:N428 yrkande 4a) godkänner vad som anges i propositionen om energiforskning,b) godkänner vad som anges i propositionen om forskning omenergisystemet,c) godkänner vad som anges i propositionen om forskningssamarbete medländerna i ,d) godkänner vad som anges i propositionen om en förstärkning avEnergiteknikfonden,e) godkänner vad som anges i propositionen om introduktion av nyenergiteknik,res. 30 (mp)res. 31 (kd)22. beträffande etanolproduktion från skogsråvaraatt med bifall till proposition 1996/97:84 moment 20 och med avslagpå motionerna 1996/97:N21 yrkande 11 i denna del, 1996/97:N27 yrkandena32 och 35, 1996/97:N407, 1996/97:N413 och 1996/97:N428 yrkandena 3 och 7,det senare i denna del, godkänner vad som anges i propositionen ometanolproduktion från skogsråvara,res. 32 (mp)res. 33 (kd)23. beträffande miljöeffekter av ökat biobränsleuttagatt avslår motion 1996/97:N21 yrkande 6,res. 34 (m, fp, kd)Klimatfrågor och kärnsäkerhet24. beträffande internationellt samarbete i klimatfrågoratt med bifall till proposition 1996/97:84 moment 19 och med avslagpå motionerna 1996/97:N21 yrkande 11 i denna del och 1996/97:N27yrkandena 33 och 34 godkänner vad som anges i propositionen om strategiför minskad klimatpåverkan från energisektorn avseende åtgärder iinternationellt samarbete,res. 35 (fp, kd)res. 36 (mp)25. beträffande kärnsäkerhet i Östeuropaatt avslår motion 1996/97:N22 yrkande 7.res. 37 (fp)den 27 maj 1997På näringsutskottets vägnarBirgitta JohanssonI beslutet har deltagit: (), (), ReynoldhFurustrand (s), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), Nils-GöranHolmqvist (s), (), () och ().Karin Falkmer, , och (alla m) harinte deltagit i besluten under momenten 2-6, 9-12, 14-19, 21, 22, 24 och 25. Avslag på propositionen (mom. 1), , och (alla m) anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om avslag på propositionenbort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning och i enlighet med vad som anförs i motion1996/97:N20 (m) är propositionen så undermålig att den - oavsett vilkeninställning man har i de energipolitiska sakfrågorna - inte kan ligga tillgrund för ett beslut i riksdag.Ett energipolitiskt riksdagsbeslut av denna dignitet bör inte fattas utanatt regeringen först har redovisat för vad politiken kommer attkosta i olika hänseenden. Sådan inslag saknas nästan helt i propositionen. Deninnehåller inga bedömningar av effekterna för energiförsörjningen, miljön,hushållens ekonomi, boendekostnaderna och då särskilt för ägare till småhusmed elvärme, investeringarna, industrisysselsättningen eller församhällsekonomin i stort. Det finns heller ingen redovisning av vilkakostnader som kommer att drabba staten redan under nästa budgetår. Detta tersig som särskilt anmärkningsvärt mot bakgrund av att regeringen i samband medden ekonomiska vårpropositionens avgivande plötsligt har ansett sig fåstatliga budgetöverskott att spendera.Den energipolitik som förordas i propositionen måste enligt utskottetsmening betraktas som extrem. Den innebär att staten medvetet skall förödaproduktionsresurser som står till landets förfogande, och detta skall dessutomske i en situation när arbetslösheten har bitit sig fast på en mycket högnivå. Därmed väljer regeringen också en energipolitisk linje i direktkonfrontation mot den svenska fackföreningsrörelsen och industrin.Utskottet anser det vara omöjligt att skapa tillväxt och sysselsättninggenom en medveten kapitalförstöring. I stället åstadkoms en beståendeosäkerhet om de långsiktiga förutsättningarna för att investera i industriellverksamhet i . De samhällsekonomiska konsekvenserna härav blir enligtutskottets förmenande betydande.Som sägs i motion 1996/97:N20 (m) innebär propositionen härutöver attregeringen förordar kraftiga ingrepp