bet · GL01SfU6 · 1997-11-18 00:00:00 — Regeringen anser att varje kommun måsteanstränga sig för att inom ramen för befintliga resurser se till att denformella rätten till undervisning i svenska också kan utnyttjas i praktiken.Regeringens bedömning är att undervisningsutbudet kan förbättras genom ökadsamverkan mellan kommuner.Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att de frågor och problem som berörsi de nu behandlade motionerna har uppmärksammats av regeringen.Utbildningsutskottet utgår från att regeringen även i fortsättningenuppmärksamt följer utvecklingen. För egen del vill utskottet tillägga att detbör ankomma på kommunerna att själva finna lämpliga former för arbetet med denuppsökande verksamheten. Utskottet avvisar tanken på en central reglering avdenna.Med hänvisning till vad utbildningsutskottet här har anfört börsocialförsäkringsutskottet föreslå att avslå motionerna 1997/98:Sf7yrkande 4, 1997/98:Sf10 yrkande 19 och 1997/98:Sf622 yrkande 19.I motion 1997/98:Sf11 (kd) föreslås att kommunerna skall erbjuda sfi-undervisning från bosättningsdatumet. Vidare bör enligtmotionärerna undervisningen kunna köpas in från studieförbund ochorganisationer (yrk. 11).U t s k o t t e t konstaterar att regeringen tar upp frågan om väntetidenför sfi. har föreslagit att utbildning alltidskall erbjudas inom en månad. Regeringen menar att det naturligtvis är bra attundervisningen kommer i gång , men anser att kommitténsförslag kolliderar med kravet på att få väl sammansatta grupper och kompetentalärare. I viss utsträckning, heter det i propositionen, kan dessa problem lösasmed interkommunalt samarbete. I övrigt förordar regeringen flexibilitet ochhänsyn till den enskilda individens situation. Med hänvisning härtill och motbakgrund av att väntetiden är kortare än en månad i hälften av landets kommunerfinner regeringen inga skäl att föreslå en ändring av den nuvarande ordningensom innebär att väntetiden inte får överskrida . Utskottet delarregeringens uppfattning och anser inte att skall uttala sig för enändring.När det sedan gäller möjligheterna för kommunerna att upphandla sfi frånstudieförbund m.fl. hänvisar utskottet till 13 kap. 9 § skollagen, där detanges att kommuner får uppdra åt andra att anordna sfi. Något uttalande avriksdagen i frågan är alltså inte påkallat. Det kan tilläggas att i avkommunerna organiseras sfi-verksamheten enligt en modell med både ochannan anordnare. De övriga anordnare som i dessa fall förekommer ärfolkhögskola, AmuGruppen, studieförbund eller annan privat anordnare. Enbartannan anordnare förekommer i av kommunerna, och här är studieförbund denvanligaste anordnaren (Vem älskar sfi? Utvärdering av svenskundervisningen förinvandrare - en utbildning mellan två stolar, nr 131, april1997).Socialförsäkringsutskottet föreslås avstyrka motion 1997/98:Sf11 yrkande 11.Enligt motion 1997/98:Sf11 (kd) yrkande 18 måste det klart framgå att godkäntbetyg i sfi innebär att den nyutexaminerade verkligen har de kunskaper somkrävs för att slussas vidare till arbetsmarknaden.U t s k o t t e t vill fästa uppmärksamheten på att frågan om bedömning ochbetyg regleras tämligen utförligt i förordningen (SFS 1994:895) omsvenskundervisning för invandrare. Där föreskrivs bl.a. att läraren vidbetygsättningen skall utnyttja all tillgänglig information om elevens kunskaperi förhållande till kraven i kursplanen. Vidare skall läraren som stöd användade betygskriterier som har fastställts för kursen av . Betygs-kriterierna skall precisera vilka kunskaper enligt kursplanen som fordras förbetyget Godkänd.I den åberopade rapporten om sfi från behandlas frågan ombedömning av språkfärdighet och studieresultat. När verket genomförde sinutvärdering fanns inget nationellt prov i sfi till stöd för lärarnas bedömningav elevernas färdigheter. Problemet med avsaknad av bedömningsinstrument äremellertid avhjälpt sedan ett nationellt prov i sfi började användas frånhösten 1996. Utvärderingen visar emellertid att den bedömning som