bet · GK01FiU20 · 1997-05-29 00:00:00 — Miljölagstiftningenmåste utvecklas och skärpas och miljökostnaderna till fullo tas med iekonomiska bedömningar i såväl företagsekonomi som offentlig och privatekonomi. En grön skattereform där beskattningen av arbete minskas och istället skatterna på energi och miljöstörande utsläpp höjs, är en avgörandeförutsättning för att miljöinriktade investeringar och satsningar ska kunna geavsedd effekt på sikt.För det andra måste arbetstiden generellt förkortas och i samband därmedbeskattningen på arbete sänkas. Motionsförslagen innebär att normalarbetstidensänks till , att lönen efter skatt blir oförändrad förlåginkomsttagare och att arbetslösheten sjunker en bit år 2000.Skatte- och avgiftssänkningarna finansieras av att statens kostnader för a-kassa och arbetsmarknadspolitik minskar. Det medför att både statensutgifter och det totala skattetrycket minskar något. Förslaget innebär ävenväsentligt förbättrad jämställdhet mellan könen, vilket också måste vara encentral målsättning för den ekonomiska politiken.För det tredje minskas kostnaderna för arbetskraft och tjänster genom såvälskatteväxlingen som skattesänkningen. Detta för att möjliggöra en snabbarbetstidsförkortning, något som framför allt på gynnar företaginom den expansiva tjänstesektorn och miljösektorn (i vid mening). Särskiltsmå och medelstora företag kan därigenom expandera och i ökad omfattning bidratill en positiv ekonomisk utveckling. I motionen föreslås vidare attsjuklöneperioden för företagen kortas från nuvarande till tvåveckor.För det fjärde föreslår motionen genom en lång rad åtgärder en mer aktivfördelningspolitik. Ersättningsnivån i socialförsäkringar och a-kassa föreslåshöjas till för låginkomsttagarna och successivt sänkas i högreinkomstlägen. Sammanlagt läggs på förbättradevillkor för handikappade, pensionärer, sjuka, tandvårdsbehövande och människormed små ekonomiska marginaler. Dessutom föreslås biståndet öka med drygt 2,3miljarder kronor . Med tanke på de stora katatroferna just nu ivärlden, katastrofer som fordrar snabba humanitära insatser, behövs en höjningav anslaget till bistånd med . Flertaletav dessa förslag leder också till en väsentligt förbättrad jämlikhet mellankönen.För det femte leder den i motionen föreslagna politiken till en bättreekonomi för kommuner och landsting, vilket förbättrar situationen i skolorna,i vården och i omsorgen. Regeringens satsningar välkomnas, men motionen anseratt ytterligare satsningar kan göras genom besparingar på andra områden.Motionsförslagen innebär sammantaget att kommunsektorns ekonomi förbättras med2 miljarder kronor ytterligare och mer år 2000.Man avvisar alla förslag att på olika sätt inskränka kommuners ochlandstings självbestämmande genom skattetak, skattegolv ellerspecialdestinerade bidrag.Motionen föreslår besparingar på bl.a. det militära försvaret, påregeringens förslag till ytterligare större vägutbyggnader, på bidrag tillnäringslivet inklusive jordbruket och på bidrag till politiska partier m.m.Förslagen innebär att motionen föreslår samma utgiftstak för staten somregeringen , sänker taket med 1999 och sänker det med16 miljarder kronor (allt jämfört med regeringens förslag).Motionens förslag innebär att det offentliga finansiella sparandet blir0,av bruttonationalprodukten , under förutsättningen att man liksomregeringen räknar med att avsättningarna i premiereservsystemet ingår i detoffenliga sparandet. Långsiktigt bör överskottet i de offentliga finansernavara av bruttonationalprodukten i genomsnitt över enkonjunkturcykel. Härvid skall enligt motionen inte avsättningarna tillpremiereservsy- stemet räknas in i det offentliga sparandet. Det offentligasparandet blir med motionens förslag något högre än i regeringens förslag.I motionen presenteras bl.a. också syn på den ekonomiskautvecklingen till följd av medlemskapet i Europeiska unionen och på frågan omett eventuellt medlemskap i monetära unionen (EMU). I motionenpåpekas att det finns stora ekonomiska risker