bet · GK01UU13 · 1997-05-20 00:00:00 — Därför bör regeringen verka för att unionen genom majori-tetsbeslut kan införa en gemensam lägsta koldioxidavgift för medlemslän-derna (yrkande 7).I motion U515 (kd) från allmänna motionstiden anförs i yrkande 35 attbeslut om miljöskatter skall fattas med kvalificerad majoritet och ej medenhällighet som . Genom att varje land har vetorätt omöjlig-görs i praktiken mål om en gemensam koldioxidskatt ochom skatteväxling. I yrkande 40 i samma motion begärs ett tillkän-nagivande om att under den pågående regeringskonferensen skallvärna om ett strikt och etiskt förhållningssätt i frågor om den genetiskaarvsmassan. Motionärerna framhåller att lagstiftning inom detta område i allalägen måste säkra en så hög etisk nivå att den bioteknologiska industrin ochforskningen i alla lägen respekterar ett absolut människovärde och mänskligvärdighet.I motion U15 (kd) framhålls att har fått gehör för att införa princi-pen om hållbar utveckling i fördragen vilket är positivt. De svenska förslagenom att införa horisontella bestämmelser om miljöskyddskrav i vissa sektoreroch att tillåta medlemsstater att införa strängare nationella miljöbestämmel-ser har inte beaktats menar motionärerna. De vill därför att regeringen ageraraktivt i förhandlingarna för att dessa viktiga förslag skall få gehör. Vidarevill att miljöavgifter skall beslutas med kvalificerad ma-joritet (yrkande 4 delvis).Motionärerna bakom motion Jo794 (v) från allmänna motionstiden vill attbevisföringen skall vara omvänd om ett land anmäler hårdare miljökrav tillkommissionen, dvs. att kommissionen då måste invända mot de hårdarekraven (yrkande 7). För att detta skall fungera krävs att domstolen förstärksmed en kompetent miljöinstans (yrkande 8).Miljöpartiet uppmärksammar i motion U510 (mp) från allmänna motions-tiden djurskyddsfrågornas behandling i anslutning till regeringskonferensen.Enligt motionären är grundproblemet inom EU att djur inte skyddas avgrundfördragen. Djur definieras som "varor" eller som "jordbruksprodukter"och inte som levande, kännande varelser. Motionären menar vidare att närdet gäller lantbrukets djur ligger kraven inom EU långt under nivåerna försvensk djurskyddslag och inom unionen tillåts djurhållning som är förbjudeni . I motionen yrkas att aktivt skall driva djur-skyddsfrågor under regeringskonferensen i syfte att införliva krav på djur-skydd i Romfördraget.Öppenhet och institutionella frågorEnligt i motion Jo729 (fp) bör en europeisk offentlighetsprincipinföras (yrkande 3). I EU måste samtliga institutioner kännetecknas av störreöppenhet. bör verka för att den svenska synen på allmänna handling-ar får en motsvarighet inom EU. En ökad genomsyn av EU ökar dess legi-timitet och underlättar den demokratiska kontrollen. Det är också en förut-sättning för att ideella miljöorganisationer och medier skall kunna granskamiljöarbetet.I motion U515 (kd) från allmänna motionstiden efterlyser motionärerna(yrkande 9) ett tillkännagivande om vad i motionen anförts omvikten av att EU präglas av mer öppenhet och insyn. I motionen framhålls attregeringskonferensen har den viktiga men svåra uppgiften att förändra EU:sbeslutsprocess på ett sådant sätt att medborgarna får en bättre inblick i sam-arbetet och därigenom känner sig mer delaktiga. Motionärerna menar attmeddelarfrihet och offentlighetsprincip måste införas och att officiella EU-dokument i princip skall vara offentliga och lättillgängliga.I motion K412 (mp) föreslås att EU:s officiella dokument ej skall omfattasav upphovsrätt. Enligt motionen krävs tillstånd för att förmedla informatio-nen. Ett första led vad gäller offentlighet och en ökad insyn i EU är att un-danta dessa dokument från upphovsrätt i syfte att undanröja hinder för spri-dande av EG-information. har olika privata intressen ensamrätt tillspridning av sådan information mot en hög kostnad.Vad gäller de institutionella frågornas behandling i regeringskonferensenfinns ett flertal yrkanden.I Moderata samlingspartiets