bet · GL01JuU1 · 1997-11-27 00:00:00 — Motion Ju915 i nu behandlad del avstyrks.Forskning om ekonomisk brottslighetI syfte att främja en långsiktig vetenskaplig kunskapsuppbyggnad när det gällerekonomisk brottslighet begärs i motion Ju915 (c, m, fp, kd, mp) att medel förforskning kring sådan brottslighet skall fördelas inom ramen för ettforskningsprogram.När det gäller fördelningen av forskningsmedel avseende ekonomiskbrottslighet - som nämnts - anför regeringen atthuvuddelen av de medel som BRÅ tilldelas för detta ämne bör utlysas somprojektmedel vilka forskare från universitet och högskolor kan ansöka om.Syftet med det är att säkerställa att forskning på området bedrivs. Enligtregeringens mening stimuleras på detta sätt forskning vid olika institutioner ilandet och det i sin tur säkerställer en långsiktig kunskapsutveckling påområdet.Regeringen avser också att inrätta en referensgrupp vid BRÅ. Syftet med denär att verksamheten vid BRÅ skall få en sådan inriktning att de områdenprioriteras där behovet av kunskap och beslutsunderlag är störst. kommer att finnas kvar för att garantera en högvetenskaplig kvalitet.Utskottet ser ingen anledning till erinran mot att det inrättas enreferensgrupp. Tvärtom kan en sådan bidra till att forskningen styrs till deområden där den bäst behövs. När det gäller forskningen om ekonomiskbrottslighet delar utskottet regeringens uppfattning om hur fördelningen avforskningsmedel bör gå till. Mot denna bakgrund kan utskottet inte se att detfinns behov av ytterligare åtgärder för att säkerställa den långsiktigakunskapsuppbyggnaden när det gäller den ekonomiska brottsligheten. Utskottetutgår också från att regeringen, såsom anförts ovan beträffande de ekonomiskakonsekvenserna av sammanslagningen, följer verksamheten och medelsanvändningen.Motion Ju915 i nu behandlad del avstyrks.I detta sammanhang vill utskottet avslutningsvis anföra följande. I sambandmed behandlingen av budgetpropositionen för /95 begärde påutskottets hemställan att regeringen skulle genomföra enupplysnings- och informationskampanj om ekonomisk brottslighet (se 1993/94:JuUs. 25 f). beslutade ett reservationsanslag på fördetta ändamål. I regeringens skrivelse 1997/98:38 Lägesrapport i fråga om denekonomiska brottsligheten redovisas användningen av de disponerade medlen. BRÅhar sålunda fått i uppdrag att planera och genomföra utbildnings- ochinformationsinsatser rörande ekonomisk brottslighet. Inom ramen för detuppdraget har BRÅ genomfört flera projekt, bl.a. informationsprojektet ?Vad ärekobrott??. Målgruppen är fackföreningsrörelsen, lärare, journalister,deltagare i starta-eget-utbildning och studerande på grundnivå i bl.a. juridikoch kriminologi. Regeringen anför vidare att BRÅ disponerat sex miljoner kronoroch att avsikten är att de återstående fyra miljonerna skall tilldelasEkobrottsmyndigheten för informationsinsatser rörande ekonomisk brottslighet.Utskottet har tidigare (se 1996/97:JuU2y) ansett att ärendet inte bort ansesslutbehandlat och förordat att det bör föras upp på förteckningen över sådanaärenden. Utskottet har också förordat att regeringen bör åläggas att redovisasina åtgärder i ärendet. Mot bakgrund av den redovisning som lämnats avregeringen i den nämnda skrivelsen konstaterar utskottet med tillfredsställelseatt de anslagna medlen kommer till användning. Något beslut om användning av deåterstående fyra miljonerna har emellertid ännu inte fattats och utskottetutgår från att användningen av medlen senare redovisas för riksdagen.Anslaget till BRÅRegeringen föreslår i budgetpropositionen att till anvisar ett ramanslag på 46 864 000 kr.I motion Ju903 (kd) begärs en höjning av anslaget med föratt tillföra BRÅ medel för brottsförebyggande arbete med inriktning på fostranoch värdeöverföring inom familjen.Anslagsyrkandena behandlas ovan i avsnittet Utgiftsramen och anslagen.Våldet mot homosexuellaI motion Ju920 (fp) yrkas att BRÅ ges i uppdrag att motverka våldet mothomosexuella.Folkhälsoinstitutet har genomfört en kartläggning av brott mot homosexuella iStockholm. Avsikten med studien var att vinna kunskap om hur situationen ser utnär det gäller hot och våld mot homosexuella för att bedöma vilka eventuellainsatser från myndigheter m.fl. som kan förbättra situationen. Studien omfattaren enkätundersökning bland homosexuella i samt 30 djupintervjuer medmän och kvinnor som blivit utsatta för hot eller våld.I den rapport över studien, Hat, hot, våld - utsatta homosexuella kvinnor ochmän. En pilotstudie i (1996:84), som presenteratkonstateras att drygt en fjärdedel (141 personer) av dem som deltagit i studien(527 personer) blivit utsatta för brott - alltifrån förolämpningar till grovtvåld - på grund av sin homosexualitet. Av rapporten framgår vidare att endasten mindre andel av de utsatta polisanmält brotten. Orsakerna härtill har ivissa fall uppgivits vara att man ansett brotten vara alltför ringa för attpolisanmälas, medan orsaken i andra fall uppgivits vara rädsla för att polisenskall vara fördomsfull mot homosexuella. I rapporten anförs att en absolutmajoritet av dem som har gjort polisanmälan har blivit väl bemötta av polisenmen att det förekommit att vissa upplevt att poliser varit föraktfulla,fördomsfulla eller nedsättande. I rapporten föreslås bl.a. att polisen ochövrig personal inom rättsväsendet bör få utbildning om homosexuella som utsattgrupp.Utskottet vill här även hänvisa till vad anfört medanledning av motioner som rört frågan om diskriminering av homosexuella. Senasti våras (1996/97:KU14) avstyrkte motioner som gick ut påatt det borde införas ett uttryckligt förbud i regeringsformen motdiskriminering av homosexuella. hänvisade till tidigareuttalanden vari bl.a. erinrades om att den offentliga makten enligtbestämmelsen i 1 kap. 2 § regeringsformen skall utövas med respekt för allamänniskors lika värde och för den enskilda människans frihet och värdighet.Detta stadgande är visserligen som anförde ett s.k.programstadgande som inte kan göras gällande i domstol, men det har likväl storbetydelse och kan t.ex. åberopas av JO i ärenden som gäller diskriminering frånoffentliga organs eller funktionärers sida.I detta sammanhang vill utskottet också påpeka att ändrats den 1juli 1994 (prop. 1993/94:101, JuU13, rskr. Då infördes en bestämmelse i29 kap. 2 § enligt vilken det som en försvårande omständighet vid straffmätningsärskilt skall beaktas om ett motiv för brottet varit att kränka en person, enfolkgrupp eller en annan sådan grupp av personer på grund av ras, hudfärg,nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse eller annan liknandeomständighet. Ett exempel på det sistnämnda är enligt förarbetena att motivetför brottet varit att kränka någon på grund av dennes sexuella läggning. Någonrefererad rättspraxis där bestämmelsens innehåll prövats med avseende på nuaktuella problem finns ännu inte.Vidare vill utskottet här erinra om att justitieministern i ett frågesvar iriksdagen uttalat att hon hoppas att kunna presenteradirektiv till en parlamentarisk utredning omfattande bl.a. frågan om hets mothomosexuella (se snabbprotokoll 1997/98:16).Utskottet vill inledningsvis - i likhet med tidigare uttalanden (se bet.1995/96:JuU14 s. 16 f och 1996/97:7 s. 8 f) - framhålla att det är oacceptabeltatt personer som vänder sig till polisen i något ärende bemöts med förakt ellerett fördomsfullt uppträdande. Vidare utgår utskottet från att frågan om brottm.m. mot homosexuella bevakas av berörda myndigheter och att så kommer att skeäven . Dessutom delar utskottet självfallet regeringens ståndpunkt ibudgetpropositionen att BRÅ skall prioritera samma områden som prioriteras inomkriminalpolitiken i stort, och utskottet konstaterar att våldsbrott hör till debrott som sålunda skall prioriteras. Härtill kommer att regeringen avser atttillsätta en utredning med direktiv som berör de frågor som tas upp i motionen.Några ytterligare åtgärder kan knappast anses behövliga , och