i ett EMU-medlemskap och att deeventuella fördelarna är små och osäkra. Frågan om ett svenskt medlemskap iEMU bör enligt motionen avgöras i en beslutande folkomröstning.Kristdemokraternas partimotionI motion Fi46 (kd) läggs fram förslag som sägs innebära en storsatsning påvård och omsorg som massiva insatser görs för fler och nya jobb.Motionen kritiserar regeringens förslag som man menar saknartillväxtfrämjande, strukturella åtgärder som skulle kunna ge nya jobb i detprivata näringslivet. Vidare hävdas att vårpropositionen vittnar om enallvarlig brist på förståelse för företagandets villkor.Målsättningen skall vara att få fram fler ordinarie arbetstillfällen i nyaoch växande företag inom den privata sektorn. Det skall också skapasförutsättningar för arbetstillfällen inom den kommunala ochlandstingskommunala sektorn, framför allt inom vården, äldreomsorgen ochskolans område. Målsättningen skall vara att halvera den totalaarbetslösheten, till skillnad från regeringens inriktning på endast den öppnaarbetslösheten. Politiken skall inriktas på att fler skall gå frånbidragsberoende till en egen lön där man betalar kommunalskatt och bidrar tillvälfärden.Motionen innehåller förslag som sammantaget ger tillvård och omsorg i förhållande till dagens situation, det vill säga 2,5miljarder kronor mer än vad regeringen satsar. En del av detta tillskottåstadkoms genom en sänkning av de allmänna egenavgifterna med 2,5procentenheter i den överfinansierade sjukförsäkringen. Egenavgifterna som äravdragsgilla orsakar enligt motionen stora bortfall av skatteinkomster förkommunerna och är en betungande utgift för alla löntagare.Som ett alternativ till vad man kallar ?regeringens statistikpolitik påarbetsmarknadsområdet? görs i motionen en 15-miljarderssatsning för att fåtill stånd ett bättre klimat för företag och företagande. Skattesänkningarnafinansieras genom besparingar. Den traditionella konjunkturorienteradetillväxtpolitiken skall ge plats för en politik som via djupverkande ochlångsiktiga insatser främjar de reella förutsättningarna för tillväxt. För demindre företagen, där den största sysselsättningspotentialen finns, måsteregelverket förenklas och kapitalförsörjningen förbättras bl.a. genom ettpermanent riskkapitalavdrag och en avveckling av dubbelbeskattningen.Motionen betonar vikten av att stimulera utvecklingen av antalettjänsteföretag, dels för att skapa nya jobb, dels för att det urresurshushållningssynpunkt är angeläget att ge ökat utrymme förtjänstesektorn, t.ex. när det gäller reparationer och underhåll.Ett viktigt område för ökad sysselsättning är vidare miljö- ochenergisektorn. Genom en skatteväxling med höjda skatter på ändliganaturresurser och miljöskadliga utsläpp och sänkta kostnader för arbete skullefler arbetstillfällen ges som miljön skyddas. I motionen konstaterasatt det finns en uppenbar risk för att regeringen håller på att förfuskautrymmet för skatteväxling genom ensidiga energi- och miljöavgifter. Vidare ärman kritisk till de lokala investeringsprogrammen där statsmakterna skallbedöma vilka kommuner som skall belönas med pengar för lokala projekt.Regeringen föreslår ett långsiktigt mål om ett överskott i de offentligafinanserna på av bruttonationalprodukten i genomsnitt över enkonjunkturcykel. Detta är enligt motionen ett uttryck för den ideologiskalinjen att kapitalbildning och sparande skall ske inom den offentliga sektornoch inte i hushållen. I stället anförs i motionen att en större del avsparandet bör ske inom den privata sektorn. Det är därför mer rimligt att iett medelfristigt perspektiv ha målet om balans i de offentliga finansernaöver konjunkturcykeln.Arbetsmarknadspolitiken bör enligt motionen reformeras.Arbetsmarknadspolitiken skall vara subsidiär på så sätt att samhälletsinsatser skall vara stödjande när så krävs, dock utan att skada ordinariearbetsmarknad.I motionen betonas vikten av att arbetslöshetsförsäkringen åter blir enomställningsförsäkring som finansieras genom avgifter. Genomavgiftsfinansiering