bet · GK01UU12 · 1997-03-06 00:00:00 — Förenta nationernaoch framstår i det globala respektive europeiska perspektivet somde viktigaste organisationerna, som drivit detta arbete framåt. Underefterkrigstiden har uppfattningen att kritik mot kränkningar av de mänskligarättigheterna inte utgör otillåten inblandning i en stats internaangelägenheter, vunnit allt större internationell acceptans.FN bildades . Redan i första artikel (mom. 3) anges att FNhar att åstadkomma internationell samverkan, bl.a. vid ?befordrande ochfrämjande av aktningen för mänskliga rättigheter och frihet för alla utanåtskillnad med avseende på ras, kön, språk eller religion?. Den universelladeklarationen om de mänskliga rättigheterna, vilken antogs avgeneralförsamlingen , kan sägas utgöra det första steget idet nu omfattande regelsystem som upprättats genom FN:s försorg. Deklarationenföljdes av de två konventionerna 1966; den internationella konventionen omekonomiska, sociala och kulturella rättigheter respektive den internationellakonventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Därefter följde ettflertal viktiga konventioner vilka bl.a. behandlade rasdiskriminering,diskriminering av kvinnor och skydd mot tortyr. En av de senaste på MR-området rör barnets rättigheter, vilken öppnades förundertecknande 1989. har nästan vunnit universell anslutning.Samtliga sex nämnda konventioner har olika mekanismer för uppföljning. InomFN-systemet pågår diskussioner om hur en effektivisering avuppföljdsmekanismerna skall kunna ske.Europarådet, som upprättats 1949, har också angivet i sin stadga att en avdess uppgifter är att vidmakthålla och vidareutveckla de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna. Den europeiska konventionenangående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheternaundertecknades 1950. Konventionen har 1994 inkorporerats i svensk rätt. Andragrundläggande MR-instrument är den sociala stadgan ochantitortyrkonventionen . Det har skett en genomgripande reform avövervakningssystemet genom ett 1994 i ministerkommittén antagettilläggsprotokoll till . Kommissionen och domstolen avskaffasoch ersätts av en permanent domstol med behörighet att pröva såvälindividuella som mellanstatliga klagomål. Ratifikationsprocessen väntas varaklar vid halvårsskiftet 1997.I Initiativ och åtgärder för att stärka och förbättra efterlevnaden av detfolkrättsliga regelsystemet1 Agerande för att främja de mänskliga rättigheterna och demokratiSammanfattning av motionernaNedan sammanfattas motioner vilka bl.a. innehåller krav på större samverkanmellan stater för att främja de mänskliga rättigheterna och större kreativitetvad gäller att beivra kränkningar av dessa samt rekommendationer om svensktagerande för att främja demokrati och de mänskliga rättigheterna, t.ex. genomutbyggda kontaktnät mellan medborgare i och andra länder, i bilateralakontakter - särskilt med programländer, samt inom EU, FN och andrainternationella fora.I motion U619 (mp) kräver motionärerna att i internationella foraoch i bilaterala sammanhang tar initiativ till en seriös diskussion omåtgärder för att stävja brott mot de mänskliga rättigheterna, eventuellt föratt se över hela det spektrum av åtgärder som existerar . Motionärernamenar att ett stort problem i det internationella umgänget är att reellamöjligheter att utöva sanktioner eller att vidtaga åtgärder mot en felandestat är nästintill obefintliga. De upprepade brotten mot de mänskligarättigheterna innebär att respekten för konventionerna på området urholkas.Sanktioner slår ofta fel och drabbar civilbefolkningen. De åtgärder som nämntsi samband med tullavtalet mellan och - bl.a. tillfälligsuspendering och fråntagande av rösträtt eller uteslutning av landet urEuroparådet - är enligt motionärerna exempel på ingripanden värda att ta underövervägande.I motion U636 (kd) behandlas utvecklingen av ettnormsystem för att främja respekten för de mänskliga rättigheterna men gessamtidigt exempel på det