bet · GK01SoU15 · 1997-04-10 00:00:00 — Det skulle enligt utskottet vara principiellt olämpligt attlåta organisationerna överpröva socialnämndernas beslut om adoptionssökandenaslämplighet. Den av regeringen föreslagna ordningen står enligt utskottet i godöverensstämmelse med svensk rättstradition i motsats till motionärernasuppfattning. Det sagda får inte tolkas som ett misstroende motadoptionsorganisationerna utan enbart som ett ställningstagande när det gällerrollfördelningen i adoptionsförfarandet.Såsom argument mot att socialnämnderna skall fatta ifrågavarande beslut harhuvudsakligen anförts att nämnderna saknar erforderlig kompetens att pröva omrättsliga hinder för adoptionens genomförande föreligger och att det skulleförorsaka långa väntetider, till nackdel inte minst för det föreslagna barnet.Utskottet konstaterar att adoptionsorganisationerna även fortsättningsvisskall ansvara för den dokumentation från barnets ursprungsland som krävs föratt adoptionen skall kunna fullföljas i . ger auktorisation till enadoptionsorganisation endast för samarbete med ett land varsadoptionslagstiftning är förenlig med den svenska lagstiftningen. erbjudervidare utbildning av och rådgivning till handläggare av internationellaadoptionsärenden i kommunerna. bedriver utbildning förhandläggare av adoptionsärenden inom socialnämnderna. Dessa kurser kommer attfortsätta i utvidgad form. Nämnden planerar att rikta eninformationskampanj till samtliga kommuner och bl.a. erbjuda gratis deltagandevid sex särskilda endagskurser över hela landet. kommer vidare att isamarbete med utarbeta olika blanketter samt förlagortill socialnämndernas beslut. Socialnämnderna kommer slutligen att isvårbedömda fall kunna inhämta synpunkter från vid prövningen av huruvidasamtycke till fortsatt adoptionsförfarande i ett enskilt fall skall ges ellerej.Enligt utskottet bör inte svårigheten att fatta beslut i dessa ärendenöverdrivas. I de allra flesta fall kommer frågan att vara ganska okompliceradoch snabbt kunna avgöras av en enskild tjänsteman. Det är enuppföljning av socialnämndens tidigare beslut om medgivande till adoption. Föratt garantera en snabb handläggning bör enligt utskottets mening förslagettill 25 § femte stycket socialtjänstlagen ändras på följande sätt.Socialnämnderna skall skyndsamt, och senast från det attanmälan kom in, pröva om samtycke skall ges till att adoptionsförfarandet fårfortsätta. Ändringen innebär att den tjänsteman till vilken nämnden delegeratatt handlägga dessa frågor utan onödigt dröjsmål måste pröva ärendet. Inormalfallet bör handläggningen kunna gå betydligt snabbare än fjorton dagar.Tiden för prövning av ärendet bör enligt utskottet kunna förlängas endast omsynnerliga skäl gör det nödvändigt. Avgörandet skall kunna skjutas upp omanmälan måste kompletteras eller om socialnämnden i undantagsfall behöverinhämta ytterligare information i ärendet, t.ex. från , eller inte kan fåkontakt med adoptionssökandena. Synnerliga skäl får också anses föreligga omfrågan inte kan delegeras därför att samtycke bör vägras. För att undvikakompletteringar bör det klart framgå av informationen till sökandena, avblanketter o.dyl. vad som förväntas av dem. Utskottet avstyrker motionernaSo23 (m) yrkande 1, So24 (s), So25 (s) (delvis), So27 (c) (delvis), So28 (mp)yrkandena 1-3 och So29 (kd) yrkande 1. Motionerna So26 (v) yrkande 3 och So30(fp) får anses tillgodosedda och avstyrks på den grunden.Utskottet tillstyrker 3 och 4 §§ förslaget till lag med anledning avSveriges tillträde till om skydd av barn och samarbete vidinternationella adoptioner med den ändringen i 3 § första stycket att orden?sökandens eller? förs in före ordet ?sökandenas? samt med ytterligare enmindre justering av