bet · GL01BoU1 · 1997-11-25 00:00:00 — I den mån förslagen i partimotionerna1997/98:Bo202 (m) yrkande 1, 1997/98:Bo203 (c) yrkande 1 och 1997/98: Bo231 (v)yrkandena 1 och 2 samt motionerna 1997/98:Bo206 (s), 1997/98: Bo208 (s),1997/98:Bo212 (s), 1997/98:Bo218 (kd) yrkande 3, 1997/98: Bo222 (s),1997/98:Bo229 (s), 1997/98:Bo509 (s), 1997/98:Bo523 (c) yrkande 3 och1997/98:So805 (mp) yrkande 7 inte kan anses tillgodosedda genom det nu anfördaavstyrks de av utskottet.Allmännyttiga bostadsföretagI detta avsnitt behandlar utskottet proposition 1997/98:37 om fortsatttillämpning av vissa bestämmelser om allmännyttiga bostadsföretag, sju motionerväckta med inledning av propositionen samt sju motioner helt eller delvis omkommunala bostadsföretag väckta under allmänna motionstiden 1997.I propositionen föreslås godkänna vad regeringen förordat omfortsatt tillämpning av vissa bestämmelser om allmännyttiga bostadsföretag.Bakgrund till regeringens förslag är sammanfattningsvis följande.Riksdagen beslöt (bet. 1996/97:BoU7) om särskilda bestämmelservid ägarförändringar och överlåtelser som rör de allmännyttiga bostadsföretageneller deras bostäder. Bestämmelserna redovisas i propositionen på följandesätt.- Till skillnad från tidigare kan ägandet i ett allmännyttigt företag breddasutan att företagets ställning som allmännyttigt går förlorad. Det gäller sålänge som kommunen alltjämt har det bestämmande inflytandet över företaget.- Upphör kommunens bestämmande inflytande över företaget skallallmännyttigförklaringen återkallas och räntestöd inte längre lämnas förföretagets bostäder.- Om företaget säljer eller på annat sätt avhänder sig av detbestånd av bostäder som företaget ägde lämnas inte längreräntestöd för vare sig de bostäder som överlåtits eller de som finns kvar iföretaget. Regeringen kan dock under vissa förutsättningar medge atträntestöd ändå lämnas. förlorat rätten till räntestöd för sinakvarvarande bostäder skall förklaringen som allmännyttigt bostadsföretagåterkallas.Bestämmelserna gäller ägarförändringar och överlåtelser som sker under tidenden 12 oktober 1996-den 31 december 1997. De gäller företag som den 11 oktober1996 hade ställning som allmännyttiga bostadsföretag eller som i låne- ochbidragshänseende jämställs med sådana företag.Regeringens förslag är att de bestämmelser om överlåtelser av allmännyttigabostadsföretag m.m. som gäller skall tillämpas även i fråga omägarförändringar och överlåtelser som sker efter utgången av , docklängst fram till utgången av år 1999.En särskild utredare har haft i uppdrag att se över de förutsättningar ochvillkor som gäller för att ett företag skall ha ställning som allmännyttigtbostadsföretag. Utredaren har i betänkandet (SOU1997:81) lämnat sitt förslag. Det har remissbehandlats. I propositionen anförsatt regeringen bedömer att utredarens förslag rymmer frågor med betydandelagstiftningsmässiga och finansiella komplikationer samt att förslagen i sinaekonomiska delar har ett nära samband också med de frågor om bostadspolitikenpå och om statens stöd till boendet som bereds inomRegeringskansliet.Det är mot bakgrund av att ytterligare överväganden behövs med anledning avutredarens förslag och remissbehandlingen av det som regeringen förordar att nugällande regler om överlåtelser av allmännyttiga bostadsföretag eller derasbostäder skall förlängas längst t.o.m. utgången av år 1999.I de med anledning av propositionen väckta motionerna 1997/98:Bo1 (m),1997/98:Bo2 (kd), 1997/98:Bo3 (m), 1997/98:Bo4 (fp), 1997/98:Bo6 (c) och1997/98:Bo7 (mp) yrkas avslag på regeringsförslaget. I samtliga motioner anförsatt reglerna om överlåtelse m.m. av allmännyttiga bostadsföretag innebär eninskränkning av den kommunala självstyrelsen.I vissa av motionerna hänvisar motionärerna till den avvisande inställning deintog när det gällde att införa de nu diskuterade bestämmelserna. I mp-motionen anförs att en förlängning av bestämmelserna med visar attregeringen inte avser att