internationella samfundets oförmåga vid de senasteårens allvarliga konflikter, bl.a. i f.d. , och . Ettantal länder där det enligt motionärerna förekommer allvarliga kränkningar avde mänskliga rättigheterna (, och ) beskrivs även. Det ärenligt motionärerna oerhört angeläget att alla stater ratificerar alla deinternationella fördrag som har med de mänskliga rättigheterna att göra. Iyrkande 1 begär motionärerna att ett tillkännagivande görs till regeringen omvikten av att med all kraft motverka reservationer som inskränker fördragen ommänskliga rättigheter. Normerna för de mänskliga rättigheterna måste erbjudasamma skydd för varje människa oberoende av ras, religion, sexuell läggning,kön eller ålder i vilket land hon är bor eller vistas.Motionärerna hävdar att det är angeläget att förnya metoderna för att kommalängre vad gäller utvecklingen av respekten för de mänskliga rättigheterna.Det är härvid viktigt att länder som har samma uppfattning i dessa frågor, påparlamentariker- eller regeringsnivå tillsammans driver förändringar i ländermed stora problem när det gäller mänskliga rättigheter (yrkande 3).I motion U623 (fp) behandlar motionärerna demokrati som mål för svenskutrikespolitik. Vår säkerhet skapas inte genom oberoende och neutralitetutan genom samverkan och engagemang för ett tydligt mål - att göra ochSverige så säkert som möjligt för demokratin. Detta bör enligt motionärerna(yrkande 1) vara det centrala målet för svensk utrikespolitik, Ett viktig stegför att ge demokratin dess rättmätiga plats i svensk utrikespolitik togs,hävdar motionärerna, genom medlemskapet i EU. I yrkande 2 behandlas svensktagerande inom EU. bör bl.a. verka för att dras in i deteuropeiska samarbetet - i den utsträckning demokratiska utvecklinggör det möjligt. bör vidare verka för att unionens agerande gentemotdiktaturer präglas av strävan att stärka respekten för grundläggande mänskligarättigheter och att skydda demokratiska krafter i dessa länder. Även inomandra internationella organisationer såsom FN, och börSverige verka för att stärka demokratins krafter (yrkande 3). Beträffandesistnämnda organisation bör försöka motverka tendenser till urholkningav de krav på demokratiska samhällsförhållanden och respekt för mänskligarättigheter som alltid varit avgörande för att bevilja nya länder medlemskap.Motionärerna hävdar i yrkande 4 att umgänget med diktaturer inte bör ske påhögre nivå än nödvändigt. Sammanträffanden bör alltid nyttjas för att stärkade demokratiska krafterna i det aktuella landet. Handelsbojkotter bör varasanktionerade av FN. Aktuella exempel på länder där en tydlig uppslutning tillstöd för demokratins krafter är angelägen är , och Indonesien.Sverige skall inom ramen för EU:s medelhavspolitik betona kravet påmänskliga rättigheter och demokrati i dialogen med de associerade länderna.Detta hävdas av motionärerna i motion U613 (m) yrkande 1. bör även iden bilaterala dialogen och inom EU verka för en struktur för att främja ochkontrollera respekten för mänskliga rättigheter och demokrati i södra (yrkande 2). Det område där kan ha särskild tyngd och utöva bilateraltinflytande, är i dialogen med länder som mottar ett betydande bistånd frånSverige. I yrkande 3 kräver motionärerna att regeringen i samband medbudgetförslaget ge en utförlig rapport om situationen ochutvecklingen när det gäller de mänskliga rättigheterna och demokratin imottagarländerna. I yrkande 5 hävdas att ekonomiska sanktioner mycket sällanleder till framgång. Om de skall ha moralisk effekt måste i särskiltallvarliga fall, då sanktioner är motiverade, dessa vara beslutade av FN:ssäkerhetsråd,I partimotionen U214 (v) yrkande 21 föreslås att en dialog skall föras,t.ex. inom den alliansfria rörelsen, om de olika kulturernas värderingar vadgäller respekten för de mänskliga rättigheterna, särskilt vad avser Asien.Detta för att främja en allmän acceptans om att rättigheterna är universella -inte specifikt västerländska - vilket framför allt flertalet