bet · GK01SoU8 · 1997-02-13 00:00:00 — bort ha följande lydelse:Kvinnor som blivit alkoholberoende döljer detta mycket skickligt till dessomgivningen inser vad som hänt. Män överger oftast sina missbrukande hustruroch antalet självmord är stort bland denna grupp kvinnor. Barnen tillalkoholberoende kvinnor får ta ett mycket stort ansvar för sina mödrar ochderas barndom innebär ofta isolering och rädsla. Ca 100 000 barn växer upp ihem med föräldrar som missbrukar alkohol. Utskottet vill framhålla att dessabarn behöver stöd och kunskap om att de inte är ensamma i denna situation.Ersta Vändpunkten har visat en användbar väg att nå dessa barn och allt flerfrivilligorganisationer genomför särskilda program i samma former.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motion So230 (c) yrkande 5 gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande barn till missbrukareatt med anledning av motion 1996/97:So230 yrkande 5 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,12. Förebyggande arbete inom fritidssektorn och skolan (mom. 12)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 34 börjar med ?Såsomtidigare? och slutar med ?och 12? bort ha följande lydelse:Ungdomars levnadsvanor påverkas av den attityd och det synsätt som råderinom olika idrottsrörelser till t.ex. droger, doping och kost. Utskottet anserdet viktigt att man inom fritidssektorn tidigt kan upptäcka missbruk,självsvält och andra hälsoproblem och att fritidsledare och andra som arbetarmed barn därför skall ha möjlighet till viss utbildning för att kunna medverkai folkhälsoarbetet. Utskottet vill även framhålla vikten av att fritidsledarnahar ett gott samarbete med socialtjänst, polis och hälso- och sjukvård för attåtgärder snabbt skall kunna vidtas när hälsoproblem upptäcks.Vidare vill utskottet framhålla skolan såsom en central arena för detförebyggande arbetet eftersom man där kommer i kontakt med alla barn ochungdomar och indirekt också med deras föräldrar. Skolans insatser är särskiltviktiga för barn från hem där föräldrarnas stöd sviktar, men i fråga om attförebygga t.ex. rökning är det alla ungdomar det handlar om. Skollagen gerstöd för folkhälsoarbete inom skolans ram. I lagen står bl.a. att varje kommunskall anta en skolplan med övergripande viljeriktningar och ambitioner vadgäller hälsa och miljö. Enligt utskottets mening är det viktigt attskolplanerna följs upp och utvärderas kontinuerligt.För ett framgångsrikt folkhälsoarbete krävs engagerade skolledningareftersom det är viktigt att de fungerar som motor i det konkreta arbetet iskolan. Eftersom folkhälsofrågorna bör integreras på ett naturligt sätt i denordinarie undervisningen är lärarna också en nyckelgrupp. Utskottet villframhålla vikten av att de får del av aktuell kunskap på folkhälsoområdet.För att undervisning om exempelvis riskerna med alkohol, narkotika och tobakskall kunna leda till beteendeförändring krävs ett strategiskt och långsiktigtarbete. Det räcker inte att satsa på traditionell hälsoundervisning sominriktas på enskilda hälsoproblem eller beteenden och som primärt syftar tillatt höja barns och ungdomars kunskapsnivå. Enligt utskottets mening måsteundervisningen i stället ha ett helhetsperspektiv och bygga på vad ung-domarnasjälva upplever som behov och problem. Utskottet anser att det är av avgörandebetydelse att barnen och ungdomarna själva är delaktiga och får vara med ochgenomföra arbetet.Skolhälsovården, som har en central roll i det förebyggande arbetet, skall ihög grad inriktas på elevernas arbetsmiljö, bl.a. på att förebygga mobbning.Utskottet anser vidare att kontakterna och samarbetet mellanhusläkarmottagningarna och skolhälsovården bör förbättras, i syfte att bättrekunna utnyttja kunskapen och kompetensen om barnens och ungdomarnas hälsa. Hemoch Skola-föreningarna och andra föräldraföreningar bör integreras i arbetetoch uppmuntras att bilda nätverk när det gäller det