utskottetavstyrker motion är central förvaltningsmyndighet för rättspsykiatrisk,rättsmedicinsk, rättskemisk och rättsgenetisk verksamhet i den utsträckningsådana frågor inte handläggs av någon annan statlig myndighet. I praktiken gårverksamheten ut på att sörja för att domstolarna har teknisk (medicinsk)bevisning i brottmål och faderskapsmål och ett fullgott underlag förpåföljdsbestämningen i brottmål i form av t.ex. rättspsykiatriskaundersökningar. skall genom sin verksamhet medverka tillatt skapa goda förutsättningar för rättssäkerhet och effektivitet inomrättsväsendet.Inom område förekommer såväl anslagsfinansierad somuppdragsfinansierad verksamhet. Viss verksamhet drivs på entreprenad.ResultatuppföljningRegeringen gör bedömningen att de mål som statsmakterna uppställt /96 för verksamheter i allt väsentligt harkunnat infrias. Utskottet konstaterar att det inte framkommit något som talarmot regeringens bedömning. Utskottet noterar särskilt att Rättsmedicinalverketnu har kommit till rätta med de tidigare mycket långa vänte- ochundersökningstiderna för rättspsykiatrisk undersökning. Det hör också tillundantagen att rättsliga råd ändrar en bedömning i en sådanundersökning.AnslagetRegeringen föreslår att till anvisar ett ram-anslag på . beräknas anslaget till 170 887000 respektive . Förslaget innebär att det ackumuleradeanslagssparandet kommer att förbrukas . I första hand skallhärigenom täckas kostnaderna för nedläggningen av den rättspsykiatriskakliniken i som, enligt vad som framgår av Rättsmedicinalverketsårsredovisning, har för låg beläggning med åtföljande alltför höga kostnaderper utförd undersökning.I motion Ju925 (mp) begärs en anslagshöjning med . De extramedlen är avsedda för fortsatt drift av den rättspsykiatriskakliniken i Uppsala.Anslagsyrkandena behandlas ovan i avsnittet Utgiftsramen och anslagen.GentekniknämndenGentekniknämndens övergripande mål är att främja en etiskt försvarbar och säkeranvändning av gentekniken så att oönskade effekter på människors och djurshälsa och på miljön undviks.Gentekniknämnden skall bl.a. yttra sig över ansökningar och tillstånd enligtlagen (1994:900) om genetiskt modifierade organismer och samråda med andramyndigheter när dessa meddelar föreskrifter. Nämnden skall vidare bedrivarådgivande verksamhet samt följa utvecklingen på genteknikområdet och bevaka deetiska frågorna.Gentekniknämnden består av en ordförande, en vice ordförande och 14 andraledamöter. Ordföranden och vice ordföranden skall vara jurister och hadomarerfarenhet. Sju ledamöter skall vara riksdagsledamöter och en ledamotskall vara etiskt sakkunnig. Av de övriga ledamöterna skall två utses efterförslag av Skogs- och jordbrukets forskningsråd, varav en skall ha erfarenhetav djurskyddsfrågor. Vidare utses två ledamöter efter förslag avNaturvetenskapliga forskningsrådet; av dessa skall en vara ekolog. Till sistutses en ledamot vardera på förslag av respektive (se SFS 1994:902 ändradgenom SFS 1995:1676).Regeringen har tillsatt en kommitté, Biotekniken i samhället -möjligheter och risker, vars övergripande uppdrag är att bl.a. bedömalångsiktiga förändringseffekter av den moderna biotekniken samt lämna förslagtill en övergripande politik för området i ett internationellt perspektiv. Iuppdraget ingår att granska den nuvarande myndighetsorganisationen för tillsyn,tillståndsgivning och information i hithörande frågor samt lämna förslag tillnya arbetsformer. Uppdraget omfattar sålunda roll, dessuppgifter och sammansättning. Översynen skall vara avslutad (dir. 1997:120).I motion Jo543 (v) anförs att det i borde finnas enrepresentant för konsumentråd.Utskottet konstaterar att den nyssnämnda kommittén skall övervägakonsumenternas möjlighet till insyn och inflytande i nämnden. Utskottet anseratt kommitténs arbete inte bör föregripas, och utskottet avstyrker bifall tillmotionen i denna del.AnslagetRegeringen föreslår att för till Gentekniknämndenanvisar ett ramanslag på . beräknas anslagettill