bet · GK01KU25 · 1997-05-15 00:00:00 — Genomdet särskilda anslaget till och har åtta projekt kostnad av beslutats till Kuba.Synen på det svenska biståndet till polariserades partipolitiskt medsärskild tydlighet på grund av förslaget i 1990/budgetproposition omatt inrätta ett särskilt anslag för demokrati, mänskliga rättigheter ochhumanitärt bistånd. I en reservation i anslutning till utrikesutskottetsbetänkande med anledning av propositionens förslag anförde ochFolkpartiet att stödet till borde ges till organisationer som arbetadeför ett demokratiskt . Sedan en borgerlig regering tillträtt efter 1991års val avbröts utvecklingssamarbetet i takt med att gällande avtal löpte ut.Motivet var att utvecklingspolitik inte var förenlig med främjande avmänskliga rättigheter, demokrati och ekonomiska reformer. Under den borgerligaregeringen avvisade majoriteten i utrikesutskottet vid fleratillfällen förslag från Socialdemokraterna resp. om att påolika sätt ändra regeringens Kuba-politik. Den borgerliga regeringen stod kvarvid sin bedömning av , då SAREC fick avslag på sin hemställanatt förlänga forskningssamarbetet med . I den socialdemokratiskaregeringens första budgetproposition 1994/95 signalerades beredskap för stödtill de demokratiska krafterna i , en inställning som (fp) delade medregeringen.I två beslut lättade den socialdemokratiska regeringen pårestriktionerna gentemot . detta år beslutade regeringen attkubaner kunde få delta i kurs- och stipendieverksamhet i BITS regi, och inovember beslutade regeringen att Sida fick stödja initiativ som skapadeförutsättningar för ekonomisk och politisk systemförändring och som främjadedemokratiska reformer och respekt för mänskliga rättigheter.Regeringen har i sex fall fattat beslut av principiell betydelse ellerannars av större vikt i ärenden som gäller bistånd till . Fyra av dessabeslut har fattats av socialdemokratiska regeringar och två av den borgerligaregering som innehade regeringsmakten . fattadesbeslut om forskningsinsatser via SAREC. Bildtregeringens beslut 1991respektive 1994 har berörts liksom fallet är med den socialdemokratiskaregeringens två beslut genom vilka svenska biståndsinsatser åter blevmöjliga.Utvecklingssamarbetet med 1988-1996Period 1 1988-1991(Källa: budgetpropositioner 1988/89-1990/91)Formell grund för utvecklingssamarbetetGenom ett regeringsbeslut uppdrogs åt SIDA att planera detfortsatta samarbetet med så att inga bindande åtaganden skulle finnasvid utgången av /90. Insatser för tiden efter denna skulle dockförberedas. En förutsättning för fortsatt bistånd var att dragittillbaka sina trupper från . hade utfäst sig att genomföratillbakadragandet senast år 1990.Utvecklingssamarbetet med reglerades i ett ettårigt avtal /90 och därefter i ett tvåårigt avtal för budgetåren 1990/91och 1991/92.Ekonomisk och social utvecklingI början av perioden präglades jordbruket av stagnation och brist på viktigainsatsvaror, bl.a. konstgödning och bevattningsanordningar. Avregleringen avjordbruket medförde större individuell frihet för bönderna. Under den senaredelen av perioden blev jordbrukets utfall avsevärt bättre som en konsekvens avatt driften baserades på familjer och att vädret var gynnsamt. 1989 varVietnam världens tredje största exportör av ris.Beträffande den vietnamesiska industrin finns inga andra rapporter underperioden än att industrisektorn i början av perioden befann sig i kris.Vietnams befolkningsökning utgjorde ett stort problem.Den fysiska miljön utsattes för svåra påfrestningar pågrund av svedjebruk och skogsavverkning för brännved. Särskilt beträffandesödra betecknades de infrastrukturella effekterna av kriget som stora.En långtgående och komplicerad omvandlingsprocess avseende ekonomin startade1986. Den innebar bl.a. att produktionen i ökad utsträckning skulle styras avmarknadens krav. Den statliga förvaltningen skulle begränsas. Utländskainvesteringar skulle välkomnas. Inflationstakten, som legat mycket högt,skulle genom ett minskat budgetunderskott