bet · GK01FiU20 · 1997-05-29 00:00:00 — bör därför även i denna del avvisa förslaget.Försvarsutskottet bedömer i sitt yttrande (FöU6y), beträffande möjligheternaatt åstadkomma besparingar genom ökade effektivitetskrav, att det -sammantaget sett - borde finnas förutsättningar till ytterligareeffektivitetsvinster främst hos de avgiftsfinansierade stödmyndigheterna, iden omfattning som regeringen har aviserat.När det gäller förslagen om ökade resurser till anserförsvarsutskottet att regeringen bör pröva resursbehovet och avväga eventuellaresurstillskott mot andra angelägna behov i det fortsatta budgetarbetet ochåterkomma med sitt ställningstagande i höstens budgetförslag.Beträffande fredsbevarande insatser förutsätter försvarsutskottet attregeringen, om behov uppkommer av medverkan i internationellafredsfrämjande insatser av större omfattning än vad som ryms inom föreliggandebudgetförslag, återkommer till med förslag om motsvarandeförstärkning av utgiftsområdet. Pengar för att fullfölja åtagandet att - isamarbete med andra länder - ställa en snabbinsatsstyrka till FN:s förfogandebör dock anvisas inom ordinarie budgetram.Försvarsutskottet anser sammanfattningsvis att bör tillstyrka denav regeringen föreslagna preliminära ramen för utgiftsområdet. De motioner somförordar högre eller lägre nivåer bör därför avslås av riksdagen.Till yttrandet har fogats avvikande meningar av , ,, och företrädare.Finansutskottet återkommer senare i avsnittet sammanfattandebedömning av budgetförslagen och redovisar sina överväganden beträffandefördelningen av utgifter på utgiftsområden.Utgiftsområde 7 Internationellt biståndUtgiftsområdet omfattar utvecklingssamarbete med samt samarbete medländer i . uppgår de totala utgifternaenligt statsbudgeten till ca varav ca 10,2 miljarderkronor för utvecklingssamarbete med och ca församarbetet med . Den totala biståndsramen (inkl.avräkningar från andra utgiftsområden) för samarbetet med beräknastill ca 11,9 miljarder kronor.Regeringen anger i vårpropositionen att ambitionen är att åter skalluppnå enprocentsmålet för biståndsramen när de statsfinansiellaförutsättningarna för detta föreligger. Från biståndsramen avräknas vissaasylkostnader, medel för EU:s gemensamma bistånd samt vissaadministrationskostnader. Regeringen har i sin beräkning av ramen förutgiftsområdet utgått från att biståndsramen även skalluppgå till av BNI, 2000 ökas till att motsvara av BNI.Samarbetet med utgör en viktig del av svensk utrikes-och säkerhetspolitik. har beslutat om ett samarbetsprogramomfattande budgetåren 1995/96, 1997 och 1998. Regeringen kommer attlämna förslag på omfattningen och inriktningen av samarbetet efter år 1998.Regeringen bedömer att samarbetet med kommer attfortsätta och har beräknat medel motsvarande en nominellt oförändrad nivå ävenefter 1998. Regeringen har därför preliminärt beräknat 810 miljoner kronorvardera . Innan medel anvisas för samarbetet medCentral- och skall dock en oberoende utvärdering av verksamhetengenomföras.Propositionens och oppositionspartiernas förslag till preliminär ramnivå förutgiftsområdet redovisas i efterföljande tabell.Förslag till ram för utgiftsområde 7 Internationellt biståndBelopp i ------------------------------------------------------|År || Proposi-||Oppositionspartiernas avvikelser från|| || ||propositionens ram |--------------------------------------------------------| || tionen ||Moderata||||Vänster-||Miljö-||Kristdemo-|| || ||samlings-||liberalerna||partiet||partiet||kraterna|| || ||partiet|| || ||de || || || || || || ||gröna || |----------------------------------------------------------------------------------------------------------------|1998|| 11 ||-871 || +1 || +1 || +1 || +2|| || 499 || || 500 || 000 || 530 || 