bet · GL01UU2 · 1997-11-25 00:00:00 — I yrkande 14 uppmärksammas bl.a. detmultilaterala arbetet för handikappade. Yrkandet behandlas i sin helhet underavsnittet Sociala sektorer.I kommittémotion U217 (v) begär motionärerna i yrkande 1 ett tillkännagivandeom behovet av reformer inom och de regionala utvecklingsbankernasamt en inordning av dessa institutioner i FN-systemet. Trots att bankerna påsenare år alltmer inriktat sig på att bekämpa fattigdomen finns vissagrundläggande strukturella problem kvar, framför allt när det gällerVärldsbanken och IMF. I yrkande 3 begärs vidare att ett nationellt råd bildasmed uppgift att förbereda svenska ställningstaganden i och andrafinansiella institutioner samt att sprida information om skuldfrågorna. Iyrkande 4 anförs att rådet bör bestå av både representanter för de politiskapartierna och folkrörelser engagerade i internationella frågor.I partimotion U213 (v) yrkandena 4-11 begärs ändringar i regeringens förslagtill fördelningen av medel till multilateralt samarbete. förslårhöjningar av anslagen till UNHCR, , WFP och UNRWA. Beträffande postenÖvrigt multilateralt samarbete föreslås höjningar om delstill funktionshindrade barn, dels till särskilda jämställdhetsinsatser tillfunktionshindrade kvinnor. Höjningar föreslås även beträffande miljöinsatseroch konfliktförebyggande insatser. önskemål framgår av debilagda tabellerna 2 (Basbudget till FN:s ekonomiska och sociala ) och 4 (Övrigt multilateralt samarbete).I partimotion A807 (v) begärs i yrkande 11 att bör sträva mot att blien av de största bidragsgivarna till Unifem med tanke på den vikt som regering,riksdag och svenska folket lägger vid jämställdhetspolitiken.I partimotion U303 (v) yrkande 4 anför att bör verkaför att kvinnorepresentationen ökar inom FN-organen.Miljöpartiet välkomnar i partimotion U223 (mp) yrkande 10 det nya anslagetUtsatta barn i fattiga länder. Motionärerna önskar härvid särskilt fästauppmärksamhet vid behoven hos barn, de svältande barnen iNordkorea och handikappade barn.I yrkande 12 begärs att skall få ytterligare stöd. I yrkande 13 begärsett antal höjningar av anslagen till olika FN-organ. Således yrkas att anslagenhöjs till UNDCP, UNDP/DPG, UNFPA, UNHCR, och . Därtill begärsytterligare medel till och Övrigt multilateralt samarbete (miljöinsatser)samt för stödet till särskilt utsatta barn. önskemål beträffandefördelningen framgår av de bilagda tabellerna 2 (Basbudget till FN:s ekonomiskaoch sociala verksamhet ) och 4 (Övrigt multilateralt samarbete).I partimotion U220 (kd) yrkande 2 (delvis) föreslås höjda anslag till till , , , , , UNRWA, , , , UNDCP,WHO/PSA och . Det är enligt anmärkningsvärt attregeringen föreslår en sänkning av anslaget till . Detta rimmar illa medde målsättningar som anges i propositionen. Förutom höjningen av budgetprioriteras de mest fattigdomsinriktade FN-organen. Beträffande Övrigtmultilateralt samarbete yrkas höjningar på posterna Miljöinsatser,Konfliktförebyggande insatser, Utsatta barn i fattiga länder,Jämställdhetsinsatser och Övriga insatser (yrkande 13).Kristdemokraterna pekar vidare i yrkande 16 på betydelsen av den verksamhetsom bedrivs av demokrati- och valassistansorganisationen . Organisationensmål och verksamhet passar mycket bra in på den definition som Kristdemokraternaanser måste prägla det svenska biståndet. Det är viktigt att informerarom IDEA:s verksamhet och målsättning för att bidra till att institutet får flermedlemsländer och på så sätt en bredare internationell förankring.Kristdemokraternas förslag till fördelning framgår av tabellerna 2 (Basbudgettill FN:s ekonomiska och sociala verksamhet ) och 4 (Övrigtmultilateralt samarbete) som fogats som bilaga till detta betänkande.Den enskilda motionen U204 (s) behandlar sexualupplysning i biståndet. Iyrkande 2 begärs ett tillkännagivande om behovet av att FN-organ, såsom UNFPA,, , och , inkluderar preventivmedelsrådgivning ochsexualupplysning i sina projekt. Sexuell hälsa och reproduktiva rättigheterlyftes fram både på