bet · GK01UU13 · 1997-05-20 00:00:00 — Det gäller t.ex. konstitutionella frågor, undantag från regler om deninre marknaden och beslut som har en direkt inverkan på medlemsstaternasutgifts- eller inkomstbudgetar. Den svenska inställningen är att ett antalfrågor kan föras över till beslutsfattande med kvalificerad majoritet. På vissaområden som t.ex. skatter bör beslut fortsatt fattas med enhällighet. Här råderdelade meningar mellan medlemsstaterna.I fråga om röstviktningen har , , , Tysklandoch pekat på att det i takt med utvidgningen med en rad mindremedlemsländer har skett en gradvis förskjutning i förhållandet mellan ande-len röster som står bakom en kvalificerad majoritet och den befolkningsandelsom majoriteten representerar. Bland dessa länder har särskilt Storbritannienoch gjort sig till talesmän för en ändring av röstviktningen, medanTyskland också är öppet för (och förmodligen föredrar) en lösning meddubbel majoritet. Bland de övriga medlemsländerna är det en utbredd motvil-ja mot ändring av röstviktningen, medan det förefaller vara större flexibilitetom man baserar resonemangen på en modell med dubbel majoritet.Sverige anser att den nuvarande röstviktningen innebär en balans mellan åena sidan kriteriet suveräna stater och å andra sidan befolkningskriteriet.Sverige har pläderat för en extrapolering av dagens system men deltagit idiskussionerna om alternativa system.MotionernaRådets beslutsformer tas upp i ett par motioner. I följdmotionen U14 fram-håller att det blir ohanterligt i en union med 25-30 medlemmaratt bibehålla en så pass omfattande vetorätt som den nuvarande. Enligt Folk-partiet bör vetorätten inskränkas till ett fåtal av de områden som EU har attbesluta om (yrkande 5 delvis).Även argumenterar i motion U515 för att fler beslutskall fattas med kvalificerad majoritet (yrkande 17). Detta är nödvändigt föratt unionen skall fungera med ett utökat medlemsantal. Fördragsändringar,utvidgningar med nya medlemmar, ökning av de egna ekonomiska åtagande-na samt frågor som påverkar medlemsländernas vitala säkerhetspolitiskaintressen skall dock även i fortsättningen beslutas enhälligt.Även röstviktningen tas upp av och . Folk-partiet anser i motion U14 att bör förändras så att bakombesluten skall stå inte bara den majoritet av rösterna i ministerrådet somföreskrivs för de olika typerna av ärenden utan också länder som represente-rar en majoritet av unionens befolkning. En sådan förändring skulle innebäraett bibehållande av de olika ländernas nuvarande röstetal, som starkt gynnarde mindre länderna, men skulle skapa en garanti för att bindande beslut iministerrådet har bakom sig länder som representerar ett flertal av befolk-ningen. Den hittillsvarande utvecklingen under konferensen har inte gettFolkpartiet anledning att ändra sin uppfattning om att ett införande av princi-pen om dubbla majoriteter skulle underlätta upptagandet av nya medlemmar(yrkande 5 delvis).Enligt i motion U515 skall de mindre ländernas relativtstarka ställning i rådet bibehållas (yrkande 15). Ett välfungerande EU förut-sätter att även de mindre länderna finner det värt att bidra med kreativa lös-ningar på gemensamma problem och att dessa länders medborgare uppleverdelaktighet i europeisk politik. Det är därför en angelägen uppgift för Sverigeatt föra fram krav på att nuvarande proportion när det gäller viktningen avröster i rådet bevaras. Även i följdmotionen U15 framhåller Kristdemokra-terna att det är viktigt att de mindre länderna även i fortsättningen får förutsättningar för att kunna utöva ett inflytande. Nya röstviktningar som sker tillföljd av utvidgningar får inte innebära att de stora länderna får en störretyngd på bekostnad av de mindre (yrkande 5 delvis).Enligt i motion U515 skall ordförandeskapet i rådet va-ra (yrkande 16). Detta är nödvändigt om man vill öka kontinuitetenoch effektiviteten i rådets arbete. I övrigt skall reglerna om rotation på ordfrandeposten vara oförändrade.Utskottets bedömningInför en kommande utvidgning av Europeiska