bet · GK01FiU20 · 1997-05-29 00:00:00 — Syftet är bl.a. att holdingbolagetskall ansvara för ägar- och strukturfrågor och för finansieringen av delar avforskningen vid instituten. Statens del av kostnaderna för bildandet avholdingbolaget skall belasta anslaget A 7 Kostnader för omstrukturering avvissa statligt ägda företag, m.m.I propositionen redovisas att (prop. 1992/93:59, bet.TU20) beslöt att delta i en omstrukturering av det svenska ägandet iScandinavian (). Staten beslöt därvid att teckna en reverspå som löper fram till med 30 dagarsuppsägning. Kostnaderna för och inlösen av reversen skulle enligtriksdagsbeslutet belasta det här aktuella A 7-anslaget. Regeringen har våren1997 redogjort för den ytterligare omstrukturering och renodling av ägandet ikonsortiet SAS som genomförts . Renodlingen innebar för SASSverige AB:s del att en engångsutdelning beslöts vid bolagsstämman ,vilket för statens del innebar en särskild utdelning på ijuni 1996.Regeringen anser, mot bakgrund bl.a. av nyssnämnda utdelning, att det nuåter bör skapas förutsättningar för staten att lösa lånet den 1 november 1997när reversen löper ut. Utöver reversbeloppet kommer skulden även att omfattaränta för . Sammanlagt kan medelsbehovet beräknas omfatta ca 130miljoner kronor som bör belasta det nämnda A 7-anslaget.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet med näringsutskottet (NU8y), regeringensförslag (yrkandena 62-64 och 68 i denna del).Utskottet återkommer senare i avsnittet sammanställning avanslag och utgiftsramar på tilläggsbudget och redovisar konse- kvenserna avsitt ställningstagande för anslag och utgiftsramar för år 1997.Sveriges geologiska undersökning (SGU): Geologisk undersökningsverksamhet m.m.PropositionenI vårpropositionen redovisas att regeringen gör bedömningen att verksamhetenvid SGU inte kräver ytterligare anslagsmedel för innevarande budgetår. Dettaförutsätter att uppdragsintäkterna kan hållas på budgeterad nivå. Denmaringeologiska verksamheten kan därmed bibehållas nivå.Regeringen anför vidare att en sammanslagning av de båda myndigheterna SGUoch () bedöms på kort sikt, då verksamheten domineras avförsäljning och miljösäkring av anläggningar, ge samordningsvinster främst pådet administrativa området, som det ställs ökade krav på SGU:sresurser för ekonomiadministration. Längre fram då verksamheten omfattarefterkontroll av miljösäkrade anläggningar finns samordningsvinster i att SGUhar både centrala och regionala resurser för att sköta kontrollprogrammen. SGUkan dessutom förväntas tillgodogöra sig kompetens från efterbehandling avförorenade anläggningar och områden för framtida uppdrag beträffande utredningoch styrning m.m. av stora miljösäkringsprojekt.Regeringen aviserar att den i kommande budgetproposition skall återkommatill med förslag rörande mineralpolitiken och SGU. I detta ingåräven förslag rörande en sammanslagning av verksamheterna vid SGU och SOLfr.o.m. För att en sammanslagning skall kunna göraseffektiv krävs dock åtgärder på myndighetsnivå redan under innevarandebudgetår, framför allt gällande samordning av redovisning ochekonomiadministrativa system. Det är därför viktigt att få riksdagensgodkännande av inriktningen av ett framtida sammangående mellan myndigheterna.Av propositionen framgår vidare att SOL i en skrivelse till regeringenföreslagit att inkomsterna från försäljning av olja m.m. fr.o.m. den 1 juli1997 skall få sättas in på ett räntebärande konto i för attanvändas till finansiering av framtida kostnader för efterbehandling avlagringsanläggningar.