bet · GK01UbU10 · 1997-04-29 00:00:00 — Lokala styrelser med elevmajoritet Utskottet tillstyrker regeringens förslag att kommunerna skall få överlåta vissa ansvars- och beslutsfunktioner, som ligger på styrelsen för utbildningen eller rektorn för en skola, till enlokal styrelse vari elever har majoritet. De lokala styrelserna medelevmajoritet skall i formellt hänseende utgöra sådana självförvaltningsorgansom regleras i kommunallagen. Försöksverksamheten skall omfatta gymnasieskolanoch komvux. Den kan inledas fr.o.m. den 1 juli 1997.Samtliga motionsyrkanden avstyrks.Till betänkandet har fogats ett antal reservationer, bl.a. en reservation(m, fp, kd) om avslag på regeringsförslaget. Regeringen har i proposition 1996/97:109 Lokala styrelser med elevmajoritetföreslagit att godkänner den huvudsakliga inriktningen av enförsöksverksamhet med lokala styrelser med elevmajoritet inom gymnasieskolanoch den kommunala vuxenutbildningen (komvux) i enlighet med vad regeringenförordar (avsnitt 4). Motioner med anledning av proposition 1996/97:109 Lokala styrelser medelevmajoritet1996/97:Ub11 av () vari yrkas att avslår regeringensförslag i enlighet med vad som anförts i motionen.1996/97:Ub12 av () vari yrkas1. att avslår regeringens förslag,2. att hos regeringen begär en utredning i enlighet med vad somanförts i motionen.1996/97:Ub13 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lokala styrelser med elevmajoritet i gymnasieskolan,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lokala styrelser med elevmajoritet i den kommunalavuxenutbildningen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om verkligt elevinflytande,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om alternativa skolformer,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om elevernas valmöjligheter.1996/97:Ub14 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag till lokala styrelser medelevmajoritet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att rektors ansvar när det gäller ett utvecklat elevinflytande börförtydligas i läroplanerna,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör återkomma med ett reviderat förslag tillförsöksverksamhet med lokala styrelser enligt beskriven modell.1996/97:Ub15 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att elevinflytande skall betraktas som en kvalitetsaspekt vidutvärderingar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att elever skall ges en lagstadgad rätt att utvärdera sin egenutbildning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en redogörelse för hur försöksverksamheten skall göras till enangelägenhet för så många elever som möjligt,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en regel som garanterar elever fr.o.m. årskurs 7 rätt att delta somledamöter i lokala styrelser.1996/97:Ub16 av och () vari yrkas1. att avslår propositionens begäran om godkännande avförsöksverksamhet med lokala skolstyrelser med elevmajoritet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheterna till elevinflytande i skolkonferensen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen iövrigt anförts om ökat elevinflytande.Motioner från allmänna motionstiden 19961996/97:Ub230 av m.fl. (kd) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om försöksverksamheten med styrelser med föräldramajoritet.1996/97:Ub233 av m.fl. (c) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om elev- och föräldrainflytande,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en försöksverksamhet med lokala styrelser med elevmajoritet igymnasieskolan.1996/97:Ub245 av m.fl. (v) vari yrkas17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om elevdemokrati.1996/97:Ub246 av m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om elevdemokrati och demokratisk fostran.1996/97:Ub250 av m.fl. (fp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett ökat elev- och föräldrainflytande i