bet · GL01TU1 · 1997-11-27 00:00:00 — Verketskall enligt utskottets mening i fortsättningen konkurrensupphandlainvesteringar och underhåll på den privata marknaden.Vad utskottet nu anfört - och som innebär att motion 1997/98:T202 (m)tillstyrks - bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottetsställningstagande innebär att syftet med motionerna 1997/98:T213 (kd) yrkande15 och 1997/98:T306 (m) i huvudsak torde få anses tillgodosett. Motion1997/98:T342 (s) avstyrks.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande bolagisering och konkurrensutsättning av Vägverketsproduktionsdivisionatt med bifall till motion 1997/98:T202 yrkande 6, med anledning avmotionerna 1997/98:T213 yrkande 15 och 1997/98:T306 samt med avslag påmotion 1997/98:T342 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,4. Regelverk för bidrag till enskilda vägar m.m. (mom. 9)Tom , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 46 börjar med ?Som också? ochpå s. 47 slutar med ?1997/98:Sk636 (m) yrkande 2? bort ha följande lydelse:Vägverket har i en analys av det enskilda vägnätet givit många intressantautgångspunkter för dettas fortsatta utveckling. Verket pekar bl.a. på att detenskilda vägnätet kan komma att spela en än större roll . Dettahänger bl.a. samman med att det inom EU och globalt finns en inriktning som rörlandsbygdens utveckling och en vilja att stödja de människor som är beredda attta ansvar för sin närmiljö. Detta förhållande är mycket tydligt när det gällerstatsbidragen till enskilda vägar, eftersom systemet bygger på en stor insatsfrån de direkt berörda såväl i form av pengar som frivilliga insatser.Anslagsminskningen även för har, som framhålls i motion 1997/98:T315(m), medfört att vissa typer av enskilda vägar har fått kraftigt minskadebidrag. Särskilt har detta drabbat lantbrukare som inte har kunnat få del avett högre bidrag, eftersom deras verksamhet inte räknas som näringsverksamhet.Minskade bidrag har också lett till att andelsmässigt tunga medlemmar ivägföreningarna, exempelvis stora skogsbolag, inte längre har ansett sig hanytta av vägunderhållet i förhållande till avgiftens storlek och sagt sig intevilja betala för t.ex. vinterunderhåll. Detta har i sin tur lett till attbofast befolkning i vissa fall har fått sin andel av kostnaden i vägunderhålletflerdubblad. låg bärighetspengar och särskilda medel utanför ramenenligt särskilda överenskommelser. De nya ramarna skall inrymma även dessamedel, varför ramen för enskilda vägar i realiteten har minskat avsevärt.Det är, som framhålls i motion 1997/98:T315 (m), inte tillfredsställande attbidragsnivån till olika typer av enskilda vägar tvingas fluktuera tillår beroende på vilken anslagsnivå regeringen anser sig ha råd med. Man måstekomma ihåg att bidragen till enskilda vägar utgår i förhållande till detallmännas intresse och att kostnaden per vägkilometer är förhållandevis låg.Utskottet delar därför motionärernas uppfattning att bör fastställadet regelverk med olika bidragsnivåer som skall gälla för enskilda vägar ochatt medlen till detta sedan bör få tas ur totala ram.Som vidare framhålls i motion 1997/98:T315 (m) finns det många allmänna vägarsom på grund av bl.a. trafikens omfattning bör göras om till enskilda vägar.Ett sådant förfarande skulle leda till besparingar för staten på lång sikt meninnebära engångskostnader för förrättningar och iståndsättning. För dem somberörs av åtgärden innebär den sannolikt att vägstandarden, jämfört med ,avsevärt kommer att öka. I mindre omfattning finns det säkerligen även skäl attgöra det omvända, dvs. föra över vägar från det enskilda till det allmännavägnätet. Utskottet delar, mot bakgrund av det sagda, motionärernas uppfattningatt regeringen bör få i uppdrag att underställa ett förslag till planhur en sådan revision skulle kunna genomföras.I motion 1997/98:T315 (m) framhålls slutligen att någon inventering