unionen framstår de frågorsom hänger samman med rådets beslutsregler som några av regeringskonfe-rensens viktigaste och svåraste. Det handlar om en besvärlig avvägning mel-lan effektivitetssynpunkter och hänsynstagande till medlemsstaternas, inteminst de mindre ländernas, nationella intressen. En viss koppling torde ocksåfinnas till diskussionerna om flexibel integration (se nedan).Några förslag till fördragsändringar har ännu inte lagts fram av ordföran-deskapet. I förhandlingarna har det stora flertalet medlemsstater ställt sigbakom tanken på en försiktig utvidgning av området för beslut med kvalifi-cerad majoritet. Det råder dock enighet om att ställningstagandena i vissacentrala frågor alltjämst måste ske med enhällighet. I röstviktningsfråganfinns bland de större medlemsstaterna ett naturligt intresse av att lägga störrtyngdpunkt på befolkningskriteriet. De mindre staterna är av lika naturligaskäl ovilliga att gå med på en omviktning av rösterna. De är däremot meröppna för en diskussion av alternativet dubbel majoritet, dvs. en ordning därmajoritetsreglerna inte bara skall avse rösterna i rådet utan också antaletinvånare i de länder som står bakom beslutet.De svenska utgångspunkterna för förhandlingarna i dessa frågor bör allt-jämt vara giltiga. En ökad tillämpning av beslut med kvalificerad majoritetpå vissa områden bör således kunna övervägas. I fråga om röstviktningen ärdet viktigt att vårt inflytande inte minskar och att balansen mellan stora ochsmå medlemsstater inte undermineras. I utvidgningsperspektivet bör Sverigedärför i första hand verka för en extrapolering av dagens system men ha enviss beredskap för en diskussion om dubbel majoritet och om en omviktningav rösterna. Med det anförda bör motionerna U14 yrkande 5 (delvis) avFolkpartiet och U15 yrkande 5 (delvis) och U515 yrkandena 15 och 17 avKristdemokraterna vara tillgodosedda.Frågan om en förlängning av ordförandeperioden till som tas upp avKristdemokraterna i motion U515 yrkande 16 saknar enligt utskottets meningaktualitet i förhandlingarna. Motionen bör inte föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida.KommissionenSvenska utgångspunkterKommissionen bör vara handlingskraftig och effektiv, och åtgärder för atthöja effektiviteten inom kommissionen bör stödjas.Ökad effektivitet skulle kunna uppnås genom att kommissionen ges initia-tivrätt också på de områden där kommissionen saknar sådanrätt. Kommissionens roll kan ytterligare förstärkas om den får i uppdrag attövervaka efterlevnaden av de överenskommelser som träffas inom ramen fördet rättsliga och inrikes samarbetet.Rätten för varje medlemsstat att nominera en kommissionär bör behållas,och om en begränsning av det totala antalet kommissionärer är önskvärd, kandet lättast åstadkommas genom att ingen medlemsstat får rätt att utse mer änen medlem i kommissionen.Det irländska ordförandeskapetFördragsutkastet innefattade inget förslag på detta område.FörhandlingslägetNär det gäller kommissionens sammansättning anser , , , och att det är nödvändigt att inför utvidgningensätta ett tak för antalet kommissionärer. Övriga medlemsstater har med varie-rande grad av bestämdhet uttalat att det finns behov av minst en ledamot frånvarje land i kommissionen. Ordförandeskapet förefaller i första hand viljakoncentrera uppmärksamheten till åtgärder som kan förbättra kommissionensinterna organisation även om antalet kommissionärer ökar.Sverige anser att varje land även i fortsättningen skall ha rätten att nomine-ra en kommissionär. För att tillgodose utvidgningens behov är den lämpligas-te lösningen på kort sikt att de stora länderna bara får nominera en kommis-sionär. Den svenska inställningen är dock öppen för att se närmare på kom-missionens interna organisation.MotionernaKristdemokraterna anser i motion U515 att ordföranden i kommissionenskall utses av (yrkande 18). Detta bör ske efter samråd medEuropaparlamentet. Formellt bör kommissionens ordförande antas efter enförtroendeomröstning i . Kommissionens övriga ledamö-ter utses sedan av medlemsländerna. De skall godkännas av parlamentet(yrkande 19). Varje medlemsland skall vara representerat i kommissionen(yrkande 20). Det sistnämnda förslaget upprepas också i följdmotionen U15(yrkande 5 delvis).Utskottets bedömningSom framhålls i de svenska utgångspunkterna inför regeringskonferensen ärdet viktigt att kommissionen är handlingskraftig och effektiv. Detta skullemöjligen tala för en begränsning av antalet kommissionärer. är detbetydelsefullt bl.a. för förankringen hos allmänheten av kommissionensarbete att en företrädare från varje medlemsland finns i kommissionen. Dettaär också den inställning som den gett bestämt uttryck föri förhandlingarna. Utskottet delar denna uppfattning. Därmed tillgodosesmotionerna U15 yrkande 5 (delvis) och U515 yrkande 20 från Kristdemokra-terna.Som framgick ovan föreligger förslag om att i fortsätt-ningen skall godkänna den person som medlemsstaterna nominerat somkommissionens ordförande. Någon annan ändring av tillsättningsprocedurenhar, såvitt bekant, inte föreslagits. Den föreslagna ändringen tillsammansmed den redan gällande ordningen att skall godkänna denföreslagna kommissionen uppfyller enligt utskottet parlamentets berättigadekrav på inflytande över tillsättningen av kommissionen. Förslagen i motionU515 yrkandena 18 och 19 från som går i denna riktningär därmed tillgodosedda.DomstolenSvenska utgångspunkterDomstolen är en garant för likabehandling, och en fortsatt stark och obero-ende domstol är därför ett svenskt intresse.Principen om en domare från varje medlemsland bör upprätthållas.Sverige bör acceptera att domstolen tilldelas en roll som både tvistlösareoch uttolkare av konventioner som medlemsstaterna ingår på det rättsliga ochpolisiära samarbetsområdet. Frågan måste dock bedömas från fall till fallmed hänsyn till det sakliga innehållet i varje konvention.Sverige bör främja förändringar som gör att domstolen kan meddela sinaavgöranden snabbare än i dag.Det irländska ordförandeskapetBred enighet finns om att antalet domare bör ökas i takt med att unionenutvidgas.Generaladvokaterna föreslås delta vid utnämningen av domstolens ordfö-rande. Rådets möjlighet att på domstolens begäran göra ändringar i bestäm-melserna i domstolens stadga föreslås öka.MotionernaKristdemokraterna anser i motion U515 att starka positionmåste bibehållas (yrkande 14). Tack vare den präglas EU av fasta rättsligaprinciper. Domarna bör utses av medlemsländernas regeringar efter det attEuropaparlamentet har uttryckt sin åsikt om utnämningsförslagen. I följdmo-tionen U15 anförs att starka position måste befästas och attdet är önskvärt att den får behörighet för så stor del av den gemensammalagstiftningen som möjligt (yrkande 5 delvis).Enligt motion Jo794 av m.fl. (v) bör bevisföringen imiljöärenden vara omvänd så att ett land anmäler till kommissionen att manvill genomföra hårdare krav. Kommissionen har på sig attinvända mot de hårdare kraven och måste gå till domstolen för att förhindradem (yrkande 7). skall behandla frågan utifrån dess miljö-och konsumentaspekt, inte utifrån varornas rörlighet. För att detta skall fun-gera krävs enligt motionen att domstolen förstärks med en kompetent miljö-instans (yrkande 8).Frågans tidigare behandlingFörslaget att införa en miljöinstans behandlades i 1995/96:KU5y. Utskottetframhöll att frågor om ändringar i EG-rätten i detta syfte bör behandlas ianslutning till de materiella bestämmelserna om varurörlighet och inte somen fråga om domstolens handlingsutrymme. Domstolen har att tillämpa denrätt om bl.a. varors fria rörlighet som i behörig ordning beslutas inom EG.Frågor om innehållet i denna rätt ligger inte inom utskottets beredningsom-råde. Utskottet fann därför inte skäl att förespråka en så genomgripandeförändring av domstolens sammansättning och uppgifter som införande av enämnesinstans för ett visst sakområde skulle innebära.Utskottets bedömningUtskottet anser att den svenska utgångspunkten alltjämt skall vara en fortsattstark och oberoende