000|--------------------------------------------------------|1999|| 12 || -2 || +1 || .. || +1 || +2|| || 118 || 161 || 800 || || 860 || 400|--------------------------------------------------------|2000|| 13 || -2 || +2 || .. || +2 || +2|| || 128 || 920 || 000 || || 330 || 800|--------------------------------------------------------Enligt vad Moderata samlingspartiet anför i motion Fi42 bör utgiftsområdetomfatta insatser och stöd för att främja mänskliga rättigheter och demokrati,fattigdomsutrotning i , omvandling i , humanitärhjälp vid katastrofer, kriser och krig samt förebyggande, fredsbevarande ochfredsskapande verksamheter som genomförs med militär trupp utomlands.Offentligt bistånd skall främst inriktas på att främja rättsstaten,grundläggande utbildning samt grundläggande hälsovård för alla. I övrigt skallsärskilt hindren för människors strävan bort från fattigdomen undanröjas.Motionärerna framhåller att de således förespråkar en annan utformning avbiståndspolitiken. Moderata samlingspartiet föreslår en lägre ramnivå änregeringen.Folkpartiet anser i motion Fi43 att mer medel än vad regeringen föreslår böranslås till det internationella biståndet.Vänsterpartiet framhåller i motion Fi44 att det är av stor betydelse attbiståndet är effektivt och av hög kvalitet. Det är nödvändigt att svenskaskattepengar gör maximal nytta. Detta står dock enligt partiet inte imotsättning till en hög biståndsnivå. Enligt motionärerna beklagade regeringenförra året att det statsfinansiella läget var så dåligt att det inte tillätatt man höll sig kvar på den biståndsnivå man tidigare legat på. Manproklamerade dock i samma andetag att så snart statsfinanserna blev bättreskulle man åter börja klättringen tillbaka mot enprocentsmålet. har detstatsfinansiella läget förbättrats, varför det borde vara rimligt att höjabiståndet. föreslår att man genomför en plan omfattande tre årför att uppnå enprocentsmålet. Biståndet bör höjas till , till0,för och till för år 2 000. För att uppnå avBNI rekommenderar att man, utöver att höja nivån påutgiftsområdet med , utnyttjar de stora reservationer som finns när det gäller det internationella utvecklingssamarbetet.Miljöpartiet anser i motion Fi45 att regeringen sviker löftet om att såsnart som möjligt återgå till ett bistånd på av BNI. föreslåren väsentligt snabbare upptrappningstakt: till , år 1999och . Detta är, enligt motionärerna, en liten summa om mansätter den i relation till den solidaritet och det stöd som den rikare delenav världen är skyldig den fattigare delen. Vidare anser attbehovet av ekonomiskt bistånd till det fortsatta arbetet för miljön i ochkring är stort, bl.a. för starthjälp till alternativenergiproduktion. Det femåriga programmet på för att stödjautvecklingen i bör genomföras snabbare genom ökade anslag denärmaste åren.Kristdemokraterna beklagar i motion Fi46 regeringens stora nedskärningar avbiståndet. står fast vid att biståndet som andel av BNI återmåste nå enprocentsnivån i början av nästa sekel. Partiet föreslår därför enhögre ram för utgiftsområdet än regeringen.I motion Fi46 (kd) anförs vidare att grundläggande för den kristdemokratiskabiståndspolitiken är solidaritetstanken - att alla människor har ett gemensamtansvar för varandra. För har bekämpandet av den globalafattigdomen genom ett effektivt och kraftfullt utvecklingsbistånd alltidintagit en central och självklar plats i den svenska statsbudgeten. Utöverhöjningen av ramnivån bör delar av Sidas stora reservation av outbetalda medelenligt motionärernas mening omfördelas till katastrofanslag, samt till stödtill enskilda organisationers biståndsarbete. Detta kan uppnås genom att Sidages möjlighet till en mer flexibel hantering av reserverade medel sommöjliggör omfördelningar