bet · GL01SkU1 · 1997-11-20 00:00:00 — När detgäller delar utskottet regeringens bedömning att de regionalpolitiskaskälen för en lokalisering dit av skattemyndigheten är avgörande.Till sätesorten för återkommer utskottet nedan, men förövriga regioner saknar utskottet, mot bakgrund av det anförda, anledning attrikta anmärkningar mot regeringens val av sätesorter. Utskottet avstyrkerdärför motionerna Sk813, Sk827, Sk828 yrkandena 1 och 2, Fö216 yrkandena 11 och12, Sk810, Sk811, Sk814, A454 yrkande 2, Sk829, Sk803, Sk815, Sk837 yrkande 2,Sk838, Sk839, Sk830, Sk804, Sk806, Sk812 och Sk832.Sätesorten för länPropositionenUtskottet har i det föregående tillstyrkt regeringens förslag att slå ihop detre skattemyndigheterna inom det nybildade länet till enmyndighet. Regeringens ställningstagande innebär att skall varasätesort även för den nybildade skattemyndigheten. I propositionen diskuterasäven det förslag som lagts fram av en särskild utredare om att lokaliseraskattemyndigheten i regionen till . Regeringen avvisar denna lösningav praktiska skäl, eftersom verksamheten i det nya länet har sin tyngdpunkt iGöteborg. Regeringen anser å andra sidan att man inom skatteförvaltningen börlokalisera annan verksamhet till , eventuellt verksamhet som omfattarflera regioner. Regeringen tänker bl.a. på löpande administration, IT-stöd ochinrättande av en för hela landet gemensam s.k. helpdesk. Regeringen avser attuppdra åt RSV att lokalisera verksamheten på sådant sätt att i vart fallmotsvarande effekt på sysselsättningen i uppnås som en förläggningdit av myndighetens ledning.MotionernaVad beträffar förordas i motionerna K528 (yrkande 10) avRolf Kenneryd m.fl. (c), Sk831 av (), Sk836 av BirgittaCarlsson m.fl. (c, fp och kd), T215 (yrkande 9) av och (båda fp) och Sk841 (yrkande 2) av m.fl. (v) Mariestadsom sätesort för skattemyndigheten i regionen. De sistnämnda motionärerna kandock tänka sig att annan kvalificerad myndighetsfunktion lokaliseras tillMariestad.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser i likhet med regeringen och RSV att , som är enbetydande storstad och centrum för en stor del av regionens befolkning ochföretag, är den naturliga sätesorten för skattemyndigheten i regionen.Utskottet delar också regeringens uppfattning att en lokalisering av sätesortentill , som är en liten verksamhetsort inom skatteförvaltningen, skullepå ett olyckligt sätt kunna leda till att ledningen för myndigheten ändå ipraktiken i betydande utsträckning skulle komma att befinna sig i ochpå andra större verksamhetsorter inom regionen. bör därför även ifortsättningen vara sätesort för skattemyndigheten i regionen.Utskottet instämmer också i regeringens uppfattning att kravet på engodtagbar inomregional balans lämpligen bör tillgodoses genom att lokaliseraannan verksamhet inom skatteförvaltningen till . Utskottet förutsätteratt regeringen fullföljer de intentioner i detta syfte som redovisas ipropositionen. Inriktningen bör alltså vara att uppnå minst motsvarande effektpå sysselsättningen i som en förläggning dit av myndighetens ledningskulle ha inneburit. Utskottet förutsätter att det handlar om såvälkvalificerade handläggartjänster som baspersonaltjänster och att det totalt rörsig om 30-50 tjänster. Eftersom regeringen redan har dessa ambitioner finns detenligt utskottets uppfattning ingen anledning för att nu göra någotsärskilt uttalande i frågan. Med det anförda avstyrker utskottet motionernaK528 yrkande 10, Sk831, Sk836, T215 yrkande 9 och Sk841 yrkande 2.Hallands länPropositionenHallands län bör enligt regeringen delas upp så att , ochFalkenbergs kommuner tillförs i , ochLaholms, och kommuner förs samman med län. Motsvarandeskall gälla i fråga om kronofogdemyndigheten i (sebudgetpropositionen volym 3, utg.omr. 4, s. 61). Övergångsvis bör dock, anförregeringen, hela fortfarande vara en del av VästraGötalandsregionen inom exekutionsväsendet och ett eget myndighetsområde inomskatteförvaltningen.MotionernaDå det