bet · GL01JoU1 · 1997-11-25 00:00:00 — Skogsnäring (H)PropositionenAllmäntSkogsnäringen är fortsatt en av landets viktigaste näringar. Den kännetecknasav påtagliga konjunkturvariationer men sedd i ett längre perspektiv ärutvecklingen stadigt positiv. De svenska skogsföretagens stora beroende av deninternationella marknaden gör att konkurrensen ökar från länder med bättreförutsättningar att producera traditionella skogsprodukter. I ökad utsträckningriktar företagen därför sitt intresse mot investeringar i dessa länder. DenSverigebaserade industrin måste mot den bakgrunden verka för ett bättreutnyttjande och ett högre ekonomiskt utbyte av den dyra svenska vedfibern.Regeringen aviserade sin avsikt att göra en samlad, större insatsför forskning och utveckling i huvudsak inriktad mot den träbearbetande delenav branschen. som branschen själv förutsätts göra nya insatser påframtidsinriktade åtgärder är det angeläget att de samlade resurserna utnyttjasför samordnade insatser med gemensamma mål.Skogsstyrelsen har regeringens uppdrag att utvärdera skogspolitiskabeslut. Redovisningen skall göras . Utvärderingenkommer att innehålla en rad uppgifter om utvecklingen i olika avseenden inomskogsbruket. Vidare skall redovisa hur skogspolitikens nyainriktning har förts ut och hur behovet av rådgivning på olika områden haruppmärksammats.Genom det senaste mer omfattande skogspolitiska beslutet har statensekonomiska insatser på området begränsats starkt. De innefattar numera ihuvudsak enbart anslag till den skogspolitiska myndigheten. Svenskt skogsbrukär en näring som skall bära sina egna kostnader. skallgenom bl.a. rådgivning, information och tillsyn verka för att de skogspolitiskamålen nås.Den beräknade utgiftsutvecklingen på området till följd av tidigare fattadebeslut samt förslagen budgetproposition är följande (i miljonerkronor):Utgift AnvisatFörslagBeräknat Beräknat1995/961997 1998 1999 2000602,6 370,0 331,3 333,0 340,8RansoneringsreglernaEnligt 11 § skogsvårdslagen (1979:429) får regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer föreskriva att högst en viss andel av en brukningsenhetsskogsmarksareal får avverkas . Bestämmelsen som gällerstörre skogsinnehav (mer än 1 000 ha) avser att främja en jämn åldersfördelningav skogen. För övriga skogsinnehav får föreskrifterna innebära att avverkninginte får ske i sådan utsträckning att mer än hälften av brukningsenhetensskogsareal kommer att bestå av kalmark och yngre skog. Enligt 12 §skogsvårdsförordningen (1993:1096) gäller de senare bestämmelserna endastbrukningsenheter större än 100 ha. Mindre brukningsenheter omfattas sålundainte av ransoneringsreglerna med undantag för sådana som uppkommit genomklyvning av större fastigheter.Jämfört med tidigare föreskrifter till skogsvårdslagen innebär de härredovisade en minskad reglering och därmed ökade möjligheter att avverka skog.De samlade effekterna har särskilt vad gäller brukningsenheter mindre än 100 hai vissa fall medfört så omfattande avverkningar att avverkningsbar skog kommeratt saknas . I kombination med de generösarejordförvärvsbestämmelserna som tillkom ungefär har detta i ett antalfall lett till ett skogsbruk som inte är i skogspolitikens anda.Regeringen har mot den bakgrunden för avsikt att ändra sina föreskrifter påså sätt att undantaget från ransoneringsbestämmelserna skall gälla endastbrukningsenheter som är mindre än 50 ha. bör övervägaen översyn av skyddsgränserna för den yngre skogen. Någon lag-ändring är intenödvändig för att nå dessa syften.Anläggning av ny skogDen som har avverkat måste anlägga ny skog enligt 5 § skogsvårdslagen. Enligt 6§ skall de föryngringsåtgärder vidtas som behövs för att trygga återväxten avskog av tillfredsställande täthet och beskaffenhet i övrigt.Det har i olika sammanhang hävdats att återväxterna har försämrats efter 1993års skogspolitiska beslut och att detta skulle bero på förändringar ilagstiftningen. Mot den bakgrunden har haft regeringens uppdragatt tidigarelägga utvärderingen i dessa frågor. har