till akuta insatser. Vad som anförts ombiståndspolitiken bör som sin mening ge regeringen till känna(yrkande 14).I motion Fi71 av m.fl. (s) anförs att det är positivt attåtergången till enprocentsnivån för biståndet påbörjas. Motionärerna påpekaratt regeringen i propositionen, liksom i föregående års budgetproposition,uttalar att ?ambitionen är att åter skall uppnå enprocentsmålet förbiståndsramen när de statsfinansiella förutsättningarna för detta föreligger?.I andra sammanhang har ambitionen uttryckts så att enprocentsmålet bör uppnåsså snart som möjligt efter det att ekonomin åter är i balans. Såväl i deekonomiska bedömningar som görs i vårpropositionen som i andra ekonomiskaprognoser beräknas statens budget ge ett rejält överskott de närmaste åren.Det är därför, enligt motionärerna, angeläget att den utfästelse somregeringen tidigare gjort och återupprepar i vårpropositionen uppfylls såsnart som möjligt. Mot denna bakgrund bör uppskrivningen av BNI-andelen förbiståndsramen vara av sådan omfattning att enprocentsmålet kanuppnås . Regeringen bör också i sambandmed nästa års vårproposition pröva om ekonomin då tillåter att innevarande årsförslag till uppskrivning av BNI-andelen ytterligare kan förbättras. Detta börenligt motionärerna som sin mening ge regeringen till känna.I motion Fi81 av och () anförs att enligtfinansplanen har uppnått budgetbalans . En återgång till detgamla enprocentsmålet bör påbörjas så snart som ekonomin är i balans.Regeringen bör därför komma med ett förslag om en ökning av biståndsnivånredan från 1998. En uppskrivning av BNI-andelen bör prövas senast i sambandmed nästa års vårproposition (yrkande 1).I samma motion framhålls att otillräckliga biståndsinsatser kan innebäraökade miljöproblem, konflikter, svält och att fler flyktingar söker hjälp ivårt land. När regeringen föreslog jämställdhet som ett nyttmål för internationella bistånd hälsade vi det med tillfredsställelsemen , säger motionärerna, oroas vi över att det kommer att saknas resurserför att uppfylla målet. Vi måste återgå tillenprocentsmålet. Regeringen bör ges i uppdrag att redovisa en plan över hurdet svenska biståndet senast åter skall utgöra av BNI (yrkande2).Utrikesutskottet tillstyrker i sitt yttrande (UU4y) regeringens förslag tillramnivå och avstyrker motionärernas alternativa förslag till ramnivå.Företrädarna för Moderata samlingspartiet, , ,respektive har avgivit avvikande meningar i dendelen. Vidare framhåller utrikesutskottet att man delar uppfattningen i motionFi71 (s) om hur enprocentsmålet för biståndsramen skall uppnås.Utrikesutskottet anser att bör ge regeringen motionärernasuppfattning till känna med anledning av motionen. Övriga berörda motioneravstyrks.Finansutskottet återkommer senare i avsnittet sammanfattandebedömning av budgetförslagen och redovisar sina överväganden beträffandefördelningen av utgifter på utgiftsområden.Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingarUtgiftsområdet omfattar den statliga migrations- och integrationspolitiken. Detotala utgifterna inom utgiftsområdet uppgår enligt statsbudget tillknappt , varav avser migrationspolitikoch integrationspolitik.Av vårpropositionen framgår att antalet asylsökande i har minskat ochatt medelsberäkningen utgår från ett antagande om drygt 13 000 asylsökande perår. Utöver tidigare beslutade neddragningar räknar regeringen med att fr.o.m.1998 kunna begränsa utgifterna inom utgiftsområdet med tillföljd av minskat behov av ersättningar till kommuner för flyktingmottagande(extraordinära kostnader) och effektivare flyktingtransporter. Å andra sidanavsätts ytterligare 200 respektive försärskilda insatser i invandrartäta områden. Dessutom tillförs ytterligare 10miljoner kronor för att främja frivillig