bet · GK01BoU9 · 1997-02-13 00:00:00 — För att det skall vara fråga omett verkligt inflytande från medborgarna fordras dock att olika grupper ochvärderingar finns representerade i hela planprocessen. En sådan viktig gruppär de handikappade med sina ofta specifika krav på den fysiska miljön. Det ärockså en allmän uppfattning att handikapporganisationernas medverkan iplaneringen är mycket värdefull och helt nödvändig. Även kommunernashandikappråd har här en viktig uppgift att fylla. I många kommuner ges ocksåhandikapporganisationer och handikappråd möjlighet att aktivt vara med ochpåverka de kommunala planbesluten. Det är dock inte ovanligt att dehandikappades företrädare hålls helt eller delvis utanför beslutsprocessen. Ienlighet med förslaget i motion 1996/97:So426 (c) bör därför åtgärder vidtasför att tillförsäkra handikapporganisationerna och handikappråden ettinflytande i alla kommuner och i alla planfrågor.Enligt utskottets mening bör även möjligheter att påverkaplaneringsarbetet förstärkas och tydliggöras. Det bör sålunda i lagstiftningeninföras tydliga bestämmelser om roll i den kommunalaplaneringen. En god samhällsplanering förutsätter att socialtjänstenskunskaper och erfarenheter om olika sociala förhållanden i kommunerna tas tillvara på ett bättre sätt än vad som är fallet.Vad utskottet nu med anslutning till motion 1996/97:So426 (c) yrkande 3anfört om handikappades deltagande i planeringen bör som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande handikappades deltagande i planeringenatt med anledning av motion 1996/97:So426 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. Sårbarhetsaspekter i planeringen (mom. 12)(), () och Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med ?I 2 kap.? ochslutar med ?avstyrks sålunda? bort ha följande lydelse:Det säkerhetspolitiska begreppet har numera vidgats från att enbart omfattatraditionella militära hot till att också avse andra hot som sårbarhet isamhället, resursutarmning och miljöförstöring, ekonomisk fattigdom samtsociala klyftor - faktorer som redan i fredstid kan skapa instabilitet isamhället. De omvärldsförändringar som vi kan se gör att dessa faktorerhar en betydande aktualitet. Som anförs i partimotion1996/97:Fö59 finns det anledning att se över beredskapen mot händelser avdenna typ. Målet bör i första hand vara att förebygga. Det innebär bl.a. attsamhällsplaneringen i en helt annan utsträckning än vad som varitfallet måste baseras på sårbarhetsanalyser avseende sådana händelser.Planlagstiftningen bör utvecklas så att sårbarhetsanalyser ingår som en del iunderlaget för den kommunala planeringen. En översyn med denna inriktning bördärför komma till stånd. Syftet med översynen bör vara att göra dekommunala planerna till ett instrument i strävandena att förebygga ochmotverka de risker i dagens samhälle som aktualiseras i motionen.Vad utskottet nu med anslutning till förslagen i partimotion1996/97:Fö59 yrkandena 5 och 16 anfört om sårbarhetsanalyser i planarbetetbör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande sårbarhetsaspekter i planeringenatt med anledning av motion 1996/97:Fö59 yrkandena 5 och 16 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,8. Prövningen av vindkraftverk (mom. 13)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjar med ?Även om? ochslutar med ?Motionerna avstyrks? bort ha följande lydelse:Vindkraft ger inga utsläpp, inget avfall och kräver inga miljöfarligatransporter. Vindkraften är dessutom inhemsk och förnyelsebar. är ettland väl lämpat för vindkraft. Det blåser mycket och mest de månader dåelbehovet är som störst. Vi har långa kuststräckor med stabilavindförhållanden och låg befolkningstäthet - förhållanden som ger oss storatillgängliga utrymmen för vindkraft. Trots detta har utbyggnaden avvindkraften i vårt land inte alls fått den omfattning som är motiverad urenergi- och miljösynpunkt. Ett av skälen härför är att det prövningsförfarandesom erfordras innan ett vindkraftverk kan uppföras är alltför omfattande ochalltför restriktivt.Det är inte alldeles enkelt att