bet · GK01JuU10 · 1997-03-04 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet ett antal frågor rörande polisväsendetsom väckts genom motioner under den allmänna motionstiden . Motionernagäller bl.a. polisutbildningen, vissa frågor om Säkerhetspolisen, samarbetetmellan tull och polis samt de interna utredningarna inom polisen.Utskottet har avstyrkt bifall till samtliga motioner.Till betänkandet har fogats 15 reservationer och fem särskilda yttranden. 1996/97:Ju201 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behov av riktlinjer för genteknikens användning vidbrottsundersökningar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behov av ytterligare ett laboratorium som kan utföra gentekniskaanalyser vid brottsundersökningar.1996/97:Ju202 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beredskapspoliser,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om reservpoliser,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om värnpliktspoliser.1996/97:Ju204 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring av 19 §polislagen.1996/97:Ju205 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om rättssamhällets behov avanmälningsmöjligheter hos polisen - även på Internet.1996/97:Ju207 av m.fl. (mp) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regeringen börtillsätta en utredning med uppgift att se över polisens interna granskning motpoliser som begått brott i tjänsten.1996/97:Ju208 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ompolisens möjligheter att ta betalt för sina insatser i samband med vissa typerav större arrangemang.1996/97:Ju214 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av engenomlysning av utredningsförfarandet vid anmälningar mot polisernastjänsteutövning.1996/97:Ju219 av m.fl. (fp) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enförsöksverksamhet med en särskild organisation för bekämpande avnarkotikabrott i Skåne.1996/97:Ju220 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredningav polisens arbetsuppgifter.1996/97:Ju222 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om insyn i Säkerhetspolisensarkiv.1996/97:Ju223 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär en utvärdering avorganisationsförändringarna hos polis och tull.1996/97:Ju224 av och () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att en översyn görs av säpos uppgifter ochorganisation enligt vad i motionen anförts.1996/97:Ju226 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en sammanslagning av tullens och polisens underrättelseverksamhet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning om gemensamma befogenheter för polis- ochtullpersonal.1996/97:Ju227 av m.fl. (m) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till reformering av tullensoch polisens myndighetsstruktur i enlighet med vad som anförts i motionen.1996/97:Ju809 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kyrkofrid,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inhumana avvisningar,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det yttersta ansvaret för avvisningar samt verkställighet avdesamma.1996/97:Ju903 av m.fl. (c) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om polisutbildningen,38. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samarbete och samverkan mellan tull och polis.1996/97:Ju918 av m.fl. (mp) vari yrkas3. att hos regeringen begär förslag till utredning avSäkerhetspolisens verksamhet i enlighet med vad som anförts i motionen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utveckla i samarbete med Tullen,8. att hos regeringen begär en samlad redogörelse med analys avgällande samt planerade lagar som ger samhället rätt att kontrolleramedborgarna i enlighet med vad som anförts i motionen,9. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i gällandebestämmelser att det klart framgår att ledamöter från samtliga riksdagspartierskall finnas representerade i Registernämnden.1996/97:Ju924 av m.fl. (m) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betydelsen av uniformerade poliser.1996/97:Ju926 av m.fl. (mp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att 8-veckorskursen i miljörätt och miljökunskap skall ingå somobligatoriskt moment i polisutbildningen. PolisutbildningenI motion Ju903 (c) framförs att det är av största vikt att regeringen snarastföreslår hur den framtida polisutbildningen skall organiseras så att enkontinuerligt jämn utbildningsnivå kan upprätthållas. I motion Ju926 (mp)anförs att den långa fortbildningskursen för poliser i miljörättskall ingå som ett obligatoriskt moment i den nya