bet · GK01UU12 · 1997-03-06 00:00:00 — Den svenskaregeringen har framfört dessa synpunkter till företrädare förFörbundsrepubliken och regeringar och senast även tillföreträdare för den serbiska oppositionen. Ett villkor för att finna enlösning är att en dialog inleds. Hur formen för autonomi skall se ut måstelösas i en överenskommelse mellan kosovoalbanska företrädare och den serbiskaregeringen.Av uppgifter i årsrapporter från State Department och Human Rights Watchframgår att polisbrutalitet fortsatte att förekomma i stor utsträckning motalbaner i Kosovo . Våldet innefattade utomrättsligt dödande, tortyr,brutal misshandel och godtyckliga arresteringar. Enligt State Departmentriktades våldet i allt högre grad mot personer som kritiserade regeringen.Även Human Rights Watch uppger att tusentals albaner, som gått,blivit förföljda, inspärrade och misshandlade av den serbiska polisen somagerar utan risk för rättslig påföljd. Ett positivt tecken var att de serbiskamyndigheterna gick med på att åter öppna albanskspråkigaskolor i Kosovo. Detta har dock ännu inte genomförts. Våldet i Kosovo harunder trappats upp. Enligt uppgifter i pressen har detförekommit massarresteringar av kosovoalbaner som svar på utförda våldsdåd.Utskottet noterar med oro uppgifterna om det omfattande våldet riktat motkosovoalbaner.Utskottet stöder regeringens ansträngningar, såväl bilateralt med parternasom genom EU, för att förmå parterna att inleda en dialog med inriktning attfå en lösning på den oacceptabla situation som råder i Kosovo.Därmed anses motion U606 (mp, c, fp, v, kd) yrkandena 1 och 3 besvarad.I motionerna U624 (v) krävs i yrkande 1 att inom EU, FN och andrainternationella organ skall hävda paragrafer om flyktingarsrätt att återvända hem samt krävs i yrkande 2 att flyktingar som berettsfristad i annat land även fortsättningsvis skall garanteras sådan till dess defrivilligt önskar återvända.Utskottet noterar att regeringen alltsedan tillkomst harhävdat att de som tvingats fly inom eller från skall gesmöjlighet att återvända i första hand till sin hemort. Senast uttrycktes denuppfattningen av utrikesministern vid i Londoni början av december 1996.Regeringens uppfattning är att de allmänna förhållandena i har förbättrats . Möjligheten för en flykting attåtervända är emellertid avhängig den rådande etniska sammansättningen påhemorten. De flyktingar som kan återvända till en ort där de tillhör denetniska majoriteten kommer generellt sett inte att anses vara i behov avskydd. Rådrum kommer att beviljas innan han/hon tvingasåtervända. De flyktingar som är i minoritet på hemorten däremot anses i behovav skydd och kommer normalt att erbjudas flyktingstatus och permanentuppehållstillstånd i . har mot bakgrund av ovanstående inte iinternationella sammanhang hävdat att flyktingars återvändande nödvändigtvismåste ske frivilligt.Utskottet finner att inte skall ta ställning i ärenden om asylrätti , eller i andra länder. Dessa ärenden ankommer det på respektivelands regering och berörda myndigheter att handlägga.Därmed finner utskottet motion U624 (v) yrkande 1 besvarad samt avstyrksyrkande 2. beträffande främjande av de mänskliga rättigheternaatt förklarar motionerna 1996/97:U613 yrkande 5, 1996/97:U619,1996/97:U623 yrkandena 3 och 4 samt motion 1996/97:U636 yrkandena 1 och 3besvarade med vad utskottet anfört,2. beträffande dialog om de mänskliga rättigheternaatt förklarar motionerna 1996/97:U613 yrkandena 1 och 2,1996/97:U623 yrkandena 1 och 2 samt 1996/97:U214 yrkande 21 besvarade medvad utskottet anfört,3. beträffande redogörelse för mänskliga rättigheter imottagarländeratt förklarar motion 1996/97:U613 yrkande 3 besvarad med vadutskottet anfört,res. 1 (m, fp, kd)4. beträffande ett strukturerat internationellt kontaktnätatt avslår motion 1996/97:U601,5. beträffande en internationell brottmålsdomstolriksdagen förklarar motion 1996/97:U214 yrkande 6 besvarad med vad