uppnås ett bättre samband mellan lönebildning ocharbetslöshet, vilket förbättrar arbetsmarknadens funktionssätt.Barnfamiljerna och de sämst ställda pensionärerna är två grupper som sägsbli vinnare med politik. Sammantaget satsas ca 3 miljarderkronor bland annat på vårdnadsbidrag, återinförande av flerbarnstilläggen ochförbättrade bostadsbidrag.För pensionärerna handlar det om ca för bättrebostadstillägg och pensionstillskott. Regeringens försämringar förefterlevande upphävs.I motionen kritiseras en del av regeringens besparingsåtgärder som ansesvara förödande för enskilda människor. Som exempel anges besparingar påänkepensionerna, bostadsbidragen och försämringar för ålderspensionärer.För att vända rättsväsendets underläge gentemot brottsligheten föreslårmotionen ett resurstillskott för . Ekonomisk brottslighetskall bekämpas med kraft, och motionen avvisar därför besparingarna inompolisen och rättsväsendet.Motionen är starkt kritisk till regeringens nedskärningspolitik när detgäller biståndet och satsar stort för att återställa biståndet tillenprocentsnivån. satsas , 2,4 miljarderkronor och utöver regeringens förslag.I syfte att skapa regional balans menar motionärerna att det är nödvändigtatt arbetsmarknadspolitiken och den ekonomiska politiken harmonieras medregionalpolitiken. I huvudsak krävs en aktiv generell regionalpolitik därnäringsliv och offentlig sektor i glesbygd kompenseras för långa avstånd, smålokala marknader, brist på utbildad personal, sämre kringservice m.m.Enligt motionen sänks med denna politik det totala skattetrycket med ca 15miljarder kronor netto. I förhållande till regeringens förslag blirutgiftstaket år lägre, 14 miljarder kronorlägre och för lägre. Den ekonomiska politikenDen internationella utvecklingenEn gradvis starkare tillväxt inom EUI propositionen konstateras att utsikterna för den internationella ekonomin ärförhållandevis gynnsamma. I hålls visserligen den inhemska efterfrågantillbaka av en fortsatt stram finanspolitik. Den starka amerikanska dollarnbanar dock väg för en exportledd tillväxt. I EU väntas konjunkturen gradvisstärkas, och i och resten av världen, inte minst i och ,är tillväxten fortsatt god. Detta medför en marknadstillväxt som gynnar densvenska ekonomin via exportindustrin.En viktig tendens i den internationella utvecklingen är att inflationenfortsätter att vara låg.Vidare förväntas det lägre ränteläget ge en successivt ökad stimulans tillekonomin. Finanspolitiken i förutses bli fortsatt stram, och deoffentliga finanserna fortsätter att stärkas. beräknar underskottet iEU:s samlade offentliga finanser till av BNP 1997 och 1998.Arbetslösheten utgör fortfarande det dominerande problemet i de europeiskaländerna, vilka trots en relativt stark tillväxt endast väntas få marginellaökningar i sysselsättningen.I tabell 1 framgår att tillväxttakten i som helhet skrivitsned något jämfört med prognosen i budgetpropositionen . Det ärfrämst tillväxttakten i och som reviderats ned. Ser man enbarttill de nordiska länderna är dock tillväxtutsikterna betydligt starkarejämfört med prognosen från i höstas.Utvecklingen i de tre stora industriländerna samt i de nordiska grannländernaDen amerikanska ekonomin fortsätter att präglas av en gynnsam ekonomiskutveckling. förklaras den starka BNP-tillväxten främst av inve-steringarna, inte minst inom informationsteknologiområdet. Inflationstaktenhar inte tilltagit nämnvärt trots en god ekonomisk tillväxt och en relativtlåg arbetslöshet, vilket främst torde förklaras av den måttligalönekostnadsutvecklingen och dollarns appreciering. Överenskommelsen om enbalansering av budgeten ligger fast. Såväl privat konsumtion sominvesteringar förutses fortsätta att utvecklas relativt starkt underprognosperioden. bedöms BNP-tillväxten ligga kvar på för attsedan sjunka till 1998. Inflationen förväntas ligga kvar kring 3 %.Efter ett mycket starkt första kvartal i fortsatte den tidigare svagaoch gradvisa återhämtningen . Efterfrågan inom offentligsektor och produktionen