bet · GK01NU8 · 1997-04-22 00:00:00 — Utskottet vill framhålla betydelsen av den koppling som finnsmellan öppnare handel mellan länder och förutsättningarna för att åtgärdabristande arbetsvillkor och miljöskydd.Samtidigt ser utskottet - i linje med vad som sägs i motionerna 1996/97:N8(v) och 1996/97:N12 (mp) - med oro på den motsättning som alltmer gör sigmärkbar mellan en expanderande världshandel och de miljöproblem somtransporterna förorsakar. Utskottet finner det angeläget att en bedömning görsav värdet av en friare rörlighet för varor och personer i förhållande till dei grunden ohållbara miljöproblem som denna rörlighet orsakar. Ekonomiskastyrmedel där varje transportmedel får betala för den miljöpåverkan detorsakar bör aktivt utnyttjas, menar utskottet. I det internationellasamarbetet bör överenskommelse nås om gemensamma miniminivåer för beskattningav transporternas externa effekter.Med det sagda tillstyrker utskottet motion 1996/97:N8 (v) i denna del ochavstyrker motionerna 1996/97:N10 (m) och 1996/97:N237 (mp) i berörda delar.Det sagda ligger delvis i linje med vad som i denna del sägs i motion1996/97:N12 (mp).dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande handel och klausuler om arbetsvillkor och miljöatt med bifall till motion 1996/97:N8 yrkande 4, med anledning avmotion 1996/97:N12 yrkandena 1 och 2 och med avslag på motionerna1996/97:N10 yrkandena 1 och 3 och 1996/97:N237 yrkande 5 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.5. Handel och arbetsvillkor och miljö (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar på s. 13 med ?Den ? ochslutar på s. 14 med ?berörda delar? bort ha följande lydelse:Utskottets uppfattning är att en överenskommelse bör kunna nås inom WTO omvissa minimistandarder när det gäller både miljö och arbetsvillkor. Medinstämmande i vad som sägs i motion 1996/97:N237 (mp) menar utskottet attmiljö- och socialklausuler kan införas utan att detta skall betraktas somicke-tariffära handelshinder. Utskottet ser med viss oro på att tillgången pånaturresurser kommer i underläge i förhållande till handelsintresset. För atteliminera misstänksamhet mot att krav på bättre arbetsvillkor ochbättre miljö blir ett hot mot deras konkurrenskraft krävs att de nuvarandemönstren för världshandeln förändras. bör på ett tydligare sätt änhittills uppmärksamma arbetsvillkor och miljö i sin egen handelspolitik och isitt internationella utvecklingssamarbete samt ändra sina handelsmönster tillförmån för en solidarisk handel som tar hänsyn till människa och miljö.Utskottet kan vidare - i linje med vad som sägs i motionerna 1996/97:N8 (v)och 1996/97:N12 (mp) - konstatera den motsättning som alltmer gör sig märkbarmellan en expanderande världshandel och de miljöproblem som transporternaförorsakar. Utskottet finner det angeläget att en bedömning görs av värdet aven friare rörlighet för varor och personer i förhållande till de i grundenohållbara miljöproblem som denna rörlighet orsakar. Ekonomiska styrmedel därvarje transportmedel får betala för den miljöpåverkan den orsakar bör aktivtutnyttjas, menar utskottet. I det internationella samarbetet böröverenskommelse nås om gemensamma miniminivåer för beskattning avtransporternas externa effekter.Med det sagda tillstyrker utskottet motionerna 1996/97:N12 (mp) och1996/97:N237 (mp) och avstyrker motion 1996/97:N10 (m) i här berörda delar.Det sagda ligger delvis i linje med vad som i denna del sägs i motion1996/97:N8 (v).dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande handel och klausuler om arbetsvillkor och miljöatt med bifall till motionerna 1996/97:N12 yrkandena 1 och 2 och1996/97:N237 yrkande 5, med anledning av motion 1996/97:N8 yrkande 4 ochmed avslag på motion 1996/97:N10 yrkandena 1 och 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.6. Handel och djurskydd (mom. 5)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 16 som börjar med ?Utskottetanser? och slutar med ?aktuella delar? bort ha följande