bet · GK01SkU16 · 1997-02-11 00:00:00 — Dessa frågor är föremål för granskningmed anledning av en anmälan mot avseende hinder mot import ochanvändning här i landet av rödmärkt olja.Arbete pågår inom EU i syfte att harmonisera hanteringen av märkt olja såtill vida att en specifik blandning av märk- och färgämnen (en s.k.Euromarker) skall väljas ut. Avsikten är att Euromarkern skall användas isamtliga medlemsstater för att skilja mellan hög- och lågbeskattad olja. OmEuromarkern införs är det önskvärt med en harmonisering av den lågbeskattadeeuromärkta oljans användningsområde.Med det anförda avstyrker utskottet det aktuella motionsyrkandet.Fordonsskatten för veterantraktorerI två motioner framställs yrkanden om att traktorer skall omfattas av denbefrielse från fordonsskatt som gäller för veteranfordon. Sådana yrkandenframställs i motion Sk623 av () och motion Sk602 av SivertCarlsson (c).Motorcyklar, personbilar, lastbilar och bussar av äldre modell är sedan den1 befriade från fordonsskatt. Bestämmelsen syftar till att göradet lättare att inneha veteranfordon, prop. 1983/84:178, 1983/84:SkU40.Befrielsen avsåg tidigare fordon av modell eller äldre. Den 1 juli1994 infördes en rullande trettioårsgräns, prop. 1993/94:181, 1993/94:SkU27.Utskottet har vid införandet av en rullande trettioårsgräns för veteranbilaravslagit yrkanden om en utvidgning av skattebefrielsen till traktorer,och släpvagnar med hänvisning bl.a. till att undantaget tillkommitefter diskussioner med olika företrädare för fordonshobbyn och en prövning avde problem som en 30-årsgräns kunde ge upphov till. Avsikten har således intevarit att uppställa någon allmän regel om befrielse från fordonsskatt förfordon som är äldre än . Utskottet ser mot denna bakgrund inte någonanledning att nu tillstyrka tillkännagivanden som innebär att en sådanbefrielse skall införas för traktorer. Utskottet avstyrker motionsyrkandena.TraktortågI motion Sk617 av och () begärmotionärerna ett tillkännagivande om att jordbrukstraktorer som används ochutför med lastbilar jämförbart transportarbete skall bära sina egna kostnadergentemot samhället samt omfattas av lagen om överlastavgift. De begär etttillkännagivande av denna innebörd.Fordonsskatten för jordbrukstraktorer uppgår till . För lastbilar kanfordonsskatten uppgå till . Under betkampanjen användsjordbrukstraktorer med flera släpvagnar för att dra stora laster på allmänväg.Enligt utskottets mening har den lägre beskattningen av jordbrukstraktorersin grund i att dessa inte framförs på allmän väg annat än vid transporter avprodukter från jordbruk. En ändring av denna gränsdragning skulle enligtutskottets mening riskera att medföra en ökning av antalet transporter, ochutskottet är därför inte berett att tillstyrka en sådan åtgärd. Utskottetavstyrker motionen.FiskefartygI flera motioner väcks yrkanden som rör yrkesfiskarnas befrielse från skatt pådrivmedel för fartyg. Fiskare som använder mindre fartyg får inte använda denlågbeskattade märkta dieseloljan utan köper i stället högbeskattad dieselolja.Skattefriheten uppnås i dessa fall genom att skatten på dieseloljanåterbetalas kvartalsvis efter ansökan.Motionsyrkanden om att alla yrkesfiskare skall ha möjlighet att använda denlågbeskattade dieseloljan framställs i motionerna Sk632 av (),Jo408 yrkande 4 av m.fl. (m), Sk611 av och (), Sk339 yrkande 2 av och (),Jo415 yrkande 3 av m.fl. (c), Sk610 av ochKenth Skårvik (fp) och Sk372 yrkande 4 av m.fl. (kd).Fartyg som används yrkesmässigt är befriade från energiskatt, koldioxidskattoch svavelskatt. När drivmedelsbeskattningen utvidgadestill fritidsbåtar bedömdes det som nödvändigt att låta de mindre yrkesfartygenövergå till ett restitutionsförfarande (prop. 1994/95:54, 1994/95:SkU4). Tillföljd av vissa övergångsproblem trädde förbudet mot användning av ofärgad oljai båtar inte i kraft förrän (prop. 1994/95:213,1994/95:SkU29).Enligt utskottets mening är anledningen till den ordning som gäller attskatteskillnaderna mellan bränsle för fritidsbåtar och yrkesbåtar uppgår tillbetydande belopp. Förslag om andra lösningar än det kritiseraderestitutionsförfarandet har lagts fram i olika sammanhang och innebär iallmänhet att någon form av legitimering skall användas. Utskottet harförståelse för den kritik som riktas mot restitutionssystemet och har ocksåvid sin tidigare behandling av denna fråga anfört att regeringen noga börfölja utvecklingen på området och pröva möjligheterna till