partimotion om Europapolitiken från allmännamotionstiden U502 (m) framhålls att endast en kraftfull union som väl full-gör sina uppgifter är stabil nog att ta emot de nya länder som kan och villdelta i integrationsarbetet. Även måste unionen bygga på princi-pen om maktdelning, där oberoende institutioner balanserar varandra(yrkande 5). Kommissionen, ministerrådet, parlamentet och domstolen måsteäven fortsättningsvis stå fria gentemot varandra. När det gäller kommissio-nen bör alla medlemsländer vara representerade i denna. skallförbli den centralt beslutsfattande instansen men det är naturligt att EU änd-rar sina beslutsinstitutioner när medlemskretsen utvidgas. Ett ökat inslag avbeslutsfattanden med kvalificerad majoritet i ministerrådet kan säkerställa attunionen inte blir handlingsförlamad i en situation med upp till 30 medlems-länder. Den nuvarande röstviktningen i ministerrådet kan kompletteras medkrav på dubbel majoritet. EU skulle i så fall inte kunna ta beslut mot denuppfattningen som delas av en grupp medlemsländer som representerar enmajoritet av unionens befolkning. får inte bli för stort ochett tak på maximalt 700 ledamöter har föreslagits inför framtida utvidgningarav medlemskretsen. kontrollmakt bör stärkas genom attparlamentet får rättsliga förutsättningar att permanent granska det ekonomis-ka handhavandet inom unionen.Kristdemokraterna konstaterar i partimotion U515 (kd) från allmänna mo-tionstiden att de tre pelarna inom unionen har gemensamma institutioner(kommissionen, rådet, domstolen, m.fl.) men olika for-mer för beslutsfattande och menar att det är lämpligt att denna pelar-struktur försvinner till förmån för en enhetlig organisation (yrkande 1).Partiet anser att regeringskonferensen måste lösa ett antal fundamentalaproblem. Unionen måste erhålla de strukturer och beslutsmeka-nismer som kan generera framtidens utrikespolitiska stabilitet och ekonomis-ka välstånd (yrkande 2). anser att roll under ochefter regeringskonferensen måste vara att aktivt verka för att samarbetet inomunionen förstärks (yrkande 3).I motion U516 (s) från allmänna motionstiden framhålls i yrkande 6 att detär viktigt att de inslag av mellanstatlighet i samarbetet som finns inteminskar och att bör verka för att reformeringen av EU skall bygga påett mellanstatligt samarbete.I motion U515 (kd) framhåller att unionens demokra-tiska legitimitet vilar på att tillförsäkras större möjlighetatt delta i den gemensamma lagstiftningsprocessen samt på medborgarnasengagemang i europeisk politik. Man vill därför att roll iden lagstiftande processen förstärks och att dess roll blir mer jämbördig medrådets i detta sammanhang (yrkande 10). Vidare framhåller partiet att denuvarande olika lagstiftande procedurerna måste reduceras och förenklas(yrkande 11) och att bör motarbeta en övre gräns för antalet ledamö-ter i (yrkande 12). Domstolens starka roll måste bibehål-las (yrkande 14).Partiet menar även att ett välfungerande EU förutsätter att även de mindreländerna finner det värt att bidra med kreativa lösningar på gemensammaproblem och att dessa länders medborgare upplever delaktighet i europeiskpolitik varför de mindre ländernas relativt starka ställning i rådet skall bibehållas (yrkande 15).Kristdemokraterna finner att det långa ordförandeskapet i rå-det och måste reformeras till förmån för ökad kontinuitetoch effektivitet och anser därför att det är nödvändigt att förlänga ordföran-deskapets period till (yrkande 16). Partiet menar även att för att unio-nen skall fungera med ett utökat medlemsantal måste majoritetsbeslut an-vändas i större utsträckning när det gäller beslutsfattandet i rådet (yrkande17). Motionärerna framför i yrkande 18 förslaget att kommissionens ordfö-rande skall utses av och i yrkande 19 förslaget att helakommissionen skall godkännas av . Partiet menar vidareatt varje medlemsland skall vara representerat i kommissionen (yrkande 20).Kristdemokraterna menar att EU:s regionala och lokala organ är ett uttryckför