i förfoganderätten avseende enskildegendom. Detta görs utan att viktiga lagfrågor med bäring på egendomsskyddet iregeringsformen och i om mänskliga rättigheter har varitföremål för Lagrådets granskning eller regeringens eget beslut. Trots dettabegärs i propositionen godkännande av riktlinjer som innebär att dennaobefintliga lagstiftning skall användas för att medytterligare sex månaders varsel beröva ett börsnoterat företag rådigheten övertillgångar i mångmiljardklassen. Utskottet kan inte finna en sådanhanteringsordning seriös!Enligt utskottets mening kommer en lagstiftning av föreslagen art attmenligt påverka omvärldens tilltro till som en stabil ochmarknadsekonomisk rättsstat och även viljan att investera i . Attlagförslaget är ett hastverk med stora brister ur rättslig synvinkel visarflera av de remissvar som har inkommit över förslaget. Det är kanske inteförvånande att den ytterste ägaren till kärnkraftverket i , SydkraftAB, i sitt remissvar riktar stark kritik mot förslaget med hänvisning tillbl.a. När emellertid opartiskaremissinstanser - t.ex. - framför liknandeinvändningar är det uppenbart att den lagstiftning som förslaget om avvecklingav reaktorerna i bygger på inte finns framtagen i ett sådant skickatt den nu kan utgöra grund för beslut av om riktlinjer föravvecklingen av kärnkraften.Vid sidan av införandet av denna lagstiftning anmäler regeringen ipropositionen att den avser inleda förhandlingar med ägaren tillBarsebäcksverket om stängning av kärnkraftverket. Detta innebär att regeringenlämnar motsägelsefulla och oklara besked. Slutsatsen, menar utskottet, måstebli endera att regeringens syfte med lagstiftningen är att tvinga Sydkrafttill en förment ?frivillig? uppgörelse eller att de aviserade förhandlingarnaär ett innehållslöst spel för gallerierna. Utskottet noterar att den senaretolkningen fått visst stöd genom uttalanden av den ansvarige statssekreterarenpå Närings- och . Regeringens lättvindiga sätt att hanteralagstiftningsmakten, den privata äganderätten och de stora ekonomiska värdensom står på spel är enligt utskottet ägnat att inge mycket stark oro.Utskottet avvisar också propositionen från olika energipolitiskautgångspunkter. Förslaget i propositionen strider mot utslaget i 1980 årsfolkomröstning om kärnkraften. Som påtalas i motion 1996/97:N20 (m) - menockså i motion 1996/97:N19 (s) - avviker förslaget även mot 1991 årsenergipolitiska beslut, enligt vilket resultatet av hushållningen med el,tillförseln av el från miljöacceptabel kraftproduktion och möjligheterna attbibehålla internationellt konkurrenskraftiga elpriser skall avgöra närkärnkraftsavvecklingen kan inledas och i vilken takt den kan genomföras. Medutgångspunkt i folkomröstningen eller energipolitiska riktlinjerfinns det inga sakliga skäl för att fatta politiska beslut om stängning avkärnkraftverk . Följaktligen välkomnar utskottet vad som sägs ipropositionen om att det nuvarande slutåret för kärnkraftens avveckling (år2010) skall tas bort. Den logiska konsekvensen härav är emellertid att detockså saknas motiv för politiska beslut om att nu inledakärnkraftsavvecklingen.I enlighet med vad som anförs i motion 1996/97:N20 (m) förespråkar utskotteten naturlig avveckling av kärnkraften. Staten skall fastställa stabila kravoch regler om säkerhet, miljö, skatter m.m. för energiproduktionen. Det ärsedan kraftindustrin som skall ansvara för förnyelsen, utvecklingen ochomställningen av produktionssystemet inom ramen för dessa krav och regler.Genom den införda avregleringen av elmarknaden har denna fördelning avansvaret blivit ännu viktigare. Paradoxalt nog föreslår regeringen en återgångtill ett planekonomiskt tänkande just när elmarknaden har avreglerats och enöppnare europeisk elmarknad är på väg att