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet konstaterar att det i propositionen föreslås att riksdagengodkänner att inkomsterna från försäljning av olja m.m. fr.o.m. den 1 juli1997 sätts in på ett räntebärande konto i för att användastill finansiering av framtida kostnader för efterbehandling avlagringsanläggningar. anser dock att ett sådant förfarandeskulle strida mot bruttoredovisningsprincipen, dvs. att inkomster redovisas påinkomstsidan och utgifterna på utgiftssidan. En korrekt redovisning borde istället vara att utgifterna för efterbehandling och miljösäkring anvisas överanslag. Mot denna bakgrund avstyrker finansutskottet regeringens förslag idenna del (yrkande 66).I likhet med näringsutskottet (NU8y) tillstyrker finansutskottet regeringensförslag i övrigt (yrkande 65).Exportkreditnämnden (E 3)PropositionenI vårpropositionen föreslås att skall bemyndiga regeringen attbesluta dels om avveckling av den verksamhet hos som genomplanerade EU-regler definieras som konkurrensutsatt garantiverksamhet medriskperioder , dels om formerna och villkoren föravvecklingen, inkluderande en eventuell försäljning eller överlåtelse avverksamheten.Anslaget E 3 föreslås minskas med 3,1 miljoner kronorför att finansiera en motsvarande ökning av anslaget E 4 AB SvenskExportkredits statsstödda exportkreditgivning.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet med näringsutskottet (NU8y), regeringensförslag (yrkande 67).Utskottet återkommer senare i avsnittet sammanställning avanslag och utgiftsramar på tilläggsbudget och redovisar konse- kvenserna avsitt ställningstagande för anslag och utgiftsramar för år 1997.AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning (E 4)PropositionenFör innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 16,5miljoner kronor. De utbetalningar som belastar anslaget avseråtaganden som gjorts vad gäller vissa förmånliga krediter till . Beträffande övrig statsstödd verksamhet redovisar AB SvenskExportkredit ett överskott.Anvisade medel för kommer inte enligt vårpropositionen att varatillräckliga för att täcka utbetalningarna. Uppskattningsvis kommerytterligare att behövas, vilka föreslås bli anvisade pådet här aktuella anslaget. Ökningen skall finansieras genom att anslaget E 3Exportkreditnämnden minskas med motsvarande belopp.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar näringsutskottets bedömning (NU8y) och tillstyrkerregeringens förslag.Utskottet återkommer senare i avsnittet sammanställning avanslag och utgiftsramar på tilläggsbudget och redovisar konse- kvenserna avsitt ställningstagande för anslag och utgiftsramar för år 1997.Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerÖkade statsbidrag till kommuner och landsting, m.m.PropositionenI propositionen föreslås att anslaget A 1 Generellt statsbidrag till kommuneroch landsting tillförs utöver tidigare anslagna samt att anslaget A 2 Bidrag till särskilda insatser i vissakommuner och landsting ökas med till sammanlagt 600miljoner kronor. Vidare föreslås att för innevarande budgetår på ett nyttobetecknat anslag A 4 Bidrag till Rådet för redovisning anvisas 0,5miljoner kronor.Regeringen pekar på att kommunsektorns finansiella utveckling varit ogynnsamunder en rad år. har konsumtionen inom sektorn minskatmed i fasta priser. Sysselsättningen har minskat med 140 000personer . Mot denna bakgrund föreslår regeringen att kommuneroch landsting skall tillföras . För attredan under år 1997 motverka en fortsatt sysselsättningsminskning ochsamtidigt värna kvaliteten i de kommunala kärnverksamheterna bör tillföras kommuner och landsting på tilläggsbudget. Avtillskottet bör 3 800 miljoner tillföras det generella statsbidraget, varav till kommunerna och tilllandstingen. Resterande bör förstärka anslaget tillsärskilda insatser.Det ökade generella bidraget till landstingen skall enligtregeringsförslaget fördelas enligt nuvarande regler med ett enhetligt beloppper invånare. Av det ökade generella bidraget till kommunerna bör hälftenfördelas enligt nuvarande regler och hälften utgöra ett åldersbaserat bidragomfattande åldersgrupperna för grundskola, gymnasieskola och äldreomsorg. Motdenna bakgrund föreslås i propositionen en ändring i lagen (1995:1514) omgenerellt statsbidrag till kommuner och landsting.I propositionen Den kommunala redovisningen (prop.1996/97:52) föreslogs attett oberoende organ för redovisningsfrågor