gäller begärs i motion K528 (yrkande 9) av . (c) att länet hålls samman och tillförs antingen Östergötlands-Jönköpingslän eller Kronobergs-Kalmar-Blekinge län. Även i motion Sk816 av tredje vicetalman () föreslås i första hand att inga ändringar görsbeträffande och i andra hand att läggs samman medÖstergötlands-Jönköpings län som enligt motionärens uppfattning bör hahuvudorten i . I motion Sk833 av m.fl. (m) motsättersig motionärerna en uppdelning av skattemyndigheterna i , liksom endelning av kronofogdemyndigheterna i länet (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeUtskottet inser att det är svårt att finna en lösning som i alla avseenden ärhelt tillfredsställande. Det är ingen tvekan om att det finns starka bandmellan den norra delen av och vad gäller näringsliv,resor till och från arbetet m.m.För de sydligare delarna av finns kopplingar av liknande slag, om äninte fullt lika starka, till angränsande delar av . Detta talar för endelning av länet i enlighet med regeringens förslag.Å andra sidan skulle en sådan delning leda till att ett delat län skulletillföras två av de allra största regionerna. Detta strider mot ambitionen attskapa ungefär jämnstora regioner. De rent verksamhetsmässiga konsekvenserna aven delning är också svåra att förutse.Mot denna bakgrund anser utskottet att skatteförvaltningen ochkronofogdemyndigheterna i inte skall delas och överlåter åtregeringen att avgöra till vilken region myndigheterna skall föras. Utskottetföreslår att som sin mening ger detta regeringen till känna.Utskottet avstyrker motionerna K528 yrkande 9, Sk816 och Sk833 men anser attde får anses vara delvis tillgodosedda genom det ställningstagande somutskottet har gjort i frågan.Tullens framtida resurser och resursanvändningMotionernaI några av de motioner som väckts med anledning av budgetpropositionen föreslåsuttalanden av olika slag om hur tullens resurser bör dimensioneras och hurtullen bör använda dem. Genomgående efterlyses förstärkningar framför allt påkontrollsidan.I motion K715 (yrkande 16) av m.fl. (kd) krävs ökade resursertill tullen för att motverka den kriminalitet som enligt motionärerna börjatväxa till följd av minskningen av antalet tjänster i tullen i samband med EU-inträdet. Även i motion So679 (yrkande 1) av m.fl. (kd och fp)begärs ytterligare medel till tullen för att säkra gränskontrollen. I motionSk805 (yrkande 2) av m.fl. (kd) efterlyses bättre kontrollvid internationella flygplatser och att kontroll inte bara sker påkontorstid. I samma motion (yrkande 3) begärs ett tillkännagivande om åtgärdermot internationell kriminalitet, bättre samarbete, ökad datorisering ocheffektivare yttre gränskontroll. I motion Sk842 av m.fl. (s)föreslås en omfördelning så att tullen i får mer resurser, och även imotion Sk843 av () förordas en omprioritering så att tullen iHelsingborg får mer resurser för bl.a. riskanalyser.Utskottets ställningstagandeUtskottet är överens med motionärerna om att tullen bör bedriva sinkontrollverksamhet så effektivt som möjligt så att våra gränser skyddas motillegal införsel av narkotika och andra farliga varor. Detta är också en högtprioriterad del av de allmänna mål för verksamhet som harfastlagt och som skall vara vägledande för användning av sinatillgängliga resurser. Utskottet vidhåller sin tidigare uttaladeuppfattning att det inte är sak att ge detaljföreskrifter om tullensnärvaro i olika regioner eller på olika orter eller hur tullen bör disponerasina resurser. svarar således i princip självt förresursfördelningen inom sin verksamhet under hänsynstagande till de nämndaallmänna målen och till statsmakternas krav på effektivitet och trafikens ochnäringslivets behov av tullinsatser och service.Utskottet vill erinra om att tullens metoder för att bekämpanarkotikasmuggling och annan grov brottslighet på varuområdet går mot en ökadinriktning på underrättelseverksamhet och spaningsverksamhet i samarbete medandra länder. Ett exempel på det är den införda möjlighetenför