kunna uppnås.Med en politiskt beslutad stängning av reaktorer uppkommer såvälföretagsekonomiska som statsfinansiella och samhällsekonomiska konse-kvenser.I fråga om uppkommer därtill miljömässiga kostnader. Sverigeåterfår enligt utskottets bedömning den fossilanvändning som vi undgick närkärnkraftverket i en gång laddades. Kärnkraften bör i stället, ienlighet med folkomröstningen, fortsatt nyttjas i avvaktan på att förnybaraenergikällor blir tillgängliga som ett konkurrenskraftigt alternativ.Som redovisas i betänkandet (s. 15) tvingades attnettoimportera el. En förtida stängning av kärnkraftverket i Barsebäckleder till ett betydande bortfall av elproduktionskapacitet i Sydsverige.Främst torde el producerad i äldre danska kolkraftverk med dålig rening kommaatt ersätta detta bortfall. Men ett bortfall av produktion medför också på enmarknad med kortsiktigt given efterfrågan en press uppåt på elpriserna.Därför bidrar förslagen i propositionen - om de skulle genomföras - till enytterligare försvårad situation på arbetsmarknaden och detta i ett läge medstadigvarande hög arbetslöshet. Svensk industri, och särskilt vår basindustri,har historiskt gynnats av den goda tillgången på elenergi. Vattenkraftens ochsedermera kärnkraftens låga produktionskostnader har givit värdefullakonkurrensfördelar. Svensk basindustri är emellertid elintensiv och därförkänslig för en energipolitik som leder till höjda elpriser. Även om regeringensäger sig vilja skydda industrin från kärnkraftsavvecklingens oundvikligakonsekvenser, kommer avställningen av kärnkraftsreaktorer - såsom påpekas imotion 1996/97:N20 (m) men också i motionerna 1996/97:N17 (m) och 1996/97:N37(m) - att medföra ett försämrat konkurrensläge för den elintensiva industrinmed åtföljande effekter för de olika regioner som är starkt beroende av dennaindustri. Särskilt , och Bergslagsområdet kan kommaatt påverkas mycket hårt. kommer även ett stort antalunderleverantörer och serviceföretag till basindustrin att drabbas avkärnkraftsavvecklingen. I en situation då den av regeringen utlovadehalveringen av den öppna arbetslösheten ter sig alltmer avlägsen, borde allakrafter i stället samverka för att det skall skapas goda förutsättningar förinvesteringar och företagande och därmed för ökad sysselsättning.Regeringens förslag innebär vidare att riktlinjerna för klimatpolitiken nu ipraktiken kommer att överges. Enligt beslut (prop.1992/93:179, bet. JoU19) skall utsläppen av koldioxid från fossila bränslenstabiliseras till nivå , för att därefter minska. harregeringen i stället inom EU förhandlat sig till en möjlighet att öka Sverigesutsläpp . Om kärnkraftsreaktorerna i avvecklaskommer bortfallet av el att till väsentlig del kompenseras med import avkolbaserad el från . Avställningen av de två reaktorerna kommer såledesatt leda till ökade utsläpp av koldioxid men också förorsaka ökade utsläpp avsvaveldioxid och kväveoxider och därigenom en ökad försurning.Med hänsyn till de alltmer sammankopplade elnäten kan avvecklingen ävenkomma att öka underlaget för elproduktion vid kärnkraftverk i . Isådant fall riskerar förslaget i propositionen att leda till en försämradkärnsäkerhet i hela norra . Förslaget får också negativa konsekvenserför kärnsäkerheten vid de svenska reaktorerna. Det faktum att förslaget omavställning av reaktorerna i uppfattas som godtyckligt ochirrationellt, motverkar det aktiva ansvarstagande och säkerhetstänkande hospersonalen som är ett bärande inslag i det svenska säkerhetskonceptet.De redovisade omställningsprogrammen i propositionen innebär i huvudsak enupprepning av de program som infördes i samband med energipolitiskabeslut. Som erinras om i motion 1996/97:N20 (m) har flera genomfördautvärderingar - bland annat en som utförts på