tillskapas. Huvuduppgiften förrådet skall vara att främja och utveckla god redovisningssed i enlighet medden föreslagna lagen om redovisning. Enligt ett utarbetat förslagtill avtal skall staten och de två kommunförbunden stödja verksamhetenekonomiskt med vardera för och vardera för vartoch ett av . har i betänkandet 1996/97:FiU15tillstyrkt propositionens lagförslag. Betänkandet kommer att behandlas avriksdagen under innevarande riksmöte.MotionernaI motion Fi59 (m) avstyrks regeringens förslag att under det löpandebudgetåret öka statsbidragen till den kommunala verksamheten (yrkande 9). Detär enligt motionärerna viktigare att kommuner och landsting får bedriva enförnyelseverksamhet enligt den moderata modellen så att långsiktiga resultattill gagn för medborgarna uppnås. I motionen hävdas att förändringsarbetetunder 1995 och 1996 avstannat på många håll och att regeringens oförmåga attlägga fram förslag till om ytterligare viktiga avregleringarinneburit svårigheter för kommunsektorn att anpassa sin verksamhet till delokala förutsättningarna. Enligt måste i stället den fortsattaavregleringen påskyndas, något som innebär såväl bättre förutsättningar förden lokala politiken som positiva samhällsekonomiska verkningar.I motionen avstyrks också det i propositionen framlagda förslaget tilländring i lagen om generellt statsbidrag (yrkande 6). Motionärerna har ocksåinvändningar mot regeringens propåer om uppföljning av hur just tillskottet avmedel till kommuner och landsting används. Regeringen tycks tro, heter det,att dessa pengar skulle ha någon speciell färg som möjliggör en sådanuppföljning. Synsättet är förvånande med hänsyn till den uppgiftsfördelningsom finns mellan stat och kommun i samband med statliga resursöverföringar.I motion Fi43 (fp) yrkandena 9 och 10 tillstyrks den föreslagna höjningen avstatsbidragen till kommuner och landsting. anser dock att de medel- sammanlagt - som avsatts till en särskild ?kommunakut?skall destineras till de förortsområden runt våra större städer därsegregationsproblemen är allra störst. Motionärerna kräver också att kommuneroch landsting i allt väsentligt fritt skall få förfoga över de extra medlenoch är kritiska till att regeringen vill ?öronmärka? belopp till särskildaåldersgrupper. Det är, menar man, i respektive kommun som man bäst vet var deextra resurserna gör störst nytta. Om någon kommun gör bedömningen att denbästa metoden för att skapa livskraft och ekonomisk utveckling är en stimulansgenom lägre skatter skall detta självklart vara tillåtet.Enligt motion Fi45 (mp) yrkande 50 är regeringens förslag att höja detgenerella statsbidraget till kommuner och landsting med 4 000 miljoner kronorår 1997 och med 8 000 miljoner välkommet ochtillgodoser delvis krav från om en vidgad ekonomisk ram förkommunsektorn. Motionärerna anser dock att regeringens bedömning om attytterligare personalminskningar i kommunsektorn skall kunna undvikas fr.o.m.år 1998 är alltför optimistisk och hänvisar till beräkningar som gjorts av detvå kommunförbunden. Enligt dessa är fortsatta personalminskningar nödvändigaom målet om ekonomisk balans skall kunna uppnås.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar regeringens uppfattning att det är angeläget att gekommuner och landsting ett väsentligt resurstillskott redan under innevarandebudgetår för att vidmakthålla en god kvalitet i vården, omsorgen och skolanoch för att stimulera den kommunala sysselsättningen. Utskottet ställer sigockså bakom förslaget att vid fördelningen av resurserna rikta in delar av deytterligare medlen till de åldersgrupper där behoven kan antas vara särskiltstora. Som utskottet ser det ligger detta väl inom ramen för ett generelltbidragssystem.Utskottet ser positivt på att regeringen genom enkäter och motsvarande avseratt följa upp effekterna av denna satsning på verksamhet ochsysselsättning. kan konstateras att de generella statsbidragenenligt nu gällande lag utgör ett allmänt finansiellt stöd till