bet · GL01UU5 · 1997-09-18 00:00:00 — Utskottet tillstyrker i detta betänkande regeringens förslag (prop.1996/97:177) om godkännande av anpassningsprotokollet till avtalet ompartnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna (EG) och derasmedlemsstater å ena sidan och å andra sidan samt en förklaring omprovisorisk tillämpning av protokollet.Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. I proposition 1996/97:177 föreslår regeringen att godkännerprotokollet till avtalet om partnerskap och samarbete som upprättar ettpartnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å enasidan och å andra sidan och förklaringen om provisorisktillämpning av protokollet. Propositionens huvudsakliga innehåll och bakgrundI propositionen föreslås att godkänner anpassningsprotokollet tillavtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna (EG) ochderas medlemsstater å ena sidan och å andra sidan samt en förklaringom provisorisk tillämpning av protokollet.Syftet med anpassningsprotokollet är att de nya medlemsstaterna i Europeiskaunionen dvs. , och , skall bli parter i avtalet ompartnerskap och samarbete mellan EG, deras medlemsstater och Ryssland.Partnerskaps- och samarbetsavtalet innehåller bestämmelser om former förpolitisk dialog och främjande av handel och investeringar. Avtalet syftar tillatt stärka den demokratiska och marknadsekonomiska utvecklingen i ochger en ram för ett bredare samarbete mellan parterna. Målet för partnerskapetär att skapa förutsättningar för ett framtida frihandelsområde mellangemenskapen och Ryssland.Enligt anpassningsprotokollets slutbestämmelse skall protokollet godkännasav parterna i enlighet med deras respektive interna förfaranden och träda ikraft i efter den dag då alla parter haranmält att de har godkänt protokollet.BakgrundNär upplöstes, det upphörde och en ny Europakartaträdde fram blev det för gemenskapen en viktig uppgift att utforma en nypolitik för relationerna med de nya staterna i Oberoende staters samvälde(OSS). Ett avtal om handel och ekonomiskt och kommersiellt samarbete somundertecknades av EG och har tillämpatsövergångsvis men skall upphöra att gälla då partnerskaps- och samarbetsavtaletträder i kraft.Med länderna i har gemenskaperna ingått s.k.Europaavtal. Dessa är associeringsavtal som syftar till medlemskap i avtal har tecknats med , , , ,, och samt med , och Litauen.För de länder som ingår i OSS har EG valt en annorlunda avtalsmodellän Europaavtalen. Avtalen kallas partnerskaps- och samarbetsavtal (s.k.partnerskapsavtal). De syftar inte till associering eller medlemskap, meninnehåller i övrigt i stort sett samma element som återfinns i Europaavtalen.I avtalen finns bestämmelser om politisk dialog, varuhandel, affärsverksamhetoch investeringar, betalningar och kapital, konkurrens- och immaterialrättsamt brottsförebyggande, kulturellt, ekonomiskt och finansiellt samarbete. Idet handelspolitiska avsnittet tillerkänner parterna varandra mest-gynnad-nationsbehandling, dock med sedvanliga undantag.Partnerskapsavtalen är anpassade efter ekonomiska ochpolitiska utvecklingsnivå. , , och kommerdärför att få de mest avancerade avtalen. I dessa avtal finns en bestämmelseom att ett framtida upprättande av ett frihandelsområde mellan gemenskapen ochrespektive land skall övervägas. Övriga utgör en grupp med enklareavtal.Ett avtal om partnerskap och samarbete mellan EG och deras medlemsstater åena sidan och å den andra undertecknades . Avtaletträder i kraft när parterna har underrättat varandra om att dekonstitutionella kraven för ikraftträdande har uppfyllts.Till följd av , , och anslutning till Europeiskaunionen (EU) och efter förhandlingar som kommissionen harfört i samråd med medlemsstaterna har ett anpassningsprotokoll till avtalet ompartnerskap och samarbete upprättats. Genom protokollet blir de nyamedlemsstaterna parter i detta avtal. Synpunkter har inhämtats från dennärmast berörda myndigheten, . Protokollet undertecknades den21 . Partnerskaps- och samarbetsavtalet finns fogat som en bilaga tillprotokollet.En förklaring om provisorisk tillämpning av anpassningsprotokollet harutarbetats inom EU.Utvecklingen i RysslandEfter har genomgått enomfattande samhällsomvandling. har tagit väsentliga stegfrån planekonomi till marknadsekonomi. Politiskt har de viktigaste avdemokratins normer och institutioner etablerats. Vägen till demokrati harlagts fast genom den konstitution som antogs och har ytterligarekonsoliderats genom de val till parlamentet och presidentposten som sedermerahar genomförts. Flertalet politiska grupperingar stöder inriktningen motmarknadsekonomi och demokrati. Svagheter i det politiska systemet och denpolitiska kulturen för emellertid med sig problem i genomförandet avförändringarna.Den omfattande privatiseringen, som resulterat i att tre fjärdedelar avbruttonationalprodukten numera härrör från den privata sektorn, har sannoliktbidragit till att befästa reformerna. Uppbyggnaden av den ryska rättsstatenpågår men mycket arbete återstår för att stärka och utveckla dessinfrastruktur. Demokratiska metoder för konfliktlösning och respekt för demänskliga rättigheterna har ännu inte fast etablerats i . Trots demånga svårigheterna har dock förändringar åstadkommits sedan år 1991.Reformerna är att betrakta som oåterkalleliga.Utvecklingen i är av central betydelse för det europeiskaintegrationsarbetet och framväxten av nya säkerhetsstrukturer. Fullföljandetav det ryska demokratiska och ekonomiska reformarbetet är den enskiltviktigaste faktorn för framväxten av ett nytt samarbets- och säkerhetsmönsteri Europa.Ryssland är medlem i Partnerskap för fred-programmet, (PFF), Förentanationerna, Organisationen för samarbete och säkerhet i () ochEuroparådet. har ett samarbetsavtal med NATO ingåtts. Förhandlingar ommedlemskap i världshandelsorganisationen pågår.Sverige och RysslandDe svenska förbindelserna med är intensiva och det förs ländernaemellan en öppen och förtroendefull dialog. Det svenska besöksutbytet medRyssland är omfattande. för gentemot en politik sombygger på samarbete, dialog och stöd för reformsträvandena. I EU:s gemensammautrikes- och säkerhetspolitik arbetar för ett breddat och fördjupatsamarbete med . En viktig säkerhetspolitisk fråga för ochEuropa är för överskådlig framtid den omvandling som genomgår.Sverige arbetar för att ytterligare intensifiera det regionala samarbetet därmålet är att skapa ett tätt nätverk av samarbete och dialog mellanÖstersjöregionens länder.Det svenska bilaterala utvecklingssamarbetet med inleddes ibegränsad omfattning och har ökat kraftigt.Regeringen tog beslut om en landstrategi för samarbetet medRyssland. är den enskilt största samarbetspartnern vad avsersvenskt stöd till reformprocessen i . Större delen avdet svenska stödet har t.o.m. förmedlats av Beredningen förinternationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) och Styrelsen förinternationellt näringslivsbistånd (Swedcorp). Därefter har stödet förmedlatsav (Sida). Det svenskasamarbetet har i huvudsak inriktats på nordvästra . Insatserna harsyftat till att stödja den pågående omvandlingen i riktning mot demokrati ochmarknadsekonomi. De har främst bedrivits i form av utbildning och rådgivninginom strategiskt viktiga områden och näringslivsutveckling. Vidare harfastighetsregistrering, landreformverksamhet samt kärnsäkerhet ochkärnforskning fått stöd.Sveriges multilaterala utvecklingssamarbete med kanaliserasbl.a.genom gemenskapens utvecklingsprogram Tacis, , Europeiskautvecklingsbanken