förebyggande hälsoarbetet.Slutligen vill utskottet framhålla att förutsättningarna för att detförebyggande arbetet skall bli lyckosamt i högsta grad är beroende av bådeföräldrarnas engagemang och samarbetet med närpolis och socialtjänst.Vad utskottet nu anfört med anledning av motion So280 (fp) yrkandena 11 och12 bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande förebyggande arbete inom fritidssektorn och skolanatt med anledning av motion 1996/97:So280 yrkandena 11 och 12som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,13. Åtgärder för att stärka familjen m.m. (mom. 13)(), (), (), ()och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 34 börjar med ?Ansvaretför? och slutar med ?Motionerna avstyrks? bort ha följande lydelse:Ett rättssamhälle vilar inte på lagar utan på normer och värden. Ettsamhälle kan inte fungera utan att den mänskliga samvaron försiggår inågorlunda säkra och förutsägbara former, dvs. att människor uppträder ärligt,håller löften, står för ingångna avtal, avstår från att bruka våld osv. Det äri familjen grunden för barnens värderingar läggs. Det är där man lär sig attfungera som social varelse och att skilja på rätt och fel, ditt och mitt.Familjen bör spela en central roll i normöverföringen men det krävs då attbarn och ungdomar uppfattar den som en normgivare. Utskottet anser därför attfamiljen måste stärkas. Det måste vara möjligt för föräldrar att ge sina barnden kärlek, omtanke, stöd och ledning som de har rätt till och som leder tillatt barnen växer upp till trygga och harmoniska människor. I detta sammanhangär det viktigt att påpeka ett tankemönster som är alltför utbrett i landet,nämligen att någon annan tar över ansvaret i och med att skatten är betald.Det civila samhället, vars viktigaste delar utgörs av ?den lilla världen?,spelar en roll som inte kan övertas av det offentliga. Utskottet villemellertid framhålla vikten av att det offentliga, när den lillavärlden inte är tillräcklig eller kanske inte finns, är berett och harförmågan att hjälpa och stötta. Staten har exempelvis ett ansvar för attstötta familjerna i normgivningen genom att stå för en fast och tydlighållning i kampen mot kriminalitet. Lag och ordning måste prägla vardagen äveni bostadsområden som lider av svåra sociala problem. Utskottet anser vidareatt bestämmelserna om socialbidrag måste ses över i syfte att göra denenskilde individen mer ansvarig för sina handlingar, exempelvis genom att läraindividen att prioritera mellan olika utgifter och handlingsalternativ.Vad utskottet anfört bör med anledning av motionerna So603 (m)yrkande 3 och Fi207 (m) yrkande 5 delvis som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande åtgärder för att stärka familjen m.m.att med anledning av motionerna 1996/97:So603 yrkande 3 och1996/97:Fi207 yrkande 5 delvis som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,14. Våldsförebyggande åtgärder (mom. 14)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 34 börjar med ?Utskottetanser det mycket? och slutar med ?Motionen avstyrks? bort ha följande lydelse:Det tilltagande våldet bland barn och ungdomar är ett problem som har storbetydelse i samband med diskussionen om vårt framtida samhälle. Det är enligtutskottets mening hög tid att börja inse betydelsen av det ökade våldet så attsamhället, när det ges ekonomiskt utrymme härför, kan satsa de resurser sombehövs. Utskottet anser att alla som på något sätt vårdar barn, företrädesvissmåbarnsföräldrar, daghemspersonal och grundskolelärare, skall fåantivåldsutbildning av särskilt utbildade antivåldskonsulter. Fram till dessbör man på skolor och på övriga arbetsplatser där man tar hand om barn börjaarbeta med att skapa en miljö där barn lär sig att det inte är fel att säganej till exempelvis mobbning.Vad utskottet anfört bör med anledning av motion So631 (s) ges regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande våldsförebyggande