utskottetanfört,6. beträffande krigsförbrytartribunalen i Haagatt förklarar motion 1996/97:U209 yrkande 16 besvarad med vadutskottet anfört,7. beträffande FN:s roll i nya demokratieratt förklarar motion 1996/97:U214 yrkande 23 besvarad med vadutskottet anfört,8. beträffande MR-debatt i FN:s generalförsamlingatt förklarar motion 1996/97:U613 yrkande 4 besvarad med vadutskottet anfört,res. 2 (m)9. beträffande FN:s reformeringatt förklarar motionerna 1996/97:U640 yrkandena 1-3 och 6 samt1996/97:U210 yrkande 2 besvarade med vad utskottet anfört,10. beträffande jämställdhet inom FN och EUatt förklarar motionerna 1996/97:U640 yrkandena 4 och 5 och1996/97:U214 yrkande 17 besvarade med vad utskottet anfört,11. beträffande avskaffande av dödsstraffatt förklarar motion 1996/97:U633 besvarad med vad utskottet anfört,12. beträffande urbefolkningars rättigheteratt förklarar motion 1996/97:U630 yrkandena 2 och 3 besvarade medvad utskottet anfört,13. beträffande god miljö som mänsklig rättighetatt avslår motion 1996/97:U618,res. 3 (mp)14. beträffande en internationell miljödomstolatt avslår motion 1996/97:U901 yrkandena 1 och 2,res. 4 (mp)15. beträffande omvandling av till fackorganatt förklarar motion 1996/97:U603 besvarad med vad utskottet anfört,16. beträffande miljösäkerhetsråd och räddningsstyrkaatt förklarar motion 1996/97:Jo727 yrkandena 10 och 11 besvarade medvad utskottet anfört,17. beträffande fallet Nikitinatt förklarar motion 1996/97:U809 yrkande 3 besvarad med vadutskottet anfört,18. beträffande mänskliga rättigheter i Kinaatt förklarar motion 1996/97:U629 yrkandena 4 och 6-8besvarade med vad utskottet anfört,19. beträffande kinesisk ansökan om medlemskap i avslår motion 1996/97:U629 yrkande 9,20. beträffande svensk Kinapolitikatt förklarar motionerna 1996/97:U620 yrkande 1 och 1996/97:U629yrkandena 1 och 11 samt 1996/97:U636 yrkande 4 besvarade med vadutskottet anfört,21. beträffande mänskliga rättigheter i Tibetatt förklarar motionerna 1996/97:U602 yrkandena 1-5 och 1996/97:U629yrkande 3 besvarade med vad utskottet anfört,22. beträffande möte mellan och generalsekreterareatt avslår motion 1996/97:U608 yrkande 2,23. beträffande Tibet-seminarium i riksdagenatt avslår motion 1996/97:U608 yrkande 3,res. 5 (mp)24. beträffande mänskliga rättigheter och demokrati i Hongkongatt förklarar motionerna 1996/97:U620 yrkande 3 och 1996/97:U629yrkande 2 besvarade med vad utskottet anfört,res. 6 (fp, mp, kd)25. beträffande medlemskap i m.m.att avslår motionerna 1996/97:U612 och 1996/97:U620 yrkande 2,res. 7 (m)res. 8 (fp, mp, kd)26. beträffande situationen i Bhutanatt avslår motion 1996/97:U629 yrkande 5,27. beträffande mänskliga rättigheter i Östtimoratt förklarar motion 1996/97:U628 yrkandena 1, 3 och 9 besvarade medvad utskottet anfört,28. beträffande FN-närvaro i Östtimoratt förklarar motion 1996/97:U628 yrkande 2 besvarad med vadutskottet anfört,res. 9 (c, fp, v, mp, kd)29. beträffande samarbete med Indonesienatt förklarar motion 1996/97:U628 yrkandena 6-8 och 10 besvarade medvad utskottet anfört,res. 10 (c, fp, v, mp, kd)30. beträffande mänskliga rättigheter i Burmaatt förklarar motion 1996/97:U617 yrkandena 1-3 besvarade med vadutskottet anfört,31. beträffande konflikten i Kashmiratt förklarar motion 1996/97:U635 besvarad med vad utskottet anfört,32. beträffande kurdernas och andra minoriteters problem i Turkietatt förklarar motionerna 1996/97:U604 yrkandena 1 och 3,1996/97:U637 yrkandena 4 och 5, 1996/97:U639 yrkandena 3-9, 1996/97:U622samt 1996/97:U634 besvarade med vad utskottet anfört,33. beträffande Moskvamekanismen och en permanent kommitté inomOSSEatt förklarar motion 1996/97:U639 yrkandena 1 och 2 besvarade medvad utskottet anfört,34. beträffande kurdernas situation i norra förklarar motionerna 1996/97:U632 yrkandena 1-3 och 1996/97:U637yrkandena 1-3 besvarade med vad utskottet anfört,35. beträffande i för biståndsarbetareatt avslår motion 1996/97:U632 yrkande 