och Europarådet.Sverige har med ingått dubbelbeskattningsavtal,investeringsskyddsavtal och tullsamarbetsavtal. Den svensk-ryska handeln ärännu begränsad. Den har dock ökat kraftigt - men från enmycket låg nivå. Handeln är inte problemfri utan förknippad med svårighetertill följd av bl.a. bristande öppenhet och förutsägbarhet i den ryskarättsordningen liksom nyckfullhet i tillämpningen av densamma. Vidare ärRysslands kreditvärdighet alltjämt dålig varför möjligheterna tillexportkreditgarantier är begränsade. En rysk-svensk styrkommitté har bildatssom ett av flera fora för att diskutera möjligheter och problem i de svensk-ryska handelsförbindelserna.Anpassningsprotokollets innehållAnpassningsprotokolletAnpassningsprotokollet innebär att på samma sätt som gemenskapensövriga medlemsstater skall anta och beakta avtalstexten, de gemensamma ochensidiga förklaringar och de skriftväxlingar som utgör bilagor till slutakten.Anpassningsprotokollet skall godkännas av parterna i enlighet med derasinterna förfaranden.PartnerskapsavtaletPartnerskapsavtalet innehåller bestämmelser om samarbete på en rad områden,bl.a. inom politik, ekonomi och handel. Ett samarbetsråd upprättas för attförvalta avtalet.Partnerskapsavtalet omfattar sammanlagt 112 artiklar, 10 bilagor, ettprotokoll om inrättandet av en kontaktgrupp för kol- och stålfrågor samt ettprotokoll om tullsamarbete. Dessutom har 33 gemensamma förklaringar, tvåensidiga förklaringar från gemenskapen samt en ensidig förklaring frånRyssland avgivits, vilka bilagts slutakten.Avtalet har fogats som en bilaga till anpassningsprotokollet.KompetensfrågorI anpassningsprotokollet är det Europeiska gemenskapen, Europeiska kol- ochstålgemenskapen, Europeiska atomenergigemenskapen och medlemsstaterna som äravtalsparter på den ena sidan. Det är därmed fråga om ett s.k. blandat avtal.Protokollet jämte partnerskapsavtalet, reglerar bl.a. frågor inom dengemensamma handelspolitiken och gränsöverskridande tjänstehandel. Enligtartikel 113 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och praxis har gemenskapen exklusiv kompetens när det gäller dessaområden. Kompetensen att ingå associeringsavtal är också i princip exklusiv.Det nu aktuella anpassningsprotokollet reglerar emellertid ocksåförhållanden som ligger utanför gemenskapens kompetens och därmed inommedlemsstaternas kompetens. Avtalet innehåller sålunda bestämmelser sominnebär åtaganden för medlemsstaterna och därmed också för . Dettagäller bl.a. inom områdena politisk dialog, socialt och finansiellt samarbetesamt brottsbekämpning.Partnerskapsavtalet innehåller ett protokoll om ömsesidigt administrativtbistånd för en riktig tillämpning av tullagstiftningen (protokoll 2).Information som lämnas eller erhålls med stöd av detta tullsamarbetsprotokollskall vara konfidentiell (artikel 9 i tullsamarbetsprotokollet). Enligt 9 kap.3 § sekretesslagen (1980:100, aktuell lydelse 1992:1775) gäller sekretess idylik verksamhet för enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden i denmån har godkänt avtal om det med främmande stat eller mellanfolkligorganisation. En anslutning till avtalet föranleder därför inte någralagändringar för del när det gäller dessa frågor.I samband med att anpassningsprotokollet undertecknades av parterna avgavsåväl rådet som EU-medlemsstaternas regeringsrepresentanter församlade i rådetförklaringen om provisorisk tillämpning. Enligt förklaringen, som måstebetraktas som en internationell överenskommelse i förenklad form, villkorasden provisoriska tillämpningen av att lämnar en liknande utfästelse.Parterna skall sedan underrätta varandra när de nödvändiga internaförfarandena har fullgjorts för att anpassningsprotokollet skall kunnatillämpas provisoriskt. Ikraftträdandet av