texten. Utskottet tillstyrker 30 § andra och tredjestyckena, 47 § och 73 § första stycket förslaget till lag om ändring isocialtjänstlagen. Utskottet tillstyrker vidare regeringens förslag till 25 §femte stycket socialtjänstlagen med den ändringen att paragrafen får denlydelse som framgår av bilaga 2.Enligt 2 § lagen om internationella rättsförhållanden rörande adoption skallansökan om adoption prövas enligt svensk lag. Det problem som tas upp imotionerna So25 och So27 om att moderns samtycke till adoption enligt svenskpraxis får lämnas först förflutit från födelsen skall beaktasvid domstolsprövningen. Det ingår i adoptionsorganisationernas uppgift attförhindra att de i motionerna beskrivna situationerna uppkommer. Någonanledning att nu ändra svensk lagstiftning på detta område finns inte enligtutskottet. Utskottet avstyrker motionerna So25 (s) (delvis) och So27 (c)(delvis).Enskilda adoptionerPropositionenRegeringen föreslår att en bestämmelse införs som begränsar utrymmet förenskilda (privata) internationella adoptioner. Enligt 4 § förslaget till lagom internationell adoptionsförmedling skall den eller de som vill adoptera ettbarn från utlandet anlita en auktoriserad sammanslutning. Detta gäller dockinte enstaka fall av adoption som avser släktingbarn eller där det annarsfinns särskilda skäl att adoptera utan förmedling av en auktoriseradsammanslutning.Regeringen anser det rimligt att de enskilda adoptionerna begränsas dels medhänsyn till effekterna av för svensk del, dels mot bakgrundav de risker som är förknippade med enskilda adoptioner. Konventionen kräveratt något organ förmedlar de nödvändiga adoptionshandlingarna från familjentill givarlandet. Regeringen anför att något annat organ än knappast kantänkas för en sådan förmedling och att det finns en uppenbar risk att utåtkommer att framstå som en organisation som förmedlar adoptioner i konkurrensmed de vanliga adoptionsorganisationerna. Enligt regeringen är detta intenågon önskvärd utveckling. Regeringen påpekar också att de oetiskt genomfördaadoptioner som uppmärksammats internationellt ofta varit enskilda adoptioneroch att det alltså finns risker kopplade till denna typ av verksamhet. Deenskilda adoptionerna bör begränsas till särskilda fall där det inte framstårsom nödvändigt att anlita en adoptionsorganisation. Regeringen uttalar attsärskilda skäl att adoptera utan förmedling av en auktoriserad sammanslutningkan anses föreligga i fall då de sökande bott och arbetat i givarlandet ellerhar sitt ursprung där eller har någon annan speciell relation till landet.MotionenI motion 1996/97:So23 av m.fl. (m) yrkas att riksdagenbeslutar att enskilda adoptioner även fortsättningsvis skall vara möjliga(yrkande 3). Enligt motionärerna innebär konventionens krav på attförmedlingen av adoptionshandlingar från familjen till givarlandet skall skeav ett organ inte nödvändigtvis att enskilda adoptioner i praktiken måsteavskaffas. Motionärerna anser att den rent formella hanteringen av nödvändigadokument vid enskilda adoptioner fortsättningsvis skulle kunna skötas av deauktoriserade adoptionsorganisationerna.Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens uppfattning att utrymmet för enskilda adoptionerbör begränsas. har tillkommit bl.a. för att säkerställa attinternationella adoptioner genomförs med beaktande av barnets bästa och föratt förhindra bortförande av, försäljning av eller handel med barn. Dettasyfte väger enligt utskottets mening tyngre än adoptionssökandenas intresse avatt kunna välja adoptionsförfarande. NIA:s medverkan vid en enskild adoptionkan också ge ursprungsstaten intryck av att adoptionen inte är privat.Adoptionsorganisationerna kan enligt utskottets mening inte åläggas ansvaretför att vid