bet · GL01SoU10 · 1997-12-02 00:00:00 — I betänkandet behandlas motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om olikasocialtjänstfrågor. Samtliga motionsyrkanden avstyrks. Till betänkandet harfogats 14 reservationer och 2 särskilda yttranden. 1997/98:So228 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utarbetande av nationell handlingsplan mot mobbning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning om mobbning.1997/98:So407 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om precisering av socialtjänstlagens 35 §,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillämpning av självkostnadsprincipen vad gäller taxor som harsamband med myndighetsutövning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förbud mot inkomstrelaterade och progressiva taxor bör införas ikommunallagen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att primärkommuner som handhar service och omvårdnadsverksamhetårligen skall ge information om beräkning av självkostnader för olikaservice/omvårdnadsslag.1997/98:So430 av m.fl. (kd) vari yrkas11. att beslutar att till 6 f § socialtjänstlagen lägga ?personligtstöd?.1997/98:So440 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett förtydligande av socialtjänstlagen när det gäller kommunens stödtill anhörigvårdare,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör utarbeta riktlinjer för stöd tillanhörigvårdare.1997/98:So602 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att använda arvsfondsmedlentill att bevara kulturarvet.1997/98:So615 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utgångspunkterna för ,2. att hos regeringen begär utredning om socialbidragen somgenerellt stöd i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skatternas betydelse för socialbidragsberoendet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om riksnorm för socialbidragen,5. att hos regeringen begär förslag om villkorat bistånd i enlighetmed vad som anförts i motionen,6. att hos regeringen begär förslag om möjlighet för kommunerna attersätta korttida socialbidrag med lån i enlighet med vad som anförts imotionen.1997/98:So620 av de () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att följaeffekterna av ändringarna i 6 § socialtjänstlagen.1997/98:So633 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om socialbidrag för studerandeungdomar under 21 år.1997/98:So635 av () vari yrkas att begär attregeringen tillsätter en utredning med uppgift att utreda möjligheterna attinrätta försöksregioner med samarbete kring socialjour.1997/98:So636 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att återigen omprövabehovet av kvalitetsgaranti för den enskilde klienten genom att statligtreglera socionomernas yrkesutövning.1997/98:So648 av m.fl. (v) vari yrkas att hosregeringen begär att den kommitté som skall komma med förslag till en nysocialtjänstlag även ges i uppdrag att föreslå en samordning mellansocialtjänstlagen och föräldrabalken.1997/98:So656 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ändringar avgällande regler för att undanröja de problem som motionen tar upp.1997/98:So658 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till frivilligcentralergenom Stiftelsen och mobilisering (CESAM).1997/98:So659 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att dettillsätts en bred parlamentarisk aktionsgrupp för att stimulera företeelser,som kan bidra till ett mer harmoniskt framtida samhälle.1997/98:So664 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omändringar i socialtjänstlagen.1997/98:So670 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om socialtjänstlagen ochfunktionshindrades situation.1997/98:So803 av m.fl. (m) vari yrkas6. att beslutar komplettera 6 § socialtjänstlagen med en skrivningom avlösning i enlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:So805 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till hur höjningen avbarnbidraget ej skall kunna dras av från kommunalt socialbidrag i enlighet medvad som anförts i motionen.1997/98:Sk734 av () vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts under avsnittet Trygghet och normer.1997/98:Sf256 av m.fl. (v) vari yrkas att hosregeringen begär en utredning av hur barnfamiljer med inkomster undersocialbidragsnormen skall få bättre ekonomiska villkor, exempelvis barnbidrag,enligt vad i motionen anförts om brister i transfereringssystemet.1997/98:Kr510 av m.fl. (kd) vari yrkas14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om spelberoende.1997/98:Ub708 av m.fl. (v) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kommunernas betydelse för studenters ekonomi.1997/98:A455 