och en stramare penningpolitiksänkas. Genom devalveringar skulle skillnaden mellan den officiella och denparallella växelkursen minskas eller helst helt elimineras.I periodens början rapporterades när det gällde liberaliseringen av ekonominatt man mött stora svårigheter inom den statliga sektorn, liksom med priseroch löner. De ekonomiska skillnaderna mellan landets södra och norra delarökade. Erfarenheter av modern ekonomi, företagsledning m.m. saknades.Stora förändringar inträffade emellertid inom ekonomin under loppet avperioden i form av lägre inflation, stabilisering av valutan, positivrealränta och borttagande av prisregleringen. I slutet av periodenkonstaterades dock att kampen mot budgetunderskottet, stigande inflation ochökande arbetslöshet skulle bli viktiga uppgifter i det fortsattareformarbetet.Politisk utveckling: omvärldsrelationerI början av perioden ingick och () enprincipöverenskommelse om ett strukturanpassningsprogram, som skulle utgöragrunden för ett ekonomiskt stödprogram. Flera västländer visade intresse föratt medverka i denna process, och förklarade sig villigt att leda enstödgrupp för ändamålet. 1990/91 rapporterades att den förväntadenormaliseringen av internationella relationer till följd av Vietnamstrupptillbakadragande från ännu inte hade infunnit sig.Normaliseringen avsåg flera västländer, länder i närområde och deinternationella finansinstitutionerna. intensifierades kontakternamed IMF, men avtalet om ekonomiskt stöd försenades på grund av motstånd frånUSA.Som en följd av genombrottet i den kambodjanska fredsprocessen efter detvietnamesiska trupptillbakadragandet blev den amerikanska inställningen merapositiv till frågan om det internationella finansiella stödet till Vietnam.Vid periodens slut hade dock inget kommit till stånd.En annan aspekt av internationella relationer gällde neddragningenav det sovjetiska biståndet till följd av sammanbrottet av . Allhandel mellan och skedde från ikonvertibel valuta.Politisk utveckling: mänskliga rättigheter och rättsväsendeI början av perioden frigavs de ca 100 000 fångar som haft anknytning till dengamla sydvietnamesiska regimen och som varit internerade i s.k.omskolningsläger. 250 fångar fick dock stanna kvar. pågickarresteringar av personer på grund av viss religiös, journalistisk ellerpolitisk aktivitet. Politiska fångar hölls internerade utan rättegång. AmnestyInternational kritiserade domstolsväsendet, som dock rapporterades uppvisavissa förbättringar. Bland dessa fanns ny skatte- och företagslagstiftning somgenomfördes 1990-1991.I början av perioden förekom en omfattande ström av båtflyktingar, av vilkaen stor andel bedömdes vara s.k. ekonomiska flyktingar. I viss omfattningåtervände senare båtflyktingarna till . Den emigration som ägde rumunder FN:s kontroll ökade i omfattning. Även i detta sammanhang fanns ettstort inslag av ekonomiska flyktingar.I slutet av perioden bedömdes situationen för mänskliga rättigheter iVietnam som otillfredsställande, trots de reformer som genomförts.I periodens början inträffade en viss liberalisering av kulturlivet. Den togsig uttryck i bl.a. ett ökande antal kritiska reportage i massmedierna, ökadtillgång till såväl utländsk som vietnamesisk litteratur, vidare produktion avsamhällskritiska filmer och teaterpjäser samt ökad rörlighet inom landet. Dockframhölls att den ekonomiska liberaliseringen inte följdes av en motsvarandeliberalisering på det icke-materiella planet.ResursflödetTotalt utbetalades . Härtill kom312 i utgående reservationer. Huvuddelen av medlenkanaliserades genom SIDA.Fördelningen av medlen på ändamål/projekt var genomgåendesådan att de tre budgetmässigt största projekten svarade mot avanslagna medel. /89 var de tre största projekten medkringaktiviteter (), varubistånd (78) och hälsosektorn(47), totalt , motsvarande av anslaget. 