uppdrag av utskottet - påvisatallvarliga brister i dessa program. Strukturen har ansetts svåröverskådlig,och resultatuppföljningen har varit bristfällig. Programmen har gripit in ivarandra på ett osystematiskt sätt, vilket försvårat möjligheterna attutvärdera kostnadseffektiviteten. Utskottet kan inte finna att de ipropositionen föreslagna programmen innebär någon förbättring i dessaavseenden. Dock vill utskottet framhålla det positiva med en förskjutning avtyngdpunkten i de energipolitiska programmen från investeringsbidrag tillanslag för energiforskning och utveckling av nya energikällor. På grund av detbristande beslutsunderlaget och avsaknaden av tillräcklig information omfinansieringen av programmen bör inte ta slutlig ställning till deföreslagna omställningsprogrammen i detta sammanhang. Några av de åtgärder somföreslås i syfte att minska elanvändningen och öka tillförseln av elföranleder dock en kommentar från utskottets sida.Utskottet noterar att regeringens omställningsprogram utgår från att denårliga elanvändningen skall minska med genomstatliga regleringar och bidrag. Den huvudsakliga minskningen avelanvändningen förutsätts komma till stånd genom åtgärder riktade motanvändningen av elpannor i fjärrvärmenäten. I övrigt föreslås att tre olikabidrag skall inrättas för att förmå enskilda fastighetsägare att ersätta sineluppvärmning med någon annan uppvärmningsmetod. Enligt utskottets meningfinns anledning att rikta stark kritik mot dessa förslag, som till stor delutgår från orealistiska antaganden.Stängningen av den första reaktorn i skall enligt vad som anförs ipropositionen ?i huvudsak kompenseras genom en minskad användning av el ifjärrvärmesystemet?. Detta torde innebära att regeringen räknar med en minskadelanvändning i fjärrvärmeproduktionen med , som den totalaelanvändningen i fjärrvärmenäten sägs ha uppgått till . Enligtuppgifter som redovisats för utskottet uppgick dock den aktuellaelanvändningen till endast ca . Även om man utgår frånden högre nivån på elanvändningen bygger emellertid regeringens övervägandenpå en kraftig felsyn i frågan. Elpannornas viktigaste uppgift är nämligen attutnyttja det överskott på elenergi som uppstår när tillgången påvattenkraft är god, främst under vår och sommar. Alternativet till enanvändning av elpannorna under dessa tider av året kan ibland vara ett rentresursslöseri genom att vatten måste släppas förbi kraftverken utan att någonel produceras. Om fjärrvärmebolagen hindras att använda sina elpannor - genomskatteåtgärder eller på annat sätt - kommer den omedelbara konsekvensen attbli en ökad användning av olja med de negativa konse-kvenser för miljön ochhandelsbalansen som detta för med sig. Detta har också inför utskottetbekräftats av företrädare för både och SvenskaKraftverksföreningen.Utskottet anser vidare att regeringen knyter helt orealistiska förhoppningartill möjligheterna att undvika en kärnkraftsavvecklings negativa effektergenom att minska elförbrukningen i hushållssektorn. Det finns ca 590 000småhus som uteslutande värms med el. Av dessa har ca 440 000 enbartdirektverkande elvärme. Att bygga om ett sådant småhus till annanuppvärmningsform beräknas kosta enligt vad utskotteterfarit. Det av regeringen föreslagna konverteringsbidraget på totalt skulle därmed räcka till ca 47 000 småhus, förutsatt att deberörda ägarna är beredda att själva svara för utgifter om 50 000-100 000 krvardera för att ersätta sin nuvarande, oftast fullt funktionsdugliga, elvärme.Vad gäller propositionens avsnitt om åtgärder för att öka tillförseln av elvill utskottet anföra följande. En ökad biobränsleanvändning kan ha påtagligafördelar, särskilt om användningen innebär en ersättning av olja ivärmeproduktionen. En storskalig satsning förutsätter