bet · GK01KU17 · 1997-03-18 00:00:00 — Vad somanförts om miljökonsekvenserna till följd av förväntat TV-skrot bör gesregeringen till känna (yrkande 2).Kulturutskottets yttrandeKulturutskottet har inget att erinra mot regeringens bedömning när det gällerplanering och uppföljning av sändningsverksamheten. Utskottet vill emellertidframhålla följande.Enligt utskottets uppfattning är det självklart att urvalet avsändningsorter skall göras även i samråd med sändande programföretag, innanregeringen fattar beslut i frågan. Utskottet anser sig kunna utgå från att såblir fallet. Utskottet delar regeringens uppfattning att sändningsorternaskall väljas så att de kompletterar varandra då det gäller tätbefolkadeområden och glesbygd. På liknande sätt bör vid sändningsförsöken hänsyn tastill terrängskillnader inom landet.Då det gäller den särskilde utredarens uppdrag beträffande multiplexeringm.m. vill kulturutskottet anföra följande. Begreppet multiplexering innebäratt flera signaler, t.ex. olika TV-kanaler, sammanflätas till en signal somsedan sänds ut. Mottagarens avkodare knyter sedan upp flätan och sorterar utden kanal som tittaren valt (prop. s. 11). Utskottet konstaterar att olika -kanske konkurrerande - programföretags kanaler kan förekomma i en och sammamultiplex. I några av de remissyttranden som kommit in tillKulturdepartementet med anledning av betänkandet (SOU 1996:25) Från massmediatill multimedia uttrycks vissa farhågor, t.ex. för att programföretagen skallhamna i beroendeställning till multiplexoperatören. Med hänvisning till detanförda vill utskottet understryka betydelsen av att utredaren sökeråstadkomma en överenskommelse mellan programföretagen och övriga intressenteri denna fråga.Kulturutskottet konstaterar att det i en motion begärs att en utredning medkulturpolitiskt perspektiv skall tillsättas för att få fram en bättre grundför de mediepolitiska besluten (1996/97:K15 yrkande 4). Utskottet inskränkersig i detta sammanhang till att behandla den del av mediepolitiken som berördigital TV-sändning. Den kommitté med parlamentariskt inslag som skall följasändningsverksamheten och medverka vid utvärderingen torde i hög grad kommaatt ägna sig åt tekniska och ekonomiska frågor rörande sändningsverksamheten.Med hänsyn till TV:s stora betydelse som kulturbärare är det enligt utskottetnaturligt att kommittén även åläggs att göra en kulturpolitisk värdering avverksamheten.Kulturutskottet anser vidare att det är naturligt att den parlamentariskakommittén i sin rapportering till regeringen utifrån vunna erfarenheterredovisar sin syn på den fortsatta verksamheten med digitala TV-sändningar.Självfallet måste regeringen enligt utskottet återkomma till medförslag rörande utformningen av den fortsatta sändningsverksamheten. Det fårankomma på regeringen att på grundval av rapporteringen ta ställning till närdetta lämpligen bör ske. Yrkandena i motion 1996/97:K15 om att denparlamentariska kommittén skall få ett vidgat uppdrag (yrkande 5) och attriksdagen skall få möjlighet att pröva den fortsattasändningsverksamheten (yrkande 6) bör enligt utskottet inte föranleda någonriksdagens åtgärd.Konstitutionsutskottets bedömningI motion 1996/97:K15 yrkande 4 begärs att en utredning skall tillsättas föratt få fram en kulturpolitisk grund för de mediepolitiska besluten.Konstitutionsutskottet uppfattar motionen så att den avser de mediepolitiskabesluten i fråga om den nya tekniken på TV-området. Också kulturutskottet hari sitt yttrande valt att behandla motionen med denna utgångspunkt.Kulturutskottet anför att den parlamentariska kommittén som skall följasändningsverksamheten och medverka vid utvärderingen i hög grad torde kommaatt ägna sig åt tekniska och ekonomiska frågor rörande sändningsverksamheten.Med hänsyn till TV:s stora betydelse som kulturbärare är det enligtkulturutskottet naturligt att kommittén även åläggs att göra en kulturpolitiskvärdering av verksamheten.Konstitutionsutskottet konstaterar att