4,36. beträffande skydd i för iranska kurderatt förklarar motion 1996/97:U637 yrkande 7 besvarad med vadutskottet anfört,37. beträffande kurder i Syrienatt förklarar motion 1996/97:U637 yrkande 6 besvarad med vadutskottet anfört,38. beträffande mänskliga rättigheter i Iranatt med avslag på motion 1996/97:U631 yrkande 3 förklarar motionerna1996/97:U627, 1996/97:U638 och 1996/97:U631 yrkande 1 besvarade med vadutskottet anfört,res. 11 (c, fp, v, mp, kd)39. beträffande asyl för iranska konvertiteratt avslår motion 1996/97:U636 yrkande 2,res. 12 (fp, kd)40. beträffande fredsprocessen och mänskliga rättigheter iMellanösternatt förklarar motionerna 1996/97:U614 yrkandena 1-5 och 1996/97:U615yrkandena 1-6 besvarade med vad utskottet anfört,41. beträffande fredsplanen och mänskliga rättigheter i VästraSaharaatt förklarar motionerna 1996/97:U607 yrkandena 1 och 2 och1996/97:U611 yrkandena 1-4 besvarade med vad utskottet anfört,42. beträffande embargo avseende nigerianska oljeprodukteratt förklarar motion 1996/97:U605 yrkande 1 besvarad med vadutskottet anfört,res. 13 (v, mp)43. beträffande fredsprocessen i Guatemalaatt förklarar motion 1996/97:U625 yrkandena 1 och 2 besvarade medvad utskottet anfört,44. beträffande mänskliga rättigheter i Colombiaatt förklarar motion 1996/97:U626 yrkandena 1-3 besvarade med vadutskottet anfört,45. beträffande och Kroatiensmedlemskap i internationella organisationeratt förklarar motion 1996/97:U621 yrkande 2 besvarad med vadutskottet anfört,46. beträffande situationen i Kosovoatt förklarar motion 1996/97:U606 yrkandena 1 och 3 besvarade medvad utskottet anfört,47. beträffande flyktingars rätt att återvända till Bosnien-Hercegovinaatt med avslag på motion 1996/97:U624 yrkande 2 förklarar motion1996/97:U624 yrkande 1 besvarad med vad utskottet anfört.res. 14 (fp, v, mp, kd)den 6 mars 1997På utrikesutskottets vägnarViola FurubjelkeI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (),(), (), (), (),(), (s), (), AgnetaBrendt (s), (), () och (). Redogörelse för mänskliga rättigheter i mottagarländer (mom. 3)(), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjar med ?Förnärvarande pågår? och slutar med ?yrkande 3 besvarad? bort ha följandelydelse:Utskottet vill återigen betona vikten av att en årlig utförlig rapport omsituationen och utvecklingen när det gäller mänskliga rättigheter ochdemokrati i mottagarländerna för svenskt bistånd i samband med budgetförslagetskulle vara av stort värde. En sådan rapport skall utgöra ett solitt underlagför en utförlig debatt inför beslut om svenska biståndsinsatser. Vetskapen omatt den svenska noggrant följer och värderar utvecklingen avmänskliga rättigheter och demokrati skulle vara en viktig signal tillmottagarländerna.Därmed tillstyrker utskottet motion U613 (m) yrkande 3.dels att utskottets hemställan under moment 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande redogörelse för mänskliga rättigheter i mottagarländeratt med bifall till motion 1996/97:U613 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,2. MR-debatt i (mom. 8)(), (), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 20 börjar med ?Utskottetfinner därför? och slutar med ?yrkande 4 besvarade? bort ha följande lydelse:Utskottet finner dock att tiden borde vara mogen att också FN:sgeneralförsamling får en årlig rapport om läget beträffande efterlevnaden avde principer varpå själva organisationen är grundad. Barnkonventionensuppföljningsmekanism kan tjäna som föredöme. Granskningen bör dock ske direkti generalförsamlingen. En sådan årlig rapport borde bli föremål för eningående och bred debatt mellan alla medlemsländer.Utskottet bifaller därmed motion U613 (m) yrkande 4 samt anser motion U214(v) yrkande 23 besvarad med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande MR-debatt i FN:s generalförsamlingatt med bifall till motion 1996/97:U613 yrkande 4 som sin mening regeringen till känna vad utskottet