lämna några förslag av permanent karaktär avseenderegler för ägarförändringar av kommunala bostadsföretag.I den under allmänna motionstiden väckta motionen 1997/98:K529 (fp) yrkande 2läggs fram ett förslag som går ut på att de nuvarande reglerna för överlåtelserm.m. av allmännyttiga bostadsföretag bör avvecklas.Utskottet behandlade - som framgått ovan - (bet. 1996/97:BoU7) ettregeringsförslag om särskilda bestämmelser vid överlåtelser m.m. avallmännyttiga bostadsföretag jämte motioner. Efter att ha konstaterat att denbostadspolitiska målsättningen ur ett översiktligt perspektiv tidigare inteföranlett invändningar i bostadsutskottet eller anförde utskottetföljande beträffande de kommunala bostadsföretagen med anledning av den dåaktuella propositionen och motionerna (m, c, fp, kd) om avslag påregeringsförslaget.Som framgått av vad nu anförts finns uppenbarligen skilda uppfattningar om deallmännyttiga bostadsföretagens roll när det gäller att förverkliga denbostadspolitiska målsättningen. Om denna målsättning som sådan råder iriksdagen närmast total enighet. Det synsätt som representeras av förslaget ipropositionen innebär ordagrant enligt propositionen bl.a. beträffande deallmännyttiga bostadsföretagen ?att de kommunägda allmännyttigabostadsföretagen kom att bli ett av de mest centrala verktygen för kommunerna ideras strävanden att utveckla en väl fungerande bostadsförsörjning som når allamedborgare?. I regeringsförslaget anförs också att det finns goda skäl för enkommun att i olika avseenden förändra och utveckla ett allmännyttigtbostadsföretag. Starka och väl fungerande sådana företag är enligtpropositionen fortfarande en nödvändig tillgång.- - -Det andra synsättet - det som representeras av vissa motioner - innebärantingen att kommunerna utan statlig inblandning själva är bäst skickade attbedöma om ett breddat ägande eller försäljning av de allmännyttigabostadsföretagen bäst gagnar kommunens invånare eller att kommunerna överhuvud taget inte bör äga bostadsföretag.Utskottet anser att det synsätt som legat till grund för regeringsförslagetockså är det som framöver bör väga tyngst när det gäller de allmännyttigabostadsföretagen. Utskottet har redovisat att den ordning regeringen nuförespråkar föreslås tillämpas på ägarförändringar och överlåtelser som skerunder tiden - och att regeringen,efter särskild utredning, ämnar återkomma till med förslag tillpermanenta bestämmelser i frågan. Enligt utskottets mening bör den ipropositionen temporära ordningen tillämpas under de förutsättningar som däranges.Regeringens motiv för att föreslå en förlängning av de nu diskuterade?överlåtelsereglerna? är, som framgått ovan, att ytterligare tid behövs för attbereda betänkandet om de allmännyttiga bostadsföretagen samt att frågan i sinaekonomiska delar har ett nära samband också med de frågor om bostadspolitikenpå som bereds inom Regeringskansliet.Som utskottet konstaterat åtskilliga gånger tidigare och bl. a. (bet.1996/97:BoU7) vid sin behandling av de nu gällande reglerna förägarförändringar m.m. i de allmännyttiga bostadsföretagen är dessa företagmycket betydelsefulla när det gäller att tillgodose alla medborgares rätt god bostad. är nödvändiga för ettbostadsbyggande under demokratisk kontroll styrt utan enskilda vinstintressen.Utskottet vidhåller denna uppfattning. Det kan å ena sidan i och för sighävdas att det hade varit önskvärt med att långsiktigt beslut om deallmännyttiga bostadsföretagens roll i den framtida bostadspolitiken. Å andrasidan kan rimligen inte kritik av större tyngd riktas mot det upplägg somförespråkas i propositionen och som bl.a. innebär att frågan om dessa företagbör ses i ett större bostadspolitiskt perspektiv. Utskottet har noterat att ettsådant upplägg vunnit anslutning i motion 1997/98:Bo5 (v). I denna motion, somutskottet behandlar nedan, diskuteras kommunernas bostadspolitiska ansvar ochde kommunala bostadsföretagens uppgifter på längre sikt.Med hänvisning till vad