lydelse:Utskottet anser - i likhet med vad som sägs i motion 1996/97:N12 (mp) - attdet är en brist att skrivelsen om handelspolitiken inte behandlardjurskyddsfrågor. Inför 2000-talet måste det i de handelspolitiskaövervägandena på internationell nivå ingå bedömningar av hur djur hanterasinom t.ex. livsmedelskedjan. En humanistisk livssyn kräver - på samma sätt sommänniskors arbetsvillkor i produktionen tas upp i detta sammanhang - att ävenfrågan om hur djur behandlas skall ingå vid tolkningen av WTO-avtalen. uppfattning bör ta initiativ i den riktningen. Vidare börden gemensamma handelspolitiken vara utformad på ett sådant sätt att denfrämjar arbetet för djurens välbefinnande och stödjer olika instrument, t.ex.produktmärkning, som underlättar för konsumenterna att ta hänsyn till hur djurbehandlats då de gör sina val av varor. Utskottet menar att den tydligaopinion som finns i för ett ökat djurskydd på europeisk nivå och sompräglar det svenska agerandet i ministerrådet på jordbruksområdet också skallmotsvaras av en svensk aktivitet när det gäller gemenskapens handelspolitik.Med det sagda tillstyrker utskottet här nämnda motioner i berörda delar.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande handel och djurskyddatt med bifall till motionerna 1996/97:U12 yrkande 5, 1996/97:N9,1996/97:N12 yrkandena 4-7 och 1996/97:N237 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.7. Svensk uranimport (mom. 8)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 20 som börjar med ?Utskottetvill? och slutar med ?berörda motionen? bort ha följande lydelse:Utskottet finner - i likhet med vad som anförs i motion 1996/97:N425 (mp) -det i högsta grad otillfredsställande att ingen redovisning lämnas av den somimporterar kärnbränsle beträffande de former under vilka uranet har brutitsoch vilka miljö- och hälsokonsekvenser detta har orsakat. Det är med oro somutskottet tagit del av rapporter som tyder på att speciellt den ryskauranhanteringen medför oacceptabla effekter både för arbetande personal ochför omkringliggande bebyggelse. Den rapport som de svenska myndigheterna ochexpertisen tog del av vid sitt besök i om den radiologiskasituationen var enligt uppgift preliminär. Den svenska delegationens rapportredovisade i sin tur enligt vad som vidare uppgivits bara delvis vad som hadeframkommit. Sålunda togs inte hänsyn till den dynamik i hälsoproblemen somfinns i området. Inte heller anlades någon helhetssyn beträffande urvalet avarbetskraft och förekomsten av synergieffekter mellan olika typer av påverkan.Det arbete till vilket miljöminister hänvisar i sitt brev tillGreenpeace betraktar utskottet som ett steg i rätt riktning, men måstesamtidigt bedömas vara helt otillräckligt. Den miljöanalys ochmiljöklassificering som kommer att genomföras sker på den internationellakärnkraftsindustrins villkor med en riskbedömning som starkt understiger dennivå som vetenskaplig miljöexpertis anser skall vara normerande. Utskottetanser mot denna bakgrund att bör anmoda regeringen att tillsätta enutredning om uranimportens externa kostnader, inkluderande en analys av undervilka former råvaran har utvunnits och hanterats. I utredningsuppdraget börockså ingå att framlägga förslag om hur svensk kärnkraftsindustri kan täckadessa kostnader.Det utskottet nu har anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Med det sagda tillstyrker utskottet motion 1996/97:N425 (mp).dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande svensk uranimportatt med bifall till motion 1996/97:N425 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.8. Marknadsföring av alkoholdrycker (mom. 10)() anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar på s. 21 med ?Utskottetser? och slutar på s. 22 med ?berörd del? bort ha följande lydelse:Utskottet finner - i likhet med vad som sägs i motion 1996/97:N238 (mp) -starka skäl för regeringen att ingripa mot den aggressiva marknadsföring avalkohol som det helstatliga bolaget bedriver