av m.fl. (fp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om socialtjänstlagen. Allmänna utgångspunkter för socialtjänstenI motion So615 av m.fl. (m) begärs tillkännagivanden tillregeringen om vad som anförts om utgångspunkterna för (yrkande1), om behovet av en utredning om socialbidragen som generellt stöd (yrkande 2)och om skatternas betydelse för socialbidragsberoendet (yrkande 3).Motionärerna anser att socialtjänstlagen måste bygga på insikten att lagen ärett komplement till de naturliga nätverk som skapas av familjen, bland vänneroch släkt, i bostadsområden och på arbetsplatser. Det är i starka smågemenskaper med närhet mellan människor som de sociala problemen lättast ochtidigt kan hanteras. En lag kan aldrig ersätta dessa naturliga nätverk. Rättutformad kan lagen dock utgöra ett stöd och en vägledning. Grunden för SoLmåste enligt motionärerna vara att aktivera i stället för att passivera och denskall engagera och samla de naturliga nätverken kring varje person. Som allaregelverk måste den bygga på stabila och långsiktigt hållbara värderingar samtvara förutsebar. Enligt motionärerna har viktiga grundläggande värderingar omvad som skall vara bärande i ett socialt väl fungerande samhälle fuskats bort.Det svenska samhället har kommit att byggas efter principen att medborgarna viaskattsedeln skall kunna köpa sig fria från ansvar för sin egen och andrassituation. Den sociala ingenjörskonsten har lett till mängder av bidragssystemmed höga bidragsnivåer. Skattetrycket har begränsat den enskildesmöjligheter att själv klara sin ekonomi och sin livssituation. Motionärerna serdet som ett egenvärde att hushållen kan leva på den egna lönen. Att varabidragsberoende innebär att inte ha kontroll över den egna ekonomiskasituationen. I stället har det blivit politiska beslut om höjda eller sänktabidrag som avgör hur den enskildes ekonomi ser ut. När sedan den offentligaekonomin sviktar blir de människor som förlitat sig på de offentliga systemenlidande.Motionärerna anser att den enskilde skall ha möjlighet att påverka sinsituation och ta ansvar för sitt liv. skall de som av olika orsakerinte kan försörja sig eller av andra orsaker behöver stöd och hjälptillförsäkras detta. Staten har ett grundläggande ansvar för att skapa drägligalevnadsvillkor för medborgarna. Ansvaret gäller dels människor med allvarligafunktionshinder, sjukdomar eller annat som lett till ett permanent behov avgemensam försörjning, dels människor som av andra skäl inte kan försörja sig.Statens grundläggande ansvar handlar också om att försäkra sig om att de sombehöver statens stöd blir så få som möjligt. De som kan och vill försörja sigsjälva måste i detta sammanhang behandlas annorlunda än den lilla gruppmänniskor som kan behöva gemensamt stöd. Risken är annars att de som verkligenbehöver samhällets stöd blir utan. Vad som är ett mer individuellt ansvar ochvad som är en genuin gemensam förpliktelse måste bli tydligare. Enligtmotionärerna har högskattesamhället främst drabbat låginkomsttagarna. De fårbehålla så litet av sina inkomster att de gjorts beroende av bidrag. Enligtmotionärerna skulle många av dagens socialbidragstagare ha sluppit bli beroendeav bidrag om skatterna vore lägre.Vidare vill motionärerna slå fast att socialbidragen inte skall ses som engenerell socialförsäkring. I samband med hög arbetslöshet, utförsäkringar ochförändringar i de generella trygghetssystemen måste särskilt risken förgeneralisering av det ekonomiska biståndet uppmärksammas. Regeringen måsteingående analysera problemet kring generaliseringen av det ekonomiska biståndetoch återkomma till riksdagen.Bakgrund och tidigare behandlingI samband med utskottets behandling av regeringens proposition 1996/97: 124Ändring i socialtjänstlagen behandlades bl.a. en motion från Moderatasamlingspartiet med i huvudsak samma innehåll som den nu aktuella. I betänkande1996/97:SoU18 ges under rubriken utgångspunkter för (s.12-17) en redogörelse av grundtankarna bakom socialtjänstreformen 1980, deutvecklingstendenser i samhället som regeringen enligt propositionen anser varaav betydelse för framtida roll och uppgifter samt deöverväganden som låg till grund för de i propositionen föreslagna ändringarna iSoL.Utskottet avstyrkte samtliga motionsyrkanden under detta avsnitt med följandemotivering.Socialtjänsten är en central del i samhällets välfärdssystem.De övergripande målen och grundläggande värderingarna för samhälletssocialtjänst - demokrati, jämlikhet, solidaritet och trygghet - anges isocialtjänstlagens inledande paragraf. Enligt portalparagrafen skallsocialtjänsten, på demokratins och solidaritetens grund, främja