redovisatuppdraget i rapporten av återväxternas kvalitet.Utvärderingen visar att resultatet av återväxtåtgärderna inte tillgodoserskogsvårdslagens krav. Att skapa ny skog efter avverkning, en skog som tar tillvara markens produktionsförmåga, är ett av de viktigaste inslagen ivår skogspolitik och nödvändigt för framtiden. Kraven på återväxtåtgärdernasresultat är lika höga nu som års skogspolitik. Detta måste klargörasför alla skogsägare. i alla dess delar måste utnyttjade medel som skogsvårdslagstiftningen ger. har beslutaten policy för tillsyn enligt skogsvårdslagen som kan medverka till en högre ochöver landet effektiv insats. Utvärderingen visar dessutom att det behövs ökadekunskaper hos skogsägarna om hur återväxtåtgärderna skall utföras. Sådana ökadekunskaper förutsattes för övrigt i det skogspolitiska beslutet. Någralagändringar är däremot inte nödvändiga.Röjning av skogRöjning av plant- och ungskog är viktiga åtgärder som medverkar till enkvalitetsmässigt ändamålsenlig skogsproduktion. Enligt nu gällande skogs-vårdslagstiftning skall ny skog vårdas bl.a. genom plantröjning och andraåtgärder som behövs för att den skall utvecklas tillfredsställande. EnligtSkogsstyrelsens årsredovisning har röjningarna under en dryg tioårsperiodminskat från ca 400 000 ha till under 200 000 ha. Orsakerna tillminskningen är bl.a. slopade statsbidrag och bristande kunskaper hosskogsägarna. Inom vissa delar av landet har och rådgivningsinsatser. Även skogsbranschen harförsökt stimulera till ökad ungskogsröjning. Den samlade utvärderingen avskogspolitiken får visa om ytterligare åtgärder behöver vidtas. Någrastatsbidrag till röjning av skog är dock inte aktuella.En biologisk mångfald i skogenSkogsstyrelsen har i likhet med ett antal andra myndigheter haft regeringensuppdrag att redovisa en aktionsplan för biologisk mångfald och uthålligtskogsbruk. Aktionsplanen är en naturlig uppföljning på myndighetsnivå av 1993års skogspolitiska beslut, där bevarandet av biologisk mångfald i skogen ochskogsbrukets sektorsansvar för miljön lades fast. Aktionsplanen innehåller endetaljerad redovisning av sektorsmål på ekosystem- och biotopnivå. Vidareredovisas ett stort antal förslag till åtgärder, angelägenhetsgradering fördessa, vem som skall utföra dem, när de bör utföras och hur de skallfinansieras. De flesta åtgärder är sådana som enligt skogspolitik ärskogsvårdsorganisationens naturliga uppgift ensam eller i samarbete medskogsnäringen. De allra flesta förslagen är vidare av sådan karaktär att varkenriksdagen eller regeringen skall ta ställning till dem. De ligger väl i linjemed de övergripande politiska beslut som fattats på skogsbruksområdet.Sammanfattningsvis utgör aktionsplan en värdefull, detaljeradgrund för skogsvårdsorganisationens m.fl. fortsatta arbete för en biologiskmångfald i skogen.Grönare skogSkogsvårdsorganisationen medverkar i genomförandet av det svenskamiljöprogrammet för jordbruket enligt rådets förordning (EEG) nr 2078/92.Medverkan avser utbildning, information och demonstrationsprojekt riktat tillskogsägande jordbrukare.Enligt planerna skall verksamheten successivt övergå i en utbildningskampanjsom har getts namnet Grönare skog. I kampanjen läggs stor vikt vid hög kvaliteti miljöarbetet. Den tar sikte på att vidga perspektivet till ettlandskapstänkande i verksamhetens planering. Grönare skog skall genomföras isamarbete med markägarnas medlemsorganisationer och med länsstyrelserna.Sammanlagt beräknas mer än 70 000 markägare delta i kampanjens kurser ochstudiecirkelverksamhet.Regeringen anser att de av redovisade planerna är angelägnaatt genomföra. Den pågående verksamheten bör därför fortsätta i huvudsak på detsätt har planerat. För beräknas en ekonomisk rampå . Den nationella finansieringen bör som bl.a. skeöver anslaget H 1 Skogsvårdsorganisationen.