1989/90 var detre största projekten (130), hälsosektorn (53) och industri-etablering (26), totalt , motsvarande av /91 var de tre största anslagsposterna importstöd (253 miljonerkronor), hälsosektorn (41) och skogssektorn (24), totalt ,motsvarande av anslaget.Utanför landramen utbetalades sammanlagt 35 miljoner kronori katastrofbistånd. utbetalades också tillSAREC.Det totala resursflödet /89-1990/91 uppgick till 1 217miljoner kronor.Biståndets inriktningUnder den här aktuella perioden inriktades biståndet på pappersindustri,skogsbruk, hälsovård, industrietablering och varubistånd samt mot slutet avperioden också på stöd till den allmänna reformprocessen, varvid varubistånd,industri- och energistöd samt stöd till kompetensutveckling avseende bl.a.företagsledning utgjorde viktiga inslag.Samarbetet inom skogssektorn rapporterades i början av perioden ha fått ökadvikt såväl inom som utanför Vinh . Ökad vikt lades på markvårdoch familjebaserat skogsbruk. Dessa insatser avsågs att bidra tillVinh Phus försörjning med råvaror. Insatserna för yrkesskola och transporter ianslutning till Vinh Phu förlängdes i syfte att möjliggöra att planeradverksamhet skulle avslutas. Avtalet om Vinh Phu löpte ut vid halvårsskiftet1990. 1989 drabbades anläggningen av driftsstörningar med påföljd att endast45 % av kapaciteten kunde utnyttjas. Störningarna tillskrevs delvis det faktumatt tagit över driftansvaret. rapporterades attanläggningen fungerade tillfredsställande.Stödet till hälsosektorn omfattade tre större komponenter: primärhälsovård,driftsstöd till två svenskfinansierade sjukhus och läkemedelsstöd.Tyngdpunkten i programmet lades under loppet av perioden på primärvårdinklusive familjeplanering.Varubistånd/importstöd var ett prioriterat område, ävenom det drogs ned under /90. Detta stöd syftade till atttillföra utländsk valuta för import av sådant som ansågs viktigt förgenomförandet av den ekonomiska reformpolitiken. bedömdesatt importstödet skulle komma att minska som en konsekvens av att uppgörelsenmed IMF skulle komma till stånd.Politiska skiljelinjer(Källa: betänkanden /89-1990/91)De borgerliga oppositionspartierna markerade ivarierande grad avvikande mening i förhållande till den socialdemokratiskaregeringens biståndspolitik gentemot . motionerade 1988/89om att biståndet skulle avvecklas och att någon ny landram inte skulle ersättaden då gällande. Följande år förespråkade partiet att borde avvecklassom programland och att det aktuella biståndet skulle inriktas på åtgärder somfrämjade demokrati och marknadsekonomi. 1990/91 ville att inga nyamedel skulle beviljas till . motionerade 1988/89 om attlandramen skulle dras ned med och att en plan skulleupprättas för avveckling av biståndet till 1990. Året därpå förordade partietatt samarbetet skulle begränsas, att en ny prövning skulle ske senare omeventuellt fortsatt samarbete och att det aktuella biståndet skulle inriktaspå demokratifrämjande insatser. 1990/91 föreslog ånyo en minskningav anslaget med . förordade 1990/91 en sänkning avanslaget med 25 miljoner kronor.Vänsterpartiet föreslog genomgående en ökning av anslaget med som mest 175miljoner kronor (1990/91). 1989/90 föreslog partiet att bl.a. borde iFN aktualisera frågan om internationellt bistånd till och att Sverigeskulle stödja utvecklingen av Vinh Phu-området till ett socio-ekonomisktområde.Särskilda regeringsbeslut(Källa: PM från UD)Under den här aktuella perioden fattade regeringen åtta beslut av principiellbetydelse eller annars av större vikt. Sex av dessa avsåg insatser som pågrund av sin storlek krävde särskilt regeringsbeslut. De gällde stöd tillindustrietablering, katastrofbistånd, forskningssamarbete (i två fall), stödtill energisektorn samt stöd till skogssektorn. Ett beslut gällde en tvåårigöverenskommelse om utvecklingssamarbetet med generellt, och ett beslutavsåg ett s.k. proceduravtal.Utvärdering avseende perioden /89-1992/93(Källa: PM, bilaga till regeringsbeslut )Regeringen beslutade att utvecklingssamarbetet med Vietnamför perioden t.o.m. skulle ske i enlighetmed riktlinjer som angavs i en promemoria som bifogades beslutet. Promemorian,som hade