tullen att ta del av transportföretagens bokningslistor och uppgifter omankommande och avgående transporter (prop. 1995/96:166, bet. 1995/96:SkU23).Andra exempel är de underrättelseregister och spaningsregister som avsesinrättas som stöd för tullens brottsbekämpning (se prop. 1997/98:11 somutskottet också behandlar ). Vidare kan nämnas att Generaltullstyrelsenhar beslutat om att inrätta en central riskanalysenhet i somtillsammans med regionala enheter skall arbeta med riskanalyser för helalandet.Utskottet vill också hänvisa till den utvärdering av effekterna avkontrollverksamheten och tullverksamheten i övrigt i samband med EU-inträdetsom bl.a. skall ta upp tullens dimensionering (dir. 1997:34).Utredningen förväntas lägga fram sitt resultat . I samband medkommande ställningstaganden till detta utredningsarbete kan det finnasanledning att återkomma till frågorna om tullens resurser och resursanvändning.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet samtliga nu berörda motioneroch motionsyrkanden.ICAP-statusen på helikopterflygplatserna i och MalmöMotionenI motion Sk807 av () begärs ett uttalande av om attbehålla ICAP-statusen på helikopterflygplatserna i och Malmö.Motionären pekar på betydelsen för företagen i av goda kommunikationertill och från flygplats.Utskottets ställningstagandeEnligt vad utskottet erfarit anmäldes och flygplatser tillEU-kommissionen som svenska internationella gemenskapsflygplatser (ICAP) efterett regeringsbeslut . ICAP-statusen på en flygplats har betydelse förfrågan om på vilken flygplats tullen skall utföra bagagekontroll. Under arbetetmed Schengen har dock frågan om statusen som ICAP-flygplats kommit att fåbetydelse även för polisens arbete med personkontroller. Enligt vad utskottetinhämtat finns det dock inom inte något pågående ärende omatt återkalla anmälan avseende dessa flygplatser. Någon anledning för riksdagenatt göra något uttalande i enlighet med motionärens önskemål föreligger såledesinte och utskottet avstyrker följaktligen motion Sk807.Samarbete tull-polisMotionenI motion Ju219 (yrkande 2) av m.fl. (m) föreslås att regeringenvidtar åtgärder för att inleda en försöksverksamhet medregionalt integrerade tull- och polismyndigheter. Motionärerna eftersträvar enorganisatorisk förändring av polisens och tullens verksamheter därtullkriminalen och tullens bevakningspersonal integreras medpolisorganisationen på de platser där inre gränskontroll kommer i fråga.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill understryka att utskottet i tidigare sammanhang har ställt sigbakom tanken på ett fördjupat samarbete mellan tull och polis där ett sådantsamarbete är till gagn för verksamheten, t.ex. för att effektivisera kampen motnarkotika. Utskottet vill dessutom framhålla att det ingår i uppgifterna förden tidigare nämnda utvärderingen av EU-medlemskapets effekter för Tullverketsdimensionering och organisation m.m. att belysa förutsättningarna för ocherfarenheterna av samarbete med andra myndigheter, främst polisenoch skatteförvaltningen (dir. 1997:34). Utredningsarbetet kommer att slutförassenare . Ett ställningstagande till den av motionärerna aktualiseradefrågan bör därför anstå i avvaktan på kommande ställningstaganden tillresultatet av utredningsarbetet. Utskottet avstyrker därför motionen i berörddel.Punktskattepliktiga varorMotionernaI motion Ju219 (yrkande 3) av m.fl. (m) efterlyses en bättrepunktskattekontroll genom integration av berörda delar av tullen medskatteförvaltningen. Motionärerna begär en utredning härom. I motion Sk805(yrkande 1) av m.fl. yrkas förändrad lagstiftning för atthindra olaglig införsel av punktskattepliktiga varor. en ökad användning av beslag och förverkande.Utskottets ställningstagandeSom utskottet har nämnt väntas den pågående utvärderingen av EU-medlemskapets effekter för dimensionering och organisation m.m.