alternativalösningar, som minskar olägenheterna med nuvarande bestämmelser.Riksskatteverket har i sin RSV Rapport 1995:10 Förslag till förenklingar iskattelagstiftningen ifrågasatt om restitutionsförfarandet innebär någon vinstur kontrollsynpunkt och har påtalat att förfarandet medför problem för mångafiskare och extra kostnader för skattemyndigheten. föreslåratt ägare till båtar som används yrkesmässigt ånyo får en rätt att användalågbeskattad märkt diesel mot försäkran. Förslaget är föremålför överväganden inom regeringskansliet.Utskottet förutsätter att regeringen nu prövar det förslag till lösning somRiksskatteverket lagt fram och redovisar sin bedömning av detta i ett lämpligtsammanhang. Något tillkännagivande torde inte vara nödvändigt.I den mån motionsyrkandena inte tillgodosetts genom vad utskottet anförtavstyrker utskottet dem. beträffande biobränslenatt avslår motion 1996/97:N403 yrkande 3,res. 1 (m) - motiv.res. 2 (mp)2. beträffande en gemensam koldioxidskatt inom EUatt avslår motionerna 1996/97:Sk370 yrkande 28 och 1996/97:Jo727yrkande 13,res. 3 (fp)res. 4 (mp)3. beträffande skatten på el och fossila bränslenatt avslår motion 1996/97:Fi420 yrkande 25,res. 5 (mp)4. beträffande uranskattatt avslår motion 1996/97:N425 yrkande 3res. 6 (m) - motiv.res. 7 (mp)5. beträffande jordbrukets energiskatteratt avslår motionerna 1996/97:Sk631, 1996/97:Jo210 yrkande 2 i dennadel, 1996/97:Jo235 yrkande 1 och 1996/97:Jo257 yrkande 4,res. 8 (m)6. beträffande nioöringenatt med anledning av motion 1996/97:Fi210 yrkande 10 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört i denna del,res. 9 (m)7. beträffande kvartalsredovisningatt avslår motion 1996/97:Sk629,8. beträffande miljöbonus för vindkraftatt avslår motion 1996/97:Bo530 yrkande 2,9. beträffande trafikbeskattningens allmänna utformningatt avslår motionerna 1996/97:Sk320 yrkandena 1 och 2, 1996/97:Fi420yrkande 30 och 1996/97:T225 yrkandena 5, 7 och 12,res. 10 (mp)res. 11 (v)10. beträffande en regional drivmedelsskattatt avslår motionerna 1996/97:Sk630 och 1996/97:A426 yrkande 2,res. 12 (v)11. beträffande bilavgifteratt avslår motionerna 1996/97:Sk320 yrkande 3 och 1996/97:Jo759yrkande 20,res. 13 (m) - motiv.res. 14 (fp)12. beträffande dieseldrivna personbilaratt avslår motionerna 1996/97:Sk603, 1996/97:Sk616, 1996/97:Sk618och 1996/97:Sk622,res. 15 (m)res. 16 (mp)13. beträffande biobränslen för motorfordonatt avslår motionerna 1996/97:Sk620, 1996/97:Sk621, 1996/97:Fi210yrkandena 12 och 13, 1996/97:T213 yrkande 8 och 1996/97:Jo727 yrkande 21och 23,res. 17 (kd)14. beträffande tullen på etanolatt avslår motion 1996/97:A434 yrkande 10,res. 18 (v)15. beträffande jordbrukstraktorer och arbetsredskapatt avslår motionerna 1996/97:Jo206 yrkande 2, 1996/97:Jo210 yrkande2 i denna del och 1996/97:N269 yrkande 16,16. beträffande finsk röd dieselatt avslår motion 1996/97:Sk605,res. 19 (m)17. beträffande fordonsskatten för veterantraktoreratt avslår motionerna 1996/97:Sk602 och 1996/97:Sk623,res. 20 (m)18. beträffande traktortågatt avslår motion 1996/97:Sk617,19. beträffande fiskefartygatt avslår motionerna 1996/97:Sk339 yrkande 2, 1996/97:Sk372 yrkande4, 1996/97:Sk610, 1996/97:Sk611, 1996/97:Sk632, 1996/97:Jo408 yrkande 4och 1996/97:Jo415 yrkande 3.res. 21 (m, fp, v, mp, kd)den 11 februari 1997På skatteutskottets vägnarLars HedforsI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), BjörnEricson (s), (), (), Per (),(), (), (), HolgerGustafsson (kd), (), () och KarinPilsäter (fp). Biobränslen (mom. 1, motiveringen), , och (alla m) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjar med ?Närdet gäller? och på s. 7 slutar med ?avstyrker motionsyrkandet.? bort haföljande lydelse:I en värld där utsläppen av växthusgaser medför en växande risk förklimatproblem är det nödvändigt att varje land bidrar till att begränsautsläppen av koldioxid. Den svenska skattelagstiftningen har därför enutformning som gynnar de förnybara biobränslena gentemot petroleumprodukteroch andra fossila bränslen.Möjligheten att styra mot användning av förnybara bränslen är dock inte likagod på alla områden. Vid produktion av elkraft är det nödvändigt attbeskattningen av insatta bränslen samordnas med beskattningen av denproducerade elkraften, även om detta minskar de förnybara bränslenaskonkurrensfördel. Detta är ett litet problem i eftersom vår elkraft sågott som uteslutande produceras med vattenkraft och kärnkraft. Vidare är detnödvändigt att industrