bet · GK01FiU25 · 1997-04-17 00:00:00 — Utskottet tillstyrker att riksbanksfullmäktige beviljas ansvarsfrihet för sinförvaltning under 1996.Utskottet biträder också fullmäktiges förslag till disposition avRiksbankens resultat samt föreslår att fastställer Riksbankensbalansräkning och resultaträkning.I betänkandet behandlar utskottet även två motioner, en rörandepenningpolitikens inriktning och en om särskilda avkänningsmärken för blindapå sedlar och mynt. Båda motionerna avstyrks.RedogörelsernaFullmäktiges i förvaltningsberättelse för år 1996I berättelsen (redog. 1996/97:RB1) lämnar fullmäktige en redogörelse för denförda kredit- och valutapolitiken samt för bankens verksamhet i övrigt. Vidarelämnar fullmäktige förslag till dispositionen av resultat.Fullmäktige föreslår1. att fastställer i förvaltningsberättelsen återgivnabalans- och resultaträkningar för ,2. att beslutar att resultat som efter avsättning tillresultatutjämningsfonden uppgår till skall fördelas såatta) överförs till dispositionsfonden ochb) levereras in till statsverket.Riksdagens revisorers berättelse över granskningen av verksamhetunder år 1996I berättelsen (redog. 1996/97:RR5) tillstyrker revisorer1. att fullmäktige i beviljas ansvarsfrihet för ,2. att fastställer i förvaltningsberättelsen återgivnabalans- och resultaträkningar för år 1996.Riksdagens revisorer har också lämnat utskottet en mer utförliggranskningsrapport (daterad ) som utarbetats gemensamt avRiksbankens revisionsavdelning och den revisionsbyrå som på Riksdagensrevisorers uppdrag svarar för granskningsarbetet, KPMG protokollUtskottet har som underlag för sin prövning även haft tillgång tillriksbanksfullmäktiges särskilda och allmänna protokoll för . En motion har väckts i ärendet, nämligen motion 1996/97:Fi36 av . (v). I den föreslår Vänsterpartiet:1. att som sin mening ger riksbanksfullmäktige till känna vad somsägs i motionen om de negativa effekterna av den alltför restriktivapenningpolitiken,2. att som sin mening ger riksbanksfullmäktige till känna vad somsägs i motionen om behovet av att utvidga målet för penningpolitiken,3. att som sin mening ger riksbanksfullmäktige till känna vad somsägs i motionen om riksbanksfullmäktiges ställningstagande till en svenskanslutning till ERM.I detta sammanhang behandlar utskottet också den under allmänna motionstiden1996 väckta motionen 1996/97:Fi923 av (). I den föreslås attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som sägs i motionen ominförande, överläggningar och initiativ i fråga om avkänningsmärken på nyasedlar och mynt. och resultatRiksbankens resultat har disponerats i enlighet med riktlinjersom fullmäktige lade fast i anslutning till bokslut. Riktlinjerna hargodkänts av . Enligt dessa skall till statsverketleverera in ett belopp som motsvarar av de fem senaste årensgenomsnittliga resultat före bokslutsdispositioner. Beloppet skall avrundastill jämnt hundratal . Dessutom skall till dispositionsfondenvarje år avsättas av samma genomsnittliga resultat. Återstoden av åretsresultat skall avsättas till ett resultatutjämningskonto.Den resultatpåverkan som uppkommer vid en eventuelluppskrivning/nedskrivning av kronans värde skall inte påverka detårsgenomsnitt som läggs till grund för inleveranserna. Detsamma gäller devalutakurseffekter som är en följd av en växelkursregim med flytande krona. Istället skall dispositionsfonden användas för att balansera den effekt som enändrad växelkurs har på resultatet.Riksbankens resultat före bokslutsdispositioner uppgår till . Exklusive valutakurseffekten är resultatet 13 689 miljonerkronor. Fullmäktige föreslår att detta korrigerade resultat läggs till grundför beräkningen av inleveransen till statsverket.I överensstämmelse med de tidigare fastlagda riktlinjerna föreslårfullmäktige att levereras in till statsverket och att1 sätts av till dispositionsfonden. Tilldispositionsfonden skall enligt förslaget dessutom föras den positivavalutakurseffekten på . Totalt kommer därmed överföringentill dispositionsfonden att uppgå till . Resterande delav årets resultat - - skall enligt förslaget sättas avtill resultatutjämningsfonden.Finansutskottet har för egen del inget att erinra mot fullmäktiges förslagtill disposition av resultat. Liksom revisorer tillstyrkerutskottet också att fastställer de balans- och resultaträkningar förår 1996 som finns intagna i förvaltningsberättelse.Balansräkningen och resultaträkningen finns även fogade till detta betänkandesom bilaga 1 resp. bilaga 2.Utskottet har vid sin granskning av inteheller i övrigt funnit något som föranleder särskilt uttalande. I likhet medRiksdagens revisorer tillstyrker utskottet därför att fullmäktige beviljasansvarsfrihet för sin förvaltning under 1996.Riktlinjer för penningpolitiken m.m.Vänsterpartiet framför i motion Fi36 kritik mot tre olika inslag i den fördapenningpolitiken.I