i regeringsförslaget anförts om behovet av fortsatttillämpning av reglerna för överlåtelser m.m. av allmännyttiga bostadsföretagföreslår utskottet att godkänner vad regeringen i proposition1997/98:37 förordat. De däremot ställda förslagen i motionerna 1997/98:Bo1 (m),1997/98:Bo2 (kd), 1997/98:Bo3 (m), 1997/98:Bo4 (fp), 1997/98:Bo6 (c) och1997/98:Bo7 (mp) om avslag på propositionen avstyrks alltså av utskottet. Ävenförslaget i motion 1997/98:K529 (fp) yrkande 2 avstyrks. Denna motion, somväcktes under allmänna motionstiden går ut på att de nuvarandeöverlåtelsereglerna bör avskaffas.I Moderata samlingspartiets partimotion 1997/98:Bo202 yrkande 22 och i motion1997/98:Sk734 (m) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande tillregeringen av innebörd att kommunerna bör sälja sina bostadsbolag.Motionerna går stick i stäv mot utskottets uppfattning om värdet av mångfaldnär det gäller byggande, ägande och förvaltning av bostäder. Det är enligtutskottets uppfattning förvånande att just företrädare för det parti sommotionärerna representerar för fram förslag som, om de genomförs, begränsarkonkurrens och valfrihet för de boende. I åtskilliga andra sammanhang brukarmotionärerna hävda just mångfald och valfrihet som något mycket positivt.Motionsförslagen är dessutom så svepande och kategoriska att de rimligen intebör ligga till grund för ett seriöst ställningstagande i en viktig fråga.Beslut om de kommunala bostadsföretagens vara eller icke vara är en fråga förden kommunala nivån. En anslutning till motionärernas förslag om uttalandenfrån riksdag och regering rimmar också dåligt med deras ovan framfördauppfattning av innebörd att ingrepp av statsmakterna i den kommunalasjälvstyrelsen inte bör tolereras. Med det anförda avstyrker utskottet de bådayrkandena om utförsäljning av allmännyttiga bostadsföretag.I detta avsnitt återstår att behandla fem motioner i vilka föreslås olikaåtgärder för att stärka de allmännyttiga bostadsföretagens roll elleraktualiseras att förslag om dessa företag bör föreläggas i denbostadspolitiska propositionen.I partimotion 1997/98:Bo232 yrkande 2 föreslås ett riksdagenstillkännagivande till regeringen om ett särskilt stöd till kommunalabostadsföretag på svaga bostadsmarknader. I partimotionen anförs att dekommunala bostadsbolagen är en grundbult i den sociala bostadspolitiken och attstaten och kommunerna gemensamt tagit ett ansvar för att skapa godaförutsättningar för bostadsbyggandet. Motionärerna erinrar också om de problemför vissa kommunala bostadsföretag som finns huvudsakligen på svagabostadsmarknader. För att stärka ekonomin hos dessa företag föreslårmotionärerna att anslås vart och ett av somrekonstruktionsstöd för att skapa bättre soliditet för dem. I den med anledningav proposition 1997/98:37 väckta motionen 1997/98: Bo5 (v) föreslås riksdagenstillkännagivanden om innehållet i den proposition om bostadspolitiken som äratt vänta. Även i denna motion diskuteras de svårigheter som många av deallmännyttiga bostadsföretagen brottas med. De förslag om satsningar på deallmännyttiga bostadsföretagen som förs fram i motionen stämmer enligtmotionärerna väl överens med delar av den bostadspolitiska utredningens förslagsamt med förslagen i den ovan refererade utredningen (SOU 1997:81) om deallmännyttiga bostadsföretagen.Förslag om rekonstruktion av de allmännyttiga bostadsföretagen förs framockså i motionerna 1997/98:Bo207 (s), 1997/98:Bo210 (s) och 1997/98: Bo230 (s).Förslagen i dessa motioner bygger åtminstone delvis på förslag som av tillställts regeringen. Det gäller bl.a. förslaget i motion1997/98:Bo210 om inrättande av en fond för att stödja krisdrabbade kommunägdabostadsföretag.Med anledning av de nu redovisade motionerna vill utskottet anföra följande.Som utskottet tidigare konstaterat finns i en relativt bred majoritetsom anser att de allmännyttiga bostadsföretagen spelar en viktig roll för attförverkliga den sociala bostadspolitiken. Vad frågan nu gäller är inte attöverväga om dessa företag överhuvud taget bör ges möjligheter att även framöveragera på lokala bostadsmarknader. Vad frågan gäller är i stället hur de skallkunna möta dagens problem på en ur flera aspekter förändrad bostadsmarknad ochsvara upp mot de delvis annorlunda förhållanden som den framtidabostadspolitiken kan komma att innebära. Som också framgått ovan finns fleraförslag om dessa företag, förslag som bereds i regeringens kansli. Frågor om deallmännyttiga bostadsföretagen har för regeringens bedömning aktualiserats avden bostadspolitiska utredningen, av utredningen om de allmännyttigabostadsföretagen och av styrelse.I sak föreligger således ingen skillnad i uppfattningen mellan utskottet ochmotionärerna beträffande de allmännyttiga bostadsföretagens roll och betydelsei dag och framöver som rimligen kan överblickas. Inga skildauppfattningar finns heller om att i en kommande bostadspolitisk propositionfrågan om dessa företag bör aktualiseras.Eftersom syftet med motionerna får anses komma att tillgodoses utan någonriksdagens begäran därom bör de av motionärerna föreslagna tillkännagivandenatill regeringen nu kunna undvaras. Det finns alltså grundad anledning ta förgivet att i den bostadspolitiska propositionen, som avses avlämnas i början avår 1998, kommer att övervägas kommunernas ansvar på området. Med det anfördaavstyrker utskottet bifall till motionerna 1997/98:Bo5 (v), 1997/98:Bo207 (s),1997/98:Bo210 (s), 1997/98:Bo230 (s) och partimotion1997/98:Bo232 yrkande 2 om vissa förslag avseende de allmännyttigabostadsföretagen.Vissa miljöaspekter på byggande och boendeUnder denna rubrik behandlar utskottet ett antal motioner med förslag inriktadepå allmänna åtgärder för ett mer miljöanpassat byggande och boende. Det handlarbåde om förslag som gäller den yttre miljön och mer hälsomiljöinriktade frågor.Det bör framhållas att förslag med ett näraliggande innehåll även behandlas avutskottet i andra sammanhang. I de överväganden om anslagsfördelningen som utskottet redovisat inledningsvis i detta betänkande tasflera sådana förslag upp. Det gäller exempelvis regeringens förslag om stödtill lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet och motionsförslag omsatsningar på allergisanering och ekologiskt inriktade byggåtgärder. Utskottetavser också senare under att i ett betänkande om egenskapskrav påbyggnader m.m. ta upp motionsförslag om bl.a. miljökrav som bör hävdas genombyggregler.Riksdagen föreslås i motion 1997/98:Bo201 (s) göra ett tillkännagivande omatt boendet måste ses i ett helhetsperspektiv. Motionären efterlyser ensamhällsutveckling som ger utrymme både för ett ekologiskt boende och försocial trygghet med möjlighet till möten över generationsgränser.Byggsatsningar med ekologisk inriktning förespråkas i två s-motioner. Imotion 1997/98:Bo512 (s) yrkande 1 föreslås att , ,kommunerna, byggföretagen och de boende gemensamt bidrar till förnyelsen avmiljonprogramsområdena. Vidare föreslår motionären att en delegation tillsättsmed uppgift att bidra till ett ekologiskt kunskapslyft inom bygg- ochbostadsbranschen - yrkande 2. I motion 1997/98:Bo513 (s) föreslås att ett nyttprogram inrättas med uppgift att förena ledig byggkapacitet med omställningentill ett ekologiskt hållbart samhälle.Centerpartiet föreslår i sin partimotion 1997/98:Bo203 yrkande gör ett tillkännagivande om miljöaspekter på boendet. Motionärernadiskuterar en rad angelägna frågor för ett mer miljöanpassat byggande ochboende; resurshushållning, återvinning, kretsloppsanpassning, kvalitetskrav påbostäder, energihushållning, åtgärder mot sjuka hus m.m. I ytterligare två c-motioner tas upp vissa särskilda boendemiljöfrågor. I partimotionen1997/98:So801 (c) yrkande 11 föreslås att det s.k. Innemiljöåret bör ges etttydligt barnperspektiv. Innemiljöåret planeras av till år1999. Motionärerna framhåller vikten av intensifierade ansträngningar för attsäkerställa en hälsosam innemiljö för alla barn. I