åtgärderatt med anledning av motion 1996/97:So631 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,15. En utredning kring särskilt utsatta barn (mom. 15)(), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 34 börjar med ?Utskottetanser det angeläget? och på s. 35 slutar med ?och So644 (fp)? bort ha följandelydelse:Barnens situation i har uppmärksammats i bl.a.flera olika rapporter och utredningar. Av dessa rapporter framgår att detfinns anledning till oro för barn i s.k. riskzon, dvs. barn som riskerar attfå en ogynnsam utveckling.I slutrapporten till regeringen från Barn i fokus-projektet föreslogSocialstyrelsen att regeringen skulle tillsätta en särskild kommission om barnsom offer för eller vittne till våld och sexuella övergrepp. har i sin årsrapport uppmärksammat detta problemområde.Utskottet vill i detta sammanhang påpeka att det nu är sedan Allmännabarnhuset i samarbete med utredde barnmisshandeln i Sverige.Detta svåra område har därefter inte belysts i någon ny utredning. Utskottetvill även framhålla att enligt artikel 19 punkt 1 i skallkonventionsstaterna vidta alla lämpliga lagstiftnings-, administrativa ochsociala åtgärder samt åtgärder i utbildningssyfte för att skydda barnet motalla former av fysiskt eller psykiskt våld, skada eller övergrepp, vanvårdeller försumlig behandling, misshandel eller utnyttjande.Utskottet anser att en utredning bör tillsättas med uppgift att analyserasituationen för särskilt utsatta barn, dvs. barn som far illa genom exempelvismisshandel, vanvård eller övergrepp. Utredningen bör bl.a. lägga fram förslagtill en strategi för hur arbetet i skall bedrivas för att på olikasätt kunna ge dessa barn en mer gynnsam utveckling.Vad utskottet anfört bör med anledning av motionerna So635 (s, m, c, fp, v,mp, kd) och So644 (fp) ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 15 bort ha följande lydelse:15. beträffande en utredning kring särskilt utsatta barnatt med anledning av motionerna 1996/97:So635 och 1996/97:So644som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,16. Barnskyddsombud (mom. 16)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 35 börjar med ?Utskottetvidhåller? och slutar med ?avstyrks därför? bort ha följande lydelse:Förskolebarnen vistas regelbundet i en miljö som omfattas avarbetsmiljölagen eftersom vuxna har sin arbetsplats där. Barnen har sinarbetsplats på samma ställe men åtnjuter inte något stöd enligt lagen.Eftersom barn inte själva kan bevaka sina intressen anser utskottet att enskyddsorganisation bör utvecklas och bemannas med vuxna som blir lokalabarnskyddsombud. Barnskyddsombuden skall kunna bistå organisationer ochmyndigheter m.fl. med rådgivning och beslutsunderlag då miljöer för barnplaneras och utvecklas eller då befintliga miljöer skall besiktigas.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motion So279 (mp) yrkande 4 gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följande lydelse:16. beträffande barnskyddsombudatt med anledning av motion 1996/97:So279 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,17. Tillsatser i barnmat (mom. 17)() och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 35 börjar med ?Motbakgrund? och slutar med ?Motionen avstyrks? bort ha följande lydelse:I artikel 24 anges att konventionsstaterna erkännerbarnets rätt att åtnjuta bästa uppnåeliga hälsa. I konventionen fastslås ocksåbarnets rätt till liv, överlevnad och utveckling. Enligt utskottets mening harbarn därför rätt till en miljö som ger bästa möjliga förutsättningar för derasliv och utveckling. Detta innebär ett särskilt ansvar för barn och unga närdet gäller miljöfaktorer som påverkar deras hälsa. Det är bl.a. viktigt attkosten inte innehåller ämnen som är riskabla för barn. De svenska reglernaavseende tillsatser i barnmat har varit restriktiva. Det är bara gröt,modersmjölks- ersättning, välling, vissa fruktpuréer och juicer som fårberikas. Ett