en privat adoption förmedla adoptionshandlingar tillursprungsstaten.Utskottet tillstyrker 4 § förslaget till lag om internationelladoptionsförmedling och avstyrker motion So23 (m) yrkande 3.Adoptivföräldrarnas ålderPropositionenEnligt 4 kap. 1 § FB skall en adoptionssökande ha fyllt för att fåadoptera ett barn. Regeringen påtalar i propositionen (s. 65 f.) attHaagkonventionen inte ställer några uttryckliga krav när det gälleradoptionssökandenas ålder. Eftersom ett sådant krav har att göra med desökandes behörighet och lämplighet att adoptera är det emellertid en sådanförutsättning för adoption som den mottagande staten bör ansvara för(artiklarna 5 och 15).MotionenI motion 1996/97:So26 av m.fl. (v) yrkas att hosregeringen begär förslag till könsneutrala åldersregler vid internationellaadoptioner enligt vad i motionen anförts om att ersätta denkönsdiskriminerande praxis som åldersrekommendationen skapat (yrkande 5).Motionärerna anför att har utgivit rekommendationer om att medgivande tilladoption generellt sett inte bör beviljas personer som är . När detgäller förstagångsföräldrar bör dessa inte vara . Irekommendationerna anges vidare att när en kvinna uppnått eller närmar sigslutet av sin fertila tid och då man som regel försöker adoptera barn, ärmannen inte så sällan . Detta har enligt motionärerna skapat en praxisinnebärande att socialnämnderna ger sitt medgivande till adoption om denblivande adoptionsmodern är och fadern är men inte tvärtom, dvs.när fadern är och modern . Motionärerna anser detta varakönsdiskriminerande och vill ersätta den praxis som uppstått med av riksdagenbeslutade könsneutrala regler.Utskottets bedömningUtskottet förutsätter att socialnämnderna i varje enskilt fall gör enbedömning av adoptionssökandenas lämplighet med utgångspunkt i vad som är bästför barnet. Det av motionärerna nämnda uttalandet av omadoptivföräldrarnas ålder utgör endast en rekommendation till socialnämnderna.Något behov av ytterligare lagreglering såvitt avser adoptanternas ålderföreligger inte enligt utskottets mening. Motion So26 (v) yrkande 5 avstyrksdärför.Kontroll av de tilltänkta adoptivföräldrarnas kunskaper om barnPropositionenRegeringen föreslår (s. 73) att socialnämnden får lämna medgivande tilladoption endast om den eller de sökande har tillfredsställande kunskaper ombarn och deras behov och har blivit informerade om den planerade adoptionensinnebörd. Bestämmelsen föreslås införas i 25 § tredje stycketsocialtjänstlagen.Regeringen anför att det redan ligger i den nuvarande svenskalagstiftningens intentioner att de personer som adopterar skall ha godakunskaper om barn. I artikel 5.b stadgas att det skall varasäkerställt att de tilltänkta adoptivföräldrarna har erhållit den rådgivningsom kan vara nödvändig. Regeringen påpekar också att blivande adoptivföräldrari regel själva är medvetna om behovet av barnkunskaper och att ett stort antalav dem deltar i föräldrautbildning. bör i samband medhemutredningen bedöma om föräldrarnas kunskaper är tillräckliga. Om så ej ärfallet bör enligt regeringen föräldrautbildning före adoptionen vara enförutsättning för att adoptionen skall få genomföras.MotionernaI motion 1996/97:So23 av m.fl. (m) yrkas att riksdagenbeslutar att avslå regeringens förslag till tillägg i socialtjänstlagens 25 §om att den eller de som vill adoptera har tillfredsställande kunskaper om barn(yrkande 2). Motionärerna anför att det torde vara få föräldrar som är såmotiverade att få barn som de som beslutar sig för att adoptera ett barn. Oftahar beslutet om adoption föregåtts av år av försök att få egna barn.Motionärerna påpekar också att familjesekreterarnas adoptionsutredningar,vilka ofta är av mycket hög kvalitet, innehåller en bedömning