skolan.1996/97:Ub251 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvecklingsarbete för elevernas inflytande vid val av kurser inomämnena. InledningRiksdagen begärde i samband med beslutet om en ny läroplan för detobligatoriska skolväsendet (prop. 1992/93:220, bet. 1993/94:UbU1, rskr.1993/94:82) hos regeringen en ordentlig belysning av frågan om att stärka elevers ochföräldrars inflytande i skolan. Härvid borde göras en kartläggning avexisterande samverkansformer - där föräldrar och elever har ettinstitutionaliserat inflytande över den enskilda skolan - och de juridiskabegränsningar för dessa som finns i dagens lagstiftning. Regeringen bordedärefter återkomma till med förslag i frågan.Genom beslut om lokal demokrati (prop. 1993/94:188,bet. KU40, rskr. 379) infördes bestämmelser i kommunallagen(1991:900) som gör det möjligt att inrätta s.k. självförvaltningsorgan underkommunal helt eller delvis sköta driften av en viss kommunalanläggning eller institution. Dock skall dessa bestämmelser - enligt ettsamtidigt beslutat tillägg till 2 kap. 1 § andra stycket skollagen (1985:1100)- inte tillämpas i fråga om uppgifter för vilka ansvaret enligt skollageneller andra bestämmelser ankommer på den kommunala nämnden eller någon annan.Undantag från skollagens organisatoriska bestämmelser får enligt ettgenerellt bemyndigande i 15 kap. 4 § skollagen göras för försöksverksamhetinom det offentliga skolväsendet som anordnas enligt föreskrifter meddelade avregeringen.Efter förslag av regeringen godkände inriktningen av enförsöksverksamhet med lokala styrelser med föräldramajoritet i ochden obligatoriska särskolan (prop. 1995/96:157, bet. UbU9, rskr. 259).Försöksverksamheten äger rum och ärreglerad i förordningen (1996:605) om försöksverksamhet med lokala styrelser iskolan.I nu föreliggande proposition föreslås - efter modell av föräldrastyrelserna -en försöksverksamhet med lokala styrelser med elevmajoritet inomgymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen (komvux).Till grund för propositionen ligger den s.k. delbetänkandeInflytande på riktigt - Om elevers rätt till inflytande, delaktighet ochansvar (SOU 1996:22) samt remissyttranden över detta.Lokala styrelser med elevmajoritet i gymnasieskolan och den kommunalavuxenutbildningenRegeringen föreslår i propositionen att kommunerna fåröverlåta vissa ansvars- och beslutsfunktioner till lokala skolstyrelser ivilka eleverna är i majoritet. Funktionerna ligger på den kommunalanämnd som utgör styrelse för utbildningen eller på rektorn för en skola.Försöksverksamheten skall gälla gymnasieskolan och den kommunalavuxenutbildningen. Försöksperioden skall börja och , vilket innebär att den avslutas med försöksperioden förföräldrastyrelserna i och den obligatoriska särskolan. De lokalastyrelserna skall i formellt hänseende utgöra sådana självförvaltningsorgansom regleras i kommunallagen (1991:900).Som inledningsvis nämnts bildar försöksverksamheten med lokalaföräldrastyrelser modell för hur de lokala styrelserna med elevmajoritet skallutformas. Också när det gäller de nu föreslagna styrelserna kommer regeringenatt i särskild förordning reglera vilka ansvars- och beslutsfunktioner somkommunen får överlåta till den lokala styrelsen. Vissa ytterligareföreskrifter behövs utöver dem som finns i kommunallagen omsjälvförvaltningsorgan, anför regeringen. Bland annat avses de lokalastyrelserna få andra befogenheter än vad enbart kommunallagen medger. Det börankomma på nämnden, dvs. styrelsen för utbildningen, att fastställa enarbetsordning för den lokala styrelsen.I fråga om den lokala styrelsens uppgifter anser regeringen att denna skallkunna besluta om en del av de frågor som enligt gymnasieförordningen(1992:394) och läroplanen (Lpf 94) ankommer på styrelsen för utbildningeneller rektorn. Eftersom försöksverksamheten också avses omfatta komvux, kommeräven uppgifter som vilar på styrelsen för utbildningen