motionen kritiseras riksbanksfullmäktige för de negativa effekterna avden, som motionärerna ser det, alltför restriktiva penningpolitiken. De finnerdet positivt att har ändrat strategi och inlett ensuccessiv sänkning av reporäntan parallellt med mer målmedvetna interventionerpå penningmarknaden för att stabilisera växelkursen. mycketrestriktiva penningpolitik har emellertid försämrat förutsättningarna för enåterhämtning av ekonomin, påpekar motionärerna som anser att därförmåste ta på sig en stor del av ansvaret för de svårigheter som drabbade svenskekonomi under föregående år.Motionärerna ser också mycket kritiskt på de uttalanden somriksbanksfullmäktige gjort i frågan om en eventuell svensk anslutning tillERM. Enligt deras mening ger riksbanksfullmäktige i förvaltningsberättelsensitt stöd för en ERM-anslutning, men detta är, anser de, en fråga för riksdagoch regering att avgöra.Slutligen anser motionärerna att målet för penningpolitiken inte kanbegränsas till prisstabilitet. I stället måste det enligt deras meningutvidgas och innefatta också tillväxt- och sysselsättningsnivåer.Finansutskottet vill i denna fråga framhålla följande. Motionärernaifrågasätter inte att riksbanksfullmäktige skall beviljas ansvarsfrihet försin förvaltning under föregående år. De har inte heller något att erinra motvare sig det sätt på vilket resultat föreslås bli disponerat,eller att balans- och resultaträkningarna fastställs. Deras kritik riktar siginte i första hand mot fullmäktiges verksamhet utan mer motpenningpolitikens utformning i stort och de riktlinjer som styrpenningpolitiken. De frågor som aktualiseras är delvis också av framåtsyftandekaraktär.Riksdagens ställningstagande till principiella frågor av denna art börenligt utskottets mening inte i första hand äga rum i anslutning tillbehandlingen av riksbanksfullmäktiges förvaltning utan i stället ske i ettstörre ekonomiskt politiskt sammanhang. Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet motion Fi36 (v).Avkänningsmärken på sedlar och myntI motion Fi923 av () påtalas behovet av särskildaavkänningsmärken på sedlar och mynt för synskadade. När nya sedlar och mynttas fram är det enligt motionären viktigt att utformningen av dessa diskuterasmed de synskadades organisationer. Det hade varit önskvärt med sådanakontakter när 20-kronorssedeln togs fram, men så skedde inte, påpekarmotionären som anser att någon typ av avkänningsmärke borde ha kunnat prövaspå den nya 50-kronorssedel som infördes i mars 1996.Inom en snar framtid kommer det att avgöras om skall delta i EMUoch valutaunionen, påpekar motionären. Frågan om avkänningsmärken berörsamtliga länder som deltar i EMU- och EU-samarbetet. Regeringen bör därföragera inom gemenskapen med en positiv inställning till frågan.Motionären erinrar om att det är som enligt lagen (1988:1385) omSveriges riksbank bestämmer hur sedlar och mynt skall vara utformade. I denmån det behövs för att aktivt skall kunna gå in och påverkautformningen av nya sedlar och mynt, bör finansutskottet föreslå nödvändigaförändringar av riksbankslagen, anser motionären. Något yrkande om en sådanförändring framförs dock inte i motionen.Finansutskottet vill med anledning härav framföra följande synpunkter.Det är angeläget att utformningen av sedlar och mynt anpassas tillsynskadade och andra handikappades särskilda behov. Så har också skett,framför allt när det gäller mynt där bl.a. allergikers och synskadades behovpåverkat formen, präglingen och valet av legering. Sedelvalörerna skiljs åt,förutom av motiv, färg och tryckeriteknik, också av storlek. Sålunda är 20-och 100-kronorssedlarna båda men 130 resp. . Påmotsvarande sätt är 500- och 1 000-kronorssedlarna båda men 150respektive . Den nya 50-kronorssedeln är och 120 mmlång samt har, i förhållande till övriga sedlar, ett mer centerat porträtt påframsidan.Företrädare för synskadades organisationer har till framförtkritik mot den nuvarande 20-kronorssedelns utformning. Förväxlingsriskenmellan den och 100-kronorssedeln är enligt deras mening alltför stor.Införandet av den nya 50-kronorssedeln har föregåtts av kontakter med desynskadades organisationer. Dessa har då också givits tillfälle att lämnasynpunkter på behovet av en ny 20-kronorssedel. kommer en nysådan sedel att införas. Den nya sedeln är mindre än den nuvarande och avvikerockså i färg.Vad beträffar eurosedlarna finns det ännu inte något beslut om derasslutliga utformning. Enligt vad utskottet inhämtat har emellertid enarbetsgrupp föreslagit att dessa, i första hand de högre sedelvalörerna, skallförses med särskilda avkänningsmärken.Med hänvisning till det anförda finner utskottet det inte påkallat med någotsärskilt initiativ från sida. Motion Fi923 (s) avstyrks avutskottet. beträffande ansvarsfrihet för förvaltningatt beviljar fullmäktige i ansvarsfrihet förförvaltningen