kulturella, ekonomiska och politiska mångfald. Den i sambandmed skapade regionernas kommitté bör därför ges ettökat inflytande i frågor som rör dess intresseområden. Dess sekretariat ochbudget bör inte som vara delade med den Ekonomiska och socialakommittén utan vara fristående (yrkande 21). Betänkanden från regionernaskommitté skall delges som även bör få möjlighet attrådfråga regionernas kommitté på eget initiativ (yrkande 22).I kommittémotion U15 (kd) med anledning av regeringens skrivelse åter-kommer partiet till vissa av dessa frågor. För att skallförbli representativt måste dess sammansättning även vara sådanatt också mindre länders politiska landskap ges fullgod representation. Dessroll bör göras mer jämställd med rådets i lagstiftningsprocessen. Det börfinnas en ledamot per land i kommissionen även . När det gällerröstviktningen i rådet anför motionärerna att nya röstviktningar som sker tillföljd av utvidgningar inte får innebära att de stora länderna får en störretyngd på bekostnad av de mindre. När det gäller domstolen framhåller mo-tionärerna att varje land skall tillsätta en domare (yrkande 5).I motion K913 (m) yrkande 1 framhålls att medlemskapet i EU inneburit attSverige skall genomföra en rad EU-direktiv. EU-reglerna uppfattas ofta somsvåra att förstå och följa och leder därför inte så sällan till ett betydandepappersarbete, ständigt nya informationer om vilka regler som gäller. Dettamedför två stora problem: reglerna driver upp kostnaderna, och nya reglerkommer att tillämpas mycket olika i skilda delar av landet. Att av EU antag-na direktiv skall genomföras i svensk lagstiftning kan det enligt motioneninte finnas någon invändning mot, men det är av vikt att ikraftträdandetid-punkten fastställs så att de ovan påtalade problemen inte uppkommer. Mo-tionären föreslår att i ett uttalande till regeringen ger till kännai motionen anförts om väl tilltagna tidsfrister när det gäller ikraftträdande anya EU-regler.Enligt vad anför i motion U12 (mp) med anledning av rege-ringens skrivelse kan man redan nu förutse att EU kommer att få ett nyttinnehåll och en ny politisk funktion som inte fanns när blev medlemav unionen. Det motiverar att resultatet av regeringskonferensen blir föremålför en folkomröstning, menar motionärerna (yrkande 2).Även i motion K605 (mp) anför att en folkomröstning skallhållas om resultatet av och hänvisar till att folkom-röstningar kommer att äga rum i flera andra medlemsländer. För svenskafolket måste det enligt upplevas som en ren omyndighetsförkla-ring om andra länder skall avgöra EU:s och därmed vår framtid medansvenskarna får sitta vid sidan och titta på.Enligt motion U516 (s) yrkande 3 skall en folkomröstning hållas, om re-geringskonferensen leder till icke betydelselösa förändringar.Utskottets övervägandenRegeringskonferensen inleddes vid den 29 mars1996 under italienskt ordförandeskap. Därefter övertogs ordförandeskapet iregeringskonferensen av . innehar ordförandeskapet i konferensen. Det ärutrikesministrarnas avsikt att söka avsluta förhandlingarna under det Europe-iska rådets möte i i juni 1997.Vid Europeiska rådets möte i uttalade sig stats- och re-geringscheferna om konferensens huvudinriktning. De framhöll att konferen-sen innebar en möjlighet för unionen att på ett effektivare sätt ta itu med inroch yttre utmaningar, och särskilt den kommande utvidgningen. Arbetetborde i första hand inriktas på att göra unionen mer relevant för medborgarnagenom att sätta den i stånd att bättre motsvara deras behov. Den gemensam-ma utrikes- och säkerhetspolitiken borde reformeras så att unionens möjlig-heter att vidta yttre åtgärder förbättras. Institutionerna borde reformeras intminst för att förbereda utvidgningen.Det irländska ordförandeskapet presenterade vid toppmötet i i de-cember 1996 en allmän ram till revidering av fördragen. På många områdeninnehåller dokumentet förslag till ändringar och tillägg i fördragen.Det nederländska ordförandeskapet presenterade ett tillägg