och rektor enligtförordningen (1992:403) om vuxenutbildning att kunna behandlas av enlokal styrelse. Vidare skall nämnden, enligt regeringen, till en lokalstyrelse kunna överlåta sådana uppgifter för vilka det inte finns särskiltangivet att de skall handhas av någon särskild befattningshavare. inte avhända sig det övergripande ansvaret för verksamheten. Uppgiftersom innebär myndighetsutövning eller som på annat sätt avser individuella fallfår inte heller läggas på en lokal styrelse.Det betonas i propositionen att rektor skall svara för ledningen avutbildningen och lärarna för att planera och genomföra undervisningen även ien skola med lokal styrelse. med elevmajoritet kan därför inte fåuppgifter som leder till att rektor inte kan utöva sin ledningsfunktion, ochden kan aldrig överta det professionella ansvaret för hur undervisningen skallbedrivas.När det gäller sammansättningen av den lokala styrelsen bör rektor varasjälvskriven som ledamot, anför regeringen. Företrädare för personalen skallockså alltid ingå. I den lokala styrelsen skall som nämnts elevernasrepresentanter vara i majoritet. Även omyndiga elever skall kunna varaledamöter. Den kommunala nämnden bör få besluta att även andra, såsomföreträdare för det omkringliggande samhället, skall vara representerade. Detär enligt regeringen viktigt att de personer som utses är representativa förde grupper som de företräder och att en jämn könsfördelning eftersträvas.I den närmare motiveringen för omyndiga elevers medverkan i lokala styrelserframhåller regeringen att bakgrunden till försöksverksamheten är att geeleverna en ökad möjlighet till reellt inflytande över sin studiesituation.Trovärdigheten i försöksverksamheten bygger på att alla inblandade parteruppfattar den lokala styrelsens arbete som seriöst och att styrelsen fårbeslutanderätt i frågor som passar för ett organ av den aktuella typen.Eleverna får egen erfarenhet av ett inflytande som bygger på demokratiskagrunder. Det är den kommunala nämnden som, efter förslag av eleverna, väljerde elevrepresentanter som skall sitta i den lokala styrelsen. Ändå är detenligt regeringen viktigt att inte utan starkt vägande skäl begränsa kretsenav elever som kan ingå i en lokal styrelse till myndiga elever.Enligt kommunallagens bestämmelser kan nämnden återkalla ett uppdrag som hargivits till ett självförvaltningsorgan eller till en enskild ledamot om detfinns särskilda skäl för detta. Nämnden har alltså det formella ansvaret föratt den lokala styrelsen får en sådan sammansättning att den kan utföra detilldelade uppgifterna på ett tillfredsställande sätt. Enligt vad som närmareutvecklas i propositionen står nämnden ansvarig för t.ex. ekonomiska beslutsom rör driften av en skola och för skada som eventuellt kan åsamkas genombeslut fattade av en lokal styrelse.Kommunens beslut om att delta i den föreslagna försöksverksamheten skall, ilikhet med vad som gäller för föräldrastyrelserna, anmälas till Skolverket.Anmälan skall utgöra grund för den planering av utvärderingen som Skolverketavses göra.Regeringen föreslår att godkänner den huvudsakliga inriktningen aven försöksverksamhet med lokala styrelser med elevmajoritet i enlighet med vadregeringen förordar.Avslag på regeringens förslag yrkas i flera motioner. Sålunda påtalas imotion 1996/97:Ub13 (m) yrkande 1 att elevinflytandet hamnar i händerna pålokala politikers vilja och intresse. Den form som förslaget fått ger inteökat inflytande för en majoritet av eleverna utan innebär endast ytterligareen variant av formaliserat beslutsfattande. Enligt motionärerna är det direktolämpligt att majoriteten i de nya styrelserna för den offentligagymnasieskolan kan komma att bestå av elever som är minderåriga, vilketställer till problem ur ansvarssynpunkt. Också när det gäller rektorsställning innehåller förslaget svagheter, hävdar motionärerna. Förslaget omlokala styrelser med elevmajoritet i gymnasieskolan