bet · GK01FiU20 · 1997-05-29 00:00:00 — Vidare ställs ett belopp på 5miljarder kronor till förfogande för tillväxt inom den privata tjänstesektorn,men motionärerna avvaktar remissvaren på Tjänstebeskattningsutredningensförslag innan slutlig ställning tas till hur stödet skall konstrueras. För attfinansiera förslagen föreslår vissa skattehöjningar för dendelen av näringslivet som bl.a. gynnats av exportkonjunktur och låg kronkurs.Bland förslagen finns att bolagsskatten höjs från och att en s.k.värnbolagsskatt tas ut på vinster (yrkande10).I de grönas motion Fi45 framhålls att skatterna skall utformas såatt en god hushållning med begränsade resurser främjas och så att enskildamänniskors kreativitet och skaparkraft gynnas (yrkande 13). Miljöpartietförordar en skatteväxling med lägre skatter på arbete och högre på energi,utsläpp och råvaruförbrukning. Skatteväxlingen föreslås omfatta drygt 22miljarder kronor och . Energi- ochmiljörelaterade skatter bör höjas successivt och enligt en i förväg annonseradplan för att ge företag och hushåll möjlighet att planera för en smidiganpassning (yrkande 14). Beträffande skatteförslagen hänvisas till en motionsom väcktes samt en tabell i den nu aktuella motionen (yrkande15). Arbetsgivaravgifterna bör sänkas som ett led i den gröna skatteväxlingen,där sänkta skatter på arbete motsvaras av bl.a. höjda energirelaterade skatter(yrkande 19). För att underlätta en arbetstidsförkortning bör sänkningen avskatten på arbete för hushållen ha en tyngdpunkt på låg- ochmellanlönegrupper. Grundavdraget bör höjas till i inkomstskiktet125 (yrkande 20). Beträffande den statliga inkomstskattenföreslås bl.a. att den s.k. värnskatten ersätts med ett permanent skatteuttagpå i inkomstskikt över 7,5 basbelopp (yrkande 21). Fastighetsskatten börsänkas till (yrkande 22), och aktier skall värderas till avmarknadsvärdet vid förmögenhetstaxering (yrkande 23). Vidare böralkoholskatten höjas till den tidigare nivån (yrkande 24).I motion Fi46 anförs bl.a. att skattereglerna inte skallmissgynna produktiva investeringar i förhållande till riskfritt sparande.Syftet är att skapa ett bättre klimat för företag och företagande genomskattesänkningar. Åtgärderna består bl.a. i sänkt skatt på arbetande kapital,avskaffad skatt på royaltyinkomster , avskaffad värnskatt ochinflationsskydd för brytpunkten, slopat grundavdrag vid statlig beskattning,slopad dubbelbeskattning, slopad särskild löneskatt på vinstandelar ochåtergång till den gamla tidpunkten för momsinbetalning. Livsmedelsmomsen ochskatten på öl bör höjas. anser att egenavgifterna bör sänkasmed fr.o.m. . Avgifterna är en betungandeutgift för alla löntagare (yrkande 10). Fastighetsskatten bör enligtmotionärerna i ett första steg sänkas från 1,7 till av taxeringsvärdet.På sikt bör systemet med statlig fastighetsskatt avvecklas (yrkande 12).Enligt bör tjänstesektorn stimuleras, bl.a. genom att denmodell för hushållstjänster som finns i införs i (yrkande 8).För energibeskattningen bör några tydliga principer läggas fast. Bland sådanaprinciper skall ingå att förnybara energikällor skall vara skattebefriade föröverskådlig tid och att fossilbränslen successivt skall beläggas med högrekoldioxidavgifter (yrkande 16 i denna del). framhåller attjordbrukets och livsmedelssektorns konkurrenskraft gentemot omvärlden måstestärkas. Ett sätt är att lantbruksföretag och företag inom livsmedelssektornfår motsvarande befrielse från konsumtionsskatten på el som företag medindustriell tillverkning har (yrkande 17).Fyra motioner berör bilavdraget för resor mellan bostaden och arbetsplatsen. Imotion Fi77 av och () anförs att avdrags-beloppet bör höjas per mil och att avdrag bör medges ävenför resor till och från barnomsorg. I motionerna Fi78 av ()yrkande 3 och Fi83 av och () föreslås attreseavdraget justeras till åtminstone per mil. I motion Fi84 av SivertCarlsson m.fl. (c) begär motionärerna att avdraget utformas på ett sätt somstimulerar till en snabbare övergång till miljövänliga bränslen och bidrartill en nödvändig utveckling av en levande landsbygd (yrkande 3).Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet avstyrker motionerna i berörda delar i sitt yttrande (SkU5y).Skatteutskottet hänvisar till sitt yttrande till finansutskottet överbudgetpropositionen (1996/97:SkU1y). Där framhölls bl.a. att det saknasutrymme för skattelättnader av den art och omfattning som föreslås i flertaletmotioner och att möjligheterna till ett ökat skatteuttag också är starktbegränsade. har också understrukit att de åtgärder som vidtasmåste ha en acceptabel fördelningspolitisk profil och att de bördor som denförda saneringspolitiken krävt måste fördelas rättvist. De förslag påskatteområdet som motionärerna nu framför har i stort sett samma inriktningsom tidigare, och skatteutskottet kan därför i allt väsentligt hänvisa tillinnehållet i sitt nämnda yttrande. Regeringens förslag att nu genomföraskattelättnader med inriktning på förbättringar för de mindre företagen rymsinom de budgetpolitiska målsättningarna. Enligt skatteutskottets uppfattningär dessa förslag väl avvägda. Beträffande miljö- och energibeskattningensframtida utformning och frågorna om skatteväxling och beskattningen inomtjänstesektorn anser skatteutskottet nu liksom tidigare att resultatet av denpågående beredningen av dessa frågor bör avvaktas. påpekar attbilavdraget fastställdes till oförändrat belopp, per km, så sent som ihöstas (prop. 1996/97:19, bet. 1996/97:FiU1), vilket då bedömdes täckabilkostnaderna, och att avdraget kommer att omprövas om kostnadsutvecklingenföranleder det. Representanterna för Moderata samlingspartiet, Folkpartietliberalerna, , de gröna respektiveKristdemokraterna tillstyrker i avvikande meningar fogade tillskatteutskottets yttrande sina respektive motioner.Socialförsäkringsutskottets yttrandeSocialförsäkringsutskottet välkomnar i sitt yttrande (SfU6y) den aviseradeöversynen av socialavgifternas struktur. I yttrandet framhålls att i avvaktanpå resultatet av denna översyn några mer genomgripande förändringar iavgiftsuttaget inte bör göras. Representanterna för Moderata samlingspartiet,liberalerna, , de gröna respektiveKristdemokraterna tillstyrker i avvikande meningar sina respektive motioner.Bostadsutskottets yttrandeBostadsutskottet tar i sitt yttrande (BoU7y) upp fastighetsbeskattningen.Bostadsutskottet finner det sammanfattningsvis lämpligt att avvaktaregeringens ställningstagande till den bostadspolitiska utredningens förslagsamt resultatet av den pågående utredningen om fastighetstaxeringen ochfastighetsskatten. Enligt bostadsutskottet kan det vid behandlingen avkommande regeringsförslag finnas anledning för att överväga bl.a.nivån på och underlaget för fastighetsskatten. De aktuella motionerna bördärför inte nu föranleda något uttalande från . Bostadsutskottetavstyrker således motionerna. I denna del har avvikande meningar avgivits avrepresentanterna för Moderata samlingspartiet, liberalerna,de gröna respektive . respektiveVänsterpartiets representant har avgivit var sitt särskilt yttrande på dennapunkt.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet vill för sin del anföra följande. Skattepolitiken är encentral del av den ekonomiska politiken. Som anförs i vårpropositionen har enrad åtgärder genomförts och genomförs för att ytterligare förbättraföretagsklimatet för de mindre och medelstora företagen. Skattesystemetmedverkar också till en rättvis fördelning. Beträffande socialavgifternasstruktur välkomnar utskottet den aviserade översynen. anför är det angeläget inte minst för människorsförtroende för socialförsäkringssy-stemet att socialavgifter som riksdagenbeslutat om också används för de angivna ändamålen.Utskottet, som inte har några invändningar mot vad som anförs ipropositionen om skattepolitikens inriktning, finner det för sin del intemeningsfullt att i detta sammanhang gå in på en närmare diskussion om deenskilda förslagen i motionerna. Utskottet anser, liksom skatteutskottet,socialförsäkringsutskottet och bostadsutskottet, att motionerna inte börföranleda någon åtgärd.Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna Fi42 (m) yrkande 10,Fi43 (fp) yrkandena 17 och 18, Fi44 (v) yrkande 10, Fi45 (mp) yrkandena 13-15,19, 20-24, Fi46 (kd) yrkandena 8, 10, 12, 16 (i denna del) och 17, Fi75 (fp),Fi76 (fp) yrkande 2, Fi77 (c), Fi78 (c) yrkande 3, Fi83 (c) samt Fi84 (c)yrkande 3.Utskottet vill avslutningsvis i detta sammanhang ta upp redovisningen avskatteavvikelser. En skatteavvikelse kan antingen utgöra en skatteförmån -t.ex. undantag från skatteplikt - eller en skattesanktion. I förra åretsvårproposition presenterade regeringen en redovisning avskatteavvikelser, och i årets vårproposition lämnas en förnyad redovisning (s.188 och bilaga 4 i propositionen). Utskottet välkomnade i förra åretsbetänkande med anledning av vårpropositionen (1995/96:FiU10 s. 139-140)redovisningen av skatteavvikelser. Utskottet vidhåller sin positivauppfattning och vill framhålla att redovisningen fyller en viktig funktion.Med beaktande av de osäkerheter som föreligger, bl.a. avseende vilkenjämförelsenorm som bör tillämpas, vill utskottet understryka att en löpandeoch öppen redovisning av var för sig välmotiverade avvikelser i skattesystemetockså möjliggör en kontinuerlig prövning av samma slag som den som görs förbudgetens utgiftssida. prioriteringar mellan olika utgiftsområdenunderlättas om stöd på både budgetens utgiftssida och inkomstsida kan beaktas.Redovisningen i vårpropositionen av skatteavvikelsernas fördelning påutgiftsområden är därför särskilt viktig. Det är vidare önskvärt attskatteavvikelser och utgiftsförslag kopplas samman i budgetpropositionen på såsätt att regeringen i anslutning till varje utgiftsområde också lämnar uppgiftom de större skatteavvikelser som har anknytning till utgiftsområdet.EnergibeskattningProduktionsbeskattningen av vattenkraftverkI vårpropositionen föreslår regeringen att produktionsbeskattningen avvattenkraftverk halveras. Produktionsbeskattningen har enligt regeringenkritiserats eftersom det visat sig att elproducenterna har möjlighet attdirekt övervältra skatten på sina kunder, vilket kan ge upphov till problem iden konkurrensutsatta elintensiva industrin. Regeringen anser att det ärlämpligt att fastighetsskatten på vattenkraft sänks av den nivå somfastställdes vid omvandlingen av den tidigare produktionsskattentill fastighetsskatt. Vid fastställandet av den nya skattesatsen bör beaktasatt den nuvarande skattenivån, , fastställdes utan att hänsyn togs tillden skatt (0,) som redan då utgick på markvärdet. Vid bestämmandet av dennya skattesatsen, , har detta korrigerats. börenergiskattesatsen på el höjas med per kWh för att kompensera detskattebortfall som uppstår vid sänkningen av produktionsskatten påvattenkraft.I motion Fi90 av m.fl. (m) accepterar motionärerna regeringensförslag om en halvering av produktionsbeskattningen av vattenkraftverk menavvisar den föreslagna finansieringen genom höjd konsumtionsskatt på el(yrkande 1 och yrkande 2, båda i denna del). Motionärerna har i sittbudgetalternativ skapat utrymme för en ytterligare sänkning avproduktionsbeskattningen och föreslår att hos regeringen begär ettförslag som innebär att produktionsbeskattningen avskaffas helt (yrkande 4).Miljöpartiet de gröna anser i motion Fi45 att fastighetsskatt förvattenkraftverk skall utgå (yrkande 16). Motionärerna föreslårvidare att avslår regeringens förslag om höjning av energiskatten påel och hänvisar till att de framställt yrkanden om en årlig höjning av bl.a.energi- skatten på el och fossila bränslen. Skattehöjningarna utgör ett led ien grön skatteväxling enligt det budgetalternativ som motionärerna förespråkar(yrkande 17 delvis).Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anser i sitt yttrande (SkU5y) att den förhållandevis kraftigasänkning av produktionsbeskattningen som regeringen nu föreslår är väl avvägd.Skatteutskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionerna.Representanterna för Moderata samlingspartiet respektive de grönahar avgivit avvikande meningar på denna punkt.