polisutbildningen ochbetalas av centrala medel.I juli 1995 tillsattes en arbetsgrupp inom med uppdragatt se över rekryteringen och utbildningen av polisen. Arbetsgruppenpresenterade första etappen av sitt uppdrag i promemorianRekrytering och grundutbildning av poliser (Ds 1996:11). I promemorianframhålls bl.a. att ett framtida utbildningssystem bör utgå från att de flestapolisstuderande utbildas för en generalistroll. Därtill bör enligt förslagetläggas ett system med olika påbyggnadsutbildningar vilka efter hand kananvändas för att bredda och fördjupa den enskildes förmåga. Det allt störrebehovet av specialistkompetens inom polisen bör enligt förslaget delvis kunnatillgodoses genom att personer med sådan kompetens rekryteras och gespolismans ställning.Departementspromemorian har remissbehandlats. Flertalet remissinstansertillstyrker huvuddragen i förslaget, även om det har redovisats delademeningar, bl.a. vad gäller rekrytering av specialister.Regeringen har gett i uppdrag att detaljplanera en nygrundutbildning för poliser med utgångspunkt i arbetsgruppens förslag ochremissyttrandena. skall redovisa sitt uppdrag senast den 1juni 1997 och planeringen skall vara inriktad på att grundutbildning enligtden nya modellen skall inledas . I sammanhanget kan här nämnasatt gjort den bedömningen att det inte föreligger någotrekryteringsbehov till polisyrket (prop. 1996/97:1, utgiftsområde4). Det kan nämnas att det inte skett någon antagning till Polishögskolansedan vårterminen år 1995.Nyligen har arbetsgruppen redovisat ett förslag om hur vidareutbildning avpoliser samt rekrytering och utbildning av polischefer skall gå till iframtiden i departementspromemorian Vidareutbildning av poliser (Ds 1997:5).Förslaget kommer att remissbehandlas och därefter beredastillsammans med förslag om grundutbildningen.Sedan våren 1995 har det vid anordnats särskilda, åtta veckorlånga utbildningar i miljörelaterad brottslighet som bekostats med centralamedel. planerar att hålla två sådana utbildningarmed ett tjugotal deltagare i varje omgång. Även dessa utbildningar skallenligt planerna bekostas av Rikspolisstyrelsen.Utskottet konstaterar att den nya grundutbildningen för poliser enligtregeringen skall inledas . Utskottet vill för sin delunderstryka vikten av att utbildningen kommer i gång redan vid vårterminensbörjan . Såvitt gäller innehållet i grundutbildningen, liksom ividareutbildningen, är detta föremål för översyn. Utskottet utgår från attutbildningarna får det innehåll som krävs för att polisen skall kunna möta allslags brottslighet.Med dessa uttalanden avstyrker utskottet bifall till motionerna Ju903 ochJu926, båda i nu behandlad del.Frågor angående Säkerhetspolisen m.m.Översyn av Säkerhetspolisens organisation och verksamhetI motionerna Ju224 (v) och Ju918 (mp) begärs en översyn av i syfte att denna helt eller delvis skall föras över till denordinarie polisverksamheten samt till UD eller militära myndigheter.Säkerhetstjänstens verksamhet har varit föremål för översyn vid fleratillfällen . tillsattes en parlamentarisk kommitté,(dir. 1987:41) för att på nytt få till stånd en allsidiggenomlysning av säkerhetspolisen. avlämnade år 1988delbetänkandet Säkerhetspolisens inriktning och organisation (SOU1988:16). I betänkandet redovisades överväganden beträffande arbetsuppgifter,organisation, ledning, parlamentarisk insyn, personalpolitik och lagtekniskafrågor.Regeringens proposition 1988/89:108 grundade sig på ovannämnda betänkande. Ipropositionen redovisades vissa principiella ställningstaganden om denpolisiära säkerhetstjänsten. För denna verksamhet borde även i framtidenfinnas en särskild polisorganisation (säkerhetspolisen) inomRikspolisstyrelsen. I propositionen behandlades också frågor omarbetsuppgifter, organisation, statsmakternas styrning, Säkerhetspolisensledning, parlamentarisk insyn m.m. Utskottet behandlade propositionen ibetänkandet 1988/89: JuU21 och godtog förslagen i huvudsak.I sammanhanget bör nämnas att antog allmänna riktlinjeri huvuddrag för säkerhetspolisens verksamhet (bet. 1990/91:JuU31, rskr. 322)och att regeringen meddelar närmare riktlinjer för denna verksamhet iregleringsbrevet för Säkerhetspolisen. är en kvalificerathemlig handling.Genom beslut gav regeringen en särskild utredare iuppdrag att göra en genomlysning av den polisiära säkerhetstjänsten. I enbilaga till rapporten, - Säkerhetspolisens arbetsmetoder (SOU 1989:18),finns en redogörelse för den debatt som förevarit bl.a. i ompersonalkontroll och därmed sammanhängande frågor, såsom påstådd registreringav politiska åsikter.SÄPO-kommittén redovisade sitt