av detenskilda vägnätets standard inte har gjorts . Utskottet delar, medtanke på det enskilda vägnätets stora betydelse för det allmänna vägnätet,motionärernas uppfattning att en inventering nu bör genomföras skyndsamt. Inteminst som en följd av att allmänna vägar byggts om och förbättrats för 60 tonsekipage har de enskilda vägarna i stor utsträckning försämrats.Utskottet delar den i motion 1997/98:Sk636 (m) uttalade uppfattningen attjordbruksföretag bör jämställas med andra företag vid beräkning av bidrag tillenskilda vägar.Vad utskottet nu anfört - och som innebär att motionerna 1997/98:T315 (m) och1997/98:Sk636 (m) yrkande 2 tillstyrks - bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande regelverk för bidrag till enskilda vägar m.m.att med bifall till motionerna 1997/98:T315 och 1997/98: Sk636yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Anslagsnivån för bidrag till enskilda vägar m.m. (mom. 10)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 48 börjar med ?För år? ochslutar med ?avstyrks följaktligen? bort ha följande lydelse:Utskottet delar den i motion 1997/98:T231 (c) uttalade uppfattningen attanslaget för bidrag till enskilda vägar bör uppgå till minst 610 miljonerkronor. Det ankommer på regeringen att göra den erforderliga omfördelningeninom anslaget A 2 Väghållning och statsbidrag. Utskottet tillstyrker sålundamotionens yrkande 10.Utskottets ställningstagande innebär att syftet med motionerna 1997/98: T203(c) yrkande 2, 1997/98:T328 (m) och 1997/98:T352 (c) torde få ansestillgodosett.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande anslagsnivån för bidrag till enskilda vägar m.m.att med bifall till motion 1997/98:T231 yrkande 10 samt medanledning av motionerna 1997/98:T203 yrkande 2, 1997/98:T328 och1997/98:T352 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,6. Främjande av gång- och cykeltrafik (mom. 12)Tom (), (), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 49 börjar med ?Utskottetdelar? och på s. 50 slutar med ?avstyrks därför? bort ha följande lydelse:Utskottet delar den i motion 1997/98:T213 (kd) uttalade uppfattningen att enaktiv cykelpolitik bör främjas, eftersom cykeln uppfyller många krav på attvara ett bra transportmedel på kortare reseavstånd och dessutom bidrar till attförbättra folkhälsan. Det viktigaste för att öka cyklandet är satsningar på bracykelstråk och god väghållning. Viktigt är också att göra det enkelt att ta medcykeln på kollektiva transportmedel som tåg och buss. Bra cykelparkeringar vidstationer o.d., gärna med övervakning och tak, kan vara ett bra sätt attunderlätta för cyklisterna.Vad utskottet sålunda anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Utskottets ställningstagande innebär att motion 1997/98:T213 (kd)yrkande 11 tillstyrks. Syftet med motionerna 1997/98:T212 (v), 1997/98: T216(v) yrkande 3 och 1997/98: T411 (mp) torde få anses tillgodosett.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande främjande av gång- och cykeltrafikatt med bifall till motion 1997/98:T213 yrkande 11 samt medanledning av motionerna 1997/98:T212, 1997/98:T216 yrkande 3 och1997/98:T411 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,7. Främjande av gång- och cykeltrafik (mom. 12)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 49 börjar med ?Utskottetdelar? och på s. 50 slutar med ?avstyrks därför? bort ha följande lydelse:Många av besluten som rör cyklismen fattas på nivå men utskottetanser, i likhet med den motionär som står bakom motion 1997/98: T411 (mp), attockså staten bör ha en hög ambitionsnivå när det gäller att gynna ökatcyklande, t.ex. stödja kampanjer/informationsinsatser och initiera förslag tillcykelfrämjande åtgärder. Utskottet ger i det följande några exempel på vad somkan göras för att förbättra villkoren för cyklisterna:1. Skapa cykelleder i större utsträckning både i innerstäder, mellan tätorteroch