Ökat skogsbränsleuttagSom en del av energiförsörjningen enligt den nya energipolitiken spelar en ökadanvändning av biobränslen en viktig roll. En väsentlig del avbiobränsleförsörjningen kommer att ske från skogen. Bedömningarna av hur mycketskogsbränsle som kan tas ut varierar. Likaså varierar uppfattningarna omeffekterna på skogsmarken och på den biologiska mångfalden av sådana uttag.Skogsstyrelsen gör en översyn av sina föreskrifter och allmännaråd. Som ett led i denna översyn görs en miljökonsekvensbeskrivning. Innandenna är klar går det inte att ta ställning till behovet av sådana åtgärder somaskåterföring. Redan nu kan emellertid sägas att skogsägare ochavverkningsentreprenörer behöver information och utökade kunskaper om denhänsyn som behöver tas vid skogsbränsleuttag.I 14 § skogsvårdslagen föreskrivs att skogsmarkens ägare är skyldig attunderrätta om avverkning skall äga rum på hans mark. Dettaunderrättelsekrav bör nu uttryckligen utökas till att gälla även sådantskogsbränsleuttag som sker i samband med eller i nära anslutning till sådanavverkning som omfattas av kravet på anmälning. Det innebär i praktiken att enskogsägare som avser göra en föryngringsavverkning på minst 0,5 ha och dessutomgör ett skogsbränsleuttag skall anmäla båda åtgärderna tillSkogsvårdsstyrelsen minst före. Mot denna bakgrund har ett förslagtill ändring av 14 § skogsvårdslagen utarbetats i Närings- ochhandelsdepartementet. Förslaget har beretts tillsammans med Skogsstyrelsen.Ändringen som bör träda i kraft är av sådan beskaffenhet attLagrådets hörande saknar betydelse.Det är viktigt att den nya energimyndigheten och Skogsvårdsorganisationensamarbetar nära i dessa frågor och att energimyndigheten utnyttjarSkogsvårdsorganisationens kompetens på området.Avgifter för att täcka kostnader för tillsyn och kontrollI syfte att möjliggöra uttag av särskilda avgifter för kontroll och tillsyn bördet i 37 § skogsvårdslagen (1979:429) göras ett tillägg innebärande attregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får föreskriva sådanavgift.Nuvarande lydelse av 37 § medger endast uttag av särskilda avgifter i ärendenenligt denna lag. Med tillägget kan särskilda avgifter tas ut även för tillsynoch kontroll. Ändringen skulle ge regeringen möjlighet att iskogsvårdsförordningen (1993:1096) ge bemyndigande att i sinaföreskrifter ange regler för uttag av särskilda avgifter bl.a. för sådankontroll och tillsyn som rör yrkesmässig handel med och produktion avskogsodlingsmaterial och som är obligatorisk enligt EU.Mot denna bakgrund har ett förslag till ändring av 37 § skogsvårdslagenutarbetats i Närings- och . Förslaget har berettstillsammans med . Ändringen som bör träda i kraft den 1 januari1998 är av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande saknar betydelse.MotionernaI motionerna Jo302 yrkande 1 och Bo406 (båda c) yrkande 3 anförs att 12 §skogsvårdsförordningen bör ändras så att endast brukningsenheter större än 20ha skall undantas från ransoneringsreglerna.Enligt motion Jo304 (m) yrkande 2 bör avslå det förslag tilländring i 37 § skogsvårdslagen (1979:429) som syftar till att möjliggöra uttagav särskilda avgifter för kontroll och tillsyn. Enligt motionärernasuppfattning är den föreslagna kontrollavgiften ett försök från regeringens sidaatt återinföra en skogsvårdsavgift. Motionärerna anser dessutom att denmotivering regeringen ger angående anmälan av skogsbränsleuttag inte ärtillräckligt preciserad (yrkande 3). Det bör klart framgå att anmälningspliktenendast skall gälla i de fall anmälningsskyldighet föreligger förskogsavverkning. Skogsbränsleuttag som görs på annat sätt skall inte omfattasav anmälningsplikten.Utskottets övervägandenUtskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat frågan omransoneringsreglerna vid skogsavverkning, senast i betänkande 1996/97:JoU17.Utskottet förutsatte vid det tillfället att regeringen noggrant skulle följafrågan och vid behov vidta åtgärder. Regeringen aviserar nu sin avsikt attsänka gränsen för undantag från ransoneringsreglerna från 100 till 50 ha. Deargument som i motionerna Jo302 yrkande 1 och Bo406 yrkande 3 (båda c) anförsför en sänkning av gränsen till 20 ha är inte sådana att utskottet