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar skatteutskottets uppfattning att regeringens förslag börgenomföras. Därmed tillstyrks propositionens förslag i denna del (yrkandena 70i denna del och 75) medan motionerna Fi90 (m) yrkandena 1 och 2 (båda i dennadel) och 4 samt Fi45 (mp) yrkandena 16 och 17 (i denna del) avstyrks.Utskottet vill påpeka att i det förslag till lag om ändring i lagen(1984:1052) om statlig fastighetsskatt som läggs fram i proposition 150 dagenför ikraftträdande skall vara och inte somfelaktigt anges i lagtexten. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna börändras i enlighet härmed. Utskottets förslag framgår av hemställan.Höjning av koldioxidskatten för industrin och växthusnäringen (proposition 29)Regeringen föreslår i proposition 1996/97:29 - som lades fram sombudgetpropositionen - att koldioxidskatten för industrin ochväxthusnäringen skall fördubblas från . Det sker genom attkoldioxidskatten för berörda verksamheter höjs från till av dengenerella nivån. I propositionen föreslås också vissa skattelättnader förenergiintensiv verksamhet. En förutsättning för genomförandet är dock attnödvändiga besked erhålls från EU.Eftersom något slutgiltigt beslut ännu inte hade fattats av EU-institution-erna när finansutskottet justerade betänkandet 1996/97:FiU1 ,beslutade utskottet bordlägga frågan. Skattehöjningen kunde alltså inte trädai kraft . I nämnda betänkande föreslog utskottet i ställetett tillkännagivande till regeringen om att den skulle återkomma med förslagom hur inkomstbortfallet skulle täckas. följde utskottets förslag(rskr. 53).EU-institutionerna har lämnat de besked som behövs för att proposition 29skall kunna antas, och regeringen konstaterar i vårpropositionen att förslagenkan träda i kraft den 1 juli 1997.MotionernaTvå motionsyrkanden från allmänna motionstiden tas upp i detta sammanhang.I motionerna N269 av m.fl. (m) yrkande 15 och Fi203 av GullanLindblad och () yrkande 6 yrkas avslag på förslaget iproposition 29.Även i motion Fi20, som väckts med anledning av proposition 29 av IsaHalvarsson och (), hemställs att proposition 29 avstyrks. Enhöjning av koldioxidskatten kan enligt dessa motionärer accepteras endast omden utgör ett led i en skatteväxling med sänkta arbetsgivaravgifter.Enligt motion Fi19 av m.fl. (mp) bör regeringen återkomma medförslag som innebär att industrins koldioxidskatt höjs ytterligare (yrk- ande1). Vidare bör regeringen komma med förslag om nedsättningsregler som innebäratt endast sådan industri där energikostnaden överstiger avproduktionskostnaden kan komma i fråga (yrkande 2).I motion Fi18 av och () föreslåsatt växthusodlingens rätt att mot försäkran få göra full skattenedsättning påfakturan vid leverans av bränsle behålls.Karin () tar i motion Fi21 upp problemen vid beskattning av råtall-olja. En lösning är att låta råtalloljeproducenterna (massabruken) som säljerråtallolja för förädling (dvs. ej som bränsle) få skattebefrielse förmotsvarande mängd eldningsolja. I har man valt lösningen att beskattaråtallolja som eldningsolja (yrkandena 1 och 2).I motion Fi46 (väckt med anledning av vårpropositionen)anförs att en effekt av höjningen av industrins koldioxidskatt är attförädling av en biprodukt från massaindustrin, råtallolja, drabbas. Detta kanenligt motionärerna inte ha varit avsikten varför regeringen bör återkomma medett förslag som undanröjer denna olägenhet (yrkande 16 delvis).Skatteutskottets yttrandenSkatteutskottet yttrade sig över proposition 29 och tillhörande motioner iyttrandet till finansutskottet i budgetprocessens första steg (1996/97: SkU1y). Yttrandet återfinns som bilaga till finansutskottetsbetänkande /97:FiU1. tillstyrkte propositionens förslag omhöjning av koldioxidskatten för industrin och växthusnäringen. Företrädarnaför Moderata samlingspartiet, liberalerna respektive Miljöpartietde gröna avgav avvikande meningar.Beträffande råtalloljan tar skatteutskottet upp motion Fi46 (kd) yrkande 16(delvis) i yttrandet över vårpropositionen (SkU5y). att