återvandring.Propositionens och oppositionspartiernas förslag till preliminär ramnivå förutgiftsområdet framgår av efterföljande tabell.Förslag till ram för utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingarBelopp i --------------------------------------------------------------------------------------------------------|År ||Proposi-||Oppositionspartiernas avvikelser|| || ||från propositionens ram |-----------------------------------------------------| || || || || || || || ||tionen ||Moderata||||Vänster-||Miljö-||Kristdemo-|| || ||samlings-||liberalerna||partiet||partiet||kraterna|| || ||partiet|| || ||de || || || || || || ||gröna || |----------------------------------------------------------------------------------------------------------|1998||3 760 || - || ±0 ||+615 || ±0 || ±0|| || || 957 || || || || |-----------------------------------------------------|1999||3 773 || - || ±0 || -- || +88 || ±0|| || || 874 || || || || |-----------------------------------------------------|2000||3 660 || - || ±0 || -- ||+200 || ±0|| || || 788 || || || || |-----------------------------------------------------Moderata samlingspartiet föreslår i motion Fi42 att ramnivån begränsasytterligare med hänsyn till det allt mindre antalet flyktingar.Vänsterpartiet anser i motion Fi44 att gjorda besparingar gått ut över enkorrekt rättstillämpning och föreslår därför att ytterligare medel avdelas förasylmottagande och för ersättningen till kommuner för flyktingmottagande.Miljöpartiet de gröna hävdar i motion Fi45 att det finns risk för att de avregeringen föreslagna besparingarna kan visa sig vara oförenligamed en human och rimlig flyktingpolitik. Partiet föreslår därför att ramenutökas något.Socialförsäkringsutskottet (SfU6y) godtar propositionens förslag tillbesparing och ser positivt på att medel avsätts för särskilda insatser iinvandrartäta områden. tillstyrker såledesregeringens förslag till preliminära ramar för utgiftsområdet och avstyrker dei sammanhanget aktuella motionerna.Moderata samlingspartiet, och de gröna har varför sig i avvikande meningar anmält en annan uppfattning änutskottsmajoriteten.Finansutskottet kommer längre fram i betänkandet i avsnittet Finansutskottetssammanfattande bedömning av budgetförslagen att redovisa sin syn på denpreliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden.Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorgUtgiftsområdet omfattar merparten av statens utgifter för vård och omsorginklusive utgifterna för den övervägande delen av myndigheterna underSocialdepartementet, bidrag till organisationer inom det sociala området samtstimulans- och utvecklingsbidrag för skilda ändamål. De totala utgifterna förutgiftsområdet uppgår enligt statsbudgeten för till 23,7 miljarderkronor.I vårpropositionen (avsnitt 5.6.2) uppger regeringen att den vid beräkningenav den ekonomiska ramen utgått från att ytterligare besparingsåtgärdergenomförs inom utgiftsområdet i syfte att uppnå de utgiftsminskningar somligger i konsolideringsprogrammet och för att finansiera överskridanden avanslag under innevarande budgetår.Regeringen erinrar vidare om att kostnadsansvaret 1998 till landstingen och de tre landstingsfria kommunerna.Apoteksbolaget kommer att åläggas att vidta kostnadsminskningar om minst 300miljoner kronor respektive . Fr.o.m. år1998 övergår också kostnadsansvaret för förbrukningsartiklar vid inkontinenstill landstingen vad avser brukare med eget boende och till kommunerna vadavser brukare i särskilt boende, vilket beräknas innebära att 1 526 miljonerkronor bör överföras till utgiftsområde 25. övertarlandstingen debiteringen och uppbörden av de avgifter som pensionärer med helålders- och förtidspension betalar när de får sjukhusvård. Omläggningeninnebär