kommunsektornoch att medlen utges till kommuner och landsting utan villkor frånstatsmakternas sida. Det är således kommuner och landsting som fritt har attavgöra hur medlen används i den kommunala verksamheten.Utskottet kan också konstatera att det finns en bred uppslutning i riksdagenom behovet av resurstillskott till kommuner och landsting för att främst värnade kommunala kärnverksamheterna. Det är endast Moderata samlingspartiet somhar en starkt avvikande syn på den kommunala sektorns omfattning, inriktningoch finansiering. Mot denna bakgrund är det inte heller förvånande att partietensamt ställer sig avvisande till regeringens nu aktuella förslag. Utskottetkommer senare att närmare utveckla sin syn på de alternativa förslagen tillkommunalekonomiskt utrymme i ett särskilt avsnitt i betänkandet omutvecklingen av de kommunala utgifterna.Med hänvisning till vad utskottet här anfört tillstyrks förslagen ipropositionen om anvisning av sammanlagt 4 påtilläggsbudget för inom utgiftsområde 25 och förslaget(yrkande 24) om ändring i lagen (1995:1514) om generellt statsbidrag samtavstyrks motionerna Fi43 (fp) yrkandena 9 och 10, Fi45 (mp) yrkande 50 samtFi59 (m) yrkandena 6 och 9.Finansutskottet återkommer senare i avsnittet sammanställningav anslag och utgiftsramar på tilläggsbudget och redovisar konsekvenserna avsitt ställningstagande för anslag och utgiftsramar för år 1997.Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapenSveriges avgift till gemenskapsbudgetenPropositionenI statsbudgeten har 8 anvisats över anslagetA 4 Avgift baserad på bruttonationalinkomsten. Anslaget avser den del avavgiften till EU:s budget som baseras på bruttonationalinkomsten (BNI). Dennadel av avgiften anpassas till EU-budgetens beräknade finansieringsbehov sedanövriga avgiftsslag prognostiserats.Till följd av beslut inom EU beräknas den svenska avgiften baserad på BNIbli lägre än vad Europeiska kommissionen beräknade i sittbudgetförslag. Regeringen föreslår med anledning av detta i vårpropositionenatt anslaget och ramen för utgiftsområdet minskas med samma belopp. Nyttanslagsbelopp blir därmed 8 038 000 000 kr.Inga motioner har väckts i denna del.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker regeringens förslag (yrkande 68 i denna del).Finansutskottet återkommer senare i avsnittet Finansutskottetssammanställning av anslag och utgiftsramar på tilläggsbudget och redovisarkonsekvenserna av sitt ställningstagande för anslag och utgiftsramar för år1997.Finansutskottets sammanställning av anslag och utgiftsramar på tilläggsbudgetUppföljningen av utgiftstak i vårpropositionenSom ett led i den nya stramare budgetprocessen gör regeringen ochRiksrevisionsverket regelbundna uppföljningar av både utgifts- ochinkomstutvecklingen. Under /96 inleddes en försöksverksamhetmed en uppföljning av utgifterna. Från början ingick endast destörsta anslagen (ca 100 st) i uppföljningen. Dessa jämfördes ochackumulerat med en s.k. utgiftsprofil, dvs. tilldelade medel fördelade påmånader. Verksamheten har utvidgats till att omfatta samtliga anslag ochdessutom inkomster på en aggregerad nivå.I vårpropositionen lämnas i avsnittet 5.4 Uppföljning av 1997 uppgift omvissa förutsedda, större anslagsförändringar som kan få ett mer betydandegenomslag på statsbudgetens utgifter . I detta sammanhang redovisasockså i tabellform (tabell 5.4) en ny beräkning av statens lånebehov ochstatsskuldens utveckling , och av denna tabell går attutläsa hur stora samlade inkomster och utgifter på statsbudgeten som nuförutses . Utgiftstaket kommenteras däremot inte närmare.I propositionen saknas uppgift om hur budgeteringsmarginalen och debudgetposter som ingår i utgiftstaket påverkas av de nyaberäkningarna. Under finansutskottets beredning har Finansdepartementetmeddelat att budgeteringsmarginalen i vårpropositionen beräknas minska medknappt , enligt beräkning i följande tabell.Tabell 9. Utgiftstak och budgeteringsmarginal 1997 i vårpropositionenMiljoner