anfört,3. God miljö som mänsklig rättighet (mom. 13)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 26 börjar med ?Utskottetanser att? och slutar med ?avstyrks motion U618 (mp)? bort ha följandelydelse:I dagens säkerhetspolitiska diskussion nämns ofta den nya hotbilden, som harsin grund i fattigdom, sociala klyftor, brist på naturresurser och förstöringav miljö och natur.Enligt flera riskprognoser för 2000-talet kommer problem och katastrofer,som har med miljön att göra, att orsaka de flesta konflikterna inom länder ochländer emellan. Miljöflyktingar kan bli en realitet, och mot denna bakgrundblir en god miljö livsnödvändig och en absolut grundläggande mänskligrättighet.Konventionerna om de mänskliga rättigheterna omfattar folkenssjälvbestämmande och rätt att förfoga över sina naturtillgångar. Men dehandlar också om individens rättigheter, och när konventionerna skrevs på1960-talet utgjorde varken befolkningsökningen eller miljöförstöringen det hotmot kommande generationers överlevnad och den globala livsmedelsförsörjningensom de gör i dag.Man är fortfarande inriktad på att miljöbrott kan kompenseras medpengar. Men penningböter och skadestånd återställer inte en förstörd miljö.Det är både värdefullt och nödvändigt att, för att kunna arbetaförebyggande, definiera och fastställa vad en god miljö är - folkrättsligt ochofficiellt.Varför är rätten till en god miljö viktig? Ett skäl är att den kompletteraroch förstärker andra grundläggande mänskliga rättigheter. En otjänlig miljökan helt förta värdet av rätten till liv och hälsa, eftersom en majoritet avvärlden saknar de ekonomiska möjligheterna att fly undan miljöproblemengenom att förflytta sig till ännu oskadade områden.Rätten till en god miljö utgör därför en nödvändig förutsättning för att demänskliga rättigheterna skall kunna garanteras också i framtiden.Därmed tillstyrker utskottet motion U618 (mp).dels att utskottets hemställan under moment 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande god miljö som mänsklig rättighetatt med bifall till motion 1996/97:U618 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,4. En internationell miljödomstol (mom. 14)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 26 börjar med ?Utskottetkonstaterade i? och slutar med ?yrkandena 1 och 2 avstyrks? bort ha följandelydelse:Utrikesutskottet understryker, att en separat internationell miljödomstol,som motsvarar de behov och krav som en ökande miljöförstöring och därmedsammanhängande miljökonflikter ställer, bör inrättas. NGO:s, dvs. ickestatliga organisationer, kan inte agera som klaganden i de internationelladomstolar som finns, det kan bara stater. Fanns möjligheten, skulle dekunna föra t.ex. ursprungsbefolkningars eller en regional befolkningsgruppstalan. Dessa minoriteter har ingen internationell rättsinstans att vända sigtill. Att agera mot det egna landet kan vara direkt farligt. Ett tydligt bevispå detta är Ogonifolkets kamp mot miljöförstöringen orsakad av oljeläckage ideltaregionen och deras krav på ekonomisk ersättning från oljebolaget ochstaten för miljöskadorna. Nio företrädare för Ogonifolket avrättades för sinmodiga kamp.En miljödomstol skapar också efter hand den viktiga internationella praxissom ännu saknas på miljöområdet.Därmed tillstyrker utskottet motion U901(mp) yrkandena 1 och 2.dels att utskottets hemställan under moment 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande en internationell miljödomstolatt med bifall till motion 1996/97:U901 yrkandena 1-2 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Tibet-seminarium i (mom. 23)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 35 börjar med ?Utskottetkonstaterar att? och slutar med ?yrkandena 2 och 3? bort ha följande lydelse:Motionärernas speciella formulering i yrkandet om ?ett seminarium eller enutfrågning i i likhet med vad som skett i ?, betyder att manönskar ett likadant arrangemang som i , dvs. Utskottet anser att, om Tibetgrupp tar initiativ tilloch ordnar ett sådant seminarium, bör inbjudan utgå från regeringen, eftersomdet av säkerhetsskäl är nödvändigt med det beskydd som gästen då automatisktfår. Tidpunkten kan lämpligen väljas så, att den infaller vid ett av Dalailamas Europa- eller Sverigebesök.Därmed tillstyrker utskottet motion U608 (mp) yrkande 3 samt avstyrkeryrkande 2.dels att moment 23 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:23. beträffande Tibet-seminarium i riksdagenatt med bifall till motion 1996/97:U608 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,6. Mänskliga rättigheter och demokrati i (mom. 24)(), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 36 börjar med ?Utskottetkonstaterar att? och slutar med ?yrkande 2 besvarade? bort ha följandelydelse:Utskottet konstaterar att det kinesiska agerandet gentemot införöverlämnandet från till den 1 juli 1997inger allvarliga farhågor. Det är inte acceptabelt att den folkvaldalagstiftande församlingen ersätts med en handplockad församling. Detär inte acceptabelt ens som en övergångslösning att en i demokratiska formervald folkrepresentation ersätts vid en i och för sig folkrättsligt erkändöverlåtelse mellan två stater. Det gäller i särskilt hög grad som denövertagande staten saknar demokratisk legitimitet.Övergången till kinesiskt styre för innebär således ett bakslag förden demokratiska utvecklingen. Det är enligt utskottets mening ett oavvisligtkrav att Hongkongborna och framgent ges möjlighet att i demokratiskaallmänna val utse sin lagstiftande församling. Det är inte heller acceptabeltatt den provisoriska församlingen kommer att upphäva delar av deförfattningsgrundade förbättringar som skett beträffande skyddet för demänskliga rättigheterna i Hongkong.Utskottet utgår från att regeringen i kontakter med företrädare för denkinesiska regeringen och inom ramen för EU:s gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitik framhåller vikten av att de förändringar i demokratiskriktning och i gällande lagstiftning som uppnåtts i Hongkonginte ens under ett övergångsskede sätts ur spel. Det är av största vikt attutvecklingen i efter överlämnandet följs noggrant ochatt kontakterna med omvärlden fortsätter att utvecklas.Därmed tillstyrker utskottet motionerna U620 (fp) yrkande 3 och U629 (fp)yrkande 2.dels att moment 24 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:24. beträffande mänskliga rättigheter och demokrati i Hongkongatt med bifall till motionerna 1996/97:U620 yrkande 3 och1996/97:U629 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,7. medlemskap i m.m. (mom. 25)(), (), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 38 börjar med ?Utskottetkonstaterar att? och slutar med ?U620 (fp) yrkande 2? bort ha följandelydelse:Både Republiken på och hävdar principen omett . Detta måste respekteras. följer därför i olika sammanhangden s.k. ett-Kina-politiken. och övriga EU-länder har dock, som ocksåutrikesministern framhållit, ett omfattande utbyte med och deinofficiella kontakterna har utvecklats på en rad områden.Enligt en rapport som utarbetat om roll iinternationella organisationer bör tillförsäkras bättre representationi internationella organisationer inom områdena ekonomi, miljö ochutvecklingssamarbete. Vidare bör FN ombedas utreda möjligheterna att tillsättaen arbetsgrupp för att studera hur skall kunna delta i aktivitetergenomförda av organ som lyder under . och Taiwanbör uppmanas att intensifiera sitt samarbete i en konstruktiv och fredliganda.I vissa internationella organisationer, t.ex. Apac, är både Republiken och företrädda utan att det därmed anses varaett brott mot principen om ett Kina.Det är önskvärt att denna möjlighet utsträcks till andra internationellaorganisationer såväl av regional som global karaktär. Därmed skulle Taiwansbefolkning kunna föra fram sina åsikter i sådana organisationer viademokratiskt valda företrädare