avvisas därför. Likasåavvisas förslaget om lokala styrelser i den kommunala vuxenutbildningen medmotiveringen bl.a. att även detta förslag är illa underbyggt (yrkande 2).I motion 1996/97:Ub11 (m) anförs som grund för avslagsyrkandet attregeringens förslag inte svarar mot ett av elever och föräldrar artikuleratbehov. Elevinflytande är betydligt angelägnare i den löpande undervisningen änöver skolans förvaltning. Motionären anser att förslaget om lokal styrelsekommer att komplicera arbetet för berörda rektorer. I stället måste skolansprofessionella ledarskap stärkas. - bör enligt motion 1996/97:Ub12 (m) avslå regeringens förslag (yrkande 1) och hos regeringen begära enutredning som syftar till att åter göra till ett högkompetensland(yrkande 2). Skolelevernas kompetens att kraftfullt driva igenom sådanaintentioner torde vara minimal, anför motionären.Lokala skolstyrelser med elevmajoritet är enligt motion 1996/97:Ub16 (fp)yrkande 1 inte rätt modell för ett ökat elevinflytande. Motionärerna ärkritiska till att eleverna skall ha majoritet i styrelserna, vilket enligt deminnebär att den professionella skolledningen fråntas vissa instrument för attkunna uppnå målen för skolans verksamhet. De påpekar att regeringens förslagsaknar tydliga regler för den valprocess som skall garantera att elever väljsdemokratiskt. Dessutom är ansvarsfrågan otydlig. Motionärerna yrkar avslag påförslaget.Också i motion 1996/97:Ub14 (kd) yrkande 1 begärs avslag på regeringensförslag till lokala styrelser med elevmajoritet. Motionärerna anser attförslaget närmare bör analyseras vad gäller rollfördelning, vilka uppgifterstyrelsen skall ha och hur man löser ansvarsfrågan för huvudmannen. Attinrätta en styrelse med otydligt mandat och ansvar och låta omyndiga personerutgöra majoriteten i denna styrelse skapar en bristande respekt för dedemokratiska institutionerna, anför motionärerna. De anser därför attregeringen bör återkomma med ett reviderat förslag till försöksverksamhet medlokala styrelser (yrkande 3). Arbetet med den fortsatta beredningen av ärendetbör ske efter en modell där den lokala styrelsen består av representanter förelever, skolpersonal, föräldrar och arbetslivet. Eleverna bör inte ha egenmajoritet. Målsättningen bör vara att man skall uppnå konsensusbeslut. Rektorbör vara självskriven ledamot.I motion 1996/97:Ub233 (c) - som väcktes under den allmänna motionstidenhösten och således innan den nu aktuella propositionen lades fram -begärs ett riksdagsuttalande om en försöksverksamhet med lokala styrelser medelevmajoritet i gymnasieskolan (yrkande 11). Motionärerna skisserar enförsöksverksamhet som i stort överensstämmer med det föreligganderegeringsförslaget. Det betonas särskilt att styrelserna inte får äventyralärarens roll och uppgifter. Inte heller bör styrelserna kunna besluta ipersonalfrågor.U t s k o t t e t anser att bör godkänna regeringens förslag omen försöksverksamhet med lokala styrelser med elevmajoritet inomgymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen med den inriktning somregeringen förordar. Samtliga här behandlade motionsyrkanden avstyrks därmed;vad gäller motion 1996/97:Ub233 är yrkande 11 tillgodosett genomregeringsförslaget.Enligt utskottets mening är det självfallet väsentligt att elevernagenerellt får ett sådant ökat inflytande att de kan påverka sin egenvardagssituation. Detta står inte i motsättning till att elever får ettformellt inflytande, vilket kan ses som ett led i deras demokratiska fostran;i skolans uppgifter ingår att fostra ansvarskännande och demokratiskasamhällsmedborgare. I likhet med regeringen anser utskottet att ettelevinflytande i lokala styrelser för skolan markerar att eleverna ärkompetenta att ta ett större ansvar. Det kan i sin tur leda till att ocksåelevinflytandet i klassrummet ökar. Om elever och personal upplever att dendemokratiska processen i skolan fungerar och att elevernas