av ,2. beträffande balans- och resultaträkningaratt fastställer i bilagorna 1 och 2 återgivnabalansräkning och resultaträkning för ,3. beträffande dispositionen av resultatatt beslutar att resultat, som efter avsättning tillresultatutjämningsfonden uppgår till , skallfördelas så att överförs till dispositionsfondenoch levereras in till statsverket under budgetåret1997,4. beträffande riktlinjer för penningpolitiken m.m.att avslår motion 1996/97:Fi36,res. (v)5. beträffande avkänningsmärken på sedlar och myntatt avslår motion 1996/97:Fi923.Stockholm den 17 april 1997På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), (), SörenLekberg (s), (), (), (), ArneKjörnsberg (s), (), (), (),(), (), (), FredrikReinfeldt (m), (), Per () och (). Riktlinjer för penningpolitiken m.m. (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken förpenningpolitiken m.m. som börjar med ?Finansutskottet vill i denna? och slutarmed ?motion Fi36 (v)? borde ha haft följande lydelse:Finansutskottet vill i denna fråga framhålla följande. Såsom motionärernaframhåller presenterar riksbanksfullmäktige en relativt ljus bild av densvenska ekonomins framtid. Utskottet kan i stora delar dela denna optimism.Men det förutsätter att penningpolitiken ges en annan inriktning än den somhittills förts. I likhet med motionärerna anser utskottet att , medsin mycket restriktiva tillämpning av penningpolitiken, måste ta på sig del av ansvaret för de svårigheter som drabbade svensk ekonomi underföregående år. Den nödvändiga budgetsaneringen hade inte behövt bli lika tung,och sysselsättningen hade kunnat utvecklas mera positivt, om inte Riksbankenså allvarligt missbedömt den ekonomiska situationen.I grunden handlar det om att riksbanksfullmäktige underskattar de negativarealekonomiska effekterna av en ensidigt inflationsbekämpande politik. I dagråder i det närmaste deflation, något som inte hänt . Detprivata sparandet är för högt och sysselsättningsnivån för låg. Riksbankensprisstabilitetspolitik har varit mycket kostsam för det svenska folkhushållet.Utskottet instämmer i motionärernas uppfattning att det är fel att reduceramålet för penningpolitiken till en fråga om prisstabilitet. Givet det målethar den svenska varit mycket lyckosam, men det har varit enpyrrhusseger. Målet för penningpolitiken måste utvidgas till att innefattaockså tillväxt- och sysselsättningsnivåer. Detta bör som sin meningge till känna för riksbanksfullmäktige.I förvaltningsberättelsen ger riksbanksfullmäktige sitt stöd för en ERM-anslutning. Utskottet anser i likhet med motionärerna att detta är en frågaför riksdag och regering. Detta bör också som sin mening ge tillkänna för riksbanksfullmäktige.dels att utskottets hemställan under 4 borde ha haft följande lydelse:4. beträffande riktlinjer för penningpolitiken m.m.att med bifall till motion 1996/97:Fi36 som sin mening gerriksbanksfullmäktige till känna vad utskottet anfört om de negativaeffekterna av den alltför restriktiva penningpolitiken, om behovet av attutöka målet för penningpolitiken och om riksbanksfullmäktigesställningstagande till en svensk anslutning till ,Särskilt yttrandeRiktlinjer för penningpolitiken m.m. (mom. 4)() anför:Som finansutskottets majoritet säger är motion Fi36 delvisframåtsyftande; den handlar bl.a. om den framtida penningpolitiken. Menmotionen är också inriktad på vad gjort . Jag finner detsynnerligen märkligt att utskottet inte skulle kunna ha synpunkter på ochrikta kritik mot vad gjort oavsett vad vi säger om ansvarsfrihetför fullmäktige, dispositionen av resultatet samt balans- ochresultaträkningarna. är bank och det är självklart enrättighet för oss att ha synpunkter på all dess verksamhet i samband medbehandlingen av verksamhetsberättelsen.Riksbankens bokslutAnm. På grund av ändrade redovisningsprinciper för utlånings- ochinlåningsrepor har värdena i balansräkningen justerats.Anm. På grund av ändrade redovisningsprinciper för utlånings- ochinlåningsrepor har värdena i balansräkningen justerats.Anm. På grund av ändrade redovisningsprinciper för utlånings- ochinlåningsrepor har värdena i resultaträkningen justerats. Sammanfattning........................................1Redogörelserna........................................1Fullmäktiges i förvaltningsberättelse för 1Riksdagens revisorers berättelse över granskningen av Riksbankensverksamhet under år 19961Fullmäktiges protokoll 2Motionerna............................................2Utskottet.............................................2Riksbankens förvaltning och resultat 2Riktlinjer för penningpolitiken m.m. 3Avkänningsmärken på sedlar och mynt 4Hemställan 5Reservation...........................................5Riktlinjer för penningpolitiken m.m. (mom. 4) (v) 6Särskilt yttrande.....................................7Riktlinjer för penningpolitiken m.m. (mom. 4) (v) 7Bilagor1.