av bostäder växte starkt, som överskottet ibytesbalansen minskade kraftigt . Tillsammans med det lågaränteläget väntas en stark utveckling av exporten bidra till att näringslivetsinvesteringar ökar väsentligt . Den privata konsumtionenbedöms öka endast måttligt. BNP-tillväxten förutses uppgå till 1997 och3,1998.I blev BNP-tillväxten relativt svag 1996 till följd av bl.a.minskade investeringar och en svag privat konsumtion. Konjunkturenförbättrades dock genom en ökande export. Underprognosperioden förutses tillväxten komma att drivas av exporten, medan deninhemska efterfrågan blir dämpad, bl.a. till följd av en fortsatt stramfinanspolitik. BNP-tillväxten bedöms bli och 1998.Inflationstakten är fortsatt låg 1997 och tilltar något 1998 i samband med denstarkare tillväxten.För de tre nordiska länderna , och förväntas BNP-tillväxten sammantaget, i likhet med vad som varit fallet ,bli högre än genomsnittet i . Till skillnad från flertalet andra länder iEuropa har den inhemska efterfrågan bidragit starkt till den höga tillväxten isamtliga av de tre länderna. En ökad efterfrågan i väntas ge positivaeffekter på exporten som ett fortsatt allmänt lågt ränteläge och engynnsam utveckling av sysselsättningen väntas stimulera den inhemskaefterfrågan ytterligare . I förutses en BNP-tillväxt på 1997 till följd av en starkt ökande export av trä ochmassa, medan tillväxten i och väntas hamna på drygt 3 %.Inflationstakten bedöms öka något men förblir ändåmåttlig.Tabell 1. BNP-tillväxt, KPI och arbetslöshetÅrlig procentuell förändring-------------------------------------------------| |1995 | 1996 | 1997 |1998|-------------------------------------------------|BNP | | | | |-------------------------------------------------||2,0 | 2,2 | 2,3 | || | |(2,0)1 |(2,4) |2,4|-------------------------------------------------|EU |2,5 | 1,6 | 2,3 | || | |(1,4) |(2,4) |2,6|-------------------------------------------------||3,5 | 2,7 | 3,1 | || | |(2,0) |(2,4) |2,9|-------------------------------------------------|Förenta |2,0 | 2,4 | 2,4 | ||staterna | |(2,4) |(2,3) |2,1|-------------------------------------------------||0,9 | 3,6 | 2,2 | || | |(2,8) |(2,5) |3,0|-------------------------------------------------||1,9 | 1,4 | 2,2 | || | |(0,5) |(2,1) |2,6|-------------------------------------------------||2,2 | 1,3 | 2,2 | || | |(1,1) |(2,2) |2,5|-------------------------------------------------||2,9 | 0,7 | 1,3 | || | |(1,7) |(2,2) |2,0|-------------------------------------------------||2,4 | 2,2 | 3,0 | || | |(2,2) |(2,9) |2,6|-------------------------------------------------||2,6 | 2,3 | 3,1 | || | |(1,5) |(2,5) |3,2|-------------------------------------------------||4,2 | 3,2 | 4,0 | || | |(2,5) |(3,3) |3,6|-------------------------------------------------||3,7 | 4,8 | 3,3 | || | |(4,0) |(2,3) |2,7|-------------------------------------------------|Konsumentpriser| | | | |-------------------------------------------------||2,4 | 2,2 | 2,2 | || | |(2,3) |(2,3) |2,3|-------------------------------------------------|EU |3,1 | 2,5 | 2,3 | || | |(2,6) |(2,3) |2,3|-------------------------------------------------||2,3 | 1,1 | 1,6 | || | |(1,8) |(2,3) |2,1|-------------------------------------------------|Arbetslöshet i | | | | ||% av | | | | || | | | | ||arbetskraften | | | | |-------------------------------------------------|| 6,9 | 6,9 | 6,9 | || | |(6,9) |(6,9) |6,7|-------------------------------------------------|EU |11,2 |11,4 |11,5 |11,0|| | |(11,4) |(11,3) | |-------------------------------------------------|| 9,6 | 9,1 | 8,6 | || | |(9,0) |(8,7) |8,2|-------------------------------------------------1. Uppgifterna inom parentes anger motsvarande bedömning i proposition1996/97:1september 1996.Källor: , och FinansdepartementetArbetslösheten i OECDI som helhet låg arbetslösheten på samma nivå 1996 som ,. Skillnaden i utveckling mellan olika delar av världen var dockpåtaglig.I Förenta staterna sjönk arbetslösheten till den lägsta nivånsedan 1989. Arbetsmarknadsläget