på landsbygden.2. Ge cyklisten grönt ljus före övrig trafik, så att haneller hon får företräde in i trafiken.3. Underlätta möjligheter att ta med cykeln på tåg och bussar.4. Satsa mer på cykelparkeringar, gärna täckta och bevakade sådana ochlåsbara obevakade.5. Införa tjänstecyklar på statliga och kommunala förvaltningar.6. Införa cykeluthyrningar där man för en billig penning kan låna en cykeloch få slanten tillbaka, när cykeln återställs.7. Införa en cykelkonsekvensbeskrivning (CKB) inför antagande av kommunalaöversiktsplaner, arbetsplaner från o.d.8. Införa hastighetsbegränsningar för att gynna cyklismen, gångtrafikanteroch särskilt barnen.Utskottet anser i likhet med motionären att bör ge regeringen iuppdrag att utreda och lämna förslag på hur cyklisterna, som trafikanter, skallkunna ges förbättrade villkor i såväl stad som på landsbygd.Med det sagda tillstyrker utskottet motion 1997/98:T411 (mp).Utskottets ställningstagande innebär att syftet med motionerna 1997/98:T212(v), 1997/98:T213 (kd) yrkande 11 och 1997/98:T216 (v) yrkande 3 torde få ansestillgodosett.Vad utskottet nu anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande främjande av gång- och cykeltrafikatt med bifall till motion 1997/98:T411 samt med anledning avmotionerna 1997/98:T212, 1997/98:T213 yrkande 11 och 1997/98:T216yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,8. Förtida markinlösen (mom. 15)Tom (), (), (), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 52 börjar med ?Utskottet har?och slutar med ?avstyrks därför? bort ha följande lydelse:Enligt vad utskottet erfarit har aktualiserat frågan om förtidainlösen i en skrivelse till regeringen i november 1995.Under rubriken nya regler framhåller verket att en vägutredningeller en översiktsplan inte har den juridiska statusen att den ärtvingande mot enskilda. Man kan inte tilltvinga sig mark med stöd av sådanaplaner. För detta krävs en detaljplan enligt med därpåföljande expropriation eller en fastställd arbetsplan enligt väglagen. Enbartden omständigheten att en arbetsplan har fastställts innebär dock inte någonersättnings- eller inlösenskyldighet för väghållaren. De som är sakägare enligtväglagen har rätt till ersättning först när marken tas i anspråk. I de allraflesta fall fungerar denna ordning tillfredsställande, men fall uppkommer dåfastighetsägare av olika skäl vill avyttra en fastighet inom ett område somutpekas i en vägutredning, översiktsplan eller en ännu ej fastställdarbetsplan. Det kan då vara svårt att hitta köpare, heter det i skrivelsen,eftersom fastigheten senare kan komma att lösas in för ett vägbygge. Någonrättslig möjlighet för att tillgodose sådana krav finns inte i dagtrots att konsekvenserna för fastighetsägaren i många fall kan vara avsevärda.Enligt skrivelsen visar en översiktlig inventering hos Vägverketsväghållningsregioner att behovet av förtida inlösen för framtida vägprojektligger i storleksordningen 50 à 100 miljoner kronor.Under rubriken erinrar verket om beslut år 1989om förtida inlösen i särskilt ömmande fall (prop. 1989/90:25 bil. 5, bet.19989/90:TU12, rskr. 1989/90:70) som alltjämt gäller och som utgör den endarättsligt giltiga grunden för beslut om förtida inlösen.Under rubriken till utvidgning av nuvarande regler framhållerVägverket att den nuvarande regeln om förtida inlösen bör utvidgas till attavse även tidiga planeringsskeden. En förutsättning för att väganslagen skallfå användas för ändamålet bör dock vara att vägobjektet finns redovisat iVägverkets strategiska planering och att planeringsprocessen fortskridit sålångt att en vägkorridor förankrats i en vägutredning eller en kommunalöversiktsplan och att det föreligger en hög sannolikhet för att fastigheten kankomma att lösas in vid genomförandet av vägobjektet.Enligt vad utskottet erfarit gör man inom den bedömningenatt nuvarande regler om förtida inlösen är tillräckliga. Utskottet