tillDublindokumentet. I detta ingår förslag till fördragstext på de flesta områdensom diskuterats i konferensen: de grundläggande rättighe-terna, samarbetet i rättsliga och inrikes frågor, den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken, unionen som juridisk person och flexibel integration. Detsom återstår för medlemsländerna att arbeta sig igenom gäller bl.a. de insti-tutionella frågorna, dvs. makt- och inflytandefrågorna, beslutsprocedurernasamt balansen mellan stora och små länder och mellan EU:s institutioner.Inför slutfasen i förhandlingarna kan utskottet konstatera att framsteg hargjorts när det gäller att bygga ett fördrag som skall ligga till grund för samabetet åtskilliga år in på det nya seklet. För att hantera den nya europeiskaverkligheten behövs även nya och utbyggda grunder i och ettnytt samförstånd mellan medlemsländerna om hur samarbetet bör utvecklas.Utskottet vill framhålla att det svenska agerandet och framläggandet avkonkreta positioner i konferensen bidragit till en ökad fokusering på sakfrå-gor som är väsentliga ur medborgarnas perspektiv. Svenska prioriteringar,som sysselsättning, miljö, öppenhet och jämställdhet, har fått allt störregenomslagskraft under konferensens gång.Andra områden som är viktiga ur svensk synvinkel och där framsteg gjorts- till följd av ett gemensamt svensk/finskt initiativ - rör förslagtill nya skrivningar i fördraget för att öka unionens möjligheter att ta initiatill humanitära insatser och militär krishantering inom ramen för den gemen-samma utrikes- och säkerhetspolitiken.Både under förberedelserna för konferensen och som konfe-rensen pågått har omfattande samråd med ägt rum. Som en del iförberedelserna överlämnade regeringen till riksda-gen skrivelsen . Skrivelsen och riksdagensbehandling av denna (skr. 1995/96:30, bet. 1995/96:UU13, rskr. 199) utgörutgångspunkten för regeringens ställningstaganden i regeringskonferensen.Fortlöpande information till och samråd med har skett i samt i olika fackutskott. Ett flertal debatter har ägt rum i kammarenmed deltagande från regeringens sida bl.a. av utrikesministern.Utskottet vill med anledning av vad som framhölls i betänkande1995/96:UU13 om vikten av en fortsatt förankring i och iutskotten betona att informationen och samrådet har betytt att harkunnat följa förhandlingarnas utveckling på ett heltäckande sätt.Utan att vara en enskild fråga på dagordningen genomsyrar frågan omunionens utvidgning arbetet i regeringskonferensen. Till yttermera visso ären avslutning i konferensen en förutsättning för utvidgningsförhandlingarnasigångsättande enligt tidigare beslut av . Av detta skäl börkonferensen om möjligt avslutas som planerat.En regeringskonferens syftar till att genom ändringar i grundfördragenskapa en fast och relevant fördragsmässig grund för samarbetet. För-dragsändringar kräver enighet mellan företrädarna för medlemsländernasregeringar. Ändringarna måste godkännas av samtliga medlemsstater i enlig-het med deras konstitutionella bestämmelser. I skall såle-des godkänna det nya fördraget.När det gäller den bredare agendan för regeringskonferensen och vilka en-skilda frågor som har behandlats hänvisas till sammanfattningen av regering-ens skrivelse tidigare i betänkandet.I motion U15 (kd) yrkande 1 begär motionärerna att regeringen flyttar framsina positioner och accentuerar de för viktigaste frågorna när för-handlingarna i regeringskonferensen går in i slutskedet.Regeringen anför i skrivelsen följande när det gäller förhandlingsläget ursvensk synpunkt:Under förhandlingens gång har intrycket varit att de förslag som lagtfram väckt stort intresse och också i sina huvuddelar fått ett brett stöd. Detirländska utkastet till nytt fördrag bekräftar detta intryck. prioritede områden har behandlats utförligt och lösningarna ligger ofta mycket näravåra förslag. Detta gäller inte minst sysselsättningsfrågan.Förhandlingsarbetet är naturligtvis fortsatt inriktat på att säkerställa ett retat som så långt som möjligt motsvarar de