finneranledning till erinran mot regeringens ställningstagande. Motionerna avstyrks.Utskottet utgår ifrån att regeringen även framgent följer frågan och vid behovvidtar ytterligare åtgärder.I motiveringen till förslaget att ändra 37 § skogsvårdslagen (1979:429) angesatt syftet med lagändringen är att ge regeringen möjlighet att iskogsvårdsförordningen (1993:1096) ge bemyndigande att i sinaföreskrifter ange regler för uttag av särskilda avgifter bl.a. för sådankontroll och tillsyn som rör yrkesmässig handel med och produktion avskogsodlingsmaterial och som är obligatorisk enligt EU. Utskottet har ingainvändningar mot detta och avstyrker därmed motion Jo304 (m) yrkande 2.I 14 § skogsvårdslagen föreskrivs att skogsmarkens ägare är skyldig attunderrätta om avverkning skall äga rum på hans mark. Dettaunderrättelsekrav bör enligt regeringens förslag uttryckligen utökas till attgälla även sådant skogsbränsleuttag som sker i samband med eller i näraanslutning till sådan avverkning som omfattas av kravet på anmälning. Detinnebär i praktiken att en skogsägare som avser göra en föryngringsavverkningpå minst 0,5 ha och dessutom gör ett skogsbränsleuttag skall anmäla bådaåtgärderna till minst före. uppfattning innebär denna motivering att syftet med motion Jo304 (m)yrkande 3 i huvudsak är uppfyllt. Ingen ytterligare åtgärd föreslås medanledning av motionen.35. (H 1)PropositionenAnslaget disponeras av som är den centrala förvaltnings-myndigheten för skogsvårdsstyrelserna. Under anslaget redovisas all verksamhethos skogsvårdsorganisationen.Under femårsperioden 1998-2002 kommer det att på bedrivas enförsöksverksamhet med samordnad länsförvaltning. Med hänsyn till Gotlandssärställning som region kommer därvid att inordnasi . Mot denna bakgrund bör anslaget minskas med ,motsvarande de medel som under detta anslag varit avsedda förSkogsvårdsstyrelsens förvaltningskostnader. Motsvarande belopp tas istället upp under utgiftsområde 18 anslaget Länsstyrelserna m.m. så längeförsöksverksamheten pågår.Skogsvårdsorganisationens omorganisation är en fortsättning på deförändringar som påbörjades genom skogspolitiska beslut. För deengångsvisa kostnaderna som är förknippade medorganisationsförändringarna kommer att finansieras med medelsom disponeras av regeringen inom Närings- och ram.Kompensation för merkostnader i samband med lokaliseringen av regionkontortill kommer att tillföras från utgiftsområde19, anslaget A 9 Lokalisering av statliga arbetstillfällen till . Debesparingar som aviserades i förra årets budgetproposition bör fullföljas.För år 1998 bedöms anslagsbehovet till . Med hänsyn till dekraftiga besparingar som gjorts beräknas anslagsbehovenför till respektive 272 711 000 kr.MotionernaI motionerna Jo304 yrkande 9 och Jo782 yrkande 5 (båda m) föreslås attskogsvårdsorganisationen skall tilldelas ytterligare utöverregeringens förslag för rådgivning och informationsverksamhet. Bakgrunden tillförslaget är bl.a. att den nya skogspolitiken bygger på ett ökat ansvar hos denenskilde skogsägaren, vilket kräver att denna har kunskap om såväl deskogspolitiska målen som om hur dessa skall kunna uppnås avseende den egnamarken.Utskottets övervägandenUtskottet har tidigare tillstyrkt regeringens förslag beträffande ramen förutgiftsområde 23. De i motionerna Jo304 yrkande 9 och Jo782 yrkande 5 (båda m)framförda förslagen om en höjning av anslaget ryms inte inom denna av riksdagennu fastställda ram, och motionerna avstyrks därmed i berörda delar. Bidrag till skogsvård m.m. (H 2)PropositionenFrån anslaget som disponeras av täcks kostnaderna för bidragtill skogsvård m.m. som har beviljats före enligt förordningen(1979:792) om statligt stöd till skogsbruket samt kostnaderna för avsyning föreutbetalning av de beslutade bidragen. Ytterligare medel behöver inte tillförasefter för att kunna infria de nämnda besluten.För år 1998 bedöms anslagsbehovet till 6 000 000 kr.MotionernaI motion Jo227 (v) yrkande 3 föreslås att anslaget skall tillföras ytterligare5 utöver regeringens förslag