emellertid att eningående analys först genomförs av biobränsleanvändningens miljöpåverkan.Någon sådan analys tycks inte ha föregått regeringens förslag om bidrag tillbiobränslebaserad kraftvärme. Det saknas således överväganden om effekterna påden biologiska mångfalden av ett ökat hyggesuttag. Under utskottetsberedningsarbete har det vidare framkommit farhågor för att en ökad användningav biobränsle skulle få mycket allvarliga konsekvenser för bl.a. den svenskapappers- och trävaruindustrin, eftersom en brist på råvara skulle kunnauppstå. Tillsammans med följderna av stigande elpriser vid enkärnkraftsavveckling skulle en sådan utveckling leda till att denna förSverige centrala näringsgren tvingas att förlägga nyinvesteringarna till andraländer.Även förslaget om bidrag till småskaliga vattenkraftverk ter sig oöverlagt.Energitillskottet från satsningar med denna inriktning kan aldrig bli mer änmarginellt. Däremot kan miljökonsekvenserna bli allvarliga. Erfarenheternavisar att den småskaliga vattenkraften kan leda till större miljöpåverkan iförhållande till nyttan än vad större utbyggnader medför. Utbyggnad av densmåskaliga vattenkraften bör därför enligt utskottets uppfattning intesubventioneras av staten.Slutligen finner utskottet anledning att kommentera vissa förslag ipropositionen om statens uppgifter i omställningsarbetet. Regeringen föreslårhär inrättande av en ny energimyndighet utan att dess uppgifter ochbefogenheter närmare redovisas. Inte heller lämnas någon övertygandemotivering till varför myndighetsuppgifterna på energiområdet bör brytas utfrån ansvarsområde; enligt utskottets mening bör dessa uppgifter ävenfortsättningsvis handläggas av , som har viktig kompetens också på andraområden av betydelse för energiområdet - t.ex. vad gäller teknisk forskningoch utveckling.Vidare lämnas i denna del av propositionen motstridiga besked om Vattenfallsframtida roll. som vikten av affärsmässighet betonas i propositionenskall bolaget genom politisk styrning ges ?en strategisk roll iomställningsarbetet?. Det är ingen tvekan om, menar utskottet, att dennapolitiska styrning skadar förtroendet för , både i ochutomlands. En sådan styrning riskerar också att snedvrida konkurrensen påelmarknaden. Enligt utskottets uppfattning bör även ifortsättningen bedriva sin verksamhet självständigt och på helt kommersiellagrunder. Vidare bör ägandet av breddas.Sammanfattningsvis är utskottet av uppfattningen att propositionen i desshelhet bör avslås av . Som framgått av det anförda kan stark kritikriktas mot propositionen såväl beträffande beslutsunderlaget i propositionensom vad gäller den energipolitiska inriktningen av förslagen. Med instämmandei de aktuella yrkandena i motionerna 1996/97:N20 (m), 1996/97:N17 (m) och1996/97:N37 (m) avstyrker utskottet alltså propositionen.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande avslag på propositionenatt med bifall till motionerna 1996/97:N17 yrkande 1, 1996/97:N20och 1996/97:N37 avslår proposition 1996/97:84.2. Avslag på propositionen (mom. 1, motiveringen)() anser att utskottets ställningstagande i avsnittet omavslag på propositionen bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning finns det betydande brister i propositionen.Många viktiga aspekter på den föreslagna inriktningen av energipolitikensaknas helt liksom det samhällsekonomiska perspektivet och effekterna påSveriges industristruktur och miljö. Detta framgår av näringsutskottetsfortsatta behandling av de energipolitiska frågorna.När det gäller omställningsprogrammens ekonomiska omslutning ochhuvudsakliga inriktning ställer sig utskottet däremot bakom regeringensförslag, och det finns därför inte skäl att avvisa propositionen i desshelhet. Här berörda avslagsyrkanden i motionerna 