påexportmarknaden. Dyrbara och sofistikerade reklamkampanjer för framför alltAbsolut Vodka har lett till stora försäljningsframgångar. Utskottet anser attdet inte är acceptabelt att ett statligt företag på detta sätt exploaterar enalkoholprodukt på den utländska marknaden och uppenbart i strid mot de mål somVärldshälsoorganisationen (WHO) har satt upp om en minskad alkoholkonsumtionmed . Det finns anledning för utskottet att påminna om attäven har ställt sig bakom detta mål. Mot denna bakgrund menarutskottet att regeringen via ägardirektiv bör anmoda Vin & Sprit attoffentligt redovisa vilka åtgärder företaget tänker vidta för att bidra tillatt det nyssnämnda målet kan uppnås.Det utskottet här anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Med det sagda tillstyrks den nämnda motionen i här berörd del.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande marknadsföring av alkoholdryckeratt med bifall till motion 1996/97:N238 yrkandena 2 och 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Utrikesutskottets yttrande1996/97:UU5ySverige, EU och handelspolitiken inför 2000-taletTill näringsutskottetNäringsutskottet har beslutat bereda utrikesutskottettillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 1996/97:71 , EU ochhandelspolitiken inför 2000-talet jämte motioner i de delar som berörutrikesutskottets beredningsområde.Utskottet yttrar sig i det följande över dels skrivelse 1996/97:71 i dedelar som berör utskottets beredningsområde, dels de med anledning avskrivelsen väckta motionerna 1996/97:N10 (m), yrkande 2, och 1996/97:N11 (s).Till utrikesutskottets yttrande är fogat ett särskilt yttrande av EvaZetterberg (v) och ().Sammanfattning av skrivelsenI regeringens skrivelse 1996/97:71 ges en översikt över och EU:smålsättningar på det handelspolitiska området med tonvikt på det multilateralasamarbetet och utvecklingen av den gemensamma handelspolitiken. Särskilduppmärksamhet ägnas åt en redovisning av , WTO:s,första ministerkonferens, som avhölls i Singapore.Handelspolitiken inför 2000-taletFrihandelspolitik för ekonomisk utveckling, tillväxt och sysselsättningDen svenska ekonomin har efter blivit alltmerinternationaliserad. Det svenska välståndet har byggts på vår handel medutlandet.Denna utveckling fortsätter.Genom medlemskap i den Europeiska unionen (EU), och EU:s samarbetemed sina europeiska grannländer, skapas för allt fler företag en europeiskhemmamarknad. blir konkurrensen på den svenska marknaden alltmerpåtaglig.Regionala frihandelsavtal och förhandlingarna inom ramen för det allmännatull- och handelsavtalet, , har varit avgörande för den ökande handelnmellan länder. Den senaste stora multilaterala förhandlingsomgången, den s.k.Uruguayrundan, varade . Resultatet blev vidgandet avGATT till , , och en kraftig stimulans förvärldsekonomin genom betydande sänkningar av handelshindren i världen.Den ökade internationaliseringen innebär att handelspolitiken måsteutvecklas. Frågor som var nationella behandlas i allt störreomfattning på ett globalt plan. Exempel på sådana frågor är miljö- ochinvesteringsfrågor.Sveriges handelspolitiska målsättningarMedlemskapet i EU innebar på det handelspolitiska området dels en fullständigintegration i den inre marknaden, dels att omfattades av engemensam yttre handelspolitik i vilken unionen företräds av kommissionen. Denfrämsta handelspolitiska vinsten med medlemskapet låg i deltagandet ochmöjligheten att fullt ut påverka den inre marknaden. En annan storhandelspolitisk fördel som uppnåtts genom medlemskapet i EU, är att nuhar större möjlighet än tidigare att påverka den internationellahandelspolitiska utvecklingen.Den handelspolitiska kostnaden för medlemskapet var en mer restriktivhandelspolitik gentemot tredje land inom ett antal områden.Genom medlemskapet i EU har tillgång till den inre marknaden ochkommer att främja arbetet med att effektivisera denna marknad. I strävan attutvidga och effektivisera hemmamarknaden innefattas även och områdetkring . Staterna kring utgör en viktig marknad som det dockkräver mer kunskap och tålamod för att erövra. Målet för regeringen är attäven denna marknad skall komma att ingå som en del i den svenskahemmamarknaden.Sverige är ett exportberoende land. Exporten har under den senaste uppgångeni ekonomin haft en dramatisk betydelse för tillväxten vilket innebär atttillväxten till stor del varit exportledd . Det ärviktigt att även fortsättningsvis förstärka de svenska exportmöjligheterna.Detta gäller framför allt i den kunskapsintensiva delen av produktioneneftersom har utvecklat värdefulla konkurrensfördelar på detta område.Importen är även betydelsefull eftersom den är nödvändig i förverkligandetav de olika ekonomisk-politiska målen och för att den ger konsumenternatillgång till bättre och billigare varor och tjänster.Samverkan med våra grannländer i på det handelspolitiskaområdet blir alltmer betydelsefull i takt med att denna region utvecklas. WTO-medlemskap för de baltiska staterna och står för dörren och ett antalländer i vår omedelbara närhet har ansökt om medlemskap i . Sverigevälkomnar denna utveckling. Inför förbättras förutsättningarnaför en fortsatt utveckling av det handelspolitiska samarbetet med Sverigesnordeuropeiska grannar.Den genomgående svenska linjen vad gäller utformningen av EU:shandelspolitik är att verka för öppnandet av exportmarknader i tredje land ochför en importpolitik som bygger på största möjliga öppenhet mot omvärlden,inte minst för viktigaste exportvaror. Dessa mål uppnås genom enfortgående liberalisering av världshandeln och genom att vi verkarför att EU för en öppen handelspolitik.Den gemensamma handelspolitikenEU:s gemensamma handelspolitik regleras i EG-fördragets artikel 113. Frågornapå det handelspolitiska området avgörs i huvudsak med kvalificerad majoritet.Kommissionen agerar på uppdrag av medlemsstaterna i handelspolitiska frågoroch svarar för förhandlingsarbetet, såväl bilateralt som regionalt ochmultilateralt. Detta innebär att det är kommissionen som efter samråd medmedlemsländerna för unionens talan både i WTO och i andra handelspolitiskasammanhang.Beträffande vissa frågor som ingår i det handelspolitiska regelverket råders.k. Beslut fattas då med enhällighet.Europeiska kommissionen företräder en i grunden frihandelsvänlig politik.Samtidigt måste man givetvis beakta medlemsländers särintressen även när dessakan gå i mer protektionistisk riktning. Sammantaget pekar dock två årserfarenhet av svenskt medlemskap i på ett starkt svenskt intresse av att iflertalet fall stödja kommissionen på det handelspolitiska området dåfrihandelstänkandet genomsyrar kommissionens målsättningar.En reform av den gemensamma jordbrukspolitiken är angelägen för flera utgångspunkter, t.ex. strävanden efter avreglering ochmiljöanpassning. En reform är även angelägen i ett handelspolitisktperspektiv, bl.a. för att uppfylla de åtaganden EU gjort i samband medUruguayrundan och för att möjliggöra ytterligare sänkningar av gränsskyddet ikommande WTO-förhandlingar. En reform är inte minst av vikt för u-ländernasmöjlighet att exportera jordbruksvaror till EU. I kommande WTO-förhandlingar,som enligt avtalet skall inledas , kan förutses krav frånfrämst och Cairnsländerna, som är en grupp länder med betydandeexportintressen vilka samarbetar i WTO, om ytterligare neddragningar av stödetoch skyddet för jordbruket.Handel och miljö är ett område där fortsatt kommer att agerakraftfullt inom EU och i andra internationella forum. Den övergripandemålsättningen är att göra handels- och miljöpolitiken ömsesidigt stödjande föratt på så sätt uppnå en hållbar utveckling. Arbetet syftar också till attfrämja en hållbar utveckling i . Målsättningen är vidare attSveriges progressiva miljöpolitik skall stödjas och få internationellspridning som våra handelsförbindelser skall vara intakta ellerförbättras.Regionalt samarbete och bilaterala förbindelserRegionalt samarbeteInom EU har frågan om de regionala frihandelsprojekten diskuterats utifrån ettmultilateralt perspektiv, men också mot bakgrund av de konkreta avtal om vilkaförhandlingar pågår. Intresset inom EU är i första handinriktat på att få till stånd en ny generation avtal med länderna iMedelhavsregionen i syfte att upprätta ett frihandelsområde till år 2010.Aktuellt är även förhandlingar om ett frihandelsavtal medSydafrika.Regeringens uppfattning är att EU bör driva handelsliberaliseringar genom enparallell process, både multilateralt och regionalt. En viktig förutsättningär att sådana avtal utformas enligt WTO:s regler.