EU-direktiv, som träder i kraft men som i praktiken kantillämpas , tillåter emellertid betydligt fler tillsatser. A-, B-, C-, D-, E- och K-vitaminer, kalcium, magnesium, aminosyror,kalium, järn, koppar, zink, mangan och jod som får tillsättas, i flera fallutan maxgränser. Koppar i för stora mängder kan ge diarréer. Om för storamängder av flera ämnen ges till ett barn kan balansen i kroppen slås ut. Ettbarn reagerar lätt negativt på för stora doser av sådant som inte är ?vanlig?mat för barnet. Det är också viktigt för barnets utveckling med en riktigkost. Utskottet anser att regeringen bör agera mycket kraftigt för att få tillstånd en förändring av direktivet, men framför allt för att stoppatillämpningen härav i Sverige.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motion So285 (c) yrkande 2 gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse:17. beträffande tillsatser i barnmatatt med anledning av motion 1996/97:So285 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,18. Valfrihet inom barnomsorgen (mom. 18)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 41 börjar med ?Dagensbarnomsorg? och slutar med ?yrkande 9 avstyrks? bort ha följande lydelse:En väl fungerande barnomsorg är inte bara något som gynnar barnensutveckling utan är också en förutsättning för att småbarnsföräldrar skallkunna delta i arbetslivet. En väl utbyggd barnomsorg gör att framför alltsmåbarnsmammor kan välja att arbeta i stället för att vara hemma med barnen,vilket i sin tur medför att bl.a. sjukvård och äldreomsorg kan fungera med denser-vicegrad som vi tar för givet. Den s.k. barnomsorgsgarantin ökarsmåbarnsföräldrarnas valfrihet ytterligare.Vad utskottet anfört bör med bifall till motion A820 (fp) yrkande 9 och medanledning av motionerna So636 (kd) yrkandena 14 och 15 och A821 (kd) yrkande 5ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 18 bort ha följande lydelse:18. beträffande valfrihet inom barnomsorgenatt med bifall till motion 1996/97:A820 yrkande 9 och medanledning av motionerna 1996/97:So636 yrkandena 14 och 15 och1996/97:A821 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,19. Valfrihet inom barnomsorgen (mom. 18)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 41 börjar med ?Dagensbarnomsorg? och slutar med ?yrkande 9 avstyrks? bort ha följande lydelse:Alla former av barnomsorg utgör ett komplement till föräldrarnas omsorg ochmåste utgå från vad föräldrarna anser vara bäst för barnen. Föräldrar vill somregel göra det bästa för sina barn. Det är också föräldrarna som känner barnenbäst och som vet vad som är bäst för dem. Ingen kan heller snabbare observeraom något går snett för barnen än deras föräldrar. Föräldrarnas betydelse försina barn kan inte nog betonas. Enligt utskottets mening måste därförföräldrarna få en betydligt starkare ställning än . De måste få en reellmöjlighet att välja barnomsorgsform och ett större inflytande överutformningen av den barnomsorg som kommunen eller annan huvudman står för.Statens och kommunens uppgift är att anpassa sig till familjens önskemål, inteatt styra familjens val.Utskottet vill vidare framhålla att en väl fungerande barnomsorg är enförutsättning för att kvinnor och män skall ha samma möjlighet att väljamellan - eller kombinera - hemarbete, förvärvsarbete och studier och därför ärviktig ur jämställdhetssynpunkt.Vad utskottet nu anfört bör med bifall till motionerna So636 (kd) yrkandena14 och 15 och A821 (kd) yrkande 5 samt med anledning av motion A820 (fp)yrkande 9 ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 18 bort ha följande lydelse:18. beträffande valfrihet inom barnomsorgenatt med bifall till motionerna 1996/97:So636 yrkandena 14och 15 och 1996/97:A821 yrkande 5 samt med anledning av motion1996/97:A820 yrkande 9 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,20. Etableringsfrihet inom barnomsorgen (mom. 19)(), (), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 41 börjar med ?Enskildbarnomsorg? och slutar med ?yrkande 2 avstyrks? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening måste barnomsorgen organiseras utifrån barnensbehov och föräldrarnas önskemål. Barnomsorgen skall präglas av valfrihet ochmångfald. För att säkerställa alternativ till den kommunala verksamheten ärdet viktigt att etableringsfrihet råder inom barnomsorgen.Den barnomsorgsgaranti som fyrpartiregeringen införde hade tvåbärande inslag. För det första skulle alla barn från ett till och med tolv årsålder få rätt till barnomsorg utanför hemmet. För det andra skulle kommunernabli skyldiga att ge stöd till enskilda förskolor och fritidshem, ett stöd sominte oskäligt fick avvika från kommunens kostnad per barn i motsvarandeverksamhet. Tanken var således att de ekonomiska villkoren skulle vara desammaför och privat barnomsorg med offentlig finansiering och attföräldrarnas val skulle vara avgörande. Efter regeringsskiftet hösten 1994revs bestämmelsen om kommunernas skyldighet att stödja enskilda alternativupp. Utskottet anser att denna ordning åter bör bli gällande och att 18 §socialtjänstlagen således skall ges den lydelse den hade fram till den 1januari 1995.Hösten 1994 upphävdes även 2 a § i lagen (1987:442) om försöksverksamhet medkommunal tillståndsprövning, vilken innebar att kommunerna vidtillståndsprövningen endast fick fästa avseende vid sökandens lämplighet attbedriva verksamheten och vid ändamålsenligheten av lokalerna. Motivet förbestämmelsen var att en kommun inte skulle kunna kväva enskilda alternativ somkonkurrerade med dess egen verksamhet genom att vägra tillstånd. Utskottetanser att även denna paragraf skall återinföras. Regeringen bör snaraståterkomma till med förslag till lagreglering i enlighet med vadutskottet anfört.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motionerna So639 (m) yrkandena1 och 3, Sf239 (fp) yrkandena 6 och 7 samt Sf223 (c) yrkande 2 ges regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 19 bort ha följande lydelse:19. beträffande etableringsfrihet inom barnomsorgenatt med anledning av motionerna 1996/97:So639 yrkandena 1 och3, 1996/97:Sf223 yrkande 2 och 1996/97:Sf239 yrkandena 6 och 7 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,21. Barnvårdarverksamheten (mom. 20)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 41 börjar med ?Utskottetvidhåller? och slutar med ?yrkande 4? bort ha följande lydelse:För barn som blivit sjuka och inte kan vistas i den ordinarie barnomsorgenhar det tidigare funnits god tillgång till barnvårdare i hemmen, s.k. barn-samariter. I takt med att kommunerna fått sämre ekonomi har antalet barn-vårdare minskat. Införandet av karensdagar i föräldraförsäkringen har medförtatt allt fler barn tvingas till dagis och till skolan när de i stället bordeha stannat hemma. Värst utsatta är barn till ensamföräldrar. Utskottet anseratt barnvårdarsystemet bör prioriteras och att regeringen bör geSocialstyrelsen i uppdrag att upprätta en plan för återuppbyggandet avbarnvårdarverksam- heten.Vad utskottet anfört bör med anledning av motion So637 (v) yrkande4 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 20 bort ha följande lydelse:20. beträffande barnvårdarverksamhetenatt med anledning av motion 1996/97:So637 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,22. Kommunalt vårdnadsbidrag m.m. (mom. 21)(), (), (), ()och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 42 börjar med ?Utskottethar? och slutar med ?delvis avstyrks? bort ha följande lydelse:Efter regeringsskiftet slopades det statliga vårdnadsbidraget.Skyldigheten för kommunerna att erbjuda barnomsorg till alla barn kvarstår emellertid. Detta har i många kommuner lett till växande köertill daghemmen och krav på utbyggnad av den kommunala barn-omsorgen till enhög kostnad. Vidare bör i sammanhanget beaktas att många barnfamiljer bor iglesbygd utan allmänna