slutbetänkande , Säkerhetspolisensarbetsmetoder, personalkontroll och meddelarfrihet (SOU 1990:51). I anledningav detta och betänkande Säkerhetsskydd (SOU1994:149) trädde ny lagstiftning om säkerhetsskydd i kraft (prop. 1995/96:125, JuU19, rskr. 232).Utskottet konstaterar att Säkerhetspolisens organisation vid fleratillfällen varit föremål för översyn. Enligt utskottets mening finns det intenågot som talar för att en ny sådan översyn bör göras. Utskottetavstyrker därför bifall till motionerna Ju224 och Ju918, den senare i nubehandlad del.Säkerhetspolisens registerI motion Ju222 (c) begärs en lagändring av innebörden att uppgifter iSäkerhetspolisens register skall vara tillgängliga för allmänheten efter 50 åroch att regeringen endast i särskilda fall skall kunna besluta om fortsattsekretess.Som nämns i motionen ändrades lagstiftningen på så sätt attregeringen, när det finns synnerliga skäl, för ett särskilt fall får förordnaom undantag från sekretess för uppgifter som finns i ett polisregister somförs av Säkerhetspolisen. Regleringen är provisorisk i avvaktan på attRegisterutredningens arbete slutförs.Vid behandlingen av propositionen i utskottet framställdes motionsyrkandenom att utvidga möjligheten till insyn (prop. 1995/96:178, JuU22). Utskottetansåg att regeringens förslag om krav på synnerliga skäl för undantag frånsekretess var välmotiverat och att inte borde gå längre än vadregeringen föreslagit. Ett av skälen var att det handlade om en begränsad,tillfällig lagreglering i avvaktan på ett pågående utredningsarbete.Registerutredningen har i uppdrag att se över polisregisterlagen (dir.1995:38). Utredningen skall bl.a. utarbeta förslag till en rättslig regleringav belastningsregistret och misstankeregistret samt överväga vilka ändringarsom behövs i polisregisterlagen. Genom tilläggsdirektiv (dir. 1996:22) harutredningens uppdrag utvidgats till att omfatta även Säkerhetspolisensregister. I den delen skall utredningen lämna förslag bl.a. till hurSäkerhetspolisens register skall kunna göras mer tillgängligt för allmänhetenoch till vad som i fortsättningen skall gälla i fråga om arkivering ochgallring av Säkerhetspolisens register. Uppdraget skall redovisas senast den31 mars 1997.Utskottet anser att resultatet av arbetet bör avvaktasoch avstyrker bifall till motion Ju222.RegisternämndenI motion Ju918 (mp) begärs förslag till lagändring så att det klart framgåratt ledamöter från samtliga riksdagspartier skall finnas representerade iRegisternämnden.I samband med att lagen om säkerhetsskydd trädde i kraft den 1 juli 1996inrättades (prop. 1995/96:129, JuU19, rskr. till uppgift att pröva frågor om utlämnande av uppgifter i polisregisteri ärenden om registerkontroll enligt den nya säkerhetsskyddslagen. I och medatt nämnden inrättades upphörde att vara detorgan som tar ställning till dessa frågor. I propositionen uttalade regeringenatt en fristående registernämnd i hög grad kan stärka den parlamentariska ochmedborgerliga insynen i Säkerhetspolisens verksamhet.Enligt förordning (1996:730) med instruktion för bestå av högst åtta ledamöter. En av ledamöterna är ordförande och enär vice ordförande. Ledamöter utses av regeringen för en bestämd tid.Regeringen utser ordförande och vice ordförande. Förordnandena ges för enbestämd tid.Utskottet konstaterar att det i förordningen med instruktion förRegisternämnden inte sägs något om huruvida politiska partier skall vararepresenterade i nämnden. Utskottet finner inte heller anledning att föreslåregeringen en sådan ordning. Det får i stället överlåtas åt regeringen attutse personer som är lämpliga för uppdraget.Utskottet avstyrker bifall till motion Ju918 i nu behandlad del.Registrering och kontrollI motion Ju918 (mp) yrkas att regeringen skall göra en samlad analys övergällande och kommande bestämmelser om registrering och kontroll, t.ex. genomkameraövervakning eller teknisk avlyssning, av enskilda i syfte att värna denpersonliga integriteten.Registerutredningen har i uppdrag att utarbeta förslag till en rättsligreglering av belastningsregistret och misstankeregistret samt överväga vilkaändringar som behövs i polisregisterlagen i enlighet med de riktlinjer somriksdagen beslutat om (dir. 1995:38). Uppdraget skall vara slutfört senast den31 . En utgångspunkt för arbetet bör enligt direktiven vara att skapaenkla och lättbegripliga regler som är anpassade efter den tekniskautvecklingen. Det skall särskilt uppmärksammas att den enskildes personligaintegritet får ett erforderligt skydd. Hänsyn måste tas till Sverigesinternationella åtaganden, bl.a. konvention till skydd förenskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter, den s.k.dataskyddskonventionen, och rekommendation, No R (87) 15, omanvändningen av personuppgifter inom polissektorn. Av särskild vikt är attförfattningarna utformas i överensstämmelse med datalagens reglering tillskyddet för den personliga integriteten.Utredningen har avgivit delbetänkandet Kriminalunderrättelseregister - DNA-register (SOU 1996:35). Vad gäller dessa frågor har utredningen haft attbeakta det starkt samhälleliga intresset av att polisen har tillgång tilleffektiva medel i sin brottsbekämpande verksamhet, i all synnerhet när det ärfråga om brottslighet av allvarligt slag. Frågan om införande av såvälkriminalunderrättelseregister som DNA-register har vägts motintegritetsintresset och utredningen har föreslagit att båda typerna avregister skall införas. Utredningens betänkande har remissbehandlats ochbereds nu i Justitiedepartementet.I samband med att lagen om säkerhetsskydd trädde i kraft den 1 juli 1996inrättades (prop. 1995/96129, JuU19, rskr. till uppgift att pröva frågor om utlämnande av uppgifter i polisregisteri ärenden om registerkontroll enligt den nya säkerhetsskyddslagen. I och medatt nämnden inrättades upphörde som ovan nämntsatt vara det organ som tar ställning till dessa frågor. I propositionenuttalade regeringen att en fristående registernämnd i hög grad kan stärka denparlamentariska och medborgerliga insynen i Säkerhetspolisens verksamhet.Vidare anfördes att nämnden även borde ha andra uppgifter; vilka ytterligarefunktioner som borde tilldelas nämnden var föremål för fortsatta övervägandeninom regeringen. I övervägs om börtilldelas ytterligare funktioner.Den grundläggande regleringen om användningen av straffprocessuellatvångsmedel finns i 24-28 kap. . Reglerna får endast användasom det brott misstanken avser har en viss svårhet, t.ex. att fängelse skallkunna följa på brottet. Vid mer integritetskränkande åtgärder ställs kravet påbrottets svårhet högt.I finns bl.a. regler om hemlig teleavlyssning och hemligteleövervakning (27 kap. 18-25 §§). Som framgår där är en förutsättning förhemlig teleavlyssning att det för brottet inte är stadgat lindrigare straff änfängelse . Samma förutsättning gäller i fråga om användningen avövervakningskamera vid förundersökning i brottmål enligt lagen (1995:1506) omhemlig kameraövervakning. Denna lag är tidsbegränsad och gäller till utgångenav år 1998.Lagen (1952:98) med särskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmålär tillämplig i utredningen om brott mot rikets säkerhet och vissa andra grovabrott. Bestämmelserna i lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll syftartill att förebygga terrorism och gör det möjligt att utvisa en utlänning somär misstänkt för terroristverksamhet; i lagen finns bestämmelser omtvångsmedel som är tillämpliga om ett utvisningsbeslut inte gått attverkställa.Regeringen redovisar till tillämpningen av bestämmelsernai ovannämnda lagar.Vad gäller användning av övervakningskameror i andra fall än vidförundersökning gäller lagen (1990:484) om övervakningskameror m.m. Enligt denlagen avses med övervakningskameror TV-kameror, andra optiska elektroniskainstrument och därmed jämförbara utrustningar som är uppsatta så att de, utanatt manövreras på platsen, kan användas för personövervakning. Enligtuttryckliga bestämmelser i lagen skall övervakningskamera användas medtillbörlig hänsyn till enskildas personliga integritet och upplysning om enövervakningskamera skall lämnas genom tydlig skyltning eller på något annatverksamt sätt.Frågan om användning av övervakningskameror i andra fall än vidförundersökning vid brottmål har tidigare behandlats av utskottet, senast ibetänkandet 1996/97:JuU8. För en mer utförlig redogörelse hänvisas dit.I september 1996 beslöt regeringen att tillkalla en särskild utredare somskall utreda ett antal frågor om kriminalpolisiära arbetsmetoder inom ramenför straffprocessuella tvångsmedel. Enligt direktiven (Hemlig avlyssning m.m.,dir. 1996:64) skall utredaren analysera om det finns behov av s.k. hemligteknisk avlyssning - buggning - som arbetsmetod inom polisväsendet, undersökaom metoden är effektiv och, om så är fallet, överväga om intresset av attupprätthålla ett starkt skydd för den personliga integriteten ger utrymme föratt tillåta hemlig teknisk avlyssning. Utredaren skall vidare undersökamöjligheterna att utvidga tillämpningsområdet för hemlig kameraövervakning,hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning samt lämna förslag tilllagändringar för att uppnå detta. Utredaren skall också göra en utvärdering avlagen om