svenska förslagen. Främst öppen-hetsområdet, men också miljöområdet, måste bli föremål för särskilda insat-ser eftersom förslagen i det irländska utkastet saknar viktiga element somfanns med i de svenska förslagen. På andra områden kan arbetet begränsastill att försöka få till stånd ändrade ordalydelser.Den sammantagna bedömningen är att det finns goda utsikter att uppnå ettgott förhandlingsresultat på prioriterade områden.När det gäller de frågor som i övrigt behandlas med konkreta förslag i detirländska utkastet ligger huvudinriktningen ofta väl i linje med de svenskaståndpunkterna. Detta gäller sammantaget såväl den gemensamma utrikes-och säkerhetspolitiken som samarbetet i rättsliga och inrikes frågor.Regeringskonferensen är en förhandling mellan femton olika regeringar. Intenågot medlemsland kan räkna med ett förhandlingsresultat som i alla delarligger i linje med de egna intressena. Såvitt kan bedömas torde inte frånsvensk sida behöva befaras ett förhandlingsresultat på något område somdirekt strider mot de egna intressena.Regeringen har i dessa bedömningar stöd av utrikesutskottet.Utskottet kan även konstatera att regeringen har för avsikt att göra särskildainsatser när det gäller öppenhetsfrågan och på miljöområdet. Utskottet note-rar vidare att avgörande frågor, t.ex. de om maktfördelning (de institutionellafrågorna), ännu inte har behandlats färdigt och på djupet.Därmed betraktar utskottet motion U15 (kd) yrkande 1 som besvarad.Flexibel integrationÄven om frågan har funnits med sedan konferensens början har under senaretid fördjupade diskussioner ägt rum om s.k. flexibel integration. Tanken somförslagsställarna har haft är att en grupp av länder skall kunna fördjupa sittsamarbete på enskilda områden inom unionens ramar utan att alla medlems-länder deltar i samarbetet.I motion U15 (kd) yrkande 2 menar motionärerna att bör inta enpositiv ståndpunkt och tar därvid upp ett antal riktlinjer som man vill skallgälla för att flexibel integration skall få upprättas.Utskottet vill med anledning härav anföra följande:I regeringens skr. 1995/96:30 om anfördes att re-geringens utgångspunkt är att EU också i fortsättningen kommer att utveck-las som en sammanslutning av självständiga stater till vilken medlemslän-derna i vissa fall överför beslutsbefogenheter för att lättare uppnå gemen-samma mål. De små staterna i unionen är relativt starkare i EU:s första pelareän i traditionella mellanstatliga relationer.Utskottet framhöll i sitt betänkande att utrikesutskottet delade regeringenssyn på samarbetets grundläggande karaktär.Konstitutionsutskottet menade i sitt yttrande med anledning av regeringensnämnda skrivelse att unionens karaktär av ett förbund av stater bör bevaras.Vidare framhöll i yttrandet följande:Utskottet utgår från att regeringen för del kommer att verka för enutveckling av EU:s strukturer och beslutsmekanismer i de delar där det ärpåkallat för att uppnå varaktig effektivitet och handlingskraft.Regeringen anförde vidare i skrivelsen 1995/96:30 att den framtida utvidg-ningen kan komma att leda till krav på en integration vars innehåll varierarefter de enskilda medlemsländernas kapacitet och vilja. På några områdenhar det godtagits att länder kan närma sig ett gemensamt slutmål med olikahastigheter men inom ett gemensamt institutionellt ramverk. Denna lösninghar valts i fråga om den ekonomiska och monetära unionen. Även på andraområden har särskilda lösningar överenskommits för enskilda medlemslän-der.Regeringen menade att sådana lösningar heller inte bör uteslutas för fram-tiden, eftersom de bidrar till en flexibilitet som kan vara nödvändig för attföra samarbetet framåt. Icke desto mindre är det för svensk del, anförderegeringen, ett intresse att den fortsatta integrationen - även i ett utvidg-nings-perspektiv - i största möjliga utsträckning bygger på ett sammanhålletsamarbete inom ett enhetligt institutionellt ramverk. Ett europeiskt samarbetei vilket medlemsstaterna mer allmänt kan välja bort vissa