avföräldrarnas lämplighet.I motion 1996/97:So29 av m.fl. (kd) yrkas att riksdagenavslår regeringens förslag till tillägg i socialtjänstlagens 25 § vad gällerföräldrakunskap (yrkande 3). Regeringens förslag i denna del är enligtmotionärernas mening onödigt, även om det finns speciella problem relateradetill adoptivbarn och deras rätt till sitt ursprung. Motionärerna anser attföräldrautbildning är viktig för alla föräldrar och motsätter sig att lyfta uten grupp föräldrar såsom varande i särskilt behov av sådan utbildning.Förslaget ger lätt intrycket att regeringen anser att adoptivföräldrar ärmindre förberedda och lämpade för föräldraskap än de som får biologiska barn,anförs det.Utskottets bedömningHaagkonventionen stadgar att det skall vara säkerställt att de tilltänktaadoptivföräldrarna har erhållit den information som kan vara nödvändig.Utskottet konstaterar på nytt att en adoption främst skall tillgodose barnetsbästa. Den kontroll av adoptionssökandenas kunskaper om barn och barns behovsom ingår i socialnämndens lämplighetsbedömning utgör enligtutskottets mening en mycket viktig del av samhällets medverkan vid adoptioner.Utskottet tvivlar inte på att merparten av adoptionssökandena är mycketmotiverade att skaffa tillfredsställande kunskaper om barn men anser ändåliksom regeringen att en bestämmelse härom bör införas för att uppfylla kraveni Haagkonventionen.Utskottet tillstyrker 25 § tredje stycket andra meningen förslaget till lagom ändring i socialtjänstlagen samt avstyrker motionerna So23 (m) yrkande 2och So29 (kd) yrkande 3.Kostnader för internationella adoptionerPropositionenI propositionen föreslås att vid beslut om auktorisation får förbinda denmed villkor rörande principerna för inbetalning av avgifter och förredovisning (7 § förslaget till lag om internationell adoptionsförmedling).Regeringen konstaterar att utredningen har lagt ner ett omfattande arbete påatt kartlägga och analysera adoptionsorganisationernas ekonomi, i syfte attbegränsa de enskildas kostnader vid adoption. Utredningen har med avsikt attmöjliggöra för konsumenterna, dvs. de sökande, att jämföra kostnaderna mellanolika organisationer föreslagit att redovisningsprinciperna skall göraslikformiga mellan organisationerna. Regeringen ser också detta som ett viktigtintresse och ansluter sig därför till förslaget. Regeringen förutsätter att degemensamma redovisningsprinciperna utarbetas av efter samråd medadoptionsorganisationerna. För att jämförelserna skall kunna bli rättvisandebör också en samordning ske av de tidpunkter när familjerna betalar sinaavgifter till organisationerna, anförs det.Regeringen påpekar vidare att det är viktigt att den vanliga verksamhetenmed adoptionsförmedling hålls åtskild från de sidoverksamheter somorganisationerna bedriver, främst biståndsverksamhet. Det gäller såvälorganisatoriskt som personellt och ekonomiskt. Hur det skall gå till är enligtregeringen också en fråga för och organisationerna.Regeringen nämner vidare att utredningen redovisar en omfattandefonduppbyggnad som skett i vissa organisationer och att dessa i sin turframhåller att svackor förekommer i verksamheten och att reservkapital därförbehövs. Regeringen accepterar behovet av reservkapital men betonar samtidigtvikten av att organisationerna är försiktiga med att belasta de sökandefamiljerna med höga avgifter. Enligt regeringen bör även i övrigt utredningensgenomgång, analys och bedömningar användas i arbetet med att göra verksamhetenså effektiv som möjligt.I propositionen föreslås vidare en ändring av reglerna om bidrag vid adoptionav utländska barn. Enligt förslaget skall, för det fall bidrag beviljas,sådant bidrag alltid utgå med , dvs. det nuvarande maxbeloppet.Motivet härtill anges vara