hemlig kameraövervakning och, om utvärderingen ger anledning tilldet, föreslå en permanent reglering i . Slutligen skallutredaren göra en översyn av tvångsmedelslag och föreslå de ändringarsom utredaren anser motiverade. Utredaren skall även lämna förslag till hurden lagen kan permanentas och arbetas in i . Uppdraget skallvara slutfört före den 1 mars 1998.Vad gäller såväl registrering som kontroll måste, enligt utskottets mening,en avvägning göras mellan intresset av att effektivt kunna förhindra ochutreda brott och det angelägna i att värna den enskildes rätt till skydd förprivatlivet. Denna avvägning har också varit av central betydelse vidtillkomsten av den lagstiftning som finns och är det också i de direktivsom gäller för olika utredningar på området. Vidare vill utskottet betona attden praktiska tillämpningen av lagstiftningen i stor utsträckning står underparlamentarisk kontroll.Utskottet finner med hänvisning till det sagda inte skäl att förorda ensådan analys som begärs i motion Ju918. Bifall till motionen i nu behandladdel avstyrks.Beredskapspoliser m.m.I motion Ju202 (fp) begärs lagändring för att ge beredskapspolisen ett breddatverksamhetsområde till att t.ex. tjänstgöra under polisiär ledning ipolisdistrikt där ordinarie poliser utkommenderats. Vidare föreslås att ens.k. värnpliktspolis skall införas, dvs. att lämpliga ungdomar helt ellerdelvis skall genomföra sin totalförsvarsplikt inom polisväsendet. Slutligenföreslås i motionen att det skall inrättas en ny poliskategori, enreservpolis, dit alla intresserade medborgare skall kunna söka.Beredskapspolisen består av personer som utbildats för polisiära uppgifterinom den civila delen av totalförsvaret.Frågan om att använda beredskapspolisen inte bara i samband medextraordinära situationer utan även för t.ex. vissa bevakningsuppgifter samtinrättandet av en reservpolis i det syftet behandlades i anledning avmotionsyrkande i utskottets betänkande 1991/92:JuU23 (s. 23). Av uppgifterutskottet då inhämtat från framgick att en utredning avfrågan om inrättande av en reservpolisstyrka skett inom departementet; därvidhade kontakter tagits med och militära myndigheter.Resultatet av utredningen visade bl.a. att en reservpolis, även efteromfattande utbildningsinsatser, inte skulle komma att besitta erforderligpolisiär utbildning, att lagändringar skulle fordras, att tillgänglighetenöver tiden skulle variera samt att reservpolisen sannolikt inte skulle kostamindre att använda än vanliga poliser. Dessa och andra omständigheter talademot inrättandet av en reservpolisstyrka och frågan var inte längre aktuell idepartementet. Enligt utskottets uppfattning saknades, med hänsyn bl.a. tillresultatet av den inom verkställda utredningen,anledning att ytterligare belysa frågorna om inrättandet av en s.k.reservpolis. Utskottet avstyrkte bifall till motionen.Trygghetsutredningen har haft i uppdrag att se över rollfördelningen mellanpolisen, kommunerna och de enskilda när det gäller att skapa trygghet motbrott, särskilt vardagsbrottslighet, och ordningsstörningar. I sittslutbetänkande Trygghet mot brott - Rollfördelning och samverkan (SOU1995:146) behandlar utredningen frågan om en frivillig polis bör införas(s. 147 f). Utredningen hänvisar till att det utomlands, bl.a. i ochWales, har funnits ett behov av att förstärka övervakningen på annat sätt ängenom att tillföra ytterligare polismän. Som exempel nämns att det i Englandoch finns specialpoliser som utgörs av frivilliga som utbildas tillpoliser. Det finns, enligt utredningens mening, inte anledning att här ilandet gå in för en sådan ordning eftersom vi har systemet med ordningsvakter,som har gamla anor i . Utredningen föreslår dock att det möjligaanvändningsområdet för ordningsvakter skall utvidgas från att gälla vissa ilagen angivna tillfällen eller platser till att gälla generellt för lokaleroch platser dit allmänheten har tillträde. Vidare föreslås attordningsvakterna skall knytas närmare polisen och att förordnanden skallmeddelas av länspolismästare.I sitt remissyttrande över slutbetänkande harRikspolisstyrelsen pekat på möjligheten med ett system i form av s.k.reservpolis. Särskilt i glesbygdsområden skulle en sådan ordning kunna utgöraett värdefullt komplement till traditionell polisverksamhet. En sådanreservpolisorganisation skulle enligt kunna byggas pånuvarande beredskapspolisorganisation eller bestå av personer som, efter enöversiktlig polisutbildning, kan kallas in vid särskilda tillfällen ellertjänstgöra när polis inte finns tillgänglig. I sådana fall skullereservpolisstyrkan stå direkt under polisens ledning.