människornasekonomiska och sociala trygghet, jämlikhet i levnadsvillkor och aktivadeltagande i samhällslivet. Under hänsynstagande till människans ansvar för sinoch andras sociala situation skall inriktas på att frigöra ochutveckla enskildas och gruppers egna resurser. skall med andraord inte inriktas på att ta över den enskildes ansvar utan på att frigöra ochutveckla den enskildes egna resurser. Verksamheten skall vidare bygga pårespekt för människornas självbestämmande och integritet.De övergripande målen utgör grunden för delmålen för de olika målgrupper ochverksamheter som anges i lagen.Socialtjänstlagen ger enligt utskottet uttryck för en positiv tilltro till denenskildes egen förmåga och vilja att påverka sin situation. I likhet medregeringen anser utskottet att de övergripande målen och grundläggandevärderingarna för all verksamhet inom skall ligga fast.Portalparagrafen bör dock som regeringen föreslår kompletteras med enbestämmelse som syftar till att stärka barnens ställning inom socialtjänsten.Denna fråga behandlas närmare i ett särskilt avsnitt i betänkandet.Enligt utskottets mening finns det inte heller något skäl att göra avstegfrån de principer som enligt förarbetena till socialtjänstlagen skall varavägledande för det individinriktade arbetet inom . En vägledandeprincip är att verksamheten skall präglas av en helhetssyn i stället försymtomtänkande. Detta innebär bl.a. att en enskilds eller en grupps socialasituation och de problem han eller gruppen har skall ses i förhållande tillhela den sociala miljön. Inte bara familjen och närmiljön hör hit utan ocksåden enskildes förhållanden i vidare mening. Det rör bl.a. frågor om möjlighetatt få arbete och bostad och att undvika utslagning, segregation och fattigdom.Helhetssynen förutsätter ett samarbete över sektorsgränserna.Frivillighet och självbestämmande skall vara vägledande vid handläggningen avenskilda ärenden. Detta innebär att den enskilde själv får bestämma om haneller hon skall ta emot erbjudanden om en viss social tjänst. Det är denenskilde som gör valet dock inom ramen för befintliga resurser. Frivillighetoch självbestämmande innebär inte att skall vara kravlös. Tillsocialtjänstens uppgifter hör att på olika sätt försöka motivera den enskildeför en viss insats.Andra vägledande principer inom är att stöd- och hjälpinsatserskall ?normaliseras? så att människor inte känner sig stämplade eller utpekade,att insatser i hemmet går före vård utanför hemmet och att vården skallanordnas så nära hemmet som möjligt utan att flexibiliteten går förlorad.Insatserna måste anpassas till den enskildes aktuella förutsättningar ochbehov, vilket betyder att måste förfoga över ett brett registerav handlingsalternativ när det gäller individuellt inriktade insatser.Som anförs i propositionen finns det inte anledning att misstro människorsvilja och förmåga att aktivt förändra sin situation och utvecklas enligt sinaförutsättningar om möjligheter erbjuds och erforderligt stöd från samhälletssida tillhandahålls. Det grundläggande synsättet för bör därförförbli oförändrat. Utskottet delar regeringens uppfattning att medlen för attuppnå målen i socialtjänstlagen kan behöva omprövas. Den ökade arbetslöshetenoch tendenserna till ökade klyftor i samhället ställer t.ex. allt större kravpå aktiva insatser från sida för att verka för människorsekonomiska och sociala trygghet. Arbetslösheten, de neddragna kommunalaresurserna, förändringarna i socialförsäkringssystemen och en omfattandesystemkritik mot välfärdspolitikens grundvalar är några av de nyaförutsättningar som präglar verklighet . Resurserna föratt ge stöd och hjälp är mer begränsade . Det är nödvändigt atthitta praktiska vägar att skapa största möjliga effektivitet i det socialaarbetet.När det gäller målen för arbetet med vissa grupper i samhället skallsocialtjänsten även verka för att barn och ungdomar växer upp undertrygga och goda förhållanden, att äldre människor kan leva och bosjälvständigt, att människor med funktionshinder kan delta i samhälletsgemenskap och leva som andra, att människor som missbrukar alkohol eller andraberoendeframkallande medel kommer ifrån sitt beroende och att människor somsaknar medel till sitt uppehälle får möjlighet att klara sin försörjning.I likhet med regeringen anser utskottet att det är angeläget attsocialtjänstens arbete mer än tidigare inriktas på att verka med barnens bästaför ögonen. De anhörigas insatser inom vård och omsorg har alltmer kommit attuppmärksammas. bör därför underlätta för närstående som vårdaräldre, långvarigt sjuka eller handikappade. Detta kan också i högre gradmöjliggöra ökad valfrihet och kontinuitet i