befolkningskonferensen i och kvinnokonferensen iBeijing. Det hävdas i motionen att trots att frågor om ungdomar och ungdomarsbehov av sexualupplysning tagits upp på flera konferenser och trots att mångaorganisationer glädjande nog säger sig vilja prioritera detta område är detförsvinnande få projekt som blir av. I yrkande 3 (delvis) begärs att Sverigeskall verka för att det inom FN görs en genomgång av inriktning och projekt somrör ungdomar och deras rätt till sexualupplysning. Även motionerna U208 (c)(delvis) och U214 (fp) (delvis) behandlar likalydande förslag om att verka inomFN för projekt om sexualupplysning.I motion U211 (mp) begärs i yrkandena 1 och 2 att avslutarsitt engagemang i och verkar för att skall stängas.Motionärerna pekar vidare på att de policyprogram angående miljö och socialahänsyn som tagit fram och antagit för större inve-steringsprojekthar inneburit att man knutit en betydande kompetens till sig. Denna kompetensbör tas till vara inom något annat av . I yrkande 3 begärs etttillkännagivande om att inkorporera och utveckla policyprograminom FN i syfte att finna internationella kontrollinstrument för miljö ochsociala hänsyn.Utskottets övervägandenAllmäntRegeringen har i yrkande 2 (delvis) begärt bemyndigande att i förhandlingargöra utfästelser och åtaganden under anslaget A 1 Biståndsverksamhet vad gällerdet multilaterala utvecklingssamarbetet: dels beträffande FN:sfrivilligfinansierade verksamhet på det ekonomiska och sociala området upp tilltre gånger medelstilldelning, dels beträffande kapitalökningar iAfrikanska (AfDB) och i garantiorgan (MIGA),kapitalpåfyllnader i NOR-SAD, i () ochGlobala miljöfonden (GEF) samt kapitalinsats vid ett eventuellt medlemskap iKaribiska (med utgångspunkt i att den svenska andelen skallavspegla en rimlig internationell bördefördelning mellan bidragsgivarna).Utskottet finner regeringens föreslagna åtaganden beträffande FN:sfrivilligfinansierade verksamhet och kapitalpåfyllnader i angivnafinansieringsinstitutioner lämpliga, varför yrkande 2 i berörd del tillstyrks.Utskottet välkomnar att anslagen till den multilaterala verksamheten i sinhelhet bibehålls oförändrade, med undantag för en ökning, vilken dock avser atttäcka dragningar på redan gjorda åtaganden till finansieringsbanker, främstVärldsbanken. Ett förhållandevis starkt stöd till multilateral verksamhet är enlång svensk tradition som utskottet ser positivt på.Regeringens preliminära fördelning under anslagsnivå beträffande detmultilaterala biståndet har presenterats i tabellform i budgetpropositionen ochframgår av bilaga till betänkandet (tabellerna 2-4).Utskottet har inte något att invända mot den av regeringen föreslagnafördelningen. I konsekvens härmed och till följd av tidigare ställningstagandenrörande utgiftsområde 7 och fördelningen på anslag inom utgiftsområdet avstyrksde förslag till ändrad fördelning som framförs i motionerna U224 (m) yrkande 2i berörd del, U207 (c) yrkande 6 i berörd del, U219 (fp) yrkande 29 i berörddel, U213 (v) yrkandena 4-11, U223 (mp) yrkandena 12 och 13 samt U220 (kd)yrkandena 2 i berörd del och 13.I motion U202 (m) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att detmultilaterala biståndet främst bör kanaliseras genom FN och Bretton Woods-institutionerna.Utskottet konstaterar att praktiskt taget hela det svenska multilateralastödet () kanaliseras genom för ekonomisk och socialutveckling, inklusive Bretton Woods-institutionerna. Härtill kommer stöd tillde regionala utvecklingsbankerna i , och ,Internationella jordbruksfonden, , och Nordiska utvecklingsfonden, NDF.Utskottet delar regeringens uppfattning att det är angeläget att bibehållaett starkt stöd till FN-systemet, inklusive Bretton Woods-institutionerna, ochtill de multilaterala utvecklingsbankerna.Motion U202 (m) yrkande 4 anses därmed besvarad.FN:s ekonomiska och sociala verksamhetI motionerna U210 (c) yrkandena 2 och 4 samt U207 (c) yrkande 3 ges synpunkterpå vikten av att i olika avseenden reformera FN både vad gällerrepresentativitet