formen av en landstrategi för för den nämnda perioden,innehöll bl.a. resultatredovisningar för perioden /89-1992/93 från deolika biståndsmyndigheterna. Här återges i sammanfattning de resultat somredovisas i promemorian.Enligt regeringens bedömning hade det öppnare klimat som reformprocessenlett till underlättat samarbetet och genererat en ökad effektivitet ibiståndet. Den övergripande målsättningen att stödja och stärkareformprocessen ansågs ha uppnåtts.Beträffande det institutionella stödet till reformprocessen ansågs detsvenska stödet ha spelat en viss katalytisk roll. Pågående insatser inom bl.a.skatteområdet, utbildning och teknisk assistans inom banksektorn, samarbetetmed ett ekonomiskt policyinstitut samt stöd för att utveckla enhandelshögskola visade på goda resultat. Insatserna hade bidragit till ensystem- och kompetensutveckling inom centrala statliga funktioner.Stödet till rättsväsendet, som bestått av rådgivning i lagstiftningsfrågor,utbildningsinsatser samt praktik för yrkesverksamma jurister, har enligtpromemorian bedrivits framgångsrikt sedan 1992.Skogs- och miljöprogrammet, som varit inriktat på industriplaneringoch råvaruförsörjning av Bai Bang, har successivt förskjutits mot stöd åtreformprocessen med den privatbrukande bonden i centrum. Resultaten visar attinriktningen varit relevant men att programmet borde ges klarare fokus, bättreadministration och bättre rapporteringsrutiner. Stödets utformning har enligtpromemorian sannolikt medverkat till ett mindre effektivt utnyttjande avtillgängliga resurser.Energistödet, som huvudsakligen syftat till att öka effektiviteten ieldistributionen, har visat på goda resultat bl.a. i form av förbättradenergitillgång, minskade energiförluster och förbättrad planering avenergidistributionen.En utvärdering av hälsostödet hade visat på svagheter iresursutnyttjande och administration av det tidigare givna stödet. Dock hadeen växande effektivitet konstaterats , vilket tillskrevsden pågående systemförändringen. Bl.a. hade inom ramen för projektet ettväxande antal vietnameser utbildats.Kultursamarbetet, som syftar till att bidra till en pluralistisk ochdemokratisk samhällsutveckling, hade bl.a. inneburit framgångsrikt stöd avlokala radiostationer. Genom en svensk-vietnamesisk kulturfond hade ett stortantal bidrag kunnat ges till individer, föreningar och byar över hela Vietnam.Enligt en utvärdering hade projektmålen för det särskildakvinnostödet som initierades 1987 uppnåtts och stödet hade administrerats väl.Särskilt omnämndes ett framgångsrikt stöd åt en fond för kreditgivning tillkvinnor.De policydiskussioner som förts inom ramen för fördelningen av importstödet,som utgick , skall enligt promemorian ha medverkat till en ökadvietnamesisk förståelse för de krav som övergången till marknads-ekonomiställt.Beträffande BITS verksamhet framhålls i promemorian att intresset frånVietnams sida har ökat kraftigt i synnerhet för kurser medinriktning på management, teknik och miljö och att visar ett mycketstort intresse för att utvidga samarbetet med BITS.SWEDECORP har enligt promemorian börjat spela en viktig roll för att utökasamarbetet inom handel och investeringar i . Ett utbildningsprogram förchefer inom exportindustrin har givit tillfredsställande resultat liksommiljöskyddsinsatser vid de tre största pappersbruken.Enligt resultatredovisningen har SAREC uppvisat goda resultat inomhälsoforskning, landsbygdsutveckling och miljö, teknik och industri samt inomsamhälls- och naturvetenskaperna.Sammanfattning av utbetalades i bistånd till ,till vilket kom i reservationer. Huvuddelen av medlenkanaliserades via SIDA. Utanför landramen utbetalades sammanlagt 35miljoner kronor i katastrofbistånd. Till SAREC utbetalades . Det totala resursflödet uppgick till 1 217miljoner kronor.Biståndet inriktades på pappersindustri, skogsbruk, hälsovård, industri-etablering och varubistånd samt mot slutet av perioden också på stöd till denallmänna reformprocessen, varvid varubistånd, industri- och