asiatiskaregeringar, enligt motionen hävdar.I den enskilda motionen U601 (m) önskar motionären att regeringen tillsätteren utredning för att utreda förutsättningarna och formerna för ettstrukturerat kontaktnät mellan och andra länder. Många organisationer- från FN till en mängd ideella organisationer - arbetar för att uppnå fredligsamverkan. Enskilda medborgare saknar dock ofta ett eget personligtengagemang. Ju mer demokratin utvecklas i olika länder, desto viktigare blirdet personliga engagemanget hos medborgarna. Viktiga områden att arbeta med ärmiljövård och mänskliga rättigheter liksom utbyte av kultur, teknik ochforskning. Kontaktnäten kan byggas på kommunnivå. Tanken är enligt motionärenatt skapa väl strukturerade kontaktnät mellan organisationer och personer i enkommun eller region och motsvarande organisationer och personer i ettavgränsat område i ett annat land. Existerande vänortssamarbete är värdefulltmen är ofta av låg intensitet. Genom rekommendationer och stimulansåtgärderkan arbetet struktureras och en högre intensitet uppnås.Utskottets övervägandenFrämjande av respekten för de mänskliga rättigheterna ingår som ett centraltelement i svensk utrikespolitik och genomsyrar agerande påutrikespolitikens alla områden i olika internationella fora. Medlemskapet isäkerhetsrådet ger för en tvåårsperiod ytterligare ett forum att agerai för att driva frågor om mänskliga rättigheter och humanitära frågor.I motion U619 (mp) önskar motionärerna en översyn av åtgärder som kan vidtasvid brott mot de mänskliga rättigheterna. I motion U623 (fp) yrkandena 3 och 4hävdas bl.a. vikten av att i olika fora agerar för att stärkademokratin och att det officiella umgänget med diktaturer inte sker på högrenivå än nödvändigt samt att sanktioner skall vara beslutade i FN:ssäkerhetsråd. I motion U613 (m) yrkande 5, hävdas också att sanktioner sompåtryckningsmedel endast bör komma i fråga efter beslut av säkerhetsrådet. Imotion U636 (kd) yrkande 1 begärs att skall motverka reservationertill internationella . I motionens yrkande 3 begärs att Sverigepå parlamentariker- och regeringsnivå verkar för förbättringar vad avsersituationen beträffande de mänskliga rättigheterna i länder med problem pådetta område.Utskottet har i tidigare betänkanden om mänskliga rättigheter, senast ibetänkande 1994/95:UU24, noterat att , såvälbilateralt som multilateralt, aktivt verkar för att öka anslutningen till deinternationella konventionerna på området för de mänskliga rättigheterna. Isamma betänkande konstateras även att länge aktivt sökt motverka detstigande antalet folkrättsstridiga reservationer till konventionerna om demänskliga rättigheterna.Detta viktiga arbete bör enligt utskottets mening fortgå.Utskottet anser vidare att det finns en rad åtgärder som kan vidtagas gentemotett land som kränker de mänskliga rättigheterna. Frågan om åtgärder måstedock, enligt utskottets mening, grundas på en grundlig analys och avvägning avdess positiva och negativa effekter. När det gäller medlemskap iorganisationer är det enligt utskottets uppfattning viktigt att kraven påansökarländer inte urholkas. måste beaktas att det kan vara lättareatt positivt påverka en stat i MR-hänseende inifrån organisationer. Enisolering i form av suspension eller ett förvägrat medlemskap kan försämraeller omintetgöra en dialog. Det kan noteras att EU regelmässigt inför s.k.suspensionsklausuler i sina handels-, bistånds- och andra avtal med icke-medlemsstater. Avtalen kan suspenderas om staten i fråga inte uppfyller sinaåtaganden beträffande de mänskliga rättigheterna.Beträffande internationellt besöksumgänge anser utskottet att någon generellregel för på vilken nivå sådant skall hållas, ej kan uppsättas. I varjeenskilt fall får syftet med besöket och vad man önskar uppnå med dettabeaktas. Utskottet noterar att statsminister i riksdagsdebattenden framförde att känsliga beslut om besöksutbyte, i enlighetmed tidigare etablerad praxis, skall förankras i utrikesnämnden, innan