i säkerhetsrådet, bland tjänstemän i FN:s olika organsärskilt vad gäller kvinnorepresentation, behovet av samordning m.m. Även imotion U303 (v) yrkande 4 krävs fler kvinnliga befattningshavare inom FN.FN:s generalsekreterare presenterade ett genomgripande ochheltäckande program för att reformera FN. Programmet syftar till att stärkaFN:s arbete på de fyra kärnområden som följer av : fred och säkerhet;humanitära frågor; ekonomiska och sociala frågor och utvecklingssamarbete.Mänskliga rättigheter anses hänföra sig till samtliga arbetsområden ochföreslås därför behandlas tvärsektoriellt. Generalsekreteraren önskar ocksåskapa en enhetlig ledning för hela FN-familjen och öka samverkan genom attsamla alla FN-organ i ett s.k. FN-hus under en gemensam chef imottagarländerna.Utskottet välkomnar generalsekreterarens initiativ och stöder, liksomregeringen, reformprogrammet.Utskottet konstaterar att reformprogrammet synes ligga i linje med tidigarenordiska reformförslag, vilka utskottet ställt sig bakom. Utskottet har vidflera tillfällen behandlat yrkanden om FN:s reformering. Detta skedde senast iMR- och biståndsbetänkandena (1996/97:UU12 och 1996/97:UU15) och även merautförligt i det separata FN-betänkandet 1995/96:UU1. Utskottet delar de flestasynpunkter som framförs i ovan nämnda motioner och har understrukit vikten aven effektivisering av organisationen. Vad gäller FN:s finansiering harutskottet i nämnda betänkande, 1996/97:UU15, uttalat sitt stöd för försöken attfinna alternativa finansieringskällor. Utskottet instämmer också i vadmotionärerna anfört om att FN kan bli bättre vad gäller ökadkvinnorepresentation, särskilt på höga poster. Utskottet kommer senare underdetta att i annat sammanhang mera utförligt ta ställning till detfortsatta reformarbetet.Med vad som ovan anförts anser utskottet motionerna U210 (c) yrkandena 2 och 4,U207 (c) yrkande 3 samt U303 (v) yrkande 4 besvarade.I ett antal motioner framförs synpunkter på specifika FN-organ eller på denverksamhet som bör bedrivas av dessa.I motion U207 (c) yrkande 5 (delvis) framhålls vikten av stöd till UNCTAD.Utskottet konstaterar att stöd till multilaterala åtgärder för handelsstödjandetekniskt bistånd ges till de tre organisationerna , ITC och WTO. Under1997 uppgick stödet till sammanlagt . har en ökningtill budgeterats.Frågan om fattiga länders integrering i världsekonomin får ökad uppmärksamhetbl.a. inom WTO, som tillsammans med och hållit ett möte i omde minst utvecklade länderna . Frågor som diskuteradesvar bl.a. hur de minst utvecklade ländernas marginalisering kan brytas genomatt öppna nya marknader för dem, ett integrerat förhållningssätt från olikainternationella aktörer vad gäller kapacitetsbyggande samt genom användande avny informationsteknik för att öppna för möjligheter till fritt flöde av idéer,information och kunskap mellan nord och syd. Utskottet delar uppfattningen attalla dessa frågor är viktiga för att främja ekonomisk utveckling iutvecklingsländerna.Därmed anses motion U207 (c) yrkande 5 i berörd del besvarad.I motion U219 (fp) yrkande 29 (delvis) framhålls att bör stödja WHO:s,och ansträngningar att avskaffa bruket av kvinnlig omskärelse.I motion U220 (kd) yrkande 2 (delvis) framförs att det är anmärkningsvärt attSverige sänkt bidragen till och i motion A807 (v) yrkande 11 anges attSverige bör sträva efter att bli den största bidragsgivaren till Unifem. Imotion U204 (s) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om behovet av att FN-organ, såsom UNFPA, , , och , inkluderarpreventivmedelsrådgivning och sexualupplysning i sina projekt. I yrkande 3(delvis) begärs att skall verka för att det inom FN görs en genomgångav inriktning och projekt som rör ungdomar och deras rätt tillsexualupplysning. Även motionerna U208 (c) (delvis) och U214 (fp) (delvis)behandlar behovet av att inom FN-systemet främja projekt om sexualupplysning.Utskottet instämmer i uppfattningen att det är av stor vikt att aktivt stödjade organisationer som arbetar med att bekämpa förekomsten