för att finansiera ett särskiltstöd till röjning och gallring. Utöver detta föreslås i motion Jo305 (v)yrkande 8 att arbetsmarknadsmedel bör kunna komma i fråga för ändamålet.Utskottets övervägandenUtskottet har tidigare tillstyrkt regeringens förslag beträffande ramen förutgiftsområde 23. Utskottet tillstyrker även regeringens förslag tillmedelstilldelning inom anslaget och avstyrker därmed motion Jo227 (v) yrkande 3om en höjning av anslaget.I samband med förra årets budgetförslag behandlade utskottet ettmotionsförslag om användande av arbetsmarknadsmedel för att genomföraskogsvårdsåtgärder (1996/97:JoU1). Utskottet ansåg då att inte bör gåin på hur de arbetsmarknadspolitiska medlen fördelas och avstyrkte motionen.Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrker motion Jo305 (v) yrkande 8.37. Insatser för skogsbruket (H 3) m.fl. anslagUtskottet tillstyrker regeringens förslag under anslagen H 3, H 4 och H 5. beträffande anslag inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk,fiske med anslutande näringaratt med bifall till regeringens förslag och med avslag påmotionerna 1997/98:Jo17 yrkandena 13 och 14, 1997/98:Jo227 yrkande 3,1997/98:Jo230 yrkande 15, 1997/98:Jo239 yrkande 6, 1997/98:Jo241 yrkandena6, 7 och 12(14, 1997/98:Jo304 yrkande 9, 1997/98:Jo739 yrkandena 7 och 8,1997/98:Jo782 yrkandena 3, 4 och 5 och 1997/98:Jo912 yrkandena 1(3 anvisaranslag för under utgiftsområdet enligt utskottets förslagi bilaga 1,res. 1 (v)res. 2 (mp) - delvis2. beträffande preliminär fördelning på anslag inom utgiftsområde 23Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar för budgetåren 1999 och2000att avslår motionerna 1997/98:Jo241 yrkandena 11 och 15 och1997/98:Jo413 yrkande 1,res. 2 (mp) - delvis3. beträffande administrationen av de jordbrukspolitiska systemenatt avslår motionerna 1997/98:Jo230 yrkande 10, 1997/98: Jo236 och1997/98:Jo244 yrkande 1,res. 3 (m)4. beträffande resurser till avbytarverksamhetenatt avslår motion 1997/98:Jo230 yrkande 11,5. beträffande djurdatabas i Söderhamnatt avslår motion 1997/98:Jo223 yrkande 1,6. beträffande utvärdering av investeringsstöd tillanimalieproduktionenatt avslår motion 1997/98:Jo229 yrkande 5,7. beträffande stödområdesindelningenatt avslår motionerna 1997/98:Jo232, 1997/98:Jo240, 1997/98:Sk321yrkande 6 och 1997/98:A437,8. beträffande det fjällnära jordbruketatt med anledning av motionerna 1997/98:Jo222 och 1997/98:Jo227yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,9. beträffande omfördelning mellan EG:s miljöstöd och EG:sjordbruksstödatt avslår motion 1997/98:Jo239 yrkande 5,10. beträffande förstärkningsutsättningar av fiskatt avslår motion 1997/98:Jo418,11. beträffande svensk biodlingatt avslår motion 1997/98:Jo238,12. beträffande besparingar inom SLUatt avslår motion 1997/98:Jo244 yrkande 2,13. beträffande anslag för utveckling av ekologiskt lantbrukatt avslår motion 1997/98:Jo230 yrkande 12,14. beträffande fördelning av ärenden mellan departementenatt avslår motion 1997/98:Jo601,15. beträffande införande av 20-hektarsgräns för ransonerings-regleratt avslår motionerna 1997/98:Jo302 yrkande 1 och 1997/98: Bo406yrkande 3,res. 4 (c, mp)16. beträffande användning av arbetsmarknadsmedelatt avslår motion 1997/98:Jo305 yrkande 8,17. beträffande ändring i skogsvårdslagenatt med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion1997/98:Jo304 yrkandena 2 och 3 antar förslaget till lag om ändring iskogsvårdslagen (1979:429).res. 5 (m)den 25 november 1997På jordbruksutskottets vägnarLennart DaléusI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (),(), (), (), Ann-KristineJohansson (s), (), (), (), GudrunLindvall (mp), () och (). Anslag inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutandenäringar (mom. 1)() anför:A 1 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m.Enligt min mening skall den svenska ha en central roll iuppföljandet av utfästelser. Regeringen föreslår inga medel tillkommitténs arbete. Jag föreslår därför att medel anslås för detta ändamål