domstol. Detta innebär att i princip har en posi-tiv inställning till en utsträckning av domstolens behörighet på vissa områ-den. Motionerna U515 yrkande 14 och U15 yrkande 5 (delvis) från Kristde-mokraterna är därmed tillgodosedda.Utskottet motsätter sig liksom tidigare förslaget i motion Jo794 av HannaZetterberg m.fl. (v) att i miljöärenden införa en omvänd bevisföring (yrkande7) och inrätta en särskild miljöinstans (yrkande 8). Motiveringen är densam-ma som tidigare och framgår ovan.RevisionsrättenSvenska utgångspunkterSverige bör verka för att Revisionsrätten förblir stark och att de nuvarandereglerna för Revisionsrättens verksamhet i fördraget ses över och förtydligasför att säkerställa att rätten ges erforderliga befogenheter för att kunna upp-fylla sin granskningsuppgift enligt fördraget. Nuvarande regler bör komplet-teras så att Revisionsrätten ges rätt att inhämta upplysningar från samtligaorgan som förvaltar gemenskapsmedel.Sverige bör vara berett att överväga en sådan ordning som ger Revisions-rätten rätt att väcka talan vid domstolen i fall där den har förvägrats uppgiftsom den bedömer att den bör ha tillgång till enligt fördraget. Det gäller såda-na fall då det handlar om att säkerställa att Revisionsrätten har tillgång tilldet granskningsmaterial som den anser vara erforderligt för att utföra sinaskyldigheter på revisionsområdet.Det irländska ordförandeskapetOrdförandeskapet föreslår att Revisionsrätten ges rätt att väcka talan infördomstolen för att ta till vara sina rättigheter (art. 173 tredje stycket).Frågan om Revisionsrätten skall tillåtas revidera gemenskapens samtligainkomster och utgifter - oavsett förvaltande organ - studeras ytterligare.FörhandlingslägetInget nytt har inrapporterats i förhållande till det irländska fördragsutkastetUtskottets bedömningUtskottet noterar med tillfredsställelse att förslagen beträffande Revisionsrätten står i god överensstämmelse med de svenska utgångspunkterna för för-handlingarna.RegionkommitténSvenska utgångspunkterKonstitutionsutskottet ansåg att ställning bör övervägas.Frågan om regionernas inflytande bör för svensk del i första hand lösas na-tionellt.Det irländska ordförandeskapetRegionkommittén föreslås få en större administrativ autonomi.FörhandlingslägetInget nytt har inrapporterats i förhållande till det irländska fördragsutkastetMotionenKristdemokraterna anser i motion U515 att EU:s regionala och lokala organär ett uttryck för kulturella, ekonomiska och politiska mångfald.Regionkommittén bör därför ges ett ökat inflytande i frågor som rör dessintresseområden. Kommitténs sekretariat och budget bör inte vara delademed Ekonomiska och sociala kommittén (yrkande 21). Regionkommitténsbetänkanden skall delges , som också bör få möjlighet attrådfråga på eget initiativ (yrkande 22).Utskottets bedömningEn förstärkning av ställning är inget primärt svensktintresse. Utskottet anser liksom föregående år att frågan om regionernasinflytande i första hand bör lösas nationellt. Utskottet anser att motion U515yrkandena 21 och 22 från bör avstyrkas.Medlemsstaternas parlamentSvenska utgångspunkterDe nationella parlamentens roll i beslutsprocessen bör stärkas eftersom den-na roll är av fundamental betydelse för EU-samarbetets demokratiska legi-timitet. Beslut som rör hur varje land utformar sin procedur för sam-råd/information mellan regering och parlament bör även fortsättningsvisfattas på nationell nivå. Det är dock av stor vikt att unionen arbetar på ett ssom underlättar informations- och samrådsförfarandet mellan medlemssta-ternas regeringar och parlament, och i samband med regeringskonferensenbör åtgärder övervägas som underlättar de nationella parlamentens roll ibeslutsprocessen. De bör ges förbättrade möjligheter att påverka arbetet iEU, framför allt genom att de ges ökad tid att pröva de frågor och ställnings-taganden som föreläggs dem.Det irländska ordförandeskapetOrdförandeskapet framhåller att de nationella parlamentens granskande rollnär det gäller unionens verksamhet i