regeringen anser att målen förstatens nuvarande politik inom massmedieområdet - att säkerställayttrandefrihet, tillgänglighet och mångfald - bör vara vägledande även införden tekniska utveckling som pågår. Vidare anför regeringen att det ärangeläget att förutsättningarna för den digitala sändningsverksamheten redanfrån början är sådana att kraven på yttrandefrihet, tillgänglighet ochmångfald tillgodoses. Utskottet utgår från att den parlamentariska kommitténkommer att följa och utvärdera sändningsverksamheten med utgångspunkt i att denämnda grundläggande målen skall uppnås. Att kommittén gör en kulturpolitiskvärdering av verksamheten är vidare, såsom kulturutskottet anför, naturligtmed hänsyn till TV:s stora betydelse om kulturbärare. Mot denna bakgrund ärenligt utskottets mening något uttalande från sida i denna frågainte nödvändigt. Motion 1996/97:K15 yrkande 4 bör avslås.I samma motion hemställs vidare att den parlamentariska kommittén skall fåett vidgat uppdrag (yrkande 5) och att skall få möjlighetatt pröva den fortsatta sändningsverksamheten (yrkande 6). Kulturutskottetanför att det är naturligt att den parlamentariska kommittén i sinrapportering till regeringen utifrån vunna erfarenheter redovisar sin syn påden fortsatta verksamheten med digitala TV-sändningar. Självfallet måsteregeringen enligt kulturutskottet återkomma till med förslag rörandeutformningen av den fortsatta sändningsverksamheten. Det får ankomma påregeringen att på grundval av rapporteringen ta ställning till när detlämpligen bör ske. anser att nämnda motionsyrkanden inte börföranleda någon åtgärd. delar dennabedömning.Vad gäller farhågor i fråga om förväntat TV-skrot som framhålls i motion1996/97:K16 yrkande 2 vill anföra följande.Kretsloppsdelegationen har i sin rapport för elektriska ochelektroniska produkter (1996:12) föreslagit ett förbud mot deponering,förbränning och fragmentering av uttjänta elektriska och elektroniskaprodukter som inte genomgått behandling av en godkänd återvinnare. Vidareföreslår Kretsloppsdelegationen att återförsäljare av elektriska ochelektroniska produkter skall vara skyldiga att ta tillbaka uttjänta produkter.De som säljer elektriska och elektroniska produkter till konsument måste varaanslutna till ett återtagningssystem eller på annat sätt uppfyllaåtertagningsansvar. har från Miljödepartementetinhämtat att Kretsloppsdelegationens rapport har remissbehandlats och attfrågan bereds inom departementet. Enligt utskottets mening bördetta beredningsarbete avvaktas. Motionen bör därför avslås.FinansieringfrågorPropositionenRegeringen föreslår att , och skall anvisas ett engångbelopp för digitala sändningar urrundradiokontot på högst (prisläge) fördelatmed högst och högst ,under förutsättning att rundradiokontots resultatutveckling medger det.Som skäl för sitt förslag anför regeringen att public service-företagen börkunna delta i utvecklingen av digital teknik för såväl ljudradio som marksändTV. Därmed ges förutsättningar för företagen att slå vakt om public service-verksamheten samt att kunna befinna sig i täten av den tekniska utvecklingen.Som bidrag till kostnaderna för verksamheten bör programföretagen erhållasärskilda medel ur ett överskott på rundradiokontot. Detta är enligtregeringen i huvudsak innebörden av den överenskommelse som träffades mellanSocialdemokraterna och i samband med riksdagsbehandlingen av 1995års budgetproposition.Regeringen anför vidare att den bör kunna anvisa ett lägre belopp än de 200miljoner som föreslås, t.ex. om resultatutvecklingen på rundradiokontot geranledning till det. Enligt regeringen är medlen av engångskaraktär.De medel som enligt förslaget görs tillgängliga bör enligt regeringensmening användas för utveckling av nya tjänster i samband med den nya tekniken,t.ex. olika interaktiva tjänster och nya programkanaler, samt förutsändningskostnader. För programföretag som önskar starta nya programkanalergäller att regeringens medgivande skall inhämtas (prop. 