1996/97:N17 (m), 1996/97:N20(m) och 1996/97:N37 (m) avstyrks sålunda av utskottet.3. Riktlinjer för energipolitiken (mom. 2)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om riktlinjer förenergipolitiken bort ha följande lydelse:Som anförs i motion 1996/97:N22 (fp) är energiöverenskommelsen - om denomsätts i riksdagsbeslut - förödande för Sverige:- den splittrar nationen i då vi behöver samling,- den avvecklar resurser i då vi behöver utveckling,- den hotar arbetstillfällen i då vi desperat behöver nya,- den leder till ökat misstroende mot som investeringsland,- den skadar naturen i då vi behöver göra mer för att skydda den,- den har ett nationellt perspektiv i då vi behöver bli mera gränslösa.Enligt utskottets mening, och i linje med vad som anförs i nyssnämnda motion,måste en politik som kan samla nationen i energifrågan förena inslag somfrämjar en utfasning av kärnkraften med en långsiktighet som gör attförtroendet för som investeringsland ökar. Utformningen av denframtida energipolitiken måste självfallet påverkas av de nya omständighetersom tillkommit : energifrågornas globala karaktär har inteminst genom växthuseffekten blivit allt tydligare; bedömningen av de svenskakärnkraftsreaktorernas tekniska livslängd har förändrats jämfört med den 25-åriga livslängd som låg till grund beslut om en avveckling tillår 2010; den svenska elmarknaden har avreglerats, och elkunderna har därigenomfått större makt att påverka de produkter och de tjänster som erbjuds.De energipolitiska besluten bör enligt utskottets uppfattning begränsas tillatt fastställa övergripande mål och de styrmedel som kan behövas för att målenskall nås. Parallellt skall en kraftfull satsning göras för att ökakärnsäkerheten i Östeuropa.Det svenska energisystemet måste, menar utskottet, successivt ställas om såatt det blir ekologiskt hållbart. Som långsiktigt mål bör gälla att såvälfossilt bränsle som kärnkraft skall fasas ut ur energisystemet och ersättas avekologiskt hållbara energikällor, som klimatkonventionen ombegränsning av koldioxidutsläpp skall respekteras. Omställningen avenergisystemet måste vidare ske med hänsyn tagen till behov avtillväxt och ökad sysselsättning. Med rådande höga arbetslöshet och instabilaoffentliga finanser är en långsiktig energipolitik som syftar till ensuccessiv omställning av energisystemet att föredra framför en kortsiktigpolitik som leder till snabba och kraftiga elprishöjningar. En sådankortsiktig energipolitik skulle kullkasta förutsättningarna för viktiga delarav industrin, ytterligare försämra sysselsättningen och välfärden, urholka deoffentliga finanserna samt försvåra för hushållen.Utskottet avvisar metoden att genom lagstiftning fatta årtalsbestämda beslutom när reaktorer skall stängas. Följaktligen avstyrker utskottet bestämtförslaget i propositionen om att kärnkraftsaggregaten i skallställas av. Förutom de ekonomiska konsekvenserna skulle en sådansnabbavveckling av kärnkraften försämra miljön, riskera det långsiktigainvesteringsklimatet - och därmed arbetstillfällena och välfärden. Ett sådantbeslut skulle inte heller bidra till att lösa problemen med kärnsäkerheten iÖsteuropa. Mycket riktigt saknas också i propositionen bedömningar ochanalyser av konsekvenserna av den förordade avvecklingen av kärnkraftverket iBarsebäck.Inte heller redovisas i propositionen förslag till lagstiftning som gör detmöjligt att stänga de två reaktorerna i . Det i propositionenskisserade innehållet i en tilltänkt lag är, som påpekas i motion 1996/97:N22(fp), ett utslag av planekonomiskt tänkande; utskottet vill redan nu framhållaatt ett sådant lagförslag kommer att tillbakavisas av utskottet.Utskottet menar alltså att det inte bör fattas politiska beslut om närolikareaktorer skall stängas.