huvudsak är en uppgift för varje med-lemsstats inre konstitutionella organisation. Förbättringar bör dock göras påunionsnivå för att underlätta för de nationella parlamenten att utföra sinuppgift.Ett nytt protokoll föreslås för detta. I protokollet skulle säkerställas att denationella parlamenten får kopior av samrådsdokument och lagstiftningsför-slag och att en period normalt skall förflytamellan det att ett lagstiftningsförslag läggs fram och att det tas med på rådetdagordning för beslut.I protokollet skulle vidare erkännas att COSAC (Konferensen mellan or-gan för EG-frågor vid medlemsstaternas parlament och )får bidra till arbetet i unionens institutioner med allt som COSAC finnerlämpligt när det gäller viktiga texter som kan vara av särskilt intresse för denationella parlamenten.FörhandlingslägetEnligt det irländska fördragsutkastet föreslås, som framgått, ett nyttprotokoll rörande de nationella parlamentens roll. I protokollet skulle säker-ställas att de nationella parlamenten får lagstiftningsförslag snabbare och atten period normalt skall förflyta mellan det att ett lag-stiftningsförslag läggs fram och att det tas med på rådets dagordning. Omdenna del av protokollet råder inga delade meningar. Beträffande en annandel av protokollet i vilken COSAC (konferensen mellan organ för EG-frågori medlemsstaternas parlament och ) skulle traktatfästasfinns stor skepsis i , , , och Grekland.Frankrike har däremot gjort sig till talesman för att COSAC obligatorisktskall rådfrågas på tredjepelarområdet.Utskottets bedömningSom framhålls i utgångspunkterna är det viktigt att unionen arbetar på ett sättsom underlättar informations- och samrådsförfarandet mellan medlemssta-ternas regeringar och parlament. Parlamenten bör ges förbättrade möjligheteratt påverka arbetet i EU, framför allt genom att de får ökad tid att pröva defrågor och ställningstaganden som föreläggs dem.Från dessa utgångspunkter är det enligt utskottet ett klart framsteg att re-geringskonferensen enats om en ordning som skulle innebära att en period påminst normalt skall förflyta mellan det att ett lagstiftningsförslaläggs fram och att det tas med på rådets dagordning för beslut. För att gerimlig tid för parlamentariskt samråd inför ett rådsmöte borde också en läng-re tid än förflyta mellan Corepermötena inför rådsmötet och självarådsmötet. Utskottet utgår från att även denna fråga behandlas i regerings-konferensen, även om frågan inte är fördragsreglerad.Enligt utskottets uppfattning bör COSAC även i fortsättningen vara ett fo-rum för samråd. Någon institutionaliserad roll inom ramen för unionen börorganisationen inte ha.Subsidiaritet m.m.Svenska utgångspunkterRegeringens skrivelse om regeringskonferensen innehöll inga utgångspunk-ter för förhandlingarna om subsidiaritetsprincipen.Konstitutionsutskottet avstyrkte motioner vari föreslogs att en exakt ochuttömmande beskrivning av gemenskapens kompetenser skulle ske i fördra-gen. Utskottet ansåg att en sådan beskrivning knappast var möjlig, även omgemenskapens kompetens i princip skall framgå av fördraget. Att upprätta enfullständig kompetenskatalog tedde sig därför vanskligt, och utskottet villeinte förespråka en sådan åtgärd.Inte heller ansåg utskottet det tillrådligt att helt slopa möjligheten till fördragsutfyllnad enligt artikel 235, vilket krävts i några motioner. Kraven påenhällighet inom rådet för bestämmelsens tillämpning utgjorde enligt utskot-tets mening en garanti för att befogenheten inte missbrukas.Ett motsvarande resonemang måste enligt utskottets mening föras när detgällde subsidiaritetsprincipen. Tillämpningen av denna princip måste växlafrån sakfråga till sakfråga inom de områden där kompetensen är delad mellangemenskapen och medlemsstaterna. Utskottet ansåg att det är viktigt att sålångt möjligt reglera var beslut i olika frågor skall fattas, men det är svårtkomma ifrån att en subsidiaritetsprövning av förslag till gemensamma beslutändå kommer att röra sig om en politisk bedömning. Att föreskriva en for-mell