Östeuropasamarbete inklusive ÖstersjösamarbetetMed länderna i fortsätter EU att bygga ut och fördjupasamarbetet i enlighet med den strategi som antogs vid iEssen . De viktigaste samverkansformerna är Europaavtalen(associeringsavtalen), den strukturerade dialogen som innebär en möjlighet attpå ministernivå diskutera gemensamma frågor, vitboken för laganpassning om vadsom måste gälla för att dessa länder skall kunna delta i den inre marknadensamt biståndsprogrammen PHARE och TACIS.Sveriges handel med Östersjöstaterna har ökat mycket kraftigt under senareår. Beträffande den ryska delen av är handeln ännu fögautvecklad, men de stora råvarutillgångarna gör området intressant. Ekonomiskafrågor behandlas inom ramen för . är för svensktvidkommande prioriterat då det gäller handelspolitiska frågor. Prioriteradesvenska mål är EU-medlemskap för , och samt WTO-medlemskap för de baltiska staterna och för . Av vikt är även attutveckla de fyra staternas relationer med OECD.Europaavtalen med , , , och Slovakienhar trätt i kraft. Vad gäller avtalen med , , ochSlovenien pågår ratificering. Fram till dess att dessa Europaavtal träder ikraft tillämpas övergångsavtal som täcker handelsavsnitten i avtalen. Syftetmed Europaavtalen är att skapa en struktur för politisk dialog, främja ökningav handeln, etablera goda ekonomiska förbindelser, ge en ram för tekniskt ochekonomiskt bistånd från EU, underlätta kulturellt samarbete och allmäntmedverka till gynnsamma förutsättningar för ländernas gradvisa integration igemenskapen. Syftet med avtalen är att underlätta ländernas EU-integration.För medlemsländer i Oberoende staters samvälde (OSS) tillämpar EU en någotannorlunda strategi. Här har EU tecknat s.k. partnerskaps- och samarbetsavtal.I dessa förutses varken medlemskap eller associering och de anpassas efter deförutsättningar som råder i respektive land. De viktigaste delarna i dessaavtal är ekonomiskt, politiskt och kulturellt samarbete samt handelspolitikbaserad på princip om mest gynnad nation. Inga partnerskapsavtal harännu trätt i kraft, utan dessa håller på att ratificeras. Till dess att deträtt i kraft tillämpas övergångsavtal om handel och handelsrelaterade frågor.För närvarande har övergångsavtalen med , och trätti kraft.Det ekonomiska samarbetet är ett viktigt element i det samarbete som bedrivsi Östersjöstaternas råd. Rådet är utrikesministrarnas samarbetsorgan i vilketde elva länderna runt samt Europeiska kommissionen ingår. En avrådets arbetsgrupper ägnar sig helt åt det ekonomiska samarbetet. Förnärvarande är den huvudsakliga uppgiften att samordna och verka pådrivande föratt genomföra det handlingsprogram som antogs vid ministersessionen i ijuli . I den ekonomiska delen av handlingsprogrammet behandlas åtgärderför ekonomisk utveckling i form av infrastruktur, energi, handelslagstiftningm.m.Gentemot länderna i det före detta , utom , samtgentemot , fortsätter EU sina ansträngningar att få till stånd ettnärmare samarbete.Medelhavsregionen och söder om har kommit att delta i ett utvidgat ochfördjupat samarbete med Medelhavsregionen.Inom ramen för den s.k. Barcelonaprocessen drog EU uppriktlinjerna för en ny handelsstrategi för ovan nämnda Medelhavsländer.Strategin syftar till att utveckla till ettfrihandelsområde. Detta skall vara genomfört . Som ett första stegskall EU sluta bilaterala associeringsavtal med respektive land och i ettandra steg