1995/96:161, bet.1995/96:KrU12, rskr. 1995/96:297).Regeringen bedömer att den digitalisering av den interna produktionsteknikeni programföretagen som pågår inte har något nödvändigt samband med frågan omdigital utsändningsteknik. En övergång till digital produktionsutrustninggenom t.ex. ersättningsinvesteringar av studioapparatur, kameror, bandspelareoch liknande skall därför i huvudsak finansieras inom ramen för nuvarandemedelstilldelning i likhet med vad som gäller för övriga investeringar inomprogramföretagen.Regeringen anför att de medel som föreslås bör kunna anvisas tillprogramföretagen enligt den fördelningsnyckel som tillämpas vidprogramföretagens medelsberäkning (prop. 1996/97:1 utg.omr. 17, bet.1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Programföretagen kan i samförstånd justerafördelningsnyckeln om man exempelvis kommer överens om att omfördela ansvaretför olika gemensamma funktioner. Medlen torde emellertid enligt regeringen medfördel kunna användas i det för programföretagen gemensamma dotterbolag förteknisk utveckling som skall bildas enligt beslut (prop.1995/96:161, bet. 1995/96:KrU12, rskr. 1995/96:297).MotionernaI motion 1996/97:K15 av m.fl. (v) anförs att Rundradiofondeninte kommer att räcka till både för att finansiera public service-företagenssatsning på digital TV och fortsatt sändningsverksamhet med god kvalitet.Enligt motionärerna bör staten därför ge en lånegaranti för satsningen pådigital TV så att den inte tvingar fram oönskade besparingar iprogramverksamheten. Detta bör ges regeringen till känna (yrkande 3).I motion 1996/97:K16 av m.fl. (mp) anförs att till digital produktionsteknik har skett med egna medel,trots de rationaliseringar som avkrävts företaget. Eftersom löfte om medeltill den digitala utvecklingen ännu inte infriats befinner sig enligt motionärerna i ett mycket svårt läge. Om förväntat resultat pårundradiokontot infrias förutsätter motionärerna att regeringen återkommer medförslag till om ytterligare anvisning av medel till . Enligt motionärerna bör detta ges regeringen till känna (yrkande 3).I motion 1996/97:Kr4 av m.fl. (mp), som avlämnats med anledningav proposition 1996/97:3 Kulturpolitik, hemställs att skall geregeringen till känna att skall utbetalas urRundradiofonden till digital utveckling av , Utbildningsradionoch (yrkande 8).Kulturutskottets yttrandeKulturutskottet anför att det inte har anledning att ifrågasätta debedömningar rörande utvecklingen av rundradiokontot som ligger till grund förregeringens förslag till medelstilldelning. Inte heller anser utskottet attdet finns anledning att nu förorda ytterligare medelstilldelning till publicservice-företagen för övergången till digital produktionsteknik eller attuttala sig för en ökad medelstilldelning om eller när resultatet pårundradiokontot förbättras. Utskottet avvisar även förslag om att inrätta enstatlig lånegaranti för SVT med hänvisning till att företaget nu tillförssärskilda medel för digitalsatsningen. Enligt utskottets uppfattning är detför tidigt att på detta stadium uttala sig om eventuella framtida behov avekonomisk förstärkning.Kulturutskottet delar regeringens uppfattning att beloppet för digitalasändningar, sammanlagt högst , bör användas förutvecklingen av nya tjänster i samband med den nya tekniken och förutsändningskostnader samt att digitaliseringen av programföretagensproduktionsteknik främst bör bekostas inom ramen för den ordinariemedelstilldelningen.Utskottet anser således att skall godta regeringensförslag till medelstilldelning och avstyrka de aktuella motionsyrkandena(1996/97:K15 yrkande 3, 1996/97:K16 yrkande 3 och 1996/97:Kr4 yrkande 8).Konstitutionsutskottets bedömningI enlighet med vad kulturutskottet anför i sitt yttrande tillstyrkerkonstitutionsutskottet regeringens förslag att ,och skall anvisas ettengångsbelopp för digitala sändningar ur rundradiokontot på högst 200 miljonerkronor (prisläge) fördelat med högst år 1997och högst , under förutsättning attrundradiokontots resultatutveckling medger det. Motion 1996/97:Kr4 yrkande 8avstyrks därmed.Liksom kulturutskottet avvisar utskottet även förslag om att inrätta enstatlig lånegaranti för . Motion 1996/97:K15 yrkande 3avstyrks.Enligt kulturutskottets uppfattning är det för tidigt att på detta stadiumuttala sig om eventuella framtida behov av ekonomisk förstärkning.Konstitutionsutskottet instämmer och avstyrker motion 1996/97:K16 yrkande 3.Övriga frågor i propositionenBetal-TV i TelevisionBakgrundI proposition 1995/96:161 om en radio och TV i allmänhetens tjänst anförderegeringen att en allmän förutsättning för den programverksamhet som bedrivs iallmänhetens tjänst är att programmen skall kunna tas emot utan krav påsärskilda avgifter. Mot denna bakgrund var regeringen inte beredd att läggafram förslag med anledning av en begäran från om att fåpröva betal-TV och pay per view. Regeringen angav dock att den avsåg attåterkomma till om förutsättningarna skulle förändras, t.ex. isamband med införande av sändningar med digital teknik. beslutade ienlighet med vad regeringen anfört (bet. 1995/96:KrU12, rskr. 1995/96:297).PropositionenEnligt regeringens mening kan man anföra skäl både för och emot att låta ettpublic service-företag som finansieras med TV-avgiftsmedel ta ut särskildaavgifter av brukarna för vissa tjänster. Regeringen anser att frågan behöverstuderas ytterligare innan ett beslut kan fattas. Den särskilde utredaren somskall förbereda de digitala marksändningarna bör få i uppdrag att lägga framförslag om huruvida bör få möjlighet att finansiera vissasändningar med särskilda avgifter och vilka villkor som i så fall bör gälla.Som redovisats ovan har regeringen beslutat att tillkallaen särskild utredare med uppgift att bl.a. bedöma om börfå möjlighet att finansiera vissa sändningar med särskilda avgifter.MotionenI motion 1996/97:K713 av m.fl. (m) anförs att SverigesTelevision i samarbetet med förefaller sträva efter att ta betalt frånpubliken för program som publiken redan betalat för. Förutom att publiken fårbetala två gånger för programmen innebär enligt motionärerna denna typ avprojekt att resurser urholkas och orättvisakonkurrensvillkor skapas. Mot bakgrund av detta föreslår motionärerna attriksdagen klargör för regeringen att licensfinansierade eller offentligapengar inte skall användas till att sända program i andra kanaler än de sombolagen disponerar och som den licensbetalande publiken har tillgång till.Detta bör ges regeringen till känna (yrkande 10).Kulturutskottets yttrandeKulturutskottet konstaterar att frågan om SVT bör få möjlighet att finansieravissa sändningar med särskilda avgifter skall studeras av den särskildeutredare som tillsattes av regeringen . Enligt utredarensdirektiv skall ett förslag redovisas till regeringen . Utskottetanser att utredarens ställningstagande inte bör föregripas. Med hänvisninghärtill bör motion 1996/97:K713 yrkande 10 avstyrkas avkonstitutionsutskottet.Konstitutionsutskottets bedömningKonstitutionsutskottet instämmer i vad kulturutskottet anför och avstyrkerdärför motion 1996/97:K713 yrkande 10.Digitala ljudradiosändningarPropositionenVåren 1995 beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop.1994/95:170, bet. 1994/95:KU47, rskr. 1994/95:369) att digitalaljudradiosändningar skulle påbörjas, men att dessa inledningsvis endast skulleförekomma i ett begränsat antal områden. Sändningarna skulle ske både istorstadsregionerna och i andra delar av landet. Såväl ochUtbildningsradion som privata programföretag skulle ges möjlighet att delta isändningarna. Sändningsverksamheten bedömdes kunna finansieras av demedverkande företagen utan att staten anslog några särskilda medel.Sedan hösten 1995 pågår digitala ljudradiosändningar i . Radiokommer /97 att sända digital radio i fyra områden:Stockholm, , och . Regeringen bereder för närvarandefrågan om sändningstillstånd för privata programföretag i de regionalafrekvenserna. Det finns ännu