respektive 2 351 000 kr.I motionerna Ju913 och Jo543 (båda v) begärs en anslagshöjning med 3 000 000kr. Avsikten är att använda de extra medlen till ett informationscentrum omgenteknikfrågor.Anslagsyrkandena behandlas ovan i avsnittet Utgiftsramen och anslagen.BrottsoffermyndighetenInledningBrottsoffermyndighetens övergripande mål och uppgifter är att främjabrottsoffers rättigheter samt bevaka deras behov och intressen. Myndighetenskall särskilt pröva ärenden om brottsskadeersättning enligt brottsskadelagen(1978:413) och ärenden om bidrag från brottsofferfonden. Vid myndigheten finnsen särskild av vissa ärenden om brottsskadeersättning samtett råd för prövning av frågor om bidrag ur brottsofferfonden.Anslaget till BrottsoffermyndighetenRegeringen föreslår ett ramanslag på . Från anslaget betalasadministrationen av . Enligt den prognos som lämnatsefter tredje kvartalet kommer utgifterna för innevarande budgetår attuppgå till och anslaget sålunda att överskridas med en halvmiljon kronor. Detta innebär att det totala anslagssparandet vidBrottsoffermyndigheten vid årets utgång beräknas vara 3 miljoner kronor.Regeringen anför att myndigheten sedan starten utvecklat effektivarehandläggningsrutiner, vilket avspeglar sig i lägre kostnad per ärende.Regeringen anser att kostnaderna för handläggningen av den beräknadeärendemängden ryms inom den befintliga ekonomiska ramen. Detta innebär enligtvad företrädare för uppgivit att anslagssparandet kommer attbehöva tas i anspråk för verksamheten nästa budgetår.I motion Ju913 (v) begärs en höjning av anslaget med atttillföras . I motion Ju923 (m) begärs enhöjning på för en förstärkning av myndighetens verksamhetoch i motion Ju931 (fp) begärs en höjning med för att göradet möjligt att anställa 50 brottsofferassistenter på halvtid.Anslagsyrkandena behandlas ovan i avsnittet Utgiftsramen och anslagen.Finansiering av brottsofferfondenBrottsofferfonden inrättades . Fondens medel skall användas förverksamhet som gagnar brottsoffer. Bidrag från fonden får lämnas för att stödjaideella organisationer som verkar på brottsofferområdet samt för privat ochoffentlig verksamhet som gäller brottsoffer. Bidrag ur fonden kan även lämnasför forskning, utbildning och information i brottsofferfrågor.Brottsofferfonden administreras av Brottsoffermyndigheten.Brottsofferfonden finansieras genom att den som döms för brott som harfängelse i straffskalan, skall åläggas att betala en avgift på . Vidareskall den som under den särskilda försöksverksamheten med elektroniskövervakning verkställer fängelsestraff på det sättet vanligen betala en avgiftom per dag, dock högst 3 000 kr.När fonden inrättades tillfördes den även en viss del av de medel somfrigjordes genom att ersättningen till intagna i kriminalvårdsanstalt förarbete och annan sysselsättning sänktes med 20 %.Flera motioner tar upp frågor om åtgärder i syfte att öka medlen som kandisponeras av brottsofferfonden. I motion Ju910 (c) begärs sålunda att alla somdöms för brott skall åläggas att betala avgift till fonden. I motion Ju932 (v)begärs en översyn dels av reglerna för indrivning av utdömda avgifter från deintagna i kriminalvårdsanstalt, dels av avgiftens storlek, och motionärernaförespråkar en höjning av avgiften. I motion Ju914 (m) krävs en återgång tillden ovan redovisade ursprungliga finansieringen av fonden.Utskottet delar motionärernas uppfattning när det gäller det angelägna i attbrottsofferfonden har erforderliga medel till sitt förfogande. I detsammanhanget noterar utskottet att den prognos som gjordes när reglernainfördes (prop. 1993/94:143 s. 25) om hur stora medel som skulle komma atttillföras fonden inte uppfyllts. Då antogs det att ca skulletillföras fonden . Mot det skall ställas att det under /96kom in och betalades ut . Prognosennär det gäller inkommande avgifter lyder, enligt vadutskottet inhämtat, på ca . När det gäller utbetalningar harutskottet inhämtat att policyn är den att stöd lämnas med i