man är medveten om att energi- och koldioxidbeskattningen medför enförhållandevis stark konkurrensfördel för vissa högkvalitativa biobränslen pådet fullbeskattade området och att detta kan medföra en kostnadsökning för deföretag och branscher som använder sådana biobränslen som råvara. När detgäller eventuella prishöjande effekter av industrins koldioxidbeskattningfinns det enligt skatteutskottets mening anledning att noga följa utveck-lingen. Enligt skatteutskottets mening är det viktigt att energi- ochkoldioxidbeskattningen har en utformning som ger goda förutsättningar för densvenska industrins internationella konkurrenskraft och säkrar lönsamheten förinvesteringar i varuproduktion i . erinrar om att engenomgripande översyn av hela energibeskattningsområdet för närvarandegenomförs inom regeringen. Syftet är att lägga fram förslag till riksdagenunder med sikte på ett ikraftträdande tidigast den 1 januari 1999.Översynen gäller bl.a. industrins energibeskattning. utgårifrån att regeringen följer utvecklingen på området och avstyrker det aktuellamotionsyrkandet.Moderata samlingspartiet, liberalerna och haravgivit en avvikande mening i denna del.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar skatteutskottets uppfattning att förslaget i proposition29 om en höjning av koldioxidskatten för industrin och växthusnäringen börtillstyrkas.Beträffande växthusnäringens rätt till skattenedsättning när bränslet leve-reras föreslog skatteutskottet i yttrandet 1996/97:SkU1y att finansutskottetskulle förelägga förslag till en sådan lagändring att denna rättkvarstod i avvaktan på regeringens översyn. föreslog riksdagenen sådan lagändring. Kammaren biföll utskottets förslag (1996/97:FiU1, rskr.53). Regeringen anger nu i vårpropositionen att man avser att pröva frågan omförsäkranssystem för växthusnäringen så att regeringens ställningstagande kanredovisas i samband med budgetpropositionen hösten 1997.Beträffande råtalloljan anser utskottet, mot bakgrund av skatteutskottetsyttrande SkU5y, att någon åtgärd inte är påkallad.Med hänvisning till det anförda tillstyrks proposition 29 med den ändringenatt höjningen bör träda i kraft . Motionerna Fi18 (m), Fi19(mp), Fi20 (fp), Fi21 (c), Fi203 (m) yrkande 6, N269 (m) yrkande 15 samt Fi46(kd) yrkande 16 (delvis) avstyrks.Vissa lagtekniska justeringar bör genomföras. har, som påpekatsovan, beslutat att växthusnäringen tills vidare skall hakvar möjligheten att få energi- och koldioxidskattenedsättning redan vid inköpav bränslet. För att regeringens förslag om en höjning av koldioxid- skattenäven skall gälla de växthusföretag som får sin nedsättning på detta sätt börpunkt 6 av övergångsbestämmelserna till lagen (1994:1776) om skatt på energianpassas till de nya reglerna. Vidare bör den nya regeln om nedsättning avskatt som överstiger av försäljningsvärdet tillämpas också på deväxthusföretag som får sin energi- och koldioxidskattenedsättning redan vidinköp av bränslet. Någon justering av den i proposition 29 föreslagnalagtexten behövs inte eftersom den nya regeln i 9 kap. 9 § är formulerad påett sådant sätt att den kan tillämpas även i dessa fall. Av samordningsskälbör slutligen den ändring i 12 kap. 1 § lagen (1994:1776) om skatt på energisom föreslagits i proposition 1996/97:116 Ändringar i skatteregisterlagen,m.m. och som tillstyrkts av skatteutskottet i betänkandet 1996/97:SkU19genomföras i detta sammanhang.Höjning av de generella koldioxidskattesatsernaPropositionenDet försenade ikraftträdandet av proposition 29 beräknas medföra enbudgetförsvagning med för den offentliga sektorn under år1997. För att finansiera skattebortfallet föreslås nu i vårpropositionen attde generella koldioxidskattesatserna varaktigt höjs den 1 juli 1997.I vårpropositionen anförs att varken energiskatten på el ellerkoldioxidskatten av praktiska skäl bör räknas om med hänsyn till förändringarav konsumentprisindex förrän vid skatteuttaget för år 1999.MotionernaI motion Fi90 av m.fl. (m) yrkas avslag på förslaget (yrkandena 1och 2, båda i denna del).Enligt motion Fi45 av m.fl. (mp) behövs en mergenomgripande omläggning av energi- och miljöskatterna. bör avslåregeringens förslag i denna del. Motionärerna hänvisar till att de föreslagitatt fattar beslut om en långsiktig och stegvis höjning av bl.a.energi- skatten och koldioxidskatten (yrkande 17 delvis).Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet menar i sitt yttrande (SkU5y) att det rör sig om endast enmindre skattehöjning. Regeringens förslag tillstyrks och motionerna avstyrks.Moderata samlingspartiets och de grönas representanter haravgivit avvikande meningar.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har ingen annan uppfattning än skatteutskottet i denna frågaoch tillstyrker regeringens förslag (yrkandena 69 och 70 i denna del).Motionerna Fi90 (m) yrkandena 1 och 2 (båda i denna del) samt Fi45 (mp)yrkande 17 avstyrks.Återbetalning av energiskattPropositionenI propositionen anförs att regeringen bereder vissa frågor som gäller växthus-näringens och yrkesfiskarnas nedsättning av energi- och koldioxidskatt och attberedningsarbetet bedöms kunna avslutas i sådan tid att regeringensställningstagande kan redovisas i samband med budgetpropositionen hösten 1997.MotionenI motion Fi62 av () anför motionären att mervärdesskattenutgör en kostnad för organisationer och andra som inte bedrivermervärdesskattepliktig verksamhet och att detta bör beaktas när energiskattåterbetalas. Båtklubbar kan t.ex. ha rätt till återbetalning av energi- ochkoldioxidskatt men får då inte någon ersättning för den mervärdesskatt somhänför sig till punktskatten.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet säger i sitt yttrande (SkU5y) att det kan finnas anledning attse närmare på den problemställning som motionären tar upp, och skatteutskottetutgår ifrån att regeringen uppmärksammar problemet. avstyrkermotionen.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet anser, i likhet med skatteutskottet, att motion Fi62 (m) böravstyrkas av riksdagen.SmåföretagsåtgärderLättnader i beskattningen för ägare i små och medelstora företagPropositionenRiksdagen antog ett förslag om lättnad i ägarbeskattningen i småoch medelstora företag (prop. 1996/97:45, bet. 1996/97:SkU13, rskr.1996/97:133). Bestämmelserna innebär att viss del av avkastningen på aktier ionoterade svenska och utländska företag undantas från beskattning hosaktieägaren. Det belopp som undantas från skatteplikt (lättnadsutrymmet)beräknas med hänsyn bl.a. till de löner som har utbetalats till anställda iföretaget. Löneunderlaget uppgår till av lönesumman minskat med 10basbelopp, fördelat per aktie i bolaget. Lättnadsutrymmet uppgår till summanav löneunderlaget och anskaffningskostnaderna för aktierna, multiplicerat med65 % av statslåneräntan. Om skattelättnaden inte kan utnyttjas får beloppetsparas och dras av mot reavinst när aktierna avyttras.I vårpropositionen föreslås att löneunderlaget höjs från avlönesumman som ett led i satsningarna på småföretag. Skattelättnaden förägarna kan enligt propositionen få gynnsamma sysselsättningseffekter.MotionenI motion Fi44 (v) yrkas avslag på propositionen (yrkande 11).Vänsterpartiet anser att det lönebaserade lättnadsutrymmet skall tas bort ochanför bl.a. att basbeloppsregeln innebär att de små företagen inte kommer iåtnjutande av dessa förmåner.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet tillstyrker i sitt yttrande (SkU5y) propositionens förslag ochavstyrker motionen. Moderata samlingspartiet och liberalerna haravgivit en avvikande mening. representant har i en avvikandemening till yttrandet tillstyrkt partiets motion.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet gör utifrån sina utgångspunkter ingen annan bedömning änskatteutskottet. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag (yrkande 71i denna del) medan motion Fi44 (v) yrkande 11 avstyrks.Avgränsning av småföretag m.m.PropositionenI vårpropositionen föreslås ett par detaljjusteringar i fråga omdefinitionerna av vad som avses med ett fåmansföretag.