görs i daginte alltid är så tillförlitlig som man måste kräva. Mycket tyder på att elevermed varierande grader av språkbehärskning bedöms som godkända, vilketnaturligtvis, heter det i rapporten, bidragit till den misstro som avnämare kanvisa mot verksamheten. Utvärderarna anser därför att det är av stor vikt attfölja hur kommunerna och utbildningsanordnarna använder det nationella provetför sfi. Provet ger även förutsättningar för en kontinuerlig uppföljning ochutvärdering av verksamheten.Regeringen anser att arbetsförmedlingen skall utgå från att godkänt betyg isfi är tillräckligt för att en person skall kunna ta del av arbetsförmedlingensinsatser och åtgärder (prop. s. 92). Regeringen gör sin bedömning mot bakgrundav erfarenheter som visar att arbetsförmedlingen i sina utredningar inte itillräcklig grad har tagit hänsyn till den information som redan finns omindividens bakgrund samt att man inte alltid godtar att en sökande hartillräckliga kunskaper i svenska trots godkänd sfi-utbildning. Regeringen anseratt det inte bör råda något tvivel om legitimiteten i betygssystemet för sfi.Utskottet delar regeringens uppfattning och vill för egen del betona viktenav att de nationella proven används bl.a. för att möjliggöra en kontinuerligoch angelägen uppföljning och utvärdering.Socialförsäkringsutskottet bör kunna utgå från att regeringen och berördamyndigheter noga följer utvecklingen av sfi-verksamheten i nu berört avseende.Med hänvisning härtill och till vad utbildningsutskottet har anfört i fråganbör socialförsäkringsutskottet avstyrka yrkande 18 i motion 1997/98:Sf11.Skolans betydelse för integrationen allmäntI motion 1997/98:Sf4 (m) krävs ett större utrymme än för individersolika förutsättningar, behov och önskemål. Motionärerna hävdar att friståendeskolor med etnisk profil har bidragit till bättre studieresultat och attskolväsendet mår väl av olika skolor och varierande pedagogik. bör,föreslås det, som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts ombetydelsen av fristående skolor (yrk. anser i sin partimotion1997/98:Sf8 att minoritetsgrupper som så önskar bör kunna bygga upp egnainstitutioner, t.ex. skolor. Att tillsammans verka för att den egna kulturenoch det egna språket lever vidare ger självförtroende och främjar inte-grationen, anför motionärerna (yrk. 8).U t s k o t t e t vill med anledning av motionerna anföra följande.Regeringen konstaterar att det förutom modersmålsundervisning som anordnas idet allmänna skolväsendet finns fristående skolor med inriktning på annat språkän svenska (prop. s. 62). De flesta av dessa skolor har en finsk ellerarabisk/muslimsk inriktning, men det finns även skolor med engelsk, estnisk,fransk, hebreisk och tysk inriktning. Regeringen anser att det är viktigt attfölja barns och ungdomars identitetsutveckling och hur tvåspråkighet utvecklas,bl.a. vad gäller hur elever väljer bland de alternativ som finns och vadsom avgör deras val samt vad de fristående skolorna betyder för barnensmodersmålsutveckling.Genom beslut uppdrog regeringen åt att göra enkartläggning av fristående skolor med inriktning mot en avgränsad grupp inomdet svenska samhället, att analysera de problem som kan vara förknippade med ensådan inriktning samt att föreslå åtgärder som syftar till att minska deeventuellt segregerande effekterna och underlätta integrationen i det svenskasamhället. har som svar på regeringens uppdrag överlämnat rapportenBarn mellan arv och framtid, daterad (dnr 97:810).Undersökningen har genomförts i huvudsak med hjälp av intervjuer på ett antalmuslimska, kristna, sverigefinska, judiska och estniska skolor. Den har intekunnat identifiera, heter det i rapporten, en så tydlig problembild att detskulle krävas någon omedelbar förändring av det regelverk som styrskolan. De bestämmelser som reglerar kommunernas rätt till insyn i friståendeskolor, och uppföljnings-, utvärderings- och tillsynsansvar, börvara tillräckliga även framgent - om de brukas med förstånd och utifrån ettgenomtänkt