omsorgen. bör ocksåi högre utsträckning stödja frivilligt socialt arbete. Ökad samverkan mellansocialtjänsten och andra samhälleliga verksamheter är något som lyfts fram somsärskilt angeläget i propositionen. Utskottet, som menar att det finns ettstort behov av att mer effektivt utnyttja samhällets samlade resurser för attbättre kunna tillgodose människors behov av stödåtgärder och förhindra attmänniskor hamnar i en rundgång mellan de olika välfärdssystemen, delar dennainställning. Individens problem och behov får inte snävt betraktas endast urden egna myndighetens perspektiv, vilket präglat delar av denoffentliga sektorn. En helhetssyn skall som tidigare anförts prägla arbetetinom socialtjänsten.Socialbidragets syfte är inte att fungera som en långsiktig försörjningskällautan skall vara samhällets sista försörjningsstöd och träda in när i principalla andra möjligheter uttömts. har andelensocialbidragstagare kraftigt ökat och fler har blivit beroende av socialbidragför sin försörjning under allt till följd av bl.a. den högaarbetslösheten och de nödvändiga besparingarna inom välfärdssystemen. Utskottetdelar regeringens inställning att socialbidraget måste återgå till att vara ettsista skyddsnät för tillfälliga ekonomiska behov och annat stöd.Utskottet är därför mycket positivt till att regeringen avser att tillsättaen ny utredning som bl.a. skall få till uppgift att granska samspelet mellansocialbidraget och förändringarna i de statliga bidrags- ochförsäkringssystemen nu och . Detta är helt nödvändigt eftersomförändringarna i de generella trygghetssystemen i viss mån givit socialtjänstenen roll som allmän inkomstgarant. Den ekonomiska krisen har också visat påsvårigheter i finansieringen av . Utredningen skall därför ävengranska finansiering och möjligheterna att få långsiktigstabilitet i resurserna på omsorgsområdet så att höjda socialbidragskostnadertill följd av besparingar i socialförsäkringssystemen inte tränger undanresurserna för äldre-, handikapp- och barnomsorgen. Det finns vissa grupper somdet enligt utskottet borde vara möjligt att finna andra stödformer för änsocialbidrag, t.ex. arbetslösa med en svag förankring på arbetsmarknaden ochvissa pensionärsgrupper som inte är berättigade till svensk eller utländskpension.Utskottet anser att orsakerna till ökade socialbidragskostnader skall angripas- inte socialbidragstagarna. Människor som behöver socialbidrag har rätt attbemötas med respekt och utan förutfattade meningar. Utskottet anser inte attdet finns skäl att misstro socialbidragstagarnas vilja att klara sig själva,särskilt inte i tider av hög arbetslöshet och olika socialpolitiskasparåtgärder. Obestridligt är dock att utredningar om behovet av socialbidragmåste innefatta vissa krav och kontrollmoment men det får inte kännasförnedrande att ansöka om socialbidrag. Utskottet anser att de tendenser tillökade klyftor i samhället mellan dem som har arbete och dem som är arbetslösa,mellan dem som kan försörja sig själva och dem som behöver samhällets hjälp ochmellan svenskar och invandrare måste motverkas på alla sätt. Att bekämpaarbetslösheten förblir därför som regeringen anför det viktigaste målet ocksåför det socialpolitiska området.Den höga arbetslösheten har kommit att förändra arbete iriktning mot att bli en arbetsmarknadsförberedande verksamhet för främstungdomar, invandrare och ensamstående föräldrar. Det är därför välkommet attden nya utredningen även skall se över behovet av att anpassa socialtjänstlagenefter de nya förutsättningarna på arbetsmarknaden.I propositionen betonas vikten av att bistår den enskilde medaktiva insatser som skall syfta till att hjälpa den enskilde att på kort ellerlång sikt klara sin försörjning utan socialbidrag. I lagförslaget finns ocksåett förtydligande av den enskildes eget ansvar för att göra vad han eller honkan för att bli självförsörjande. Utskottet återkommer i det följande tilldetta förslag samt till förslag om att precisera socialtjänstlagens regler omrätten till bistånd. Även övriga kompletteringar av nuvarande lagstiftning somregeringen föreslår behandlas i det följande.Andra uppgifter för den kommande utredningen är att ytterligare granskaavgränsningen mellan rättighets- och skyldighetslagstiftning i SoL samt attanalysera rättssäkerhetsaspekterna och kostnadskonsekvenserna för kommunernanär det gäller förvaltningsbesvär. Även lagens struktur och konstruktion skallses över. Utskottet instämmer häri och delar också uppfattningen att det ärangeläget att tillsynen över effektiviseras och att utredningenfår till uppgift att lämna förslag härom.Riksdagen följde utskottet (rskr. 264).Regeringen har beslutat om direktiv (1997:109) föröversyn av vissa frågor rörande socialtjänstlagen och socialtjänstensuppgifter. Utredaren skall analysera och lämna förslag som bl.a. berörsambandet mellan socialbidraget och övriga trygghetssystem, lagens konstruktionoch struktur, finansiering, uppgift att främstbistå vid tillfälliga sociala eller ekonomiska problem samt formerna förtillsynen över . Även begreppet skälig levnadsnivå skallanalyseras.