anser försin del att regeringen möjligt för bör redovisa ettståndpunktstagande i de av väckta frågorna. Därvid bör även belysashur vår vägplaneringsprocess förhåller sig till våra åtaganden på grund av deneuropeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna.Vad utskottet sålunda anfört - och som torde tillgodose syftet med motion1997/98:T350 (fp) - bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 15 bort ha följande lydelse:15. beträffande förtida markinlösenatt med anledning av motion 1997/98:T350 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,9. Ändrad trafiklösning i (mom. 16)Tom (), (), (), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 58 börjar med ?Utskottet kan?och slutar med ?avstyrks följaktligen? bort ha följande lydelse:Den ändrade trafiklösning för som regeringen föreslår har storekonomisk räckvidd för mycket . Utskottet anser att denna typav beslut bör fattas i bred enighet. En grundläggande förutsättning härför äratt finansieringen kan överblickas än . Längre än så sträcker sig dessvärre inte regeringens framförhållning.Regeringen bör enligt utskottets mening återkomma till med ett nyttförslag, som bl.a. omfattar en långsiktigt hållbar finansiering. I avsaknadhärav bör enligt utskottets mening inte ställa sig bakom regeringensnu föreliggande förslag till ny trafiklösning i Göteborgsregionen.I avvaktan på att regeringen återkommer med ett nytt förslag bör riksdageninte bemyndiga regeringen att låta teckna statlig borgen om100 för fortsatt planerings- och förberedelsearbete inom ramenför den nya trafiklösningen i Göteborg.Vad utskottet nu anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Av det anförda framgår att utskottet avstyrker regeringens båda förslag, detena i proposition 1996/97:160 och det andra i budgetpropositionen. Motionerna1996/97:T90 (fp), i den del motionen avser ändrad trafiklösning iGöteborgsregionen, 1996/97:T93 (m) yrkande 1 i samma del och yrkande 3 isamma del samt 1997/98:T904 (m) tillstyrks. Motionerna 1996/97:T95 (v) yrkande5 och 1997/98:T220 (mp) yrkande 11 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följande lydelse:16. beträffande ändrad trafiklösning i Göteborgsregionenatt med bifall till motionerna 1996/97:T90 i denna del, 1996/97:T93yrkande 1 i denna del och yrkande 3 i denna del och 1997/98:T904 samt medavslag på motionerna 1996/97:T95 yrkande 5 och 1997/98:T220 yrkande 11dels avslår regeringens förslag i proposition 1996/97:160 om förändringari trafiklösningarna i ,dels avslår regeringens förslag i budgetpropositionen om bemyndigande förregeringen att låta teckna statlig borgen om i prisnivå 1992 för fortsatt planerings- och förberedelsearbetesamt information inom ramen för den nya trafiklösningen i ,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,10. Ändrad trafiklösning i (mom. 16)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 58 börjar med ?Med det? ochslutar med ?avstyrks följaktligen? bort ha följande lydelse:Med det sagda tillstyrker utskottet att godkänner det regeringenföreslår om förändringar i trafiklösningarna i . Utskottetavstyrker motionerna 1996/97:T90 (fp), i den del motionen avser ändradtrafiklösning i , och 1997/98:T93 (m) yrkandena 1 och 3 i dedelar de avser ändrad trafiklösning i . Utskottetsställningstagande innebär också att syftet med motion 1996/97:T95 (v) yrkande 5torde få anses tillgodosett. Yrkandet kan därför lämnas utan åtgärd ochavstyrks följaktligen.Utskottet delar den i motion 1997/98:T220 (mp) uttalade uppfattningen attmedel till Göteborgsöverenskommelsen för fortsatt planerings- ochförberedelsearbete m.m., , bör finansieras via anslaget tillden regionala planeringsramen inom anslaget A 2 Väghållning och statsbidrag.Yrkande 11 i mp-motionen tillstyrks. Utskottet avstyrker följaktligen förslageti budgetpropositionen att skall teckna statlig borgen fördet nämnda