av kvinnligomskärelse. Utskottet har , senast i betänkandet1994/95:UU24 Mänskliga rättigheter m.m. kraftfullt fördömt denna sed.Utskottet delar också motionärernas uppfattning om vikten av att det bedrivsett multilateralt arbete med sexualupplysning för ungdomar och konstaterar medtillfredsställelse att , bl.a. inom ramen för arbetet i UNFPA:s styrelseunder 1996 och 1997, drivit dessa frågor. Vid ett studiebesök vid FN i New Yorki erhöll utskottet en redogörelse för den verksamhet som UNFPAbedriver vad gäller reproduktiv hälsa, innefattande både bekämpande av kvinnligomskärelse och sexualupplysning för ungdomar.Utskottet anser därmed motionerna U204 (s) yrkandena 2 och 3 i berörd del, U208(c) i berörd del, U214 (fp) i berörd del samt U219 (fp) yrkande 29 i berörd delbesvarade.Beträffande nedskärning av bidraget till respektive önskemål om attSverige bör bli den största bidragsgivaren till Unifem vill utskottet anföraföljande. I budgetpropositionen anges att regeringen anser att utförsitt arbete på ett bra sätt men konstateras vissa brister samtpåpekas att är den näst största bidragsgivaren tillorganisationen. Regeringen anser att det svenska bidraget är oproportionerligthögt. Utskottet har också , bl.a. i betänkande1996/97:UU15 Internationellt utvecklingssamarbete, framhållit att det ärönskvärt med en jämnare fördelning mellan givarna. Utskottet stödjer därför denmåttliga neddragningen i basstödet till . I konsekvens härmed finnerutskottet inte heller anledning att förorda att just skall vara blandde största bidragsgivarna till Unifem. Beträffande arbetsområde, barn,konstaterar utskottet med tillfredsställelse att det i budgetpropositionenanges att arbetar för att ett mer systematiskt barnperspektivtydliggörs i det samlade internationella utvecklingssamarbetet. Utskottetnoterar vidare att det i budgetpropositionen avsätts i ensärskild budgetpost, Utsatta barn i fattiga länder, varför det samlade stödettill barn ökar. I budgetpropositionen anges vidare att är den viktigastemultilaterala kanalen för stöd genom denna nya post som det framhållsatt, utöver , ett stort antal andra FN-organ, liksom internationella ochnationella organisationer, bedriver ett omfattande och viktigt arbete för attfrämja utsatta barn.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna U220 (kd) yrkande 2 i berörd deloch A807 (v) yrkande 11.Multilaterala utvecklingsbankerI motion U217 (v) yrkande 1 framhålls behovet av reformer inom ochde regionala utvecklingsbankerna samt att en inordning av dessa skall ske i FN-systemet. I yrkandena 3 och 4 begärs att ett nationellt råd bildasdels för att förbereda svenska ställningstaganden i och andrafinansiella institutioner, dels för att sprida information om skuldfrågorna. Irådet föreslås representanter för politiska partier och folkrörelser ingå. Imotion U211 (mp) yrkande 1-3 begärs att avslutar sittengagemang i , verkar för att banken avslutar sin verksamhet ochatt den samlade kompetensen i stället inkorporeras inom FN. Centerpartietframhåller i motion U207 yrkande 5 (delvis) att bör stödjaVärldsbankens utveckling mot socialt och ekologiskt hänsynstagande.Utskottet tar inledningsvis helt avstånd från uppfattningen att Världsbankenbör avvecklas. Att inordna de regionala utvecklingsbankerna i FN-systemet synesinte heller vara en framkomlig väg för att reformera dem och ochIMF ingår redan i FN-familjen som fackorgan med egna styrelser och mandat.Värlsbanken har, enligt utskottets uppfattning, under presidenten ledning inlett ett ambitiöst reformarbete och har utvecklatspositivt både vad gäller fattigdomsinriktning, och beträffandehänsyn till sociala och ekologiska faktorer. Även vad gäller utvärderingar harframsteg gjorts. Vid i varpresident tal ?The Challenge of Inclusion? en tydlig manifestationav bankens engagemang i en global kamp mot fattigdom, korruption och socialorättvisa.Utskottet uttalade senast i betänkandet 1996/97:UU15 Internationelltutvecklingssamarbete sitt stöd för bankens reformansträngningar som