motion 1997/98:Bo539 (c)yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att Miljöhälsoutredningensbetänkande (SOU 1996:124) med förslag om ett nationellt handlingsprogramsnarast bör leda till att åtgärder vidtas. Bland de förslag som utredningenredovisade i sitt betänkande finns flera som är inriktade påboendemiljön.I partimotion om skolpolitik 1997/98:Ub256 diskuterasfrågor om den fysiska arbetsmiljön för barn och ungdomar. föreslåsgöra tillkännagivanden dels om vikten av att saneringar och ombyggnader avskolor och skolgårdar kommer till stånd trots kommunernas kärva ekonomiska läge(yrkande 3), dels om att bidrag till ROT-åtgärder i kommunerna bör användas förallergisanering av lokaler där barn och ungdomar vistas (yrkande 4).I detta avsnitt tas slutligen upp motion 1997/98:Bo228 (mp) om en ny grönstad. Motionärerna förordar att ett fullskaleförsök genomförs med byggande aven stad som redan från början är planerad utifrån all tillgänglig kunskap omvad som är hållbart ur ett socialt, ekologiskt och ekonomiskt perspektiv.Följande kan anföras i de aktualiserade frågorna om vissa miljöaspekter påbyggande och boende. har under en lång följd av år starktbetonat vikten av att åtgärder vidtas i syfte att uppnå en bra boendemiljö ivid bemärkelse. Utskottet engagerade sig tidigt i frågor om s.k. sjuka hus ochhar varit pådrivande i en rad frågor om byggnaders inomhusmiljö ochmiljöriktigt byggande. Det är mot denna bakgrund glädjande att dessa frågorunder givits en allt större tyngd inom bostadspolitiken ochbland byggare, förvaltare och boende. har också en rad åtgärdervidtagits i syfte att både förbättra förhållandena i det befintligabyggnadsbeståndet och påverka nytillkommande bebyggelse i önskvärd riktning.Det bör emellertid understrykas att arbetet med att uppnå ett miljöriktigtbyggande och boende kan anses befinna sig i ett inledningsskede och att kravenpå ekologisk hållbarhet därför kontinuerligt behöver hävdas och utvecklas.Bostadsutskottet delar således den syn på vikten av miljöfrågorna i boendetsom bildar utgångspunkt för förslagen i de återgivna motionerna. Utskottet seräven positivt på flertalet av de förslag till åtgärder som diskuteras avmotionärerna. Det kan dock konstateras att förslagen i de flesta fallen närmastinnebär att för regeringen skall understryka behovet av fortsattasatsningar inom miljöområdet. Det finns emellertid skäl för uppfattningen attregeringen redan delar utskottets och motionärernas bedömning i denna fråga.Exempelvis är regeringens förslag i årets budgetproposition om stöd för lokalainvesteringsprogram för ekologisk hållbarhet ett uttryck för detta.Samsynen mellan regeringen och bostadsutskottet i boendemiljöfrågorna harockså inneburit att utskottets överväganden på området tagits som utgångspunktför omfattande uppdrag till . behandlade utskottet ettstort antal motionsyrkanden om miljöriktigt byggande och boende i vidbemärkelse (se bet. 1994/95:BoU18 samt 1995/96:BoU1). Utskottets övervägandenresulterade i flera tillkännagivanden till regeringen om behovet av insatserinom olika områden. Regeringen har därefter givit i uppdrag attgenomföra ett brett upplagt arbete med bl.a. den inriktning som utskottetförordat. Resultaten av regeringsuppdragen kommer att slutredovisas i mars1998. Bland de frågor som behandlas av finns exempelvis flertalet avde frågor som diskuteras i partimotionen 1997/98:Bo203 (c). Vad gäller övrigamotionsyrkanden kan utskottet lämna följande kortfattade kommentarer.Enligt vad som anförs i budgetpropositionen (utgiftsområde 9) avserregeringen att underställa ett förslag tillnationellt handlingsprogram baserat på förslag.Folkhälsoinstitutet har i förberedelsearbetet inför Innemiljöåret engageratett stort antal myndigheter, däribland och . Det fårförutsättas att frågor om barns innemiljö ges stor uppmärksamhet i dettasammanhang. För detta talar att flera av de engagerade myndigheterna i sittarbete redan tidigare i stor utsträckning