i EU försämrades i stället under 1996.Arbetslösheten ökade till följd av att utbudet av arbetskraft ökade mer änantalet sysselsatta. av arbetskraften, eller omkring 18 miljonermänniskor, är arbetslösa i EU. Bland de större medlemsländerna märks ensärskild försämring av arbetsmarknadsläget i och , medanarbetslösheten sjunkit i , och . Denförhållandevis höga arbetslösheten i EU som helhet beräknas minska endastmarginellt trots den tilltagande tillväxten. Dettaframgår av tabell 1.Osäkerheten i den internationella konjunkturbedömningenEn av de främsta riskfaktorerna i bedömningen är enligt propositionenosäkerheten kring utvecklingen av den privata konsumtionen i de europeiskaländerna. Detta bl.a. mot bakgrund av att arbetslösheten väntas bli fortsatthög. Vidare kan osäkerheten kring vilka länder som kan komma att delta i EMUleda till turbulens på ränte- och valutamarknaden i EU. En annan riskfaktorgäller en eventuell vändning nedåt i de högt uppdrivna amerikanskabörskurserna, vilket skulle kunna få effekter på den reala ekonomin. Tilldetta kommer risken att den amerikanska till följd avtilltagande inflationstakt skulle tvingas till mer omfattande räntehöjningarän prognostiserat, vilket även skulle kunna ge effekter på ränteutvecklingen iresten av världen.I propositionen påpekas att det även finns en möjlighet att tillväxten blirhögre än beräknat. De förhållandevis låga räntorna i kombination med enförstärkning av den amerikanska dollarn skulle kunna få ett större genomslagpå den reala utvecklingen än förutsett i prognosen.Aktuella utfallssiffror över den internationella ekonomiska utvecklingen,som inkommit efter det att regeringen avslutade sitt prognosarbete i början avapril, tyder på en mycket stark tillväxt i omvärlden. I växteproduktionen med i årstakt . Också i Japanoch i flertalet europeiska länder pekar aktuell statistik på en starktillväxttakt . visar inflationstakten ingatecken på att tillta, vare sig i eller i , utan hartvärtom fallit i som helhet under den senaste månaden. Den stabilt lågapris- ökningstakten i , i kombination med att tillväxten nutycks dämpas efter det mycket starka , innebär att risken förkraftiga räntehöjningar från den amerikanska sida inte längreär överhängande.I regeringens prognos görs bedömningen att en stark dollar skall bidra exportledd konjunkturuppgång i . Dollarkursens utveckling iförhållande till de europeiska valutorna har fluktuerat kraftigt under senaretid. Den successiva förstärkningen av dollarn som pågått har underden vänts i en försvagning. Om denna försvagning skulle kommaatt fortsätta finns det naturligtvis en risk för att den väntade exportleddakonjunkturuppgången i blir mindre stark.Den ekonomiska utvecklingen i SverigeKonjunkturperspektivet. Utvecklingen fram t.o.m. år 1998PrognosförutsättningarI tabell 2 anges de prognosförutsättningar som gäller för vårpropositionensbedömning av den svenska ekonomins utveckling. Jämfört med regeringens prognosi budgetpropositionen antas dollarkursen vara betydligt starkare somräntorna dragits ner kraftigt.En central förutsättning för prognosen över den svenska ekonomin är denförhållandevis starka tillväxten i omvärlden. Räntorna förutsätts varafortsatt låga. Visserligen antas såväl korta som långa räntor stiga något imånga länder i takt med att kapacitetsutnyttjandet tilltar. De svenska kortaräntorna bedöms dock ligga kvar på i stort sett nuvarande nivå.Obligationsräntorna väntas i viss mån följa den internationella trenden uppåt,men de stabilt låga inflationsutsikterna antas leda till att räntemarginalenmot bl.a. krymper något. Kronan antas förstärkas gentemot såväldollarn som de europeiska valutorna, bl.a. beroende på att överskottet ibytesbalansen successivt växer. Prognosen bygger på förutsättningen att EMU-processen i fortlöper som planerat.Tabell 2. Prognosförutsättningar------------------------------------------------------| |1995| | |1998|| | |1996 |1997 | |------------------------------------------------------|BNP-tillväxt