beloppet. Motion 1997/98:T904 (m) avstyrks likaså.Vad utskottet nu anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följande lydelse:16. beträffande ändrad trafiklösning i Göteborgsregionenatt med bifall till motion 1997/98:T220 yrkande 11 och med avslag påmotionerna 1996/97:T90 i denna del, 1996/97:T93 yrkande 1 i denna del ochyrkande 3 i denna del samt 1996/97:T95 yrkande 5 och 1997/98:T904dels godkänner det regeringen föreslår i proposition 1996/97:160 omförändringar i trafiklösningarna i ,dels avslår regeringens förslag i budgetpropositionen om bemyndigande förregeringen att låta teckna statlig borgen om i prisnivå för fortsatt planerings- ochförberedelsearbete samt information inom ramen för den nya trafiklösningeni Göteborg.dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,11. Miljöanpassad tågtrafik (mom. 19)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 63 börjar med ?Utskottetförutsätter? och på s. 64 slutar med ?behandlad del? bort ha följande lydelse:Utskottet förutsätter att på ett aktivt sätt verkar för ettmiljöanpassat utnyttjande av hela järnvägssystemet. Som framhålls i motionerna1997/98:T231 och 1997/98:T518 (båda c) bör inom ramen för dettaarbete initiera projekt som eliminerar användning av diesel i tågtrafiken.Exempelvis kan den s.k. Kustpilen från alternativtVästervik-Linköping, som ett steg mot övergång till elektrifiering drivas medannat bränsle än diesel. Förutsättningarna för detta är goda då det i näraanslutning till banorna finns anläggningar för framställande av RME-bränsle,raps-metylester, i och . Därmed kan utvecklingen av ettmiljöanpassat transportsystem förenas med en regionalpolitiskt riktig ochviktig satsning.Vad utskottet nu anfört, och som innebär att motionerna 1997/98:T231 och1997/98:T518 (båda c) i nu behandlad del tillstyrks, bör av gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 19 bort ha följande lydelse:19. beträffande miljöanpassad tågtrafikatt med bifall till motionerna 1997/98:T231 yrkande 8 och1997/98:T518 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,12. Stöd till banunderhåll (mom. 23)() och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 68 börjar med ?Under den?och slutar med ?1997/98:T536 (fp, v, mp, kd) yrkande 3? bort ha följandelydelse:Såsom uttalas i propositionen är det angeläget att hela sträckan mellanÖstersund och får en standard som möjliggör godstrafik med 22,5 tonsaxeltryck. Enligt utskottets mening är det önskvärt att även sträckornaSveg-Brunflo och kan upprustas på liknande sätt.Utskottet vill understryka att med ökade godsvolymer och tillkommandebandelar följer ett ökat behov av drifts- och underhållsmedel. mening bör det statliga stödet till banunderhåll uppgå till 60miljoner kronor , vilket innebär att bidraget för perioden maj1998-december 1998 bör vara . Vad utskottet anfört i dennafråga bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 23 bort ha följande lydelse:23. beträffande stöd till banunderhållatt med bifall till motionerna 1997/98:T213 yrkande 21, 1997/98:T214yrkande 17 i denna del och 1997/98:T536 yrkande 3, med anledning avregeringens förslag och motion 1997/98:T220 yrkande 18 samt med avslag påmotionerna 1997/98:T220 yrkande 17 och 1997/98:T532 yrkandena 1 och 2dels bemyndigar regeringen att inom ramen för anslaget Banverket:Sektorsuppgifter besluta om bidrag till banhållning på förtidsperioden fr.o.m. t.o.m. till ett beloppom högst ,dels bemyndigar regeringen att ingå avtal om villkoren för bidraget tillbanhållningen av och ändringar i befintliga avtal, i enlighetmed vad utskottet anfört,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet i övrigtanfört,13. Stöd till banunderhåll (mom. 23)() och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 68 börjar med ?Under den?och slutar med ?1997/98:T536 (fp, v, mp, kd) yrkande 3? bort ha följandelydelse:Vad gäller storleken av det stöd till