defattas.Vad gäller sanktionsinstrumentet anser utskottet inledningsvis att dettyvärr ofta visar sig att civilbefolkningen drabbas hårt av sanktioner.Utskottet noterar att arbetar aktivt bl.a. inom FN för att förfinasanktionsinstrumentet. Beträffande kraven på att sanktioner skall varagrundade på beslut i vill utskottet anföra följande: Det ärvärdefullt om beslutar om sanktioner - men det är intealltid nödvändigt - för att ge moralisk legitimitet och effekt åtsanktionsbeslut. Enligt den sanktionslag som antogs av 1996 (SFS1996:95) kan regeringen under vissa förutsättningar besluta om sanktionerefter beslut i eller efter beslut av EU, inom ramen för dengemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken.Det finns en rad metoder och mekanismer för att främja och upprätthållarespekten för de mänskliga rättigheterna. Till sex av FN:s konventioner ommänskliga rättigheter finns implementeringsorgan upprättade, vilka bl.a.granskar rapporter från konventionsstaterna om huruvida de uppfyller sinaåtaganden. Liknande system förekommer även inom . Inom FN-systemetär de mest centrala organen, vilka behandlar situationen beträffande demänskliga rättigheterna, (inom ramen för det arbete sombedrivs inom det tredje utskottet) och kommissionen för de mänskligarättigheterna (). Vid sina möten behandlar dessa organ MR-situationen i en rad länder. Till finns knutet ett stort antalspecialrapportörer, både länderrapportörer och tematiska sådana, vilkaövervakar och rekommenderar förbättringar beträffande respekten för demänskliga rättigheterna på sina anvisade områden. Ett exempel på en nymekanism inom FN för att främja de mänskliga rättigheterna är det MR-kontorsom är under upprättande i Colombia.Ett viktigt arbete för att främja respekten för de mänskliga rättigheternabedrivs inom och Organisationen för säkerhet och samarbete iEuropa (). Ett allt viktigare instrument i konfliktförebyggande ochMR-främjande verksamhet är de fältrepresentationer som sänds ut för att främstarbeta för att förhindra konflikter. Utskottet har erfarit att beslutat inrätta en särskildgranskningskommitté, vilken väsentligt ökar möjligheterna att övervaka attalla medlemsstater uppfyller sina åtaganden som medlemmar. En procedur förövervakning finns även inom ministerkommitté.Utskottet konstaterar att mekanismerna för att övervaka och beivra brott motde mänskliga rättigheterna ständigt behöver utvecklas och förbättras.Strävanden i denna riktning sker kontinuerligt i olika internationella foraoch är en fortlöpande process där spelar en aktiv roll.Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är viktigt att länder medsamma uppfattning samarbetar på parlamentariker- och regeringsnivå för attverka pådrivande gentemot länder där det förekommer kränkningar av demänskliga rättigheterna. Ett sådant samarbete förekommer redan påparlamentarikernivå inom bl.a. respektive parlamentariskaförsamlingar och även inom ramen för arbetet inomparlamentarikerorganisationer som IPU, AWEPA och PGA. På regeringssidan är detväl känt att samarbetar med likasinnande stater på MR-området.Med vad som ovan anförts anses motionerna U613 (m) yrkande 5, U619 (mp), U623yrkande 3 och 4 samt U636 (kd) yrkandena 1 och 3 besvarade.I motion U613 (m) yrkandena 1-3 krävs att inom EU skall betona MR- ochdemokratifrågor i dialogen inom ramen för medelhavspolitiken, att Sverigeskall verka för att främja en struktur för respekt för mänskliga rättigheteroch demokrati i södra samt att regeringen i samband med budgetprocessenskall ge en utförlig rapport angående respekten för de mänskligarättigheterna och demokratin i mottagarländerna. I motion U623(fp) yrkande 1betonas att demokrati bör vara ett centralt mål i svensk utrikespolitik och iyrkande 2 behandlas svenskt agerande inom EU. I motion U214 (v) yrkande 21kräver motionärerna bl.a. att dialog skall föras, t.ex. inom den alliansfriarörelsen, för att främja uppfattningen att de mänskliga rättigheterna äruniversella, inte