även belysa förutsättningarna för och erfarenheterna av samarbetemed andra myndigheter, förutom polisen bl.a. skatteförvaltningen (dir.1997:34). Vidare bereds inom , efter avslutadremissbehandling, betänkande (SOU 1997:86)Punktskattekontroll av alkohol, tobak och mineralolja m.m. med förslag omutvidgade möjligheter till fysisk kontroll och förbättrad informationstillgång.Förslagen går bl.a. ut på att det skall bli möjligt att omhänderta, beslagtaoch förverka punktskattepliktiga varor och att ett punktskattekontrollregisterinförs. De frågor som tas upp i motionerna kommer således att belysas i detarbete som pågår på olika håll och enligt utskottets uppfattning bör resultatethärav avvaktas innan tar ställning. Motionerna avstyrks därför även idenna del.Frizon vid flygplatsBestämmelserna i tullagen (1994:1550) om frizonerFör att tillgodose importörernas behov av förvaring och viss bearbetning avimporterade varor innan de övergår i fri omsättning eller blir föremål förannan tullmässig bestämmelse eller användning finns inom EU en möjlighet attinrätta bl.a. s.k. frizoner. Frizoner nämns i 45-53 §§ tullagen (1994:1550) somi sin tur styrs av EU:s tullagstiftning. Enligt 46 § tullagen kan en frizoninrättas efter tillstånd av regeringen. I sådana frizoner får enligt 50 §tullagen industriell verksamhet, annan kommersiell verksamhet ochserviceverksamhet bedrivas med de begränsningar och på de villkor somregeringen föreskriver. Enligt EU:s tullkodex skall frizoner vara inhägnade.MotionI motion Sk802 av () framställs ett önskemål om att inrätta enfrizon på utanför . En sådan kommer enligt motionärenatt behövas för att ta emot fraktflyg och charter på denna flygplats.Utskottets ställningstagandeEtt eventuellt inrättande av en frizon enligt tullagen i anslutning tillSturups flygplats är en fråga som det ankommer på regeringen att pröva. Enligtvad utskottet erfarit har en ansökan inkommit till Regeringskanslietoch den skall nu bli föremål för remissbehandling och övrig beredning. Någonanledning för att göra ett uttalande i enlighet med motionärensönskemål föreligger enligt utskottets mening inte. Utskottet avstyrker därförmotionen.Frizon i m.m.MotionI motion Sk734 (yrkandena 6 och 7) av () begärs förslag oms.k. frizoner i vissa storstadsområden och ett uttalande om att inrätta någotslag av frizon i . Frizonsfrågan bör enligt motionären handla omhur man genom avreglering, valfrihetsreformer, en social skattepolitik ochreformer som underlättar för företagande kan skapa en ökad social rörlighet.Utskottets ställningstagandeMotionären bakom motion Sk734 avser något annat med begreppet frizon än vad somavses i tullagen. Utskottet utgår ifrån att han menar ett område därskattefrihet helt eller delvis råder i större eller mindre omfattning.Utskottet kan i och för sig hålla med om att det kan vara önskvärt att medsärskilda åtgärder få i gång företagande, sociala aktiviteter och annansysselsättning i vissa områden. Förslaget att inrätta särskilda zoner med andraregler än vad som annars gäller här i landet är emellertid inte realistiskt.Utskottet har också tidigare avvisat tanken på att inrätta skattefria ellerskattefavoriserade enklaver av den typ som motionären är inne på och finnerinte något skäl att på grund av vad som anförts i motionen ändra uppfattning.Även arbetsmarknadsutskottet har gett uttryck för en liknande inställning ochriktat invändningar från bl.a. konkurrenssynpunkt vid sin behandling avsnarlika förslag om s.k. ekonomiska frizoner (bet. 1996/97:AU1 s. 52-53).Utskottet vidhåller således sin uppfattning i dessa frågor och finner alltsåatt lösningen på de problem som tas upp i motionen bör sökas på andra vägar.Utskottet avstyrker följaktligen motion Sk734. beträffande lagstiftningsåtgärder med anledning av bildandet avVästra länatt med anledning av proposition 1997/98:1 Utgiftsområde 3 punkterna1 och 2 antar de vid propositionen fogade förslagen till1. lag med anledning av bildandet av med denändringen att lagen erhåller följande såsom utskottets förslag betecknadelydelse:----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|Regeringens