åsikter ochsynpunkter bemöts med allvar och respekt, måste rimligen den attityden ocksåha betydelse för det mer informella inflytandet. Utskottet vill särskilt lyftafram att elevinflytandet inte enbart är en rättvise- och demokratifråga utanockså en fråga om utbildningskvalitet. Med ökat inflytande överundervisningssituationen ökar motivationen hos den enskilde eleven att lära.Samtidigt ser utskottet det som viktigt att understryka att en elevstyrelsealdrig får ta över det professionella ansvaret för hur undervisningen skallbedrivas.Utskottet delar regeringens bedömning att det faktum att vissagymnasieungdomar är omyndiga inte utgör något hinder för ledamotskap i lokalstyrelse, förutsatt att uppgifterna som överlämnas till styrelsen är lämpligtutvalda. Det är angeläget, anser utskottet, att eleverna får avsätta tid försina uppdrag, och att de får introduktion, stöd och den hjälp de anser sigbehöva för att klara både skolarbete och styrelsearbete.I motion 1996/97:Ub15 (v) yrkande 3 görs inga invändningar mot regeringensförslag om lokala styrelser med elevmajoritet. Men motionärerna vill att det ikommunens anmälan till om deltagande i försöksverksamheten ocksåbör ingå en redogörelse för elevengagemanget i försöksverksamheten, nämligenhur verksamheten skall göras till en angelägenhet för så många elever sommöjligt.U t s k o t t e t har samma uppfattning som motionärerna att det ärangeläget att försöksverksamheten med lokala styrelser får ett brettengagemang bland eleverna och att de elever som utses till styrelsen allsidigtrepresenterar skolans elever. Till kommunens anmälan till omdeltagande skall enligt regeringens förslag fogas en beskrivning av skolan,motiven för försöksverksamheten, hur den skall utformas, vem som är ordförandei elevstyrelsen, hur ledamöterna utses samt hur man tänker utvärdera försöket.Utskottet är inte berett att ytterligare reglera förfarandet. Motionsyrkandetavstyrks.Andra former för utökat elevinflytande i gymnasieskolanI propositionen redovisas olika studier av elevinflytandet som genomförtsunder senare år, huvudsakligen av . Regeringen konstaterar att dealla i stort sett visar samma bild. Eleverna har inte något egentligtinflytande på undervisningen. De kan inte påverka undervisningens uppläggningoch innehåll i någon högre grad. De är inte med och väljer läromedel och dekan inte påverka prov och hemuppgifter. utvärderingar pekarentydigt på att eleverna vill ha inflytande över sin dagliga arbetssituation.Den föreslagna försöksverksamheten med de lokala styrelserna med elevmajoritetär enligt regeringen ett sätt att stärka elevernas ställning. Men det är ocksåviktigt, framhåller regeringen, att se över bestämmelserna om elevinflytande iskolans styrdokument i den ordinarie verksamheten, för alla skolformerna, såatt ansvaret stärks. Ansvaret för utvecklingen av lokala samverkansformerligger nu i första hand på rektor. Uppgiften som sådan finns dock intesärskilt specificerad i läroplanerna under rektors ansvar.Enligt regeringens bedömning bör rektor ges ett särskilt ansvar för attutvecklingen av skolans arbetsformer gynnar ett aktivt elevinflytande.I motion 1996/97:Ub13 (m) yrkande 3 anmärks att elevinflytande bäst kommertill sin rätt i det vardagliga arbetet i skolan och inte i styrelserummen.Motionärerna ser arbetet med verkligt elevinflytande som en process. Dethandlar då om att stegvis lägga ut uppgifter och ansvarsområden som rörelevens studier och skolans vardag på eleverna. Ansvaret för denna processvilar på rektor.Rektors ansvar när det gäller ett utvecklat elevinflytande bör enligt motion1996/97:Ub14 (kd) yrkande 2 förtydligas i läroplanerna. På rektor vilar detövergripande ansvaret för att utvecklingen av skolans arbetsformer i sinhelhet gynnar ett aktivt elevinflytande, anför motionärerna.I motion 1996/97:Ub246 (v) yrkande 2 från den allmänna motionstiden betonasatt skolan måste lägga grunden