så länge endast ett begränsat antal mottagare atttillgå i handeln. Flera apparattillverkare bedömer bedömer dock att ett antalolika produkter skall kunna presenteras under hösten 1997.Regeringen bereder därutöver frågan om en begäran frånSveriges Radio att få starta en finskspråkig digital service fr.o.m. den 1januari 1998.Sveriges Radio har i en skrivelse till regeringen den 20 juni 1996presenterat en utbyggnadsplan för sändarnätet för digital ljudradio.Enligt regeringens bedömning kan en utvärdering av verksamheten med digitalaljudradiosändningar göras när mottagare väl finns tillgängliga och såvälradioföretag som allmänheten i tillräcklig utsträckning har givits möjligheteratt bedöma för- och nackdelar med den nya tekniken. Regeringen anger att denföljer frågan och har hög beredskap att fatta beslut när utvecklingen gör detpåkallat.MotionenI motion 1996/97:Sf625 av m.fl. (kd) från allmännamotionstiden anförs att det inom bör skapas resurser fören sverigefinsk fullservicekanal (public service-kanal). Det bör gesregeringen till känna (yrkande 13).Kulturutskottets yttrandeKulturutskottet anför att () förbereder starten av en bredfinskpråkig kanal i enlighet med vad som föreslås i motion 1996/97:Sf625yrkande 13. Utskottet har inhämtat att SR siktar på att kunna erbjuda denfinsktalande publiken 12-14 timmars sändning per dag. Regeringen bereder förnärvarande SR:s begäran att få starta en finskspråkig digital kanal den 1januari 1998. Enligt utskottet bör regeringens beredning av ärendet inteföregripas. Med hänsyn till det anförda bör inte ta något initiativmed anledning av motionen.Konstitutionsutskottets bedömningKonstitutionsutskottet instämmer i vad kulturutskottet anför och avstyrkerdärför motion 1996/97:Sf625 yrkande 13.Sveriges Utbildningsradio ABPropositionenRegeringen anger att i sitt betänkande Påmedborgarnas villkor (SOU 1996:162) diskuterar frågan om direktsändningar iradio och TV från politiska arenor. Något förslag om hur sådana sändningarskall organiseras och finansieras läggs dock inte fram.Vidare anger regeringen att Utbildningsradion i en skrivelse till regeringenden har begärt att få starta en medieplattform för ljudradio-och TV-sändningar från politiska arenor (UR-Arena) samt att denna verksamhetskall finansieras med medel ur rundradiokontot.Regeringen hänvisar till behandling av fråganom vilken roll Utbildningsradion skall spela (dir. 1995:69). Isamband med behandlingen av proposition 1995/96:161 om en radio och TV iallmänhetens tjänst beslutades att Utbildningsradions sändningstillståndskulle gälla endast , från till den 31 december1998 (bet. 1995/96:KrU12, rskr. 1995/96:297) . Ett ställningstagande till deframtida villkoren kan därmed ske med behandlingen av förslaget frånutredningen. Regeringen anger att har yttrat sig iärendet. Kommittén avstyrker att Utbildningsradion skall få nya och utvidgadeuppgifter av det slag som UR-Arena innebär innan ställning tagits tillföretagets uppdrag . Regeringen anför att den mot denna bakgrund intevidtar någon åtgärd med anledning av Utbildningsradions begäran att få startaegna kanaler.MotionenI motion 1996/97:K16 av m.fl. (mp) anförs att motionärerna serpositivt på den utveckling som avspeglas i Utbildningsradions förslag tillregeringen angående UR-Arena. Motionärerna förutsätter att regeringen vidtaråtgärder så att förslaget genomförs. Detta bör ges regeringen till känna(yrkande 4).Kulturutskottets yttrandeKulturutskottet anser att det inte finns något skäl för regeringen att omprövasitt ställningstagande vad avser Utbildningsradions begäran angående UR-Arena.Motion 1996/97:K16 yrkande 4 bör således avslås av riksdagen.Konstitutionsutskottets bedömningI likhet med kulturutskottet anser attUtbildningsradions begäran att få starta UR-Arena inte bör föranleda någotuttalande från sida. Motion 1996/97:K16 yrkande 4 bör därföravslås.Funktionshindrades tillgång till digitala TV-sändningarBakgrundEnligt 3 kap. 2 § i den nya radio- och