förhandsprövning av lagförslag ur subsidiaritetssynpunkt, som före-slagits i ett par motioner, skulle enligt utskottet lätt kunna utnyttjas för atfördröja ett angeläget lagstiftningsarbete.Utrikesutskottet följde bedömning och ansåg mo-tionerna besvarade.Det irländska ordförandeskapetUppgiften är enligt ordförandeskapet att behålla definitionen av kompetens-principerna enligt artikel 3b i fördraget och åstadkomma en effek-tivare tillämpning.Ordförandeskapet föreslår att vissa överenskomna riktlinjer för tillämp-ningen av dessa principer införlivas i fördraget i form av ett protokoll omtillämpningen av subsidiaritetsprincipen och artikel 3b i EG-fördraget.I protokollet föreskrivs följande.1. Varje institution skall vid utövandet av sina befogenheter säkerställa attsubsidiaritetsprincipen följs. Den skall också säkerställa överensstämmelsemed proportionalitetsprincipen, enligt vilken ingen åtgärd som vidtas avgemenskapen skall gå utöver vad som är nödvändigt för att uppnå fördragetsmål.2. Tillämpningen av de principer som avses i punkt 1 måste ske med hänsyntill de allmänna bestämmelserna och till målen i Fördraget om Europeiskaunionen, särskilt i fråga om att till fullo bevara gemenskapens regelverk, debefogenheter som Europeiska gemenskapen har tilldelats och balansen mel-lan institutionerna. Subsidiaritetsprincipen berör inte och kan inte leda tillifrågasättande av de befogenheter som Europeiska gemenskapen har tillde-lats i fördraget, enligt tolkning, utan är en riktlinje för hurdessa befogenheter skall utövas på gemenskapsnivå.3. Om tillämpningen av subsidiaritetsprincipen leder till att gemenskapenavstår från en åtgärd, skall medlemsstaterna fortfarande vara skyldiga att i siverksamhet följa de allmänna bestämmelser som anges i artikel 5 i fördragetgenom att vidta alla lämpliga åtgärder för att fullgöra sina skyldigheter enligfördraget samt avstå från alla åtgärder som kan äventyra förverkligandet avfördragets mål.4. Utan att det påverkar dess initiativrätt skall kommissionen, utom i särskiltbrådskande eller konfidentiella ärenden,- företa omfattande samråd innan den föreslår lagstiftning och, när det ärlämpligt, offentliggöra handlingar från sådant samråd,- motivera sina förslag med hänsyn till subsidiaritetsprincipen; vid behovskall den motivering som bifogas förslaget ge detaljerade upplysningar idenna fråga,- lägga fram en rapport för rådet och om hurartikel 3b tillämpas.5. och rådet skall, under fullständigt iakttagande av gäl-lande förfaranden, som en integrerande del av den allmänna granskningen avförslag från kommissionen undersöka om de är förenliga med artikel 3b.Detta gäller både kommissionens ursprungliga förslag och de förslag tilländringar som och rådet avser att göra i förslaget.6. Under de förfaranden som avses i artikel 189b och 189c skall rådet infor-mera om sin ståndpunkt angående tillämpningen av arti-kel 3b genom att ange skälen till att rådet antog sin gemensamma ståndpunkt.Rådet skall informera om sina skäl om det helt ellerdelvis avslår ett förslag från kommissionen med motiveringen att det är oför-enligt med artikel 3b i fördraget.7. Granskning av att subsidiaritetsprincipen följs skall ske i enlighet med deregler som anges i fördragen.FörhandlingslägetI en not från det nederländska ordförandeskapet från finnsett reviderat utkast till nytt protokoll till EG-fördraget om tillämpningen avsubsidiaritetsprincipen i artikel 3b.SkrivelsenRegeringen anser att en väl avvägd tillämpning av subsidiaritetsprincipenleder till ett effektivare unionssamarbete genom att beslut fattas på den nivådär de hör hemma. Således bör alla åtgärder prövas utifrån denna princip.Regeringen anser att det noggrant bör prövas vilka frågor som med fördelkan föras till gemensam eller nationell nivå. Försök att i subsidiaritetensnamn återföra frågor till det nationella planet som bäst hanteras på gemen-skapsplanet, t.ex. miljösamarbetet, bör avvisas.Regeringen framhåller att subsidiaritetsprincipen behandlas i regerings-konferensen.