få tillstånd för att bygga ettvindkraftverk. Tillståndsprövning av vindkraftverk regleras inaturresurslagen, , miljöskyddslagen, kulturminneslagen ochnaturvårdslagen. Vad som erfordras är enligt utskottets mening en samordningoch förenkling av prövningen av vindkraften. Med avseende på attbygglovsprövningen normalt är den sista kedjan i tillståndsgivningen bör denenligt utskottets mening förenklas till att endast avse sådana förhållandensom inte omfattas av tillståndsprövningen i tidigare led. Det är viktigt atthandläggandet av bygglov för vindkraft kan ske rimligt snabbt och smidigt,som hänsyn tas till de boende, till miljö- och kulturvärden samttill totalförsvarets krav. Reglerna bör enligt utskottets mening ses över föratt underlätta vindkraftsbyggande . För att ytterligare underlättatillkomsten av vindkraftverk bör dessutom områden för vindkraft avsättas iregionplaner och i kommunernas översiktsplaner.Vad utskottet nu med anslutning till motion 1996/97:N426 (mp) yrkande 16anfört om bygglovsprövningen av vindkraftverk m.m. bör som sinmening ge regeringen till känna. Övriga motionsyrkanden avstyrks.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande prövningen av vindkraftverkatt med anledning av motion 1996/97:N426 yrkande 16 och medavslag på motionerna 1996/97:Bo528 samt 1996/97:Bo530 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,9. Reglerna för byggande på landsbygden (mom. 16)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjar med ?Utskottetdelar? och på s. 15 slutar med ?avstyrks sålunda? bort ha följande lydelse:Det finns en stark önskan hos många människor att kunna bosätta sig pålandsbygden. Skälen till detta är många: tillgången till natur och stillhet,en önskan att bo med större frihet etc. Från den enskildes synpunkt finns detsålunda ett starkt intresse av att kunna bo och leva på landet utan attförordningar och regler lägger onödiga hinder i vägen. Det finns även starkasamhälleliga skäl att uppmuntra till ett boende utanför de större tätorterna.Inte minst gäller det med avseende på det värde som ligger i att kunna behållaen levande landsbygd.Det finns en mängd regler som försvårar eller rent av gör det omöjligtatt bosätta sig på landsbygden. Detta är naturligtvis inte acceptabelt. Ienlighet med förslaget i motion 1996/97:Jo236 (m) bör därför dagensregelsystem ses över. Utgångpunkten bör härvid vara att skapa en lagstadgadrätt att bygga på landet, dvs. Undantag från denna regelskall endast få göras om det finns starka skäl härför. Utan att binda de nuförordade övervägandena vill utskottet peka på möjligheten att med stöd av PBLtillåta att bostäder och andra byggnader uppförs utan bygglov utanför samladbebyggelse.Vad utskottet nu med anslutning till motion 1996/97:Jo236 (m) yrkande 12anfört om en lagstadgad rätt att bygga på landsbygden bör som sinmening ge regeringen till känna. Förslaget i motion 1996/97:Bo518 (c) yrkande1 får därmed anses i allt väsentligt tillgodosett utan någon riksdagensytterligare åtgärd. Motionen avstyrks.dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följande lydelse:16. beträffande reglerna för byggande på landsbygdenatt med anledning av motion 1996/97:Jo236 yrkande 12 och medavslag på motion 1996/97:Bo518 yrkande 1 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,10. Reglerna för byggande på landsbygden (mom. 16)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjar med ?Utskottetdelar? och på s. 15 slutar med ?avstyrks sålunda? bort ha följande lydelse:Som framhålls i motion 1996/97:Bo518 (c) måste samhällets resurser på mark-,bygg- och planområdet styras över från detaljreglering till att avse ensamordning av utvecklingen för att uppnå såväl miljömål som ekonomiska mål.Det innebär bl.a. att kontrollen och detaljregleringen av byggandet i områdenutanför detaljplan bör minskas till förmån för en mera övergripande planeringav bebyggelseutvecklingen. Inte minst för mindre tätorter och på landsbygdenerbjuder en sådan ordning stora fördelar med avseende på möjligheterna tilllokala initiativ. Ett sätt att stödja denna