specifikt västerländska.Utskottet konstaterar att främjandet av respekten för de mänskligarättigheterna och demokrati är en ledstjärna i agerande påutrikespolitikens område i olika internationella fora. Dessa rättighetersuniversalitet är en viktig utgångspunkt i detta arbete.Inom EU förs en kontinuerlig dialog, inte bara med associationsländerna,utan med nästan samtliga länder runt , inom ramen för den s.k.Barcelonaprocessen. Krav på demokrati och mänskliga rättigheter ingår där somen viktig fråga. Utskottet har, senast i betänkande 1996/97:UU3 mellan och , förordat att till fullo börutnyttja de möjligheter som avtalet ger för att föra dialogen vidare medMarocko vad gäller bl.a. respekten för de mänskliga rättigheterna.I reglerna för EU:s biståndssamarbete med de sydliga partnerländerna, dens.k. MEDA-förordningen, ingår också krav på respekt för de mänskligarättigheterna och demokrati. Utskottet noterar att agerar aktivt idessa frågor inom EU.Utskottet har vidare vid en föredragning inför utskottet erfarit attregeringen inom ramen för det s.k. Partnership avser föra endialog med länder i , bl.a. på området mänskliga rättigheter ochdemokrati. Utskottet välkomnar detta initiativ.Utskottet noterar även att länderna i södra inom ramen för SouthernAfrica Development Community (SADC) skapat ett nytt organ försäkerhetsfrämjande samarbete. Detta organ har presenterats för EU:sutrikesministrar vid ett möte mellan EU och SADC i ,varvid erbjudanden om stöd framfördes. Därefter har studiebesök, seminarierm.m. är aktivt inom detta samarbete och som grund för detsvenska engagemanget ligger bl.a. en utredning om säkerhet och utveckling iAfrika, vilken presenterades för utrikesutskottet våren 1996.Sverige för inom ramen för biståndssamarbetet en kontinuerlig dialog medsamarbetsländerna om respekten för de mänskliga rättigheterna, och utskottetkunde vid en studieresa till södra konstatera attfrämjande av demokrati och mänskliga rättigheter ingår i såväl detmultilaterala som bilaterala samarbetet i regionen.Utskottet välkomnar den beskrivna utvecklingen och konstaterar att deinsatser som görs ligger väl i linje med de mål uppställt.Därmed anser utskottet motionerna U613 (m) yrkandena 1 och 2, U623 (fp)yrkandena 1 och 2 samt U214 (v) yrkande 21 besvarade.Riksdagen får löpande information i olika former beträffande tillståndet iSveriges mottargarländer vad avser respekten för de mänskliga rättigheternaoch demokratin. Detta sker bl.a. i olika propositioner ochregeringsskrivelser, i interpellationssvar, i samband med utskottsbesök ochresor samt genom den löpande rapportering från ambassader, som delgesmed ledamöter.Utskottet behandlade i betänkande 1994/95:UU15 Internationelltutvecklingssamarbete frågan om bilaga till budgetpropositionen och uttaladesig härvid positivt över denna möjlighet till information avseende MR- ochdemokratiutveckling i samarbetsländerna. pågår en utvärderingav den nya budgetprocessen och det beslutsunderlag som föreläggs riksdageninför budgetbehandlingen. Utskottet förutsätter, vilket framfördes i ovannämnda betänkande, att det även fortsättningsvis kommer att ges en samlad bildav läget beträffande respekten för de mänskliga rättigheterna och demokrati imottagarländerna, lämpligen i likhet med tidigare modell då en sådanredogörelse utgjorde bilaga till budgetpropositionen.Med det ovan anförda anser utskottet motion U613 (m) yrkande 3 besvarad.I motion U601 (m) begärs att regeringen skall utreda formerna för ettstrukturerat kontaktnät mellan organisationer och personer i medmotsvarande organisationer och personer i andra länder.Utskottet har inhämtat att i utlandet haruppmärksammat det stora lokala intresse som finns för internationellakontakter. Nämnden arbetar därför aktivt för att förmedla kontakter och främjakontaktnät såväl med länsstyrelser, kommuner som andra regionala nätverk. Påinitiativ av nämnden och i samarbete med anordnas kurser iSverigekunskap för personer som kommer att vara