förhållningssätt, anser Skolverket.Mot bakgrund av vad som i nu berört hänseende anförs i motion 1997/98:Sf8vill utskottet peka på att regeringen ägnar ett särskilt avsnitt avpropositionen åt ämnet kultur och religion. Regeringen framhåller hurinvandrarnas egna kulturella aktiviteter utövade på andra språk eller på etniskgrund manifesterar den etniska och kulturella mångfalden i landet. Regeringenerinrar också om att den i den kulturpolitiska propositionen som behandlades avriksdagen (prop. 1996/97:3, bet. KrU1, rskr. 129-132) framhöllatt en viktig förutsättning för ökad tolerans och förståelse för de människorsom bosatt sig i och deras respektive kulturarv är dels att det finnskunskap om mångfalden och variationen inom landet, dels att människor hartrygghet och förankring i en egen kulturell identitet.Utskottet anser, med hänvisning till det anförda, att inget av de båda nubehandlade motionsyrkandena bör föranleda något uttalande av riksdagen.Socialförsäkringsutskottet föreslås därför avstyrka bifall till dem.I motion 1997/98:Sf4 (m) yrkande 9 föreslås att skall uttala sig ominvandrarföräldrarnas betydelse för skolarbetet. Den kommunala skolan, anförmotionärerna, måste ytterligare utveckla metoder för att involverainvandrarföräldrar i skolans arbete.U t s k o t t e t delar motionärernas uppfattning att det är angeläget attskolan utnyttjar den resurs som invandrarbarnens föräldrar utgör. Det bör interåda några delade meningar om att alla som är verksamma i skolan har mycket attlära genom fördjupade kontakter och samarbete med invandrarföräldrar. Det bördock ankomma på de ansvariga i kommunen och på skolledningen att avgöra hurdessa föräldrar skall ta del av arbetet i skolan. Något uttalande av riksdagenhärom eller någon nationell styrning av ifrågavarande verksamhet börsocialförsäkringsutskottet enligt utbildningsutskottets uppfattning intemedverka till. Yrkandet bör avstyrkas.Enligt motionerna 1997/98:Sf10 (mp) yrkande 6 och 1997/98:Sf622 (mp) yrkande 6har kanske skolan den viktigaste funktionen när det gäller att skapa ettmångkulturellt samhälle med tolerans och trygga människor. Ett sätt attförebygga rasism och främlingsfientlighet inom skolan är att läroplansarbetetgenomsyras av ett interkulturellt synsätt. Det bör beredas plats för temadagaroch besök utifrån. Hemspråkslärarnas status bör kunna höjas och möjligheternaatt välja språk bör bli större, anser motionärerna.U t s k o t t e t har utförligt behandlat frågan om attmotverka rasism och främlingsfientlighet i skolan. Vid behandlingen hösten 1993av den dåvarande regeringens förslag till ny läroplan för gjorderiksdagen på utskottets förslag ett uttalande om åtgärder motfrämlingsfientlighet och rasism. Ett enigt utskott begärde bl.a. att regeringenvid den slutliga utformningen av läroplanen skulle beakta vad utskottetframhävt om skolans förpliktelser för att motverka främlingsfientlighet ochrasism (bet. 1993/94:UbU1 s. 31 f., rskr. I den sedermera fastställdaläroplanen för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) ägnas särskilda avsnittåt ämnen som grundläggande värden samt förståelse och medmänsklighet. :Främlingsfientlighet och intolerans måste bemötas med kunskap, öppen diskussionoch aktiva insatser.Det svenska samhällets internationalisering och den växande rörligheten övernationsgränserna ställer höga krav på människors förmåga att leva med och insede värden som ligger i en kulturell mångfald. Medvetenhet om det egna ochdelaktighet i det gemensamma kulturarvet ger en trygg identitet som är viktigatt utveckla, tillsammans med förmågan att förstå och leva sig in i andrasvillkor och värderingar. Skolan är en social och kulturell mötesplats som bådehar en möjlighet och ett ansvar för att stärka denna förmåga hos alla somarbetar där.I proposition 1997/98:6 Förskoleklass och andra skollagsfrågor har regeringenlagt fram förslag om sådan ändring i skollagen (1985:1100) att det uttryckligenföreskrivs att den som verkar inom skolan aktivt