utveckling är att öka friheten närdet gäller byggande utanför de större tätorterna.I Plan- och byggutredningens delbetänkande Anpassad kontroll av byggandet(SOU 1993:94) föreslogs lättnader för byggandet utanför områden meddetaljplan. En utgångspunkt var att tillstånd inte skall krävas för åtgärderöver vilka samhället inte kan och inte bör kunna utöva något inflytande vidprövningen. Utredaren föreslog en större frihet för den enskilde som i vissaområden skulle kunna utsträckas så långt att det skulle vara möjligt attuppföra nya byggnader utan krav på förhandsprövning. Den grundläggande nivånför tillståndsplikt skulle sänkas i kombination med ökade möjligheter attvariera plikten genom beslut i översiktsplan.Med det föreslagna systemet skulle de ursprungliga målen vid tillkomsten avplan- och bygglagen uppnås, nämligen att tillståndspliktens omfattning skallvariera mer mellan kommunerna beroende på de lokala förhållandena. Förslagetbör enligt utskottets mening genomföras. Ett förverkligande innebär bl.a. atten anpassning skulle ske till de starkt varierande behoven i olika kommuner.Samtidigt skulle en reglering i översiktsplanen framtvinga ett aktivt arbetemed denna planering.Vad utskottet nu med anslutning till motion 1996/97:Bo518 (c) yrkande 1anfört om byggande på landsbygden bör som sin mening ge regeringentill känna. Vad i motion 1996/97:Jo236 (m) yrkande 12 förordats får därmedanses i allt väsentligt tillgodosett. Motionen avstyrks med hänvisninghärtill.dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följande lydelse:16. beträffande reglerna för byggande på landsbygdenatt med anledning av motion 1996/97:Bo518 yrkande 1 och medavslag på motion 1996/97:Jo236 yrkande 12 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,11. Regler för byggande (mom. 17)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjar med ?Dennuvarande? och slutar med ?det anförda? bort ha följande lydelse:Den nuvarande uppdelningen mellan PBL och BVL beslutades påförslag av den dåvarande borgerliga regeringen. Förändringarna genomfördestrots en omfattande kritik från bl.a. kommunerna. De hittillsvarandeerfarenheterna av den genomförda förändringen tyder också på att flera avfarhågorna inför förändringen har besannats. Enligt den utvärdering somBoverket genomfört har den nya utformningen av lagstiftningen bl.a. lett tillökad administration och mer komplicerad handläggning av vissa bygglovs-ärenden.Som anförs i motion 1996/97:Bo531 (v) finns ett behov av att överväga ettflertal förändringar i byggnadslagstiftningen, bl.a. i syfte att höja kravenpå resurshushållning, barnsäkerhet och tillgänglighet i byggnadsbeståndet.Förslagen i motionen med denna inriktning kommer att behandlas av utskottetsenare . Det kan dock redan nu konstateras att förändringar ibyggnadslagstiftningen med denna inriktning underlättas om alla krav på enbyggnad åter sammanförs i en lag. En sådan förändring skulle också möjliggöraen förenklad handläggning av bygglov.Det finns således starka skäl som talar för en sammanslagning av PBL ochBVL. En sådan åtgärd bör samordnas med förändringar av lagarnas materiellainnehåll. Utskottet anser att med anledning av motion 1996/97:Bo531(v) yrkande 1 bör ge regeringen det anförda till känna.dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse:17. beträffande regler för byggandeatt med anledning av motion 1996/97:Bo531 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,12. Självbyggeri (mom. 18)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjar med ?Bostads-utskottet instämmer? och på s. 16 slutar med ?av byggregleringen? bort haföljande lydelse:Bostadsutskottet instämmer i vad som anförs i partimotion1996/97:Bo209 om behovet av att stimulera de boende att vara med ibyggprocessen redan från början. Detta gäller även för flerbostadsfastighetermed hyresrätt eller bostadsrätt. En ökad delaktighet i arbetet med att utformaden blivande bostaden leder både till bättre trivsel och bättre kunskap om vadsom krävs för att en byggnad skall fungera bra.En ökad satsning på enkla grundlösningar