skall dessa stater inbördes sluta frihandelsavtal. har EUslutit nya associeringsavtal med , och samt ettinterimistiskt associeringsavtal med PLO för den palestinska myndighetensräkning. Förhandlingar pågår med , samt och kommeratt inledas med . Inledande samtal om ett associeringsavtal med Syrienpågår. Enligt dessa avtal skall EU stegvis få tullfritt marknadstillträde förindustrivaror till nämnda länder. Dessa staterhar sedan samarbetsavtalen slöts haft tullfrihet på EU-marknadenför sina industrivaror.Frågan om jordbruksprodukternas inkluderande i dessa frihandelsavtal harutgjort ett stort problem för EU. Avtalen har därmed inte kunnat uppfylla WTO-kraven på frihandelsavtal. Detta har bidragit till den pågående diskussioneninom EU om regionalism.År 1988 slöts ett samarbetsavtal mellan EU och de sex arabiska Gulfstaternasom ingår i samarbetsråd, GCC (Bahrein, Förenade Arab-emiraten, , , och ). Avtalet utgör ett förstasteg, och som ett andra steg planeras ett frihandelsavtal mellan EU och GCC.EU:s relationer till staterna söder om exklusive reglerasav . Gällande avtal löper fram . Totalt omfattarLoméavtalet 70 varav flertalet är afrikanska. Tillsammans medtidigare kolonier i och benämns de ACP-länderna.Omfattande biståndsresurser är knutna till avtalet.Mot bakgrund av att är diskriminerande visavi andra och inte heller syftar till att uppnå ömsesidig frihandel eller entull-union mellan EU och ACP-länderna har den fått ett särskilt undantag iWTO. Det är dock enligt regeringens uppfattning angeläget att behandla deminst utvecklade länderna enhetligt och på ett WTO-förenligt sätt.Diskussioner om hur den framtida strategin gentemot dessa länder skallutformas har inletts. deltar aktivt i dessa diskussioner utifrån ovannämnda målsättningar.Ett förhandlingsmandat för ett frihandelsavtal mellan EU och Sydafrikaöverlämnades till . Några realförhandlingar har ännuinte inletts.För närvarande är inkluderat i EU:s allmänna preferenssystem.En viktig fråga för och de afrikanska stater som ingår i denSydafrikanska tullunionen SACU (, , , ochNamibia) är att EU beaktar detta tullunionsarrangemang i sitt kommandefrihandelsavtal med . EU avser att stödja ekonomiskt samarbete ochintegrationsträvanden mellan och dess grannar, bl.a. genom att knytaSydafrika till vissa delar av . är, liksom flertaletafrikanska stater, anslutet till WTO.NordamerikaVid toppmötet mellan och i antogs en gemensamdeklaration och handlingsplan för fördjupningen av de transatlantiskaförbindelserna. Handlingsplanen spänner över ett brett fält avsamarbetsområden. Den är dock mest konkret på det handelspolitiska området. Enmotsvarande handlingsplan för EU och undertecknades i december år 1996i Ottawa.Ett fördjupat handelspolitiskt samarbete skulle även komma attgynna den globala handelsutvecklingen. pågår diskussioner omhur det transatlantiska samarbetet skall kunna utvecklas . Visionerom ett transatlantiskt frihandelsområde får dock anses ligga långt fram itiden.Stärkandet av det transatlantiska samarbetet är en prioriterad uppgift. Detär därför av stor vikt att handlingsplanen ytterligare konkretiseras. Även omen rad handelspolitiska konflikter försvårat relationernamellan och finns det stor samsyn i internationella handelspolitiskafrågor. På det handelspolitiska området bör det främsta målet för dentransatlantiska dialogen vara att parterna gemensamt skall verka för attfrämja det multilaterala handelssystemet och WTO.I december år 1992 undertecknade , och det nordamerikanskafrihandelsavtalet, NAFTA.Bildandet av kan ses som ett första steg i den process som möjligenkommer att resultera i ett amerikanskt frihandelsområde som sträcker sig frånAlaska i norr till i söder. Målsättningen är att kunnaskapa detta frihandelsområde.Mot bakgrund av EU:s och globala ekonomiska betydelse, samt delänkar och kontakter som såväl som har med de ,är det av stor vikt att det transatlantiska handelspolitiska samarbetetframdeles ytterligare fördjupas och konkretiseras.