skall motverka alla former avkränkande behandling såsom mobbning och rasistiska beteenden.Utbildningsutskottets behandling av propositionen, som pågår ,avses bli redovisad i betänkandet /98:UbU5.Utskottet vill i det här sammanhanget nämna att i sittdelbetänkande Krock eller möte. Om den mångkulturella skolan (SOU 1996:143)utförligt diskuterar möjligheter och problem i den mångkulturella skolan samtvilka förändringar som kan gynna den pedagogiska utvecklingen.Utskottet anser att syftet med de båda förevarande yrkandena i huvudsak ärtillgodosett med vad utskottet har redovisat, varför socialförsäkringsutskottetbör avstyrka dem.Det är enligt motion 1997/98:Sf11 (kd) alltför vanligt att elever mobbas pågrund av sin etniska bakgrund. I motionen krävs att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om en tryggare förskola ochskola (yrk. Motionärerna kan inte erbjuda någon patentlösning, menunderstryker vikten av att skolundervisningen tidigt inkluderar moral- ochetikaspekter.U t s k o t t e t hänvisar till vad utskottet i det närmast föregåendeanförde om föreskrifterna i Lpo 94 samt den pågående behandlingen av förslag omändring i skollagen såvitt avser införande av bestämmelse för att motverka allaformer av kränkande behandling.I förevarande sammanhang vill utskottet peka på att nämnda proposition1997/98:6 innefattar förslag om sådan reform av förskoleverksamheten att densexårsverksamhet som bedrivs inom ramen för förskolan, enligt 15 §socialtjänstlagen, skall bilda en egen skolform inom det offentligaskolväsendet. Denna skolform skall benämnas förskoleklass. Regeringen föreslåratt bestämmelserna om förskoleklass skall finnas i skollagen. Som redanframgått kommer utskottets ställningstagande till förslagen i den propositionenatt redovisas i betänkande 1997/98:UbU5. En särskild kommittté, , har i sitt delbetänkande Växa i lärande lagt fram ett förslagtill läroplan för barn och unga (SOU 1997:21). Vad som i läroplanen fördet obligatoriska skolväsendet föreskrivs om t.ex. grundläggande värden,förståelse och medmänsklighet återfinns i den av kommittén föreslagna?gemensamma? läroplanen.Mot bakgrund av pågående förändringar när det gäller integration av förskolaoch skola samt med hänvisning till vad utskottet anfört om förslag frånregeringen som är föremål för behandling föreslårutskottet att socialförsäkringsutskottet skall avstyrka förevarandemotionsyrkande.Frågan om invandrares möjlighet till högre utbildning tas upp i motion1997/98:Sf7 (c) yrkande 6. Motionärerna konstaterar att den högre utbildningenär stängd för de invandrare som talar ett eller flera av världsspråken men inteengelska. Det föreslås i motionen att man skall öppna möjlighet för dem somvill att komplettera högre utbildning, om de kan t.ex. franska, spanska elleritalienska.U t s k o t t e t erinrar om att regler för tillträde till grundläggandehögskoleutbildning återfinns i 8 kap. 3 och 4 §§ högskoleförordningen (SFS1993:100). För den som har utländsk utbildning gäller närmare föreskrifter avHögskoleverket om grundläggande behörighet samt urval (HSVFS 1996:22). Härföreskrivs krav på kunskaper i engelska som motsvarar ett fullföljt nationelltprogram i gymnasieskolan. Enligt bestämmelserna i högskoleförordningen fårhögskola besluta om dispens från något eller några av behörighetsvillkoren. Detskall härvid beaktas om den sökande har förutsättningar att tillgodogöra sigutbildningen utan att uppfylla behörighetsvillkoren (8 kap. 3 §).Med hänvisning till gällande bestämmelser om tillträde till grundläggandehögskoleutbildning och då utskottet inte är berett att förorda någon ändring idessa, föreslår utskottet att socialförsäkringsutskottet avstyrker bifall tillyrkandet.ModersmålsundervisningenHemspråk för vissa elever, anför motionärerna i motion 1997/98:Sf4 (m), kanvara viktigt som ?inskolningsspråk? och bör därför i introduktionsskedet kunnaanordnas av skolan. Motionärerna anser att hemspråksundervisning i störreutsträckning bör vara de enskilda föräldrarnas ansvar och ske utanför skoltid(yrk. 7).U t s k o t t e t vill först erinra om att regeringen, efter det att deninformerat om sin avsikt, har ersatt benämningen ?hemspråk? 