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare inställning och avstyker motion So615 (m)yrkandena 1-3.Ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagenI motion So615 av m.fl. (m) yrkas ett tillkännagivande tillregeringen om vad som anförts i motionen om en riksnorm för socialbidragen(yrkande 4). Enligt motionärernas mening skall socialbidragets storlek avgörasav de enskilda kommunerna. Detta ligger också i linje med att beslut bör fattaspå en nivå så nära människorna som möjligt. Andra skäl till att låta kommunernafastställa normnivån är bl.a. att såväl kostnadsnivån som lönenivån för bredagrupper skiljer sig mellan olika delar av landet och att de enskilda kommunernahar bäst kännedom om de lokala förhållandena. Ett ytterligare skäl är attsocialtjänstens stödinsatser skall utgå från en helhetssyn, där det ekonomiskabiståndet endast utgör en del. Med en riksnorm finns en risk att det gårslentrian i bedömningen av det ekonomiska biståndet och att detta inte prövasmot andra åtgärder som kan vara lämpliga. I grunden handlar frågan om riksnormeller ej om tilltron till det kommunala självstyret. Skall kommunerna stå förfinansieringen av biståndet bör de också bestämma nivån på detsamma.I motionen yrkas också att regeringen skall återkomma med förslag dels om attkomplettera socialtjänstlagen med en bestämmelse om villkorat bistånd (yrkande5), dels om att införa en möjlighet för kommunerna att ersätta korttidasocialbidrag med lån (yrkande 6). Motionärerna anser att även iandra fall än som gäller ungdomar upp till måste ges möjlighet att ställakrav på motprestationer från den som tar emot bistånd. Vidare bör kommunerna fåmöjlighet att utforma bidragen som lån till personer som hamnar i tillfälligtekonomiskt trångmål, dvs. till personer som behöver hjälp endast under enkortare period.I motion So670 av () begärs ett tillkännagivande om vad somanförts om socialtjänstlagen och de funktionshindrades situation.Socialtjänstlagens bestämmelser om försörjningsstöd som skall träda i kraft den1 kommer enligt motionären att drabba funktionshindrade på etticke önskvärt sätt. Höga kostnader till följd av funktionshinder kommer enligtmotionären inte att ge rätt till försörjningsstöd utan det blir upp tillkommunerna att i varje enskilt fall besluta om bistånd skall utgå till sådanakostnader. Som exempel anges att en person med funktionshinder som är beroendeav en bostad som är dyrare än vad en låginkomsttagare på orten normalt harmöjlighet att kosta på sig inte har rätt till s.k. försörjningsstöd för ensådan fördyring. En person med handikappanpassad bil kan tvingas att säljabilen. Andra exempel på merkostnader som för en enskild kan vara betydande ärledarhund. Motionären anser att resultatet av den nya socialtjänstutredningen,som bl.a. skall analysera för- och nackdelar med blandningen av rättigheter förden enskilde och skyldigheter för kommuner, bör avvaktas innan de genomgripandeförändringarna träder i kraft.I motion So620 av de () begärs ett tillkännagivandeom att regeringen skall följa effekterna av ändringarna i 6 §socialtjänstlagen. Enligt motionären är det angeläget att följa ändringarna avbiståndsparagraferna i . Det får inte bli så att en funktionshindrad som medsamhälleligt stöd har en handikappanpassad bil vägras tillfälligt bistånd och istället uppmanas att sälja bilen.Bakgrund och tidigare behandlingI betänkande 1996/97:SoU18 tillstyrkte utskottet regeringens förslag iproposition 1996/97:124 om att komplettera 6 § SoL med bestämmelser sompreciserar rätten till bl.a. försörjningsstöd. I likhet med regeringen ansågutskottet att det finns behov av en mer preciserad socialbidragsnorm. Utskottetfann det angeläget att det råder en överensstämmelse mellan kommunerna vadgäller socialbidragsnormernas konstruktion och innehåll. För den enskilde ärdet också av stor betydelse att det finns klara riktlinjer för vilkalevnadskostnader som skall täckas genom biståndet.Utskottet ställde sig bakom förslaget om att försörjningsstödet skall delasupp i en schabloniserad del som skall beräknas enligt en för hela riketgällande riksnorm samt i en del som avser rätt till ersättning för skäligakostnader för ett antal andra behovsposter (6 b §).