partnerskapsavtalet skall enligtförklaringen samordnas med den provisoriska tillämpningen avanpassningsprotokollet. Det ankommer i första hand på gemenskapen att se tillatt så sker.Godkännande av anpassningsprotokolletRegeringen anför att stabiliteten i sedan fallhar fått en ökad betydelse för . Partnerskapsavtalen syftar till att geen ny dimension till gemenskapens relationer med republikerna i f.d.Sovjetunionen och att understödja den politiska, ekonomiska och socialautvecklingen i dessa länder. Inom ramen för dessa ansträngningar är 1994 årspartnerskapsavtal med - liksom avtalen med , ochMoldova - ett steg på vägen för möjligheterna att etablera ettfrihandelsområde mellan gemenskapen och respektive land.Avtalet ger ramar för en politisk dialog, definierar ett brett spektrum avsamarbetsområden och skapar förutsättningar för ökad handel mellan parterna.Ur svensk synvinkel är det med hänsyn till geografiska läge samt deallt intensivare politiska, ekonomiska och kulturella relationerna medländerna i Öst- och av stor vikt att ett partnerskapsavtal ingåsoch att ytterligare ett steg därmed tas för att främja stabilitet och enpositiv ekonomisk och social utveckling i . Genom avtalet underlättasäven bilateral handel.I och med att , och blev medlemmar i den europeiskaunionen upprättades ett anpassningsprotokoll till 1994 årspartnerskapsavtal med . Genom anpassningsprotokollet blir de nyamedlemsstaterna parter avtal som ännu inte har trätt i kraft.För svenskt vidkommande finns det ett stort intresse av attanpassningsprotokollet kan tillämpas provisoriskt under det att de internagodkännandeprocedurerna genomförs, dvs. i avvaktan på att protokollet kanträda i kraft.Mot denna bakgrund föreslår regeringen att anpassningsprotokollet tillpartnerskaps- och samarbetsavtalet samt förklaringen om provisorisktillämpning av protokollet godkänns av riksdagen.Utskottets övervägandenUtrikesutskottet tillstyrker att godkänner protokollet tillpartnerskaps- och samarbetsavtalet som upprättar ett partnerskap mellanEuropeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och åandra sidan samt förklaringen om provisorisk tillämpning av protokollet. Utskottet hemställeratt med bifall till proposition 1996/97:177 godkännerprotokollet till partnerskaps- och samarbetsavtalet som upprättar ettpartnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å enasidan och å andra sidan samt förklaringen om provisorisktillämpning av protokollet.Stockholm den 18 september 1997På utrikesutskottets vägnarViola FurubjelkeI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (),(), (), (), (),(), (s), (), LarsHjertén (m), (), () och MagnusJohansson (s).Särskilt yttrandeBodil () och () anför:Partnerskaps- och samarbetsavtalet med undertecknades den 24 juni1994 då , och ej var medlemmar i . Avtaletinnehåller bestämmelser om handel med kärnmaterial.Bifaller regeringens förslag i proposition 1996/97:176 inlederSverige avvecklingen av kärnkraften . Den svenskaavvecklingen är då en följd av en folkomröstning och grundad på åsikter omkärnkraftens risker och skadlighet för människor och miljö. En stor del avSveriges befolkning delar också den åsikt som förutvarandestatsminister givit uttryck för, nämligen att kärnkraft inte hör hemma i ettciviliserat samhälle. och anser därför att Sverigevid ratificeringen av partnerskaps- och samarbetsavtalet med bör avgeen förklaring till avtalet med innebörden att man beklagar att avtaletinnehåller bestämmelser om handel med kärnmaterial. Eftersom för egendel ej avser fortsätta användningen av kärnkraftsenergi bör i förklaringenanges att man godtar avtalet men med det påpekandet att alla bestämmelser omkärnkraft och aktivt handlande med kärnmaterial i praktiken ej fårtillämplighet för del.