stort sett såmycket pengar som fonden får in. har stöd på sammanlagt ca 10,5 miljonerkronor beslutats. Beslut i ärenden om stöd fattas . Närfondens verksamhet startade hade man vid första tillfället att pröva 23ansökningar. Därefter har antalet ansökningar kontinuerligt ökat och vid detsenaste sammanträdet, , prövades 98 ansökningar. harsammanlagt 76 av 180 projekt fått stöd. Totalt har årets ansökningar omfattatönskemål om stöd på sammanlagt ca , och enligt uppgift frånBrottsoffermyndigheten kan av ansökningarna bedömas vara av sådan kvalitetatt de vore värda stöd.Utskottet konstaterar att den av initierade (dir. 1995:94) har i uppdrag att utvärdera de åtgärder som de senaste tio årenvidtagits på brottsofferområdet. Utredningen skall ge en bred redogörelse föråtgärder som vidtagits och analysera de samlade effekterna av dessa. Vidareskall utredningen överväga behovet av lagändringar och förändringar i övrigtnär det gäller åtgärder för brottsoffer. Dessutom sägs i direktiven attutredningen skall undersöka och göra en bedömning av brottsofferfondens medel.Utredningsuppdraget skall redovisas senast den 1 mars 1998.När det gäller motionsönskemålet om att alla dömda skall vara med och bidratill fonden konstaterar utskottet att det inte finns skäl att föregriparesultatet av det utredningsarbete som pågår. Motion Ju910avstyrks.Av samma skäl kan utskottet inte heller ställa sig bakom kravet på enåtergång till den tidigare finansieringsformen. Som utskottet tidigareframhållit synes dessutom de medel som frigjordes genom sänkningen aversättningen till de intagna ha varit avsedda att användas som enengångssatsning vid uppbyggnaden av brottsofferfonden (se 1996/97:JuU1 s. 79).Motion Ju914 avstyrks.När det så gäller motion Ju932 konstaterar utskottet att det mot bakgrund avvad som ovan anförts om brottsofferfondens ekonomiska läge framstår somangeläget att åtgärder vidtas för att öka fondens tillgångar. Frågan omstorleken på avgiften till brottsofferfonden faller enligt utskottets bedömninginom uppdrag, och utskottet vill inte heller på dennapunkt föregripa det pågående arbetet. Motion Ju932 i denna del avstyrks.Vad gäller indrivning av utdömda avgifter sker den i förekommande falli samband med indrivning av böter. När det däremot gäller dem som döms tillfängelse innebär nuvarande regler att de intagnas ersättning inte får utmätas.Utskottet kan instämma i att det är stötande att de som döms till fängelse - irealiteten de grövre brottslingarna - i praktiken kan komma att slippa betalaavgiften till brottsofferfonden. Utskottet vill inte utesluta att det kanfinnas skäl som motiverar att utmätningsförbudet behålls. En tänkbar lösningskulle som utskottet ser det kunna vara att ett undantag som enbart tar siktepå avgifter till brottsofferfonden införs i lagen (1974:203) om kriminalvård ianstalt. I sammanhanget kan erinras om att ersättning för uppsåtligskadegörelse av egendom som tillhör anstalten enligt gällande ordning fårräknas av från den nu aktuella formen av ersättning. Frågan om en effektivareindrivning av avgifter till brottsofferfonden bör enligt utskottets meningutredas. Detta bör lämpligen ske inom ramen för den ovan nämndaBrottsofferutredningen. Vad utskottet nu anfört med anledning av motion Ju932 idenna del bör som sin mening ge regeringen till känna.Resurser till kvinno- och brottsofferjourerFlera motioner tar upp frågan om stöd i olika former till brottsoffer- ochkvinnojourer. I motion Ju910 (c) begärs sålunda att medel frånbrottsofferfonden skall användas till att finansiera kvinno- ochbrottsofferjourer. I motion Ju932 (v) anförs att statligt stöd bör utgå tillsådana jourer, och motionärerna bakom motion Ju926 (s) är inne på liknandetankar.I samband med att utskottet behandlade förra årets budgetproposition hadeutskottet anledning att ta ställning till några liknande motionsyrkanden. Fören utförlig redovisning av verksamheterna och finansieringen av brottsoffer-och kvinnojourer kan därför