1996/97:110, bet. I propositionenbeskrev regeringen utförligt läget beträffande undervisningen ihemspråk/modersmål. Det finns brister och råder förhållanden i verksamheten somgör att ifrågavarande undervisning skiljer sig från annan språkundervisning iskolan. Bland annat framgick det att det kan ligga problem i att förläggaundervisningen efter den ordinarie skoldagen och/eller till seneftermiddagstid.Modersmålsundervisningen finns nu reglerad i 2 kap. grundskoleförordningen(SFS 1994:1194, ändr. SFS 1997:599) och i 5 kap. gymnasieförordningen (SFS1992:394, ändr. SFS 1997: 605).Skolkommittén behandlar i sitt slutbetänkande - som haröverlämnats till regeringen - bl.a. modersmålsundervisningen (SOU 1997:121).Kommittén menar att modersmålet, för den som har ett annat modersmål änsvenska, bör få en helt ny ställning och jämställas med svenska som modersmål.Undervisningen bör integreras i den vanliga undervisningen och hanteras påsamma sätt som all annan undervisning (s. 316).Utskottet anser att bör avslå yrkande 7 i motion 1997/98:Sf4 medhänvisning till den fortsatta hanteringen inom avSkolkommitténs förslag.I motion 1997/98:Sf7 (c) föreslås att skall uttala sig för en ordningmed check för modersmålsundervisning. bör kunna lösas inhos godkänd utbildningsanordnare, t.ex. studieförbund ochinvandrarorganisationer. Det bör ställas krav på kvalitet och behöriga lärare.U t s k o t t e t avstyrkte ett liknande yrkande under förra medhänvisning till vad (SOU 1996:55) hade anfört omundervisning i modersmålet (hemspråk) och möjlighet att i vissa fall lösa inett ekonomiskt bidrag hos godkänd utbildningsanordnare (bet. 1996/97:UbU6 s.25). Regeringen har inte fört idén vidare i den nu behandlade propositionen.Utskottet, som hänvisar till vad i det föregående har sagts om Skolkommitténsförslag när det gäller modersmålsundervisningens organisation och den beredningav frågan inom som förväntas, föreslår attsocialförsäkringsutskottet skall avstyrka bifall till yrkandet.Vänsterpartiet begär i sin partimotion 1997/98:Sf12 att som sinmening skall ge regeringen till känna vad i motionen anförts om Skolverketstillsyn över att kommunerna vid fördelning av statsbidragen behandlarmodersmålsundervisningen i andra språk än svenska samt svenska som andraspråkpå ett med övriga ämnen likvärdigt sätt (yrk. 5).U t s k o t t e t utgår från att motionärerna åsyftar statens allmännabidrag till kommuner och landsting.Skolverket skall enligt sin instruktion verka för att de mål och riktlinjerförverkligas som och regeringen har fastställt för verkets ansvars-område. har tillsyn över det offentliga skolväsendet. Utskottet villinte förorda att - som utskottet har uppfattat yrkandet - det i Skolverketstillsyn skall ingå att granska och bestämma hur kommunens resurser nyttjas.Yrkandet bör avslås av riksdagen.I ett antal motioner yrkas om rätt till modersmålsundervisning. Enligt motion1997/98:Sf12 (v) bör modersmålsstödet i förskolan vara ?lagreglerat på sammavis som inom ? Ett likartat yrkande framförs i motion1997/98:Sf11 (kd) yrkande 12, där motionärerna kräver att det måste klartuttryckas att det är en rättighet för barn med utländsk bakgrund och enskyldighet för kommunerna att erbjuda modersmålsundervisning. Motionärernafinner det rimligt att modersmålsstödet lagregleras även i förskoleklass. Imotionerna 1997/98:Sf10 (mp) och 1997/98:Sf622 (mp) slutligen framförs kravetatt hemspråk skall vara en rättighet för alla som vill lära sig föräldrarnasmodersmål (yrk. 17 i båda motionerna).U t s k o t t e t, som i det föregående har haft anledning att peka på attmodersmålsundervisningen är reglerad i både grundskoleförordningen och igymnasieförordningen, vill i det här sammanhanget erinra om att det föreskrivsatt elev skall få modersmålsundervisning om en eller båda av elevensvårdnadshavare