att kostnadsvariationerna är mycket mindre än vadsom förutsågs när bidraget infördes. Bidraget blir i allmänhet 24 000 kr.Regeringen anför att några förutsättningar för en höjning av adoptionsbidragetinte finns i rådande statsfinansiella läge.MotionernaI motion 1996/97:So26 av m.fl. (v) yrkas att hosregeringen begär en översyn av kostnaderna för internationella adoptionerenligt vad i motionen anförts om ett ökat stöd till personer som önskaradoptera utländska barn (yrkande 4). Motionärerna påpekar att kostnaderna fören ?normal? internationell adoption ligger en bit och att detpå grund av regeringens vägran att höja adoptionsbidraget är mycket svårt förvanliga inkomsttagare att adoptera utländska barn. Andra sätt att ekonomisktstödja människor som vill adoptera barn är enligt motionärerna att täckakostnaderna för resa och uppehälle när barnet hämtas samt att ersättainkomstbortfall i de fall det krävs att de blivande adoptivföräldrarna vistasen tid i barnets hemland. Motionärerna påpekar att antalet internationellaadoptioner minskar och menar att förbättringar av det ekonomiska stödet skullevända den utvecklingen. Motionärerna föreslår att hos regeringenbegär en utredning om hur den enskilde kan stödjas ekonomiskt utan att det förden skull driver upp kostnaderna för internationella adoptioner.I motion 1996/97:So29 av m.fl. (kd) yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn avden enskildes kostnader vid adoption och andra åtgärder för att lösa problemvid barnlöshet (yrkande 2). Motionärerna anför att barnlöshet för många parkan bli en outhärdlig känsla av att något av det viktigaste i livet saknas ochatt det därför är en viktig uppgift att underlätta för fler att få bliföräldrar. Motionärerna påpekar att adoptionsförfarandet bl.a. är mycketkostsamt och att många inte har råd med adoption. Enligt motionärerna skalldet inte vara ekonomin som styr hur ett barnlöst par skall bli föräldrar.Regeringen bör därför göra en översyn för att få mer rättvisa förhållanden närdet gäller kostnader för barnlösa som vill bli föräldrar. Adoptioner skall påolika sätt underlättas av staten som ett alternativ till olika metoder förassisterad befruktning, anförs det.Utskottets bedömningEnligt sin instruktion skall i verksamheten särskilt följa utvecklingen avkostnaderna för adoptioner av utländska barn. I nuvarande statsfinansiellaläge saknas förutsättningar för att öka det ekonomiska stödet till deadoptionssökande. Någon anledning att närmare utreda frågan kan mot dennabakgrund inte anses föreligga. Utskottet delar regeringens uppfattning attadoptionsorganisationerna bör vara återhållsamma vid sin avgiftsdebitering.Motionerna So26 (v) yrkande 4 och So29 (kd) yrkande 2 avstyrks. Utskottettillstyrker 7 § förslaget till lag om internationell adoptionsförmedling och 4§ förslaget till lag om ändring i lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption avutländska barn.Övriga lagförslagUtskottet tillstyrker propositionens lagförslag i övrigt. beträffande godkännande av Haagkonventionenatt godkänner den i antagna konventionen omskydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner,2. beträffande giltighetstiden för medgivande från socialnämndm.m.att med avslag på motion 1996/97:So26 yrkandena 1 och 2 antar 25 §tredje stycket sista meningen och fjärde stycket i regeringens förslagtill lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) med den ändringen ifjärde stycket att ordet ?sökandena? ersätts av orden ?den eller de somvill adoptera?,3. beträffande samtycke enligt artikel 17.c i konventionenatt med avslag på motionerna 1996/97:So23 yrkande 1, 1996/97:So24,1996/97:So25 (delvis), 1996/97:So26 yrkande 3, 1996/97:So27 (delvis),1996/97:So28 yrkandena 1-3, 