förslag |Utskottets förslag |-------------------------------------------------------|Det som är föreskrivet i | Det som är föreskrivet i||eller annars följer av en |eller annars följer av en||lag eller annan |lag eller annan||författning beträffande |författning beträffande||i |i||, |,||i |i||eller |eller||i |i||skall efter |skall efter||utgången av i |utgången av i||stället gälla Skatte- |stället gälla Skatte-||myndigheten i Västra |myndigheten i Västra||. I fråga om|| |och kommuner|| |skall dock det som är|| |föreskrivet i eller annars|| |följer av en lag eller|| |annan författning|| |beträffande Skattemyn-|| |digheten i || |efter utgången av || |i stället gälla Skatte-|| |myndigheten i || |län. |-------------------------------------------------------2. lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter ochprisregleringsavgifter,2. beträffande anslag inom utgiftsområde 3 ochuppbördatt med bifall till proposition 1997/98:1 Utgiftsområde 3 punkt 3 ochmed avslag på motionerna 1997/98:Sk327 yrkande 33 i denna del,1997/98:Sk735 yrkande 17 i denna del, 1997/98:Sk805 yrkande 4 och1997/98:Sk841 yrkande 3 anvisar anslag under utgiftsområde 3Skatteförvaltning och uppbörd enligt bilaga,res. 1 (fp)3. beträffande skattemyndigheternas framtida resurseratt avslår motionerna 1997/98:Sk327 yrkande 33 i denna del och1997/98:Sk735 yrkande 17 i denna del,res. 2 (fp)res. 3 (kd)4. beträffande en ny regionindelning för skatteförvaltningenatt avslår motionerna 1997/98:K528 yrkande 7, 1997/98:Sk826,1997/98:Sk833 yrkande 1, 1997/98:Sk837 yrkande 1, 1997/98:Sk840 och1997/98:Sk841 yrkande 1,res. 4 (m, c, v)5. beträffande sätesorter för de nya skattemyndigheterna utom VästraGötalands länatt avslår motionerna 1997/98:Sk803, 1997/98:Sk804, 1997/98:Sk806,1997/98:Sk810, 1997/98:Sk811, 1997/98:Sk812, 1997/98:Sk813, 1997/98:Sk814,1997/98:Sk815, 1997/98:Sk827, 1997/98:Sk828 yrkandena 1 och 2,1997/98:Sk829, 1997/98:Sk830, 1997/98:Sk832, 1997/98:Sk837 yrkande 2,1997/98:Sk838, 1997/98: Sk839, 1997/98:Fö216 yrkandena 11 och 12 och1997/98:A454 yrkande 2,res. 5 (fp)6. beträffande sätesorten för i avslår motionerna 1997/98:K528 yrkande 10, 1997/98:Sk831,1997/98:Sk836, 1997/98:Sk841 yrkande 2 och 1997/98:T215 yrkande 9,7. beträffande länatt som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört ochavslår motionerna 1997/98:K528 yrkande 9, 1997/98: Sk816 och 1997/98:Sk833yrkande 2,8. beträffande tullens framtida resurser och resursanvändningatt avslår motionerna 1997/98:K715 yrkande 16, 1997/98: Sk805yrkandena 2 och 3, 1997/98:Sk842, 1997/98:Sk843 och 1997/98:So679 yrkande1,res. 6 (kd)9. beträffande ICAP-statusen på helikopterflygplatserna iHelsingborg och Malmöatt avslår motion 1997/98:Sk807,10. beträffande samarbete tull-polisatt avslår motion 1997/98:Ju219 yrkande 2,res. 7 (m)11. beträffande punktskattepliktiga varoratt avslår motionerna 1997/98:Sk805 yrkande 1 och 1997/98:Ju219yrkande 3,res. 8 (m)res. 9 (kd)12. beträffande frizon vid flygplatsatt avslår motion 1997/98:Sk802,res. 10 (m)13. beträffande frizon i m.m.att avslår motion 1997/98:Sk734 yrkandena 6 och 7.res. 11 (m)den 20 november 1997På skatteutskottets vägnarLars HedforsI beslutet har deltagit: (), (), (),(), (), (), (), (), Per (), (), RonnyKorsberg (mp), (), (), (), (), () och (). Anslag inom utgiftsområde 3 och uppbörd (mom. 2)() hardels anfört följande:Inom har vi alltid opponerat mot en statlig maktutövning påskatteområdet som tar sig det uttrycket att rättssäkerheten eftersätts ochindrivningen får prägel av godtycke. Som en följd härav har vi också motsattoss den s.k. generalklausulen på skatteområdet och arbetar för att den skallavskaffas. Däremot ligger det i alla medborgares intresse attskattemyndigheterna har en hög ambition och tillräckliga resurser för attkontrollera skatteunderlaget och motverka skattefusk. Särskilt angeläget ärdetatt få bukt med det omfattande momsfusket mera effektivt. Vi vill därförtillstyrka motion