också att utgiftsområdet inte kommer att tillföras ett belopp avmotsvarande storlek som nuvarande avgiftssystem ger upphov till i form avminskade avdrag på utgående allmänna pensionsförmåner.I vårpropositionen aviserar regeringen att den avser att lämna förslag om enförändrad tandvårdsförsäkring som kan träda i kraft . Dentidigare aviserade besparingen i tandvårdsförsäkringen begränsas till 500miljoner kronor som det nuvarande ersättningssystemet förvuxentandvård behålls . Regeringen föreslår att självrisken itandvårdsförsäkringen höjs fr.o.m. den 1 oktober 1997.I propositionen uppges också att utgifterna för insatser mot aids reducerasmed , att bilstödet till handikappade reduceras med130 för samt att anvisas för attunderstödja ett mer långsiktigt alkohol- och drogförebyggande arbete.Regeringen har i proposition 1996/1997:146 lagt fram det i vårpropositionenaviserade förslaget om ett kommunalt kostnadsansvar för delar avassistansersättningen. Regeringen föreslår vidare i vårpropositionen attassistans- ersättningen schabloniseras samt fastställs till ett visst beloppper timme fr.o.m. . Dessa båda åtgärder sägs minskautgifterna inom utgiftsområdet med ca budgetåret 1998.Propositionens och oppositionspartiernas förslag till preliminär ramnivå förutgiftsområdet redovisas i efterföljande tabell.Förslag till ram för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omvårdnadBelopp i ------------------------------------------------------------------------------------------------------------|År ||Proposi-||Oppositionspartiernas avvikelser från|| || ||propositionens ram |------------------------------------------------------| || || || || || || || ||tionen ||Moderata||||Vänster-||Miljö-||Kristdemo-|| || ||samlings-||liberalerna||partiet||partiet||kraterna|| || ||partiet|| || ||de || || || || || || ||gröna || |------------------------------------------------------------------------------------------------------------|1998|| 21 || - 3 || + 2 || + 1 || + ||+ 1|| || 437 || 890 || 085 || 160 || 826 ||235|------------------------------------------------------|1999|| 22 || - 4 || + 2 || .. || + ||+ 1|| || 927 || 814 || 085 || || 826 ||235|------------------------------------------------------|2000|| 24 || - 5 || + 2 || .. || + ||+ 1|| || 018 || 223 || 085 || || 826 ||235|------------------------------------------------------Moderata samlingspartiet framhåller i motion Fi42 att Apoteksbolagets monopolbör avvecklas som företaget bör privatiseras. Motionärerna önskarvidare genomföra sina tidigare förslag till förändringar inomläkemedelsförsäkringen och i högkostnadsskyddet, något som de anser skulle gestörre besparingar än vad regeringen föreslagit. Motionärerna avvisarregeringens förslag om minskade anslag till insatser mot aids liksomregeringens förslag att flytta finansieringsansvaret för de från staten till kommunerna. I syfte att ökainsatserna för de psykiskt funktionshindrade vill motionärerna att 300miljoner kronor anslås i särskilda stimulansbidrag till kommunerna förbudgetåren 1998 och 1999. Motionärerna anser vidare att Alkoholinspektionenbör avvecklas från . Motionärerna anser inte att landstingenfrån 1998 skall överta ansvaret för debitering och uppbörd av avgifter sompensionärer med hel ålders- eller förtidspension betalar när de fårsjukhusvård och avvisar därför att ramen för utgiftsområdet begränsas med de400 som landstingen beräknas få i merintäkter till följd avomläggningen.I liberalernas motion Fi43 upprepas ett tidigare förslag omytterligare resurser för att stimulera utbyggnaden av fler äldrebostäder, såatt fler som så önskar kan få möjlighet till ett eget rum inom äldreboendet.Motionärerna vill också ha ett bättre högkostnadsskydd och kortaresjukvårdsköer. Motionärerna