samarbetsområdenligger inte i vårt intresse eftersom fördelarna med den inre marknaden dåskulle urholkas.Utskottet hade ingen invändning mot regeringens överväganden härvidlag.Utskottet konstaterar, liksom regeringen, att flexibel integration i vissa fallredan tillämpas i samarbetet. EMU-samarbetet är utformat så att deltagar-kretsen beror på förmåga och vilja att delta. Det sociala protokollet är ettannat exempel.Utskottet har erfarit att de diskussioner som förs i regeringskonferensenhandlar om att införa allmänna principer i fördraget för hur flexibel integra-tion kan inrättas inom unionens ram. Man försöker således att gemensamtkomma fram till fördragsbundna bestämmelser och principer för användningav denna möjlighet i framtiden.Utskottet menar att i utvidgningsperspektivet - med en avsevärt större ochalltmer heterogen medlemskrets där man kan förutse att alla länder har svårtatt gå fram i samma takt - skulle flexibel integration kunna vara ett använd-bart instrument under förutsättning att deltagande är frivilligt. Det kan därviinte uteslutas att vissa länder också permanent kan komma att stå utanfördelar av ett samarbete där flexibel integration är möjlig.Utskottet konstaterar att förhandlingar i denna fråga pågår i regeringskon-ferensen. De förhandlingarna är föremål för löpande samråd med iEU-nämnden. Det finns därför enligt utskottets mening inte skäl för utskottetatt nu ta ställning till enskildheter i de diskussioner som förs i regeringskonferensen.Med det anförda betraktar utskottet motion U15 (kd) yrkande 2 som besva-rad.Sociala och arbetsrättsliga frågor, sysselsättning samt mänskliga rättigheterDen sociala dimensionen är ett begrepp som i EU-sammanhang i första handomfattar de områden som i i huvudsak hänförs till arbetsmarknads-frågor i vid bemärkelse: arbetsrättsliga frågor, arbetsmiljö- och sysselsätt-ningsfrågor, jämställdhet m.fl. frågor.Målsättningen att stärka den sociala dimensionen resulterade i att elva avEG:s medlemsländer - ställde sig utanför - i december 1989antog EG:s sociala stadga om grundläggande sociala rättigheter för arbetsta-gare. Stadgan har karaktären av en politisk avsiktsförklaring.För att kunna realisera delar av stadgans målsättning, och förstärka samar-betet inom det sociala och arbetsrättsliga området, togs vid den regerings-konferens som ledde fram till fördraget om Europeiska unionen() initiativ från ett antal medlemsstater att införa nyaartiklar i . Till följd av motstånd från ingick deövriga elva av de dåvarande medlemsländerna ett avtal utanför fördraget därman förbinder sig till ytterligare insatser inom området. I ett särskilt proto-koll som slöts mellan samtliga medlemsländer medger att deövriga elva medlemsländerna går vidare i det gemensamma arbetet på detsociala och arbetsrättsliga området med utnyttjande och hjälp av gemenska-pens institutioner och procedurer, utan att tar del i vare sigförberedelsearbete eller beslut. Avtalet mellan de elva fogades till det socialprotokollet. Vanligen används beteckningen "sociala protokollet" med syft-ning på såväl innehållet i det särskilda protokollet som det till detta fogadeavtalet.Det sociala protokollet anger bl.a. att lagstiftningen skall utformas somminimidirektiv vilket innebär att en medlemsstat utan hinder kan bibehållaeller införa mer långtgående bestämmelser.I motionerna U505 (s) och U514 (s) tar motionärerna upp ett antal föränd-ringar i samarbetet i de sociala och arbetsrättsliga frågorna som de önskar segenomförda.Utrikesutskottet delar motionärernas uppfattning att den inre marknadensspelregler bör kompletteras med åtgärder som rör arbetslivet, jämställdhetoch andra viktiga frågor på den sociala dimensionens område. Den fria rör-ligheten får inte leda till försämrade villkor för arbetskraften eller att konkrens genom s.k. social dumpning äger rum.Utskottet delar även uppfattningen att det är av vikt att det sker framsteginom det sociala och arbetsrättsliga området i perspektivet av den kommandeutvidgningen.