hänvisas dit (bet. 1996/97:JuU1 s. 79 f).Sammanfattningsvis är läget på området det att rådprövar ansökningar till brottsofferfonden , dels , dels inovember. I budgetpropositionen anför regeringen att under /96 fick i bidrag frånfonden, att kvinnojourerna fick 1,8 miljoner och olika forskningsprojekt påområdet . har, enligt vad utskottetinhämtat, fonden delat ut bidrag till lokala brottsofferjourer med57 , till kvinnojourer med samt till övriga föreningar,organisationer och forskningsprojekt med . I sammanhanget bör ocksåanmärkas att bidrag ur fonden inte får lämnas för löpande verksamhet om intesärskilda skäl talar för det. De lokala jourerna är sålunda i praktikenhänvisade till andra finansieringsformer och då främst kommunala bidrag ochfrivilligt arbete.När det gäller kvinnoorganisationerna är vidare att beakta att de kan erhållastöd som betalas via anslaget C 3 Bidrag till kvinnoorganisationernas centralaverksamhet (utg.omr. Anslaget uppgår till för innevarandebudgetår och föreslås i årets budgetproposition vara oförändrat. Dessutom kanvissa bidrag betalas via anslaget C 2 Bidrag till organisationer på det socialaområdet (utg.omr. Det anslaget uppgår till , och i åretsbudgetproposition föreslås en höjning till 64 341 000 kr.I sammanhanget finns det också skäl att notera att Brottsofferutredningensåvitt gäller ideella organisationer som brotts- och kvinnojourer, uttryckligengetts i uppdrag att belysa behovet av en ytterligare utveckling av sådanastödfunktioner och att roll i det sammanhanget börövervägas.När det så gäller motionsyrkandena om stöd ur brottsofferfonden ellerstatligt stöd i annan form vill utskottet i likhet med tidigare framhålla attett av huvudsyftena med att inrätta en brottsofferfond var att skapa ökademöjligheter till ekonomiskt stöd till olika former av brottsofferinriktadverksamhet, bl.a. genom bidrag till ideella organisationer som de nu aktuella.Som framgått ovan utgår också sådana bidrag. Utskottet vill också understrykavikten av att åtgärder vidtas för att förbättra situationen för brottsoffren. Idetta avseende utför brottsofferjourerna och kvinnojourerna ett mycketvärdefullt arbete som förtjänar stöd i olika former, och utskottet utgår frånatt jourerna även kommer att erhålla bidrag ur brottsofferfondentill särskilda projekt. Utskottet vill också anmärka att man med kontinuerligastatliga driftsbidrag närmar sig en organisationsform som i en alltför hög gradföreter likheter med regelstyrda myndigheter. Enligt utskottets mening - vilketäven det framhållits tidigare (se 1996/97:JuU1 s. 83) - ligger det alltså enpoäng i att verksamheten bygger på ideellt och frivilligt mänskligt engagemang.De utgör därvid ett komplement till den verksamhet som polisen bedriver medstöd och information till brottsoffren i samband med brottsutredningen. Tilldetta skall läggas att frågan om en utveckling av det stöd som erbjuds genom deideella organisationerna - som framgått ovan - ligger påBrottsofferutredningens bord. Något uttalande från sida när detgäller stöd till brottsofferjourer och kvinnojourer är således inte nödvändigtutan resultatet av utredningsarbetet bör avvaktas. Motionerna Ju910, Ju926 ochJu932 i nu behandlade delar avstyrks.Åtgärder för att stärka brottsoffrens ställningI motion Ju931 (fp) förespråkas en rad olika åtgärder, som bör övervägas isyfte att stärka brottsoffrens ställning.Som framgått av det ovan sagda har initierat en utredning i syfteatt få till stånd en utvärdering av de åtgärder som vidtagits påbrottsofferområdet . Utredningen skall enligt direktiven göraen utvärdering av lagen (1988:609) om målsägandebiträde. Vidare skallutredningen undersöka om omfattningen av hot mot vittnen m.fl. har ökat undersenare år och om någon förändring har skett när det gäller arten av de hot somförekommer. Utredningen skall också undersöka i vilken omfattning de problemsom finns kan lösas med möjligheter till anonymitet och i vilken omfattningandra åtgärder krävs.