aktiva i internationellakontaktnät. ambassader kan dessutom vara behjälpliga med att förmedlalämpliga kontakter. Utskottet ser positivt på de ökade internationellakontakter och det utbyte som sker på lokal nivå men anser inte att någonutredning om mer strukturerade former för dessa förbindelser är behövlig.Motion U601 (m) avstyrks därmed.2 FNSammanfattning av motionernaEtt flertal motioner behandlar FN:s viktiga roll för att förstärka folkrättensamt innehåller förslag till reformering av FN-systemet.I partimotion U214 yrkande 6 hävdas att en viktig uppgift förFN-systemet för att förstärka folkrätten och få den efterlevd är att inrättaen permanent domstol för folkmordsbrott och krigsförbrytelser. I motion U209(kd) yrkande 16 pekas också på den viktiga roll som den internationellakrigsförbrytartribunalen i spelar i det konfliktförebyggande arbetet. IU214 (v) yrkande 23 hävdas att FN har ett ansvar för att följa den politiskautvecklingen och ge den demokratiska processen nödvändigt stöd i de länder därdemokratisk kultur saknas. Det räcker inte med valövervakning.I motion U613 (m) yrkande 4 hemställs att regeringen i det internationellasamarbetet inom FN föreslår att dess generalförsamling får en utförlig rapportom och genomför en årlig debatt om läget beträffande de mänskligarättigheterna och demokrati i medlemsländerna.I motionen U640 (v) behandlas FN:s reformering. Motionärerna ställer sig ihuvudsak bakom regeringens strävanden att få till stånd reformer.Vänsterpartiet har fått gehör för flera av sina förslag till hur FN:seffektivitet skall kunna ökas och verksamheten förbättras. I förevarandemotion ges därför endast nya uppslag, utöver dem som tidigare tagits upp.I yrkande 1 föreslås att skall erbjuda sig att stå värd för enkonferens om . Det folkliga inflytandet i FN börstärkas (yrkande 3). Ett förslag är att inför officiella FN-konferenserarrangera någon form av ?Civilt forum? med cirka 100 representanter från varjeregion. Representanterna skulle mötas dagarna innan högsta församlingensammanträffar för att sedan framföra sina synpunkter till stats- ochregeringscheferna. Regionala konferenser skulle föregå mötet så att förslagenvar väl förberedda. Ett annat uppslag är att partier och folkrörelser gesutökade möjligheter att delta vid FN-förhandlingar, exempelvis vid årliga konferens i eller översynskonferensen för särskiltinhumana vapen. bör vidare (yrkande 6) verka för nya regler förutseende av FN:s generalsekreterare. I motionen hänvisas till idéskriften ?Aworld in need of leadership: Tomorrow´s United Nations? av ochErskine Childers i vilken det förs ett resonemang om ett nytt system därgeneralsekreteraren utses för endast en period och där inte endastgeneralförsamlingen utan även regeringar, frivilliga organisationer och allaintresserade skall få nominera och delta i arbetet med att få fram en nygeneralsekreterare.I motionerna U640 (v) yrkande 2 samt U210 (v) yrkande 2 stöder motionärernaförslag som bl.a. framförts i rapporten ?A Call to Action? från för ?global governance? rörande hur FN skall kunna skaffa sig nyainkomstkällor. Förslagen avser skatt på valutatransaktioner (den s.k.Tobinskatten) samt andra inkomstkällor såsom skatt på flygresor.Utskottets övervägandenFN har spelat en avgörande roll för att förstärkafolkrätten. Den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna antogs den10 av . Med denna deklaration som grundhar därefter ett stort antal antagits i syfte att göra skyddetav de mänskliga rättigheterna heltäckande för varje individ. Ett viktigtarbete för att främja de mänskliga rättigheterna har också bedrivits under desex stora världskonferenser FN arrangerat om miljö ochutveckling (1992), de mänskliga rättigheterna (1993), befolkning ochutveckling (1994), social utveckling (1995), kvinnorsjämställdhet (1995) samt boende och bebyggelse (1996).I motion U214 (v) yrkande 6 tar motionärerna upp vikten av att skapa enpermanent domstol för folkmordsbrott och krigsförbrytelser.