genomen omfördelning från anslaget F 6. Ytterligare utöver regeringensförslag bör således tillföras anslaget.B 6 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruketJag anser att anslaget bör tillföras utöver regeringens förslag.Anslaget till marknadsstödjande åtgärder har minskat i samma takt som denekologiska produktionen ökat. Detta innebär att medel saknas för informationtill bl.a. allmänheten, offentliga inrättningar och storkök. Medel saknas ävenför att främja en långsiktig utveckling av marknaden. En ökad satsning påmarknadsstödjande åtgärder bör därför göras genom en omfördelning av dels 2miljoner kronor från anslaget F 6, dels inom anslaget B 6 därmotsvarande belopp tas från funktionstest av lantbrukssprutor.B 10 Regionala stöd till jordbruketAnslaget bör enligt min mening tillföras utöver regeringensförslag. Jag anser att det nationella stödet i stödområde 1-3 bör räknas uppmed motsvarande belopp. Det är märkligt att regeringen, mot bakgrund av att manåterför , inte återställer hela det regionala stödet.Sammanlagt bör stödet således räknas som förinnevarande budgetår.B 12-B 13 Kompletterande åtgärder inom jordbruket och Från EG-budgetenfinansierade kompletterande åtgärder inom jordbruketJag anser att det under anslaget B 12 för bör anvisas ett iförhållande till regeringens förslag minskat anslag med 330 000 000 kr.Regeringen redovisar ett underutnyttjande på nästan 350 miljoner underinnevarande år. Jag står därför fast vid vårt tidigare förslag i vårbudgetenoch yrkar en neddragning av anslaget med nu angivet belopp. Därav följer attdet under anslaget B 13 även bör anvisas ett i förhållande till regeringensförslag minskat anslag med 330 000 000 kr.C 4 FiskevårdDet är mycket bra att regeringen nu uppfyller löftet att anslå ytterligaremedel till fiskevård. Behoven är stora och eftersatta. Enligt min mening harregeringen dock glömt två områden för fiskevården: dels fiskevård ifjällvattnen, dels åtgärder för att rädda ålen. För att finansiera dessaåtgärder bör utöver regeringens förslag anvisas under anslagetC 4.E 1 Statens veterinärmedicinska anstaltEnligt min mening bör det under anslaget för anvisas ett iförhållande till regeringens förslag ökat anslag med . Beredskapenmot smittsamma djursjukdomar är SVA:s tyngsta uppgift, och EU-medlemskapet harmedfört utökade arbetsuppgifter. I likhet med SVA anser jag att det krävs enresursförstärkning för bl.a. detta ändamål.E 5 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomarJag anser att det under anslaget för bör anvisas ett iförhållande till regeringens förslag ökat anslag med . Jag delar istort sett bedömning när det gäller den totalamedelsanvisningen under anslaget, dvs. 105,9 miljoner kronor.F 1 Statens livsmedelsverkMot bakgrund av de ökande fallen av salmonella och att Livsmedelsverketsprognos visar på ett underskott anser jag att anslaget bör tillföras5 utöver regeringens förslag.F 6 Exportfrämjande åtgärderRegeringen föreslår ett nytt anslag för exportfrämjande åtgärder. Enligt minmening bör näringen själv stå för marknadsföringsinsatser, och jag anser därföratt anslaget bör minskas med hela det föreslagna beloppet, dvs. 5 000 000 kr.Medlen bör i stället tillföras anslagen A 1 och B 6.G 1 lantbruksuniversitetSLU har fått vidkännas kraftiga anslagsminskningar . Ettstort antal tjänster har dragits in och myndighetskapitalet har minskat. Trotsatt regeringen i budgetpropositionen anvisar medel för nya högskoleplatserföreslås ytterligare en besparing på motiverat av statsfinansiellaskäl. Mot bakgrund av att regeringen i andra sammanhang berömmer sig av att hastatsfinanserna under kontroll och mot bakgrund av att SLU har en viktig roll iden ekologiska omställningen är regeringens föreslagna anslagsminskning svåratt förstå. Jag anser därför att anslaget bör tillföras utöverregeringens förslag.H 2 Bidrag till skogsvårdAv de utvärderingar som gjorts kan konstateras att röjnings- ochgallringsverksamheten har minskat mycket kraftigt sedan den nya skogsvårdslagenträdde i kraft.