har ett annat språk än svenska som modersmål och språket utgördagligt umgängesspråk för eleven. Det förutsätts att eleven önskar få sådanundervisning och att han/hon, beträffande , har grundläggandekunskaper i språket respektive, beträffande gymnasieskolan, har goda kunskaperi modersmålet (2 kap. 9 § grundskoleförordningen respektive 5 kap. 9 §gymnasieförordningen). Ifrågavarande verksamhet är alltså reglerad iförordning. Såvitt utskottet kan se är syftet med motionärernas önskemålbeträffande reglering av modersmålsundervisning i ungdomsskolan tillgodosettgenom gällande bestämmelser.Som också har framgått i det föregående behandlas i riksdagenförslag från regeringen att låta den nuvarande sexårsverksamheten inomförskolan bilda en egen skolform. Det skall vara obligatoriskt för kommunernaatt anordna förskoleklass, men frivilligt för barnen att delta i verksamheten.Utskottet utgår från att regeringen, vid bifall till nu aktuellaförslag om förskolan, kommer att överväga huruvida föreskrifter motsvarande demsom gäller beträffande t.ex. modersmålsundervisningen skallmeddelas för skolformen förskoleklass.Socialförsäkringsutskottet föreslås avstyrka motionerna 1997/98:Sf10 yrkande17, 1997/98:Sf11 yrkande 12, 1997/98:Sf12 yrkande 6 och 1997/98: Sf622 yrkande17.Stockholm den 30 oktober 1997På utbildningsutskottets vägnarBeatrice AskI beslutet har deltagit: (), (), IngegerdWärnersson (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), (), (), () och TuveSkånberg (kd).Avvikande meningar1. Skånberg (kd) anför:Behovet av undervisning i svenskaJag anser att socialförsäkringsutskottet när det gäller frågan omsvenskundervisning för alla skall ställa sig bakom förslaget i motion1996/97:Sf625 yrkande 20 om ett uttalande av om insatser för att geföräldragenerationen av invandrare goda kunskaper i svenska. Detta ärnödvändigt, om det skall lyckas att integrera invandrargrupperna enligt denmålsättning som gäller, nämligen jämlikhet, valfrihet och samverkan. De övrigai det här sammanhanget aktuella motionerna 1997/98:Sf10 yrkande16,1996/97:Sf217 och 1997/98:Sf622 yrkande 16 bör avstyrkas.Sfi-undervisningenRiksdagen bör bifalla kravet från att kommunerna skallerbjuda svenskundervisning från bosättningsdatum. Efter- somtillströmningen av elever i sfi-undervisningen kan variera kraftigt över tiden,anser jag det inte nödvändigt att kommunen alltid själv skall tillhandahållaundervisningsplatserna. Undervisningen skall alltså kunna köpas in frånstudieförbund och andra organisationer. Med det anförda föreslår jag attsocialförsäkringsutskottet skall tillstyrka motion 1997/98:Sf11 yrkande 11.Vidare vill jag förorda att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i samma motion yrkande 18 anförts om godkänt betyg i sfi. Detförhåller sig utan tvekan så att det krävs en rejäl kvalitetshöjning på sfi-undervisningen, om arbetsförmedlingen skall kunna utgå från att godkänt betyg isfi räcker för deltagande i dess insatser.Skolans betydelse för integrationen allmäntSocialförsäkringsutskottet bör enligt min uppfattning tillstyrka yrkande 13 imotion 1996/97:Sf11 med förslag om ett uttalande av om en tryggareförskola. Det kan inte tolereras att elever mobbas på grund av sin etniskabakgrund, vilket är alltför vanligt. Jag instämmer i vad motionärerna anför omatt undervisningen på ett tidigt stadium bör inkludera moral- och etik-aspekter.ModersmålsundervisningenJag anser beträffande rätt till modersmålsundervisning, i likhet med vad somföreslås i motion 1997/98:Sf11 yrkande 12, att det av centralt meddeladebestämmelser klart skall framgå att det är en rättighet för barn med utländskbakgrund att erhålla och en skyldighet för kommunerna att erbjudamodersmålsundervisning. Denna reglering bör avse såväl som den nyaskolformen förskoleklass. Vad jag här har anfört bör med bifall tillnämnda yrkande och med anledning av motionerna 1997/98:Sf10 yrkande17,1997/98:Sf12 yrkande 6 och 1997/98:Sf622 yrkande 17 som sin mening geregeringen till känna.2.