energistöd samtstöd till kompetensutveckling avseende bl.a. företagsledning utgjorde viktigainslag.Vad gäller politiska skiljelinjer kan konstateras att de borgerligaoppositionspartierna i varierande grad markeradeavvikande mening i förhållande till den socialdemokratiska regeringensbiståndspolitik gentemot . Det gällde både neddragningar av befintligtbistånd och fullständig avveckling av biståndet. intog därvid denmest avvikande och kritiska hållningen. föreslog genomgåendeökningar av anslaget till Vietnam.Under perioden fattades åtta regeringsbeslut av principiell betydelse ellerannars av större vikt, varav sex avsåg insatser som på grund av sin storlekkrävde regeringsbeslut, ett avsåg en tvåårig överenskommelse om biståndetgenerellt till och ett avsåg ett s.k. proceduravtal.En resultatredovisning för perioden /89-1992/93 gjordes 1994 ianslutning till beslutet om en landstrategi för . Av redovisningenframgår bl.a. att den övergripande målsättningen att stödja och stärkareformprocessen ansågs ha uppnåtts. Det svenska stödet ansågs ha spelat enviss katalytisk roll vad gällde det institutionella stödet tillreformprocessen. Stödet till rättsväsendet bedömdes ha varit framgångsrikt.Skogs- och miljöprogrammet borde ges klarare fokus, bättre administration ochbättre rapporteringsrutiner. Energistödet hade visat på goda resultat.Hälsostödet visade på svagheter i resursutnyttjande och administration av dettidigare givna stödet, men växande effektivitet hade konstaterats under senareår.Period 2 1991-1994(Källa: budgetpropositioner 1991/92-1993/94)Formell grund för utvecklingssamarbetetUnder periodens inledning reglerades samarbetet i ett tvåårigt avtal, somgällde t.o.m. /92. Därefter ingicks ett nytt tvåårigt avtalomfattande budgetåren 1992/93 och 1993/94. Avtalet avlöstes av en s.k.landstrategi omfattande perioden - den 31 december 1997.Enligt detta dokument är de övergripande målen för det svenska biståndet attstödja de ekonomiska och politiska reformprocesserna samt att främja demokratioch mänskliga rättigheter. I strategin förutsågs en betydande breddning avbiståndet utanför SIDA:s basprogram, särskilt genom en utökad BITS-verksamhet.Även och svenska enskilda organisationer förutsågs komma att spelaen viktig roll.Ekonomisk och social utvecklingInom den privatiserade jordbrukssektorn ökade produktiviteten. I slutet avperioden bedömdes privatiseringen ha gett ett gott resultat.Industrin ökade sin produktivitet. var industrin den del avekonomin som växte snabbast.Målet för omvandlingen av den vietnamesiska ekonomin var en marknadsekonomiav sydostasiatiskt snitt. Omorienteringen som inleddes ledde först islutet av till ett genombrott för marknadsekonomin. Ett kvarståendeproblem inom ekonomin utgjorde de statliga företagen som fick konkurrera påden internationella marknaden på samma villkor som konkurrenterna iSydostasien.Under 1992 var produktionsökningen . Den genomsnittliga BNP-ökningen perår för uppgick till . Exportinkomsterna ökade under 1992med , och handelsbalansen var positiv.Inflationen hade sjunkit till i årsgenomsnitt 1992 och sjönkytterligare till 1993. Arbetslösheten var dock fortsatt hög. Ett hinderför den ekonomiska utvecklingen var den svaga infrastrukturen, växandekorruption och en utbredd varusmuggling. I den ekonomiska reformprocessen hadesjukvården och utbildningen eftersatts. Ett lån från bl.a. IMF i början av1994 medförde att kom i en relativt gynnsam ekonomisk situation.Politisk utveckling: omvärldsrelationerUSA gav upp sitt motstånd mot en normalisering av relationernamellan och de internationella finansinstituten. Dock dröjde det tillfebruari 1994 innan upphävde sitt handelsembargo. Den amerikanskaomorienteringen medförde att fick det planerade stödlånetfrån IMF.Den vietnamesiska omorienteringen av utrikespolitiken, som inleddes vid1990-talets början, innebar ett närmande till framför allt länder inärområdet, däribland tidigare fiender. En konsekvens härav var att Vietnamtilläts