TV-lagen, som trädde i kraft den 1december 1996, får villkor för sändningstillstånd avse skyldighet att delsbereda utrymme för sändningar som är särskilt anpassade för syn- ellerhörselskadade, dels utforma sändningar på ett sådant sätt att de blirtillgängliga för funktionshindrade.I förarbetena till radio- och TV-lagen (prop. 1995/96:160 s. 154) anges attsom exempel på tillståndsvillkor kan nämnas skyldigheten att texta ävensvenskspråkiga program. I villkoren kan även anges omfattningen av åtgärderna,t.ex. att en viss lägsta andel av programmen skall vara textade. Genom attkrav av detta slag får ställas som tillståndsvillkor kan enligt propositionenäven andra programföretag än de avgiftsfinansierade åläggas skyldighet attgöra programmen lättare tillgängliga för funktionshindrade. Bestämmelseninnebär inte någon skyldighet att sända program som är särskilt avsedda förfunktionshindrade.Vid sin behandling av propositionen anförde att detsjälvfallet är av mycket stor betydelse att funktionshindrade ges möjlighetatt ta del av det ordinarie programutbudet i radio och TV (bet. 1995/96:KU29).Den tekniska utvecklingen inger också enligt utskottet stora förhoppningar ommöjliga förbättringar i detta avseende. Utskottet angav att det utgick frånatt regeringen vid tillståndsgivningen noga kommer att beakta den demokratiskaaspekten av att människor inte onödigtvis skall hindras av syn- ellerhörselnedsättning att ta del av det utbud som andra har tillgång till. Meddetta avstyrkte utskottet ett antal motioner som behandlade frågan omfunktionshindrades tillgång till radio- och TV-program.MotionenI en motion från allmänna motionstiden , 1996/97:So426 av . (c), anförs att regeringen i planeringen för digitaliseringensgenomförande bör se till att det blir utrymme även för sändningar somförmedlas till och innehåller specialprogram för funktionshindrade. Detta börges regeringen till känna (yrkande 8).Kulturutskottets yttrandeKulturutskottet konstaterar att sedan motion 1996/97:So426 väcktes harregeringen - - beslutat om sändningstillstånd för SverigesTelevision (SVT) för perioden fr.o.m. t.o.m. den 31december 2001. Enligt de villkor som är knutna till sändningstillståndet ärföretaget skyldigt att beakta funktionshindrades behov. Program skall ävenproduceras för speciella målgrupper. Genom att utnyttja befintlig och nyteknik skall SVT öka möjligheterna förfunktionshindrade att ta del av programmen.Utskottet anser att frågan om funktionshindrades tillgång till TV-utbudethar stor betydelse. Den digitala tekniken gör det möjligt att förbättra ljud-och bildkvalitet så att t.ex. hörsel- och synskadade lättare kan ta del avprogrammen. Utskottet konstaterar att ett stort ansvar åvilar SVT i dettahänseende.I den mån förslaget i nämnda motion syftar till att en särskild kanal förfunktionshindrade skall inrättas konstaterar utskottet att den digitalasändningstekniken medger utrymme för betydligt fler kanaler än vad som ärmöjligt med den analoga tekniken. Enligt utskottets uppfattning är det dockinte självklart att inrätta en sådan specialkanal. I första hand bör deordinarie programmen i SVT:s sändningar göras tillgängliga förfunktionshindrade (jfr prop. 1995/96:161 s. 67, bet. 1995/96:KrU12 s. 22).Vidare skall SVT producera program för speciella målgrupper. Förslaget imotionen (yrkande 8) bör med hänvisning till det anförda kunna avstyrkas avkonstitutionsutskottet.Konstitutionsutskottets bedömningKonstitutionsutskottet instämmer i vad kulturutskottet anför och avstyrkerdärför motion 1996/97:So426 yrkande 8. beträffande avslag på propositionen m.m.att avslår motionerna 1996/97:K14 yrkandena 1 och 3 samt1996/97:K713 yrkandena 14 och 15,res. 1 (m)2. beträffande inledande av digitala TV-sändningaratt godkänner proposition 1996/97:67 i denna del,3. beträffande statens roll i mediepolitikenatt avslår motion 1996/97:K15 yrkande 1,4. beträffande parallella analoga och digitala sändningaratt avslår motion 1996/97:K16 yrkande 1,res.