avvisar regeringens förslag till besparingar påanslaget för insatser mot aids och vill ha en bättre assistansersättning.Motionärerna avvisar därför förslaget till lag om ändring i lagen (1993:389)om assistans- ersättning.Motionärerna bakom motion Fi73 (fp) avvisar besparingen på stödet förinsatser mot aids med (yrkande 5).Vänsterpartiet föreslår enligt motion Fi44 en högre ram för budgetåret 1998än regeringen och anser att medlen bör fördelas till tandvårdsförsäkringen,psykädel, insatser mot hiv/aids, bilstödet för funktionshindrade,assistansersättningen och . anseratt en höjning av självrisken i tandvårdsförsäkringen från till 1300 krkommer att få den effekten att orättvisorna förstärks och att fler kommer attavstå från tandläkarbesök. Motionärerna vill att en tandvårdsförsäkring som ikorthet innebär att man jämställer medicinskt betingad tandvård med vanligläkarvård och därmed motsvarande taxor utreds och genomförs (yrkande 23).Vidare begär motionärerna en översyn av reglerna för assistansersättningen ilinje med vad Intressegruppen för Assistansberättigade föreslagit.Miljöpartiet de gröna anför i motion Fi45 att de inte kan acceptera den avregeringen föreslagna höjningen av självrisken i tandvårdsförsäkringen.Motionärerna anser också att assistansersättningen är kraftigt underbudgeteradoch att utgiftsområdet skall tillföras ytterligare medel förassistansreformen. Andra områden som enligt motionärerna bör prioriteras merän vad regeringen nu föreslår är hivpreventionen, bilstödet till handikappade,projekt för hemlösa, information till unga om tobakens hälsorisker samtutvecklingen av familjerådslag inom socialtjänsten.Kristdemokraterna anser enligt motion Fi46 att egenavgifterna i sjuk- ochtandvårdsförsäkringen tillsammans är för höga och hemställer om att en översyngörs i syfte att slå samman sjuk- och tandvårdsförsäkringen. börmöjligheten att införa fri barnsjukvård i likhet med den fria barntandvårdenundersökas. Motionärerna vill också anvisa särskilda medel tillmissbrukarvården. understryker att assistansreformen intefår försämras och att det är ett absolut krav att valfriheten för brukarenbeträffande val av personlig assistent bibehålls.Socialutskottet instämmer i sitt yttrande (SoU8y) i regeringens bedömningaroch tillstyrker därför propositionens förslag. Motionerna i sammanhangetavstyrks. Till yttrandet har fogats avvikande meningar av företrädarna förModerata samlingspartiet, liberalerna, ,de gröna respektive återkommer senare i avsnittet sammanfattandebedömning av budgetförslagen och redovisar sina överväganden beträffandefördelningen av utgifter på utgiftsområden.Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikappUtgiftsområdet omfattar socialförsäkringsförmåner som lämnas vid ohälsa.Förmånerna ges i form av dagersättningar såsom sjukpenning,rehabiliteringsersättning, närståendepenning samt vissayrkesskadeersättningar. Därutöver ingår i utgiftsområdet folkpension ochpensionstillskott i form av förtidspension. ATP i form av förtidspension samtutgifterna för arbetsskadeförsäkringen finansieras däremot vid sidan avstatsbudgeten. Inom utgiftsområdet redovisas även administrationskostnadernaför socialförsäkringen, dvs. anslagen till och deallmänna försäkringskassorna.I statsbudgeten har utgiftsområdet förts upp med 35,8 miljarderkronor.Regeringen har vid beräkningen av sitt förslag till nivå för utgiftsområdetutgått från att ersättningsnivåerna i sjukförsäkringen och närståendepenningenhöjs till . Höjningen finansieras främst genom ändraderegler för beräkning av sjukpenninggrundande inkomst (SGI) samt genomändringar i tandvårdsförsäkringen. Försäkringskassorna tilldelas särskildamedel för att åstadkomma en bättre samverkan vid rehabilitering.