till ett demokratiskt samhälle, vilketförutsätter att eleverna får ett faktiskt inflytande över hur undervisningenbedrivs.U t s k o t t e t avstyrker motionsyrkandena med hänvisning främst till attregeringen i propositionen aviserat att läroplanerna (Lpo och Lpf) kommer attkompletteras med föreskrifter som ålägger rektor ett särskilt ansvar för attutvecklingen av skolans arbetsformer gynnar ett aktivt elevinflytande.Utskottet tar därvid fasta på vad anfört i det betänkande somligger till grund för regeringsförslaget (SOU 1996:22 s. 208 f.). Kommitténmenar med ett verkligt elevinflytande i första hand att eleverna harinflytande över det egna lärandet. Men också inflytandet i form av medverkan iklassråd, skolkonferenser, matråd, mobbningsgrupper, arbetsmiljökommittéer ochliknande organ och grupper har betydelse. Det är skolans ansvar att utformaarbetsformer på ett sådant sätt att det ges utrymme för en verkligelevmedverkan.Möjligheterna till elevinflytande i skolkonferensen tas upp i motion1996/97:Ub16 (fp) yrkande 2. Motionärerna - som yrkat avslag på regeringensförslag om lokala styrelser med elevmajoritet - anser att den obligatoriskaskolkonferensen är ett bra sätt att ge eleverna inflytande. Enligt motionenkan den kommunala nämnden genom villkorad delegering låtaskolkonferensen med elevrepresentanter besluta i frågor som rör skolan.U t s k o t t e t anser att bör avslå motionsyrkandet och villanföra följande.Enligt bestämmelser i 4 kap. gymnasieförordningen (1992:394) skall det vidvarje gymnasieskola finnas ett samverkansorgan mellan rektor, personal ochelever i form av en skolkonferens. I propositionen konstaterar regeringen attskolkonferensen åtminstone på en del skolor fyller en viktig funktion somforum för att ta upp viktiga frågor. Men om kommunen vill utvecklaelevinflytandet och inrättar en lokal styrelse vid en gymnasieskola bör detinte vara obligatoriskt att också ha en skolkonferens.Skolkommittén (SOU 1996:22 s. 208) har föreslagit att bestämmelserna omsamverkansformer och samverkansorgan i skolformsförordningarna skall ändras.Kommittén anser att det av skrivningarna klart skall framgå, att man lokaltmåste ta ställning till i vilken form som tid och utrymme skall avsättas föreleverna att tillsammans med lärarna behandla frågor som rör undervisningensutformning och andra frågor, som kan vara av gemensamt intresse för eleverna.Med anledning av kommitténs förslag anmäler regeringen i propositionen sinavsikt att se över nämnda bestämmelser.I motion 1996/97:Ub15 (v) ser motionärerna fram mot ett arbetssätt i skolansom ger eleverna makt över sitt eget lärande. De hävdar att många av detraditionella arbetsformerna hindrar ett aktivt elevinflytande. Motionärernavill ha ett tillkännagivande till regeringen om att elevinflytande skallbetraktas som en kvalitetsaspekt vid utvärderingar (yrkande 1). Vidareföreslår de att elever skall ges en lagstadgad rätt att utvärdera sin egenutbildning (yrkande 2).U t s k o t t e t avstyrker motionsyrkandena. Beträffande det förstnämndayrkandet föreligger enligt utskottet inga mot varandra stridande åsikter.Också regeringen har i propositionen uttryckt en motsvarande uppfattning omelevinflytande och utvärderingar. I fråga om lagstadgad rätt för elever attutvärdera sin egen undervisning har utskottet inhämtat att () i sitt remissvar på betänkande varit inne på liknandetankegångar. BO anförde bl.a. att en regelbunden utvärdering genom elevernaskulle utveckla kvaliteten på undervisningen. Utskottet är dock inte berettatt förorda lagstiftning.Elevers möjligheter att välja skola m.m.Frågan om elevinflytande i ett vidare perspektiv behandlas i tre motioner.I motion 1996/97:Ub13 (m) yrkandena 4 och 5 anförs att elevinflytande ocksåtar sig formen av att eleverna väljer skola och program i gymnasieskolan.Motionärerna beklagar att förutsättningarna för utvecklingen av friståendeskolor har underminerats.