Sk735 yrkande 17 i denna del och anslå ytterligare 50miljoner kronor för ökade insatser mot skattefusket. Som föreslås i motionenbör beloppet tas från anslagsbehållningen. Vi föreslår att riksdagengör ett tillkännagivande härom till regeringen.dels under moment 2 hemställt:2. beträffande anslag inom utgiftsområde 3 och uppbördatt med anledning av proposition 1997/98:1 Utgiftsområde 3 punkt 3,med bifall till motion 1997/98:Sk735 yrkande 17 i denna del och med avslagpå motionerna 1997/98:Sk327 yrkande 33 i denna del, 1997/98:Sk805 yrkande4 och 1997/98:Sk841 yrkande 3dels anvisar anslag under utgiftsområde 3 och uppbördenligt bilaga,dels som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,2. Skattemyndigheternas framtida resurser (mom. 3)() hardels anfört följande:Med hänvisning till vår motivering bakom reservation 1 tillstyrker vi motionSk735 yrkande 17 även i övriga delar och föreslår att anslagen tillSkattemyndigheterna för vart och ett av höjs med 50miljonerkronor utöver vad regeringen beräknat dem till. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.dels under moment 3 hemställt:3. beträffande skattemyndigheternas framtida resurseratt med bifall till motion1997/98:Sk735 yrkande 17 i denna del ochmed avslag på motion 1997/98:Sk327 yrkande 33 i denna del som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts,3. Skattemyndigheternas framtida resurser (mom. 3)() hardels anfört följande:Från sida föreslår vi att ytterligare resurser anslås föratt öka skattekontrollen. För att komma åt skattefusket är det viktigt attSkattemyndigheterna har effektiva kontrollmöjligheter som givetvis samtidigtmåste vägas mot rimliga rättssäkerhetsgarantier. Sådana kontrollinsatser harerfarenhetsmässigt hög lönsamhet. Varje satsad krona ger i ökadestatsinkomster. tillstyrker därför motion Sk327 yrkande 33 idenna del och föreslår att ytterligare avsätts tillSkatteförvaltningen för förstärkt skattekontroll. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.dels under moment 3 hemställt:3. beträffande skattemyndigheternas framtida resurseratt med bifall till motion 1997/98:Sk327 yrkande 33 i denna del ochmed avslag på motion 1997/98:Sk735 yrkande 17 i denna del som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts,4. En ny regionindelning för skatteförvaltningen (mom. 4)(), (), (), PerRosengren(v), () och () hardels anfört följande:Den av regeringen aviserade omorganisationen av skatteförvaltningen som bl.a.innebär att ett stort antal län mister sina skattemyndigheter föregriper påettmycket olyckligt sätt det utredningsarbete som den parlamentariska kommitténomden regionala samhällsorganisationen (PARK), som tillkallats, har fåtti uppgift att bedriva (In 1997:08, dir. 1997:80). Syftet med kommitténs arbeteär bl.a. att kartlägga de regionala förvaltningsmyndigheternas olikageografiska indelningar för att ge statsmakterna en bättre helhetsbild somunderlag för en övergripande prövning. Det måste anses mycket anmärkningsvärtatt regeringen redan nu beslutar om vittgående förändringar av den regionalaoch lokala organisationen av skatteförvaltningen utan att avvakta enövergripande och samlad syn på myndigheternas och den offentliga verksamhetensstruktur på regional och lokal nivå.Det är också enligt vår mening fel att se skatteförvaltningens organisation iett alltför snävt och byråkratiskt ledningspektiv och bortse frånskattebetalarnas behov. Vi vill i detta sammanhang varna för att den nyaregionindelningen kan innebära en allvarlig uttunning avskatteförvaltningens lokala närvaro. Trots modern teknik kan medborgarna påolika sätt behöva ta en personlig kontakt med myndigheterna och deras kontorbör därför inte ligga så långt bort att ett besök - om det över huvud taget ärpraktiskt genomförbart - bara kan företas till priset av långa resor och storakostnader och uppoffringar för enskilda.Vi är heller inte övertygade om att regionala centraliseringar till störreenheter innebär några större effektivitetsvinster.