med ekologiska utgångspunkterkommer att leda till bättre förutsättningar för självbyggeri och därmed lägrebyggkostnader. Självbyggeri ger i sin tur förutsättningar för en estetiskutformning och områdesgestaltning som de boende uppskattar. Olikamiljölösningar kan ges en utformning som redan från början är väl förankradhos de framtida brukarna.Det är mot denna bakgrund angeläget att byggnadslagstiftningen i olikaavseenden ges en utformning som inte försvårar utan i stället stimulerarmänniskors initiativ och intresse för självbyggeri. förordardärför att med anledning av partimotion 1996/97: Bo209yrkande 12 som sin mening ger regeringen till känna att en översyn av PBL börgenomföras för att föreslå förändringar i detta syfte.dels att utskottets hemställan under 18 bort ha följande lydelse:18. beträffande självbyggeriatt med anledning av motion 1996/97:Bo209 yrkande 12 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,13. Arkitektkompetens (mom. 19)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16 börjar med ?Vad gäller?och på s. 17 slutar med ?yrkande 3? bort ha följande lydelse:Som anförs i motion 1996/97:Bo534 (v) är det nödvändigt att frågor omkvalitet och gestaltning ges en större tyngd i kommunernas arbete medplanering och byggande. Det fordrar att samhällets krav på byggandet i frågorom bl.a. miljö, gestaltning och tillgänglighet kan hävdas på ett kvalificeratsätt. Detta förutsätter i sin tur att kompetensen hos den personal som bl.a.handlägger plan- och bygglovsärenden kan upprätthållas. saknar mångakommuner den tillgång till egen sakkunskap som en egen stadsarkitekt innebär.Tillfälligt inhyrda konsulter e.d. ger inte tillräckligt bra förutsättningarför att kommunerna konsekvent skall kunna hävda erforderliga kvalitetskrav påbyggandet. Det är i hög grad oroande att närmare hälften av landets kommuner saknar en egen heltidsanställd stadsarkitekt.Behovet av att stärka arkitektkompetensen i kommunerna bekräftas också avden utvärdering som på uppdrag av regeringens arbetsgrupp förarkitekturfrågor genomfört av byggnadslagstiftningens inverkan på denarkitektoniska utformningen. I den rapport som verket presenterade gesen rad exempel på brister i den byggda miljön som hade kunnat undvikas omkommunerna haft tillgång till erforderlig kompetens.Bostadsutskottet kan mot den ovan redovisade bakgrunden ställa sig bakomförslaget i motion 1996/97:Bo534 (v) yrkande 3 om att arkitektkompetens skallkrävas av ansvariga bygglovsgranskare och planförfattare och attstadsarkitektämbetet bör införas som ett obligatorium enligt PBL. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen bör såledesåterkomma till med förslag till lagändring med den nu förordadeinriktningen.dels att utskottets hemställan under 19 bort ha följande lydelse:19. beträffande arkitektkompetensatt med anledning av motion 1996/97:Bo534 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Sammanfattning........................................1Motionerna............................................1Utskottet.............................................4Planfrågor 4Översiktsplaneringen m.m. 4Planfrågor i övrigt 8Lovfrågor 12Lovgivningen för vindkraftverk 12Lovfrågor i övrigt 13Vissa frågor om byggnadslagstiftningens utformning 15Planfrågor med internationell inriktning 17Hemställan 20Reservationer........................................221. Revidering av översiktsplaneringen (mom. 1) (v) 222. Reglering av strandskyddet i detaljplan (mom. 6) (m) 233. Skydd av tätorternas grönområden (mom. 7) (fp, v, mp, kd) 244. Kompensationsbiotoper (mom. 8) (fp, v, mp, kd) 255. Redovisning av bullernivån i planer (mom. 10) (fp, v, mp, kd) 266. Handikappades deltagande i planeringen (mom. 11)(c, fp, v, mp, kd) 267. Sårbarhetsaspekter i planeringen (mom. 12) (c, v, mp) 278. Prövningen av vindkraftverk (mom. 13) (mp) 289. Reglerna för byggande på landsbygden (mom. 16) (m) 2910. Reglerna för byggande på landsbygden (mom. 16) (c, kd) 2911. Regler för byggande (mom. 17) (v) 3012. Självbyggeri (mom. 18) (mp) 3113. Arkitektkompetens (mom. 19) (v) 32