delta i samarbetsorganisationen på observatörsbasis. Fleravästländer, framför allt , men även bl.a. , återupptogsamarbetet med och därmed också biståndsgivningen till Vietnam.Gentemot rådde fortfarande oenighet om rätten till de oljerikaSpratlyöarna. Till den vietnamesiska avspänningspolitiken hörde också denkraftiga minskningen av anslaget till krigsmakten, innebärande bl.a. attarméns personal halverades antalsmässigt.Politisk utveckling: mänskliga rättigheter, rättsväsendeI periodens början hade undertecknat alla om mänskligarättigheter. Dock konstaterades att det fortfarande fanns brister i fråga omrättsskyddet på grund av att långa fängelsestraff i många fall utdömdes förpolitiskt och religiöst verksamma. I några fall utdömdes långa fängelsestraffpå basis av anklagelser för omstörtande verksamhet. släpptes desista fångarna ut ur de s.k. omskolningslägren för tidigare sympatisörer tillden sydvietnamesiska regimen. Till detta skall läggas att det under periodenockså utvecklades ett friare kulturklimat, att möjligheten att uttrycka sigfritt ökade och att toleransen gentemot oliktänkande också ökade. 1992 antogsen ny konstitution, vilket gjorde det möjligt att genomföra val till ettreformerat parlament. Parlamentet blev landets högsta politiska organ istället för som tidigare det kommunistiska partiet.I 1993/budgetproposition rapporterades att det politiska förtrycket iviss mån hade lättat men att förändringarna gick för långsamt. Mot bakgrund avbl.a. ökad frispråkighet och tolerans gentemot oliktänkande ansågs detsärskilt angeläget att förstärka stödet till de ekonomiska och demokratiskareformprocesserna.ResursflödetUnder perioden utbetalades totalt , vartill kom sammanlagt393 i utgående reservationer. Anslaget drogs kraftigt nedmellan budgetåren 1992/93 och 1993/94, i storleksordningen ca 110 miljonerkronor. Av budgetpropositionen 1992/93 framgår att orsaken till dennaneddragning var den missnöje med den politiskareformtakten och situationen för de mänskliga rättigheterna samt enpessimistisk bedömning av den vietnamesiska benägenheten att vidtademokratifrämjande åtgärder i landet, varför en sänkning av landramen med 100miljoner kronor föreslogs.En jämförelse av den andel av biståndet som destinerades till de trefinansiellt tyngsta ändamålen visar på en tilltagande diversifiering avbiståndet . Den ifrågavarande andelen sjönk nämligen från 83 /1993/94. Biståndet till hälsovården tillhördeunder hela perioden de tre högst prioriterade verksamheterna. hade en framskjuten ställning liksomimport/betalningsbalansstödet. Ett nytt högprioriterat område var biståndettill infrastrukturella förbättringar fr.o.m. /93.Biståndet utanför landramen uppgick till totalt 135 miljonerkronor. I denna summa ingår bl.a. katastrofhjälp (ca ),bistånd för att utveckla demokrati och mänskliga rättigheter (6,5), stöd tillmiljöåtgärder (23), bidrag från enskilda organisationer (28) samt anslag tillBITS (18), (8) och SAREC (25).Huvuddelen av biståndet kanaliserades liksom tidigare via SIDA, vars andelsjönk förhållandevis kraftigt mellan 1992/93 och 1993/94. BITS och SWEDECORPökade sina andelar procentuellt kraftigt medan SAREC:s anslagvar tämligen konstant.Det totala resursflödet /92-1993/94 uppgick till 1 217miljoner kronor.Biståndets inriktningSkogsstödet fokuserades under den här aktuella perioden på den enskildebonden/skogsbrukaren, vilket innebar en principiell förändring. Viktigakomponenter i skogsstödet var rådgivning i markrättsliga frågor, metoder förenskilda skogsbruk, återplantering, rådgivning för skogsutveckling och stödtill ett skogsforskningsinstitut.1992 genomförde SIDA en utvärdering av stödet till hälsovården och en avVärldsbanken finansierad sektorstudie, i vilka bl.a. förordades enkoncentrering av antalet insatser, en ökad uppmärksamhet på köns- ochbefolkningsfrågor samt att målgruppen för det framtida stödet borde varakvinnor i fertil ålder. På denna grund utarbetades ett nytt program förhälsovårdsinriktade insatser.