som kontakter och fredlig samlevnadmellan parterna underlättas.Därmed avstyrks motion U620 (fp) samt anses motion U612 (m) besvarad med vadutskottet anfört.dels att moment 25 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:25. beträffande medlemskap i m.m.att med avslag på motion 1996/97:U620 yrkande 2 anser motion1996/97:U612 besvarad med vad utskottet anfört,8. medlemskap i m.m. (mom. 25)(), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 37 börjar med ?Frågan omTaiwans? och på s. 38 slutar med ?U620 (fp) yrkande 2? bort ha följandelydelse:Utskottet ser mycket positivt på den demokratiska utvecklingen i . Denunderstryker att det inte finns någon motsättning mellan människors krav pådemokrati och i vilken kulturell omgivning de lever på olika håll i världen.Det är därför positivt att kontakter och samarbete mellan och olikaländer i världen fortsätter att utvecklas.När ersatte som ständig medlem av FN:ssäkerhetsråd var det ett naturligt uttryck för vilka världens stormakter,tillika kärnvapenmakter, faktiskt är. Att ställdes utanför FN:smedlemsskara berodde däremot på att varken eller kunde accepteramer än en företrädare för i FN:s medlemskrets. Historien visar med såvälTyskland som att någon entydig enstatsdoktrin emellertid inte finnsinternationellt etablerad.Även om principen om ett lever vidare, kan det aldrig med någonautomatik ge regimen i något slags ensamrätt. Det saknar den varjedemokratisk legitimitet för. Om och när folken i och i önskaråterförenas kan det ske endast genom att de båda folken i fria ochdemokratiska former tar ställning för detta.Försök att föra upp frågan om att utreda ställning i FN pågeneralförsamlingens dagordning har misslyckats. Utskottet finnerdet angeläget att understöder fortsatta initiativ i denna riktning.Tills vidare bör verka för att ges möjlighet att medverka iolika av som observatör, såsom i Ecosoc m.fl. Här finns enomfattande praxis som givit också organisationer som PLO och ANCobservatörsstatus i FN.Därmed tillstyrker utskottet motion U620 (fp) yrkande 2 samt anser motionU612 (m) besvarad med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under moment 25 bort ha följande lydelse:25. beträffande medlemskap i m.m. att dels medbifall till motion 1996/97:U620 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, dels förklarar motion 1996/97: U612 besvarad medvad utskottet anfört,9. FN-närvaro i (mom. 28)(), (), (), BodilFrancke () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 40 börjar med ?Därmed ansesmotion? och slutar med ?yrkande 2 besvarad? bort ha följande lydelse:Utskottet har tagit del av upprepade rapporter från FN:s kommission för demänskliga rättigheterna, från FN:s särskilde rapportör, från Human RightsWatch/och . Utskottet tvingas konstateraatt förhållandena i och i inte i något avseendeförbättrats. Tvärtom innebar regimens aktioner mot oppositionen sommaren 1996liksom det ökade trycket i efter det att förlänadesföreträdare för den östtimoranska frihetskampen att utvecklingen snarareförsämrats. Utskottet utgår ifrån att gör alltför att åstadkomma enpermanent FN-närvaro på ön.Därmed tillstyrker utskottet motion U628 (mp, c, fp, v) yrkande 2.dels att utskottets hemställan under 28 bort ha följande lydelse:28. beträffande FN-närvaro i Östtimoratt med bifall till motion 1996/97:U628 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,10. Samarbete med (mom. 29)(), (), (), BodilFrancke () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 40 börjar med ?Sverige gerhumanitär? och på s. 41 slutar med ?och 10 besvarade? bort ha följandelydelse:Utskottet anser att på grund av brott mot de mänskligarättigheterna inte bör få ytterligare u-krediter. Vidare bör ses somden administrativa makten och därmed undantas från bilaterala avtalmellan och . ger humanitär hjälp till genomstöd bl.a. till Internationella rödakorskommitténs humanitära verksamhet ochtill en katolsk yrkesskola.