banunderhåll som regeringen föreslåranser utskottet att stödet bör beräknas med utgångspunkt i IBAB:s samtligadrifts- och underhållskostnader. Till dessa hör bl.a. kostnader föradministration, hyror och utveckling. Vidare bör vid stödberäkningen hänsyn tastill att en upprustning av delsträckorna Ulriksfors-Dorotea-Vilhelmina, vilkaåtgärder utskottet ställer sig bakom, innebär merkostnader även vad gällerunderhållet. Slutligen bör beaktas att det, enligt vad utskottet inhämtat,krävs ett kontinuerligt utbyte av slipers på hela godstrafiksträckan. Utskottetberäknar att IBAB:s årskostnad för drift och underhåll totalt blir 63 miljonerkronor . Med hänsyn härtill bör stödet till banunderhåll 1998 beräknas till 42 miljoner kronor.Till markering av långsiktigheten i statens engagemang och för att IBAB skallfå rimliga planeringsförutsättningar bör, enligt utskottets mening, IBAB delsfå garantier för stöd även , dels också möjlighet att med någongrad av precision förutse stödets storlek . En sådanordning kan åstadkommas på olika sätt. Ett alternativ är att låsa bidragetsstorlek för exempelvis en treårsperiod. En annan möjlighet är att med stödetför som utgångspunkt, räknat på årsbasis, årligenjustera beloppet med lämpligt prisindex. Det bör ankomma på regeringen attutforma de närmare reglerna härom. Vad utskottet anfört i denna fråga börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 23 bort ha följande lydelse:23. beträffande stöd till banunderhållatt med bifall till motionerna 1997/98:T220 yrkandena 17 och 18 och1997/98:T532 yrkandena 1 och 2, med anledning av regeringens förslag samtmed avslag på motionerna 1997/98:T213 yrkande 21, 1997/98:T214 yrkande 17i denna del och 1997/98:T536 yrkande 3dels bemyndigar regeringen att inom ramen för anslaget Banverket:Sektorsuppgifter besluta om bidrag till banhållning på förtidsperioden fr.o.m. t.o.m. till ett beloppom högst ,dels bemyndigar regeringen att ingå avtal om villkoren för bidraget tillbanhållningen av och ändringar i befintliga avtal, i enlighetmed vad utskottet anfört,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet i övrigtanfört,14. Fortsatt upprustning av (mom. 25)() och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 70 börjar med ?I motionerna1997/98:T213 (kd)? och på s. 71 slutar med ?behandlade motionsyrkanden? bort haföljande lydelse:Utskottet har i det föregående ställt sig bakom regeringens bedömning attsträckan bör rustas upp till en bärighet av 22,5 tonsaxeltryck. Utskottet vill emellertid framhålla att godstrafiken på helaInlandsbanan är väl motiverad, inte minst från samhällsekonomisk synpunkt.Utskottet anser att långsiktiga förutsättningar bör skapas, inte bara för attbanunderhållet tryggas längs hela banan, utan också för att banan längs helasin sträcka har tillräcklig kapacitet för godstrafiken. Vad utskottet anförtbör med bifall till motionerna 1996/97:T214 (fp) yrkande 15 i dennadel och 1997/98:T214 (fp) yrkande 17 i denna del samt med anledning av motion1997/98:T532 (v) yrkande 4 i denna del som sin mening ge regeringen till känna.Med det anförda torde syftet med motionerna 1997/98:T213 (kd) yrkande 20 och1997/98:T536 (fp, v, mp, kd) yrkande 2 vara tillgodosett. Någon åtgärd frånriksdagens sida är inte erforderlig varför yrkandena avstyrks.dels att utskottets hemställan under 25 bort ha följande lydelse:25. beträffande fortsatt upprustning av Inlandsbananatt med bifall till motionerna 1996/97:T214 yrkande 15 i denna deloch 1997/98:T214 yrkande 17 i denna del, med anledning av motion1997/98:T532 yrkande 4 i denna del samt med avslag på motionerna1997/98:T213 yrkande 20 och 1997/98:T536 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,15. Fortsatt upprustning av (mom. 25)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 70 börjar med ?I motionerna1997/98:T213 (kd)? och på s. 71 slutar med ?behandlade motionsyrkanden?