i stortsynes överensstämma med svenska prioriteringar. Även de regionalautvecklingsbankerna har numera en övergripande inriktning påfattigdomsbekämpning. Utskottet har i ovan nämnda betänkande uttalat sitt stödäven för dessas reformansträngningar. Regeringen har aktivt förespråkat ettnärmare samarbete utvecklingsbankerna sinsemellan och mellan bankerna och FN.Utskottet ställer sig bakom dessa strävanden.Utskottets positiva bedömningar om utvecklingsbankernas reformvilja ochändrade inriktning gäller alltjämt.Därmed avstyrker utskottet motionerna U217 (v) yrkande 1 och U211 (mp)yrkandena 1-3 samt anser motion U207 (c) yrkande 5 i berörd del besvarad medvad utskottet anfört.Utskottet anser att det är värdefullt att på olika sätt öka enskildaorganisationers och politiska partiers kunskaper och intresse för Världsbankenoch skuldfrågor men vill däremot inte förorda någon speciell lösning i form avinrättande av ett nationellt råd för dessa frågor. Ett samråd torde kunnarealiseras inom existerande institutioner.Motion U217 (v) yrkandena 3 och 4 avstyrks därmed.Övrigt multilateralt samarbeteI motion U223 (mp) yrkande 10 begärs att anslaget till utsatta barn i fattigaländer särskilt bör gå till barn, svältande barn i Nordkoreaoch handikappade barn.Utskottet konstaterar att det i budgetpropositionen beträffande prioriteradeinsatser inom den nya budgetposten, Stödet till utsatta barn i fattiga länder,anges att stöd till handikappade barn är en ny svensk profilfråga. Det ankommerdock inte på utskottet att i detalj föreskriva vilka projekt som bör få stödfrån denna nya post.Motion U223 (mp) yrkande 10 anses därmed besvarad.I motion U220 (kd) yrkande 16 framhålls bl.a. vikten av att informera om denviktiga verksamhet som bedrivs av . Regeringen fäster stor vikt vid detarbete som utförs av och tar de tillfällen som erbjuds att informera omIDEA, bl.a. genom att vid officiella besök av olika slag, inte sällan lägga inen visit vid institutet i programmet. Även utskottet har nära kontakter medIDEA och framhåller ofta vikten av organisationens arbete vid kontakter medrepresentanter för länder och organisationer.Med detta anser utskottet motion U220 (kd) yrkande 16 besvarad.EU:s gemensamma utvecklingssamarbetePropositionen (avsnitt 4.2)AllmäntI propositionen ges en beskrivning av EU:s gemensamma utvecklingssamarbete.Europeiska unionens (EU) medlemsstater svarar tillsammans för cirka60 % av samlade utvecklingssamarbete. En allt större andel - - av medlemsstaternas samlade bistånd kanaliseras genom Europeiskagemenskapens (EG) olika biståndsprogram, vilket främst administreras avkommissionen. Sannolikt kommer denna andel att öka ytterligare under denärmaste åren. Samarbetet med utvecklingsländer finansieras dels från EG:sreguljära budget, dels genom bidrag till den Europeiska utvecklingsfonden(). Biståndet ges i huvudsak i form av gåva. uppgick utbetalningarnatill drygt 5 miljarder ecu, vilket gjorde EG till världens, efter , störstamultilaterala biståndsorganisation och den femte största givaren inom (). Förutom att svara för genomförandet av det gemensammabiståndet har kommissionen i uppdrag att verka för bättre koordinering mellandetta och medlemsländernas nationella bistånd. Kommissionens betydelse inom detinternationella utvecklingssamarbetet stärks därmed ytterligare. Medlemskapet iEU har således inneburit att fått tillgång till en ny och viktigsamarbetsform i utvecklingssamarbetet.De övergripande målen för EU:s utvecklingssamarbete stämmer väl överens medsvenska målsättningar. Bristande effektivitet i genomförandet gör dock attmålen inte alltid nås. Dessutom är verksamheten inte alltid kost-nadseffektiv.