1996/97:So29 yrkande 1 och 1996/97:So30 antara) 3 och 4 §§ i regeringens förslag till lag med anledning av Sverigestillträde till om skydd av barn och samarbete vidinternationella adoptioner med de ändringarna i 3 § att orden ?sökandenseller? förs in före ordet ?sökandenas? i första stycket och ?d)? ersättsav ?c)? i andra stycket,b) 30 § andra och tredje styckena, 47 § och 73 § första stycket iregeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620),c) 25 § femte stycket i regeringens förslag till lag om ändring isocialtjänstlagen (1980:620) med den ändringen att paragrafen erhåller ibilaga 2 som ?Utskottets förslag? betecknade lydelse,res. 1 (m, c, mp, kd)4. beträffande moderns samtycke till adoptionatt avslår motionerna 1996/97:So25 (delvis) och 1996/97:So27(delvis),res. 2 (c)5. beträffande enskilda adoptioneratt med avslag på motion 1996/97:So23 yrkande 3 antar 4 § iregeringens förslag till lag om internationell adoptionsförmedling,res. 3 (m)6. beträffande adoptivföräldrarnas ålderatt avslår motion 1996/97:So26 yrkande 5,res. 4 (v)7. beträffande kontroll av de tilltänkta adoptivföräldrarnaskunskaper om barnatt med avslag på motionerna 1996/97:So23 yrkande 2 och1996/97:So29 yrkande 3 antar 25 § tredje stycket andra meningen iregeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620),res. 5 (m, kd)8. beträffande kostnader för internationella adoptioneratt med avslag på motionerna 1996/97:So26 yrkande 4 och1996/97:So29 yrkande 2 antar 7 § i regeringens förslag till lag ominternationell adoptionsförmedling och 4 § i regeringens förslag till lagom ändring i lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption av utländska barn,res. 6 (m, v, kd)9. beträffande övriga lagförslagatt antar regeringens förslag tilla) lag med anledning av tillträde till omskydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner i den mån detinte omfattas av vad utskottet hemställer under moment 3,b) lag om internationell adoptionsförmedling i den mån det inte omfattasav vad utskottet hemställer under momenten 5 och 8,c) lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) i den mån det inteomfattas av vad utskottet hemställer under momenten 2, 3 och 7,d) lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),e) lag om ändring i lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap,f) lag om ändring i lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption avutländska barn i den mån det inte omfattas av vad utskottet hemställerunder moment 8.Stockholm den 10 april 1997På socialutskottets vägnarSten SvenssonI beslutet har deltagit: (), (), RinaldoKarlsson (s), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), ThomasJulin (mp), (), () och Skånberg(kd). Samtycke enligt artikel 17.c i konventionen (mom. 3)(), (), (), (),(), () och Skånberg (kd) anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 9 börjar med ?Utskottetdelar regeringens inställning? och på s. 10 slutar med ?bilaga 2? bort haföljande lydelse:Utskottet delar inställningen i motionerna So23 (m), So24 (s), So25 (s),So27 (c), So28 (mp) och So29 (kd) att beslut om samtycke till attadoptionsförfarandet får fortsätta bör fattas av de auktoriseradeadoptionsorganisationerna. Handläggningen av ärendena förutsätter kompetensatt hantera de komplicerade juridiska spörsmål som kan uppkomma. De dokumentsom skall granskas är ofta på ett främmande språk. Det fordras vidare ingåendekunskap om internationella förhållanden. Socialnämnderna i kommunerna är redani dag mycket hårt belastade och har på grund av sina huvuduppgifter inte tidoch möjlighet att engagera sig tillräckligt i adoptionsärenden. är risken uppenbar att adoptionsförfarandet drar ut ombeslut om samtycke skall fattas av socialnämnderna.