kommunikationer och utan kommunalt daghem i närheten avhemmet. Andra barn kan av olika skäl inte vara på daghem, t.ex. på grund avallergi eller infektionskänslighet. Ett kommunalt vårdnadsbidrag skulle hjälpakommunerna att klara det åtagande som barnomsorgsgarantin innebär ochsamtidigt ge föräldrarna möjlighet att välja hur de vill vårda sina barn.Vårdnadsbidraget bör kombineras med en rätt till avdrag från den kommunalabeskattningen för styrkta barnomsorgskostnader.Utskottet anser att hos regeringen bör begära förslag om ändringari lagstiftningen i syfte att möjliggöra införandet av dels kommunalaersättningar för vård av egna barn i förslagsvis åldern , delsavdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader. Regeringen bör återkommatill med förslag till lagreglering enligt vad som anförts.Vad utskottet anfört bör med anledning av motionerna So633 (m) yrkandena 1och 2, So636 (kd) yrkande 7, So634 (kd) och Fi207 (m) yrkande 5 delvis gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 21 bort ha följande lydelse:21. beträffande kommunalt vårdnadsbidrag m.m.att med anledning av motionerna 1996/97:So633 yrkandena 1 och2, 1996/97:So634, 1996/97:So636 yrkande 7 och 1996/97: Fi207 yrkande 5delvis som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,23. Barnomsorg vid arbetslöshet och föräldraledighet (mom. 22)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 42 börjar med ?Utskottetanser? och slutar med ?yrkande 12 avstyrks? bort ha följande lydelse:Arbetslösheten har ökat kraftigt. var en eller bådaföräldrarna till av 2-6-åringarna arbetslösa. Enligt nuvarande lydelse av14 a § socialtjänstlagen skall barnomsorg tillhandahållas i den omfattning detbehövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller barnetsbehov. Av den uppföljning av barnomsorgen som har gjort för1995 framgår att ?barnets behov? i många kommuner åsidosätts som grund förrätt till barnomsorgsplats när en förälder blivit arbetslös eller tar ledigtför vård av ett yngre syskon. Detta trots att uttryckligaavsikt med lagen var att barn till föräldralediga och arbetslösa skulle få habarnomsorgsplatsen kvar. I proposition 1993/94:11 anförde han bl.a. att detinte bör uppställas något krav på att föräldrar förvärvsarbetar eller studerarför att plats inom förskoleverksamheten eller skolbarns- omsorgen skallerbjudas.Utskottet delar denna uppfattning. Det är barnets rätt till ett eget riktliv, utveckling och utbildning som måste betonas och som skall vara styrandeframför föräldrarnas eventuella arbete eller studier. Utskottet anser därföratt kommunernas skyldighet att tillhandahålla barnomsorg bör skärpas. Eftersombarnets behov av barnomsorg inte är tillräckligt tydligt formulerat i lagenbör ?föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller? strykas och 14 a §första stycket socialtjänstlagen få följande lydelse: ?Förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg skall tillhandahållas i den omfattning det behövs med hänsyntill barnets eget behov. ?Vad utskottet nu anfört bör med bifall till motion Ub245 (v) yrkande 12 ochmed anledning av motion So646 (mp, v) ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 22 bort ha följande lydelse:22. beträffande barnomsorg vid arbetslöshet och föräldraledighetatt med bifall till motion 1996/97:Ub245 yrkande 12 och medanledning av motion 1996/97:So646 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,24. Barnomsorg vid arbetslöshet och föräldraledighet (mom. 22)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 42 börjar med ?Utskottetanser? och slutar med ?yrkande 12 avstyrks? bort ha följande lydelse:Barn påverkas starkt av hur föräldrar upplever sin livssituation. Underperioder av arbetslöshet försämras ofta familjens ekonomi. Antalet arbetslösaär särskilt stort bland ensamma mammor och invandrade föräldrar. I en delkommuner förlorar barn sin plats inom barnomsorgen när föräldern varitarbetslös .