kronor------------------------------------------------------| |Statsbudget|Vårproposition|Förändring|------------------------------------------------------|Takbegränsade | | | ||utgifter på |580 541 | 584 904 | + 4363||statsbudgeten | | | |------------------------------------------------------|Socialförsäkringar | | | ||utanför statsbudgeten |131 957 | 128 257 |- 3 700|------------------------------------------------------|Summa utgifter inom |712 498 | 713 161 | + 663||tak | | | |------------------------------------------------------|Budgeteringsmarginal | 10 057 | 9 394 | - 663|------------------------------------------------------|Utgiftstak |722 555 | 722 555 | 0|------------------------------------------------------Källa: , BudgetavdelningenFörändringarna jämfört med statsbudgeten beror i huvudsak på två faktorer. Fördet första finns nya utgiftsprognoser för de olika utgiftsområdena. För detandra föreslås ökade utgifter inom vissa områden, bl.a. i samband medfempunktsprogrammet. I samband med detta föreslås i propositionen ocksååtgärder för finansiering.De nya prognoserna pekar inom vissa områden på högre utgifter än de ramarsom fastställts i statsbudgeten. Dessa ökade utgifter motsvaras delvis avminskade anslagsbehållningar. Inom andra områden innebär den revideradeprognosen väsentligt lägre utgifter än vad som förutsågs i statsbudgeten.Detta gäller även socialförsäkringar utanför statsbudgeten.Eftersom de samlade utgifterna under utgiftstaket enligt bedömningen ivårpropositionen understiger det tidigare fastställda utgiftstaket anserregeringen att det inte finns anledning att föreslå någon ändring avutgiftstaket. Däremot minskar budgeteringsmarginalen.Förslag om ändrade anslag och utgiftsramarNettot av de utgiftsökningar och utgiftsminskningar som i vårpropositionenföreslås på tilläggsbudget för uppgår till 8 806 miljonerkronor. Utgiftsökningarna är till största delen hänförbara till ökadeanslag för bidrag för arbetslöshetsersättning och ökade anslag tillkommunsektorn. Mot bakgrund av den höga arbetslösheten ser regeringen ingenmöjlighet att helt finansiera de ökade utgifterna förarbetslöshetsersättningen inom utgiftsområdet.De delar av fempunktsprogrammet som föreslås genomföras redan underinnevarande år medför ökade utgifter om ca enligtföljande.Tabell 10. Fempunktsprogram för arbete och utbildning ()Miljoner kronor---------------------------------------|Satsning |mkr|---------------------------------------|Ökade statsbidrag till kommuner | ||och landsting | 4|| |000|---------------------------------------|Vuxenutbildning |489|---------------------------------------|Kvalificerad yrkesutbildning | 57|---------------------------------------|Resursarbeten |310|---------------------------------------|Tillfällig avgångsersättning |597|---------------------------------------| | ||Summa | 5|| |453|---------------------------------------Källa: Vårpropositionen, Tabell 4.2Finansiering av tilläggsbudgetförslagenI tabell 5.5 i vårpropositionen redovisas en sammanställning över olikaåtgärder som regeringen kommer att vidta för att finansiera de ökade utgiftersom fempunktsprogrammet ger upphov till . Finansieringsåtgärdernasummerar sig till . Av detta belopp bör emellertid idetta sammanhang en besparing på på utgiftsområde 27(Indragning av medel för avgift till EG-budgeten) dras bort eftersom dennabesparing ingår bland regeringens tilläggsbudgetförslag och således redan ärbeaktad i ovanstående nettobelopp på 8 806 miljoner kronor.Resterande finansiering - - kan delas upp i trehuvudgrupper, nämligen- direkta inkomstförstärkningar i form av skattehöjningar,- inkomstförstärkningar i form av ökade inleveranser från myndigheter m.m.samt- indragning av anslagssparande och outnyttjade reservationsmedelsbehållningarm.m.Ett skatteförslag ingår i regeringens finansieringspaket, förslaget till höjdtobaksskatt som väntas ge ett inkomsttillskott på 660 miljonerkronor.Inleveranserna hänför sig till som utöver