i |2,0 | 2,2 | 2,3 |2,4||(16) | |(2,0)2 |(2,4) | |------------------------------------------------------|Konsumentprisökning i |2,4 | 2,2 | 2,2 |2,3||(16) | |(2,3) |(2,3) | |------------------------------------------------------|Dollarkurs (SEK)1 |7,1 | 6,7 | 7,3 |7,1|| | |(6,7) |(6,7) | |------------------------------------------------------|TCW-index1 |127,3| 116,0 |119,2 |117,9|| | |(116,0) |(115,0) | |------------------------------------------------------|Tysk ränta |6,0 | 5,0 | 4,4 |4,9||statsobligation1 | |(5,1) |(5,4) | |------------------------------------------------------|Svensk ränta |9,9 | 7,2 | 5,6 |5,9||statsobligation1 | |(7,5) |(7,0) | |------------------------------------------------------|Svensk ränta 6 |8,9 | 5,6 | 4,0 |4,1||månaders ssvx1 | |(6,0) |(5,4) | |------------------------------------------------------1 Årsgenomsnitt.2 Uppgifterna inom parentes anger motsvarande bedömning i proposition1996/97:1september 1996.Källa: FinansdepartementetTimlönerna i ekonomin steg snabbare 1996 än vad som prognostiserats i höstensbudgetproposition. och förutses betydligt måttligarelöneökningar bl.a. till följd av allt lägre ställda inflationsförväntningaroch ökade ambitioner från arbetsmarknadens parter att åstadkomma en bättrefungerande lönebildning.Inflationstakten blev lägre än vad de flesta bedömareräknat med och också betydligt lägre än vad som antogs i regeringens prognosfrån . I propositionen förutses inflationen förbli låg och väl i linjemed mål.Tabell 3. Nyckeltal---------------------------------------------------------| |1995 | | |1998|| | |1996 |1997 | |---------------------------------------------------------|Timlön kostnad |3,4 | 6,1 | 4,7 |3,5|| | |(5,6)3 |(4,5) | |---------------------------------------------------------|KPI, dec.-dec. |2,6 | -0,2 | 1,8 |1,5|| | |(1,0) |(2,2) | |---------------------------------------------------------|NPI, dec.-dec. |1,0 | -1,3 | -0,8 |0,1|| | |(0,5) |(0,8) | |---------------------------------------------------------|Disponibel inkomst | - | -0,1 | 0,4 |1,3|| |0,4 |(1,2) |(0,8) | |---------------------------------------------------------|Sparkvot (nivå) |6,9 | 5,4 | 3,8 |3,2|| | |(8,5) |(7,5) | |---------------------------------------------------------|Industriproduktion |9,8 | 2,1 | 4,8 |4,3|| | |(2,5) |(5,3) | |---------------------------------------------------------|Öppen arbetslöshet1 |7,7 | 8,1 | 7,9 |7,1|| | |(7,7) |(6,9) | |---------------------------------------------------------|Arbetsmarknadspolitiska|4,4 | 4,5 | 4,7 |4,7||åtgärder1 | |(5,0) |(5,4) | |---------------------------------------------------------|Handelsbalans (mdr kr) |106,0|120,0 |135,9 |152,9|| | |(124,4) |(139,6) | |---------------------------------------------------------|Bytesbalans2 |2,1 | 2,5 | 3,5 |4,2|| | |(3,1) |(3,7) | |---------------------------------------------------------|Finansiellt sparande i offentlig|-| -2,5| -2,1 |0,0|| sektor2 |7,9 |(-4,0) |(-2,6) | |---------------------------------------------------------|Konsoliderad |78,2 | 77,7 | 77,1 |73,9||bruttoskuld2 | |(78,1) |(78,0) | |---------------------------------------------------------1 Andel av arbetskraften.2 Procent av BNP.3 Uppgifterna inom parentes anger motsvarande bedömning i proposition1996/97:1september 1996.Källa: FinansdepartementetFörsörjningsbalansenProduktionstillväxten, som i huvudsak drivits av denutlandskonkurrerande sektorn, väntas i ökad utsträckning komma att stimulerasav den inhemska efterfrågan. hölls produktionstillväxten tillbakaav ett betydande omslag i lagercykeln, motsvarande av BNP. och1998 blir lagercykelns effekt på BNP-tillväxten närmast försumbar.Produktionstillväxten tilltar och drivs under 1998främst av kraftiga investeringsökningar i de mer hemmamarknadsinriktadedelarna av näringslivet.Exporten väntas öka något snabbare 1997 än 1996, vilket styrks avorderingången . Förstärkningen av exporten förklaras bl.a. av attkonjunkturen på viktigaste avsättningsmarknader är på väg attförbättras.