uppmärksammat frågor om barnensbostads-, skol- och daghemsmiljö. Detta gäller inte minst Folkhälsoinstitutetoch Boverket.Förslagen i kd-motionen om att sanering och ombyggnad av skollokaler bör geshög prioritet överenstämmer med utskottets syn på frågan. Flera olika statligastöd har också haft denna inriktning.Förslaget i mp-motionen om ett fullskaleförsök med byggande av en ekologiskstad är intressant och tankeväckande. Möjligheterna att i dagens läge medomfattande problem på bygg- och bostadsmarknaden finna byggherrar ochfinansiering för ett projekt i denna storleksordning måste dock anses varastarkt begränsade.De förslag om sysselsättningsskapande satsningar med ekologisk inriktninginom byggsektorn som förs fram i s-motioner sammanfaller till stor del med denav regeringen förordade inriktningen av stödet till lokala investeringsprogramför ekologisk hållbarhet. Avsikten är att insatser i s.k. miljonprogramsområdenkommer att ges en prioriterad ställning vid fördelning av stödet. Det kanvidare förväntas att investeringssatsningarna kommer att ge ett betydandetillskott av arbetstillfällen inom byggsektorn.Det anförda innebär sammanfattningsvis att utskottet anser att tillräckligaskäl inte nu föreligger för att ställa sig bakom de i motionernaförordade tillkännagivandena. Flertalet frågor kommer att uppmärksammas utanytterligare initiativ från . Det finns givetvis även vadgäller frågor om miljöaspekter på byggande och boende skäl att avvaktaförslagen i den bostadspolitiska propositionen. Därutöver kommerslutredovisningen av ovan nämnda uppdrag geunderlag för fortsatta överväganden.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motionerna 1997/98:Bo201(s), 1997/98:Bo203 (c) yrkande 2, 1997/98:Bo228 (mp), 1997/98:Bo512 (s),1997/98:Bo513 (s), 1997/98:Bo539 (c) yrkande 2, 1997/98:So801 (c) yrkande 11samt 1997/98:Ub256 (kd) yrkandena 3 och 4 kan avstyrkas.Åtgärder mot boendesegregation m.m.I sex motioner som väckts under årets allmänna motionstid och som hänvisatstill bostadsutskottet förs fram förslag till åtgärder som syftar till att medbostadspolitiskt inriktade åtgärder motverka boendesegregation och förbättraboendemiljön. Problembeskrivningen i motionerna visar många gemensamma drag. Imotionerna diskuteras bl.a. frågor om brister i det offentliga och kommersiellaserviceutbudet, enahanda och slitna bostadsmiljöer, men även språkproblem,brister i utbildningen, social utslagning och diskriminerande behandling iolika avseenden. Motionsförslagen innebär i korthet följande.Enligt partimotion 1997/98:Bo203 yrkande 8 är en satsning påutsatta bostadsområden i enlighet med det förslag som bostadspolitiskautredningen lagt fram angelägen, men långt ifrån tillräcklig. Kompletterandeinsatser inom andra politikområden måste enligt motionen därför till. Även imotion 1997/98:Bo539 (c) yrkande 12 förs ett motsvarande förslag fram. Enförutsättning anges dock vara att åtgärderna bygger på en strategi för hurberörda bostadsområden skall byggas om.För att bryta segregationen fordras enligt motion 1997/98:Bo218 (kd) yrkande1 åtgärder som leder till delaktighet och inflytande för de boende. Dessutomfordras enligt motionen riktade insatser som leder till företagsetableringaroch till ökad sysselsättning.De åtgärder som vidtagits för att komma till rätta med problemen iutsatta bostadsområden är enligt motion 1997/98:Bo225 (c) inte tillräckliga.De behöver därför kompletteras med insatser som leder till ett decentraliseratbeslutsfattande som ger makt, inflytande och ansvar för de boende. Ett ökatlokalt inflytandet som en väg att bryta segregationen i utsatta bostadsområdenförordas också i motionerna 1997/98:Bo523 (c) yrkande 5 samt 1997/98: Bo539 (c)yrkande 15.Hittillsvarande insatser för att motverka segregation har enligtVänsterpartiets partimotion 1997/98:Bo231 yrkande 5 varit otillräckliga.Ytterligare insatser, bl.a. i enlighet med vad bostadspolitiska utredningenföreslagit, måste därför till.