tidigarekrav skall leverera in till statsverket . Påförsvarets område kommer under innevarande budgetår engångsvisa inleveranserav likvida medel på att genomföras (se vårpropositionenavsnitt 5.6.2). Vidare kommer räntesättning och utbetalningsrutiner för medeltill materielinköp att ses över, något som beräknas resultera iinkomstförstärkningar motsvarande . Från utgiftsområde 23(Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar) skall slutligen också enopreciserad inleverans på göras.Den tredje gruppen av åtgärder - indragning av anslagssparande ochoutnyttjade reservationsmedelsbehållningar - kommenteras inte närmare ipropositionen.När det gäller de förslag på tilläggsbudget som inte ingår ifempunktsprogrammet anges vid i princip varje anslagshöjning hur höjningenskall finansieras. Finansieringen kan innebära att ett annat anslag minskas påtilläggsbudget, att medel på andra anslag dras in eller att inkomsterna ökar.Det sistnämnda, att mer medel kommer in på en inkomsttitel, gäller bland annatnågra anslag där EU är medfinansiär och där EU-bidraget bruttoredovisas överstatsbudgetens inkomstsida.De totala statliga utgifterna beräknas bli ca 2 600 miljoner kronorhögre än tidigare budgeterat. beräknas statens inkomster i avsnitt6.1 ligga högre än vad som beräknades ibudgetpropositionen. Underskottet är därmed lägre.I tabell 5.4 i vårpropositionen har emellertid statens inkomster under 1997angivits till , vilket är 25,1 miljarder mer än vad somsägs i tilläggsbudgetavsnittet (avsnitt 6.1). Skillnaden förklaras av attinkomster från försäljning av statens egendom är inkluderade i det högrebeloppet. Detta framgår dock inte av propositionen. Med denna beräkning blirunderskottet i statsbudgeten (propositionens tabell 5.4) 25,7 miljarder kronoreller av BNP.MotionernaOppositionspartiernas förslag till nya anslag och utgiftsramar för budgetåret1997 redovisas i tabell 12. I tabellen har hänsyn tagits till att anslaget B13 på utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringarjusterats ned med i enlighet med vad som redovisas ipropositionen på s. 175. Därutöver har anslaget A 1 Bidrag tillarbetslöshetsersättning (utg.omr. 13) reviderats med anledning av vadutskottet anfört om resursarbeten i det föregående. Anslaget bör ökas med 103miljoner kronor.Moderata samlingspartiet har redovisat sin syn på propositionens förslag påtilläggsbudget i olika kommittémotioner. I dessa föreslås sammantaget lägreanslag i sju fall och högre i ett. Under utskottets beredning har partietsföreträdare därtill yrkat att anslaget A 1 Bidrag till arbetslöshetsersättningskall reduceras med . Anledningen är att de avvisasregeringens förslag om resursarbeten och stimulansersättning vid offentligatillfälliga arbeten (OTA). Netto innebär det att utgifterna imoderaternas förslag är ca lägre än i propositionen.Folkpartiet liberalerna föreslår i motion Fi43 (yrkande 15) att riksdagenbeslutar om anslagsändringar och ändrade ramar i enlighet med vad somredovisas i en i motionen bilagd tabell. I motionen föreslås lägre anslag ifem fall och högre i två. Därtill har partiets företrädare i utskottet underberedningen föreslagit att anslag A 1 Bidrag till arbetslöshetsersättningminskas med till följd av att partiet avvisar förslaget omstimulansersättning vid offentliga tillfälliga arbeten (OTA). Nettoskillnadenmot propositionen är därmed ca 825 miljoner kronor.Vänsterpartiet föreslår i motion Fi44 att måtte besluta om lägreanslag i ett fall och om högre i tre. Under utskottets beredning har partietsföreträdare därtill yrkat på en minskning av anslaget A 1 Bidrag tillarbetslöshetsersättning med anledning av att förslaget om stimulansersättningvid offentliga tillfälliga arbeten (OTA) avvisas. Netto innebär detta ökadeutgifter om ca i förhållande till propositionens förslag.Miljöpartiet de gröna föreslår i motion Fi45 (yrkande 47) att riksdagenbeslutar om ett högre och ett lägre anslag och att utgiftsramarna reviderasmed anledning därav.