Över den reguljära budgeten finansieras livsmedelsbistånd, katastrofhjälp,stöd genom enskilda organisationer, samarbete med och (ALA),, f.d. samt icke-medlemsländer i (). uppgick utbetalningarna till 3,5 miljarder ecu.Den del av bidrag till EG-budgeten som avräknas från biståndsramenuppgår till år 1998.Inom ramen för den s.k. samarbetar EU med sjuttioen länder iAfrika, och (de s.k. AVS-länderna). Samarbetetfinansieras utanför den reguljära budgeten genom särskilda bidrag från EU:smedlemsstater till den Europeiska utvecklingsfonden (). AVS-ländernaerhåller också bistånd över EG:s budget, t.ex. humanitärt bistånd. erhöll AVS-staterna ungefär hälften av EG-biståndet.Svenska prioriteringarRegeringen vill se den s.k. post-Lomédiskussionen som en del av en diskussionom hela EU:s utvecklingssamarbete, inklusive dess organisation. ta tillfället i akt att åstadkomma en regionalisering (,, osv.) av EU:s utvecklingssamarbete. Möjligheter till dettaföreligger genom att post-Lomédiskussionen, den samlade utvärderingen av EU:sutvecklingssamarbete och diskussionen om de framtida finansiella perspektivensammanfaller i tiden. Den framtida inriktningen och utformningen av EU:sutvecklingssamarbete är en fråga av hög prioritet. Regeringen anser attinriktningen på fattigdomsbekämpning skall stärkas. I detta sammanhang ärformerna för och omfattningen av samarbetet med AVS-länderna fr.o.m. år 2000avgörande. EU:s främsta fördel jämfört med andra multilaterala organisationerär att unionen i ett sammanhang kan hantera bistånds-, handels-, utrikes- ochsäkerhetspolitik, migration m.m. Därmed har unionen förutsättningar att iförhållande till ett enskilt land eller region föra en politik som är koherent,dvs. vars olika delar samverkar på ett för landet eller regionen gynnsamt sätt.Denna komparativa fördel utnyttjas, enligt regeringens mening, intetillräckligt i dag.Det svenska agerandet i EU vägleds av den strategi som fastställdes hösten1996 med prioritering av fattigdomsbekämpning, miljö och hållbar utveckling,demokrati och mänskliga rättigheter samt jämställdhet. Därtill läggs särskildvikt vid frågor som rör humanitärt bistånd, livsmedelssäkerhet samt stöd genomenskilda organisationer. Även inom dessa sektorer och ämnesområden läggssärskild vikt vid kvalitets- och effektivitetsaspekter. arbetar ocksåaktivt för att följa upp EU:s resolution om jämställdhet, t.ex. genom attunderstryka vikten av att kommissionen tar fram riktlinjer för hurjämställdhetsperspektivet skall tillgodoses i praktiken. EU bildar en viktigplattform för att stärka det multilaterala utvecklingssamarbetet genom FN. EUkan därmed vara pådrivande för de förslag till reformer av FN-systemet somlagts fram.MotionernaI kommittémotion U207 (c) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om EU:sframtida biståndsarbete. delar i allt väsentligt regeringens synpå EU:s gemensamma utvecklingssamarbete. Det är av central betydelse att ha enhelhetssyn på EU:s samarbete såväl inom ramen för som övrigtbistånd som finansieras över den gemensamma budgeten. Motionärerna framhållervikten av koherens mellan biståndspolitiken och övriga politikområden. Detfinns t.ex. allvarliga brister i EU:s handelspolitik gentemot tredje världen.Centerpartiet anser vidare att än större vikt måste läggas vid att biståndetinriktas på miljömässigt hållbart jordbruk som kan garantera den nationellalivsmedelsförsörjningen. Livsmedelsbistånd försvårar denna strävan, varförpartiet anser att livsmedelsbistånd från EU endast bör utgå som en del avkatastrofbistånd eller som humanitärt bistånd i svältsituationer. Motionärernaeftersträvar också ett ökat regionalt ansvarstagande. Regionalasamarbetsorganisationer, i första hand EU, ASEAN och , bör ta ett ökatansvar för sina närområden. Även SADC i södra bör stödjas för attuppmuntra fördjupat regionalt samarbete. I konse-kvens härmed bör EU i högre grad kanalisera det gemensamma biståndet till f.d.Jugoslavien, länderna i , , samtländerna runt Medelhavet.Folkpartiet liberalerna begär i partimotionen U219 (fp) yrkande 18 etttillkännagivande om EU och . bör verka för att EU driver påså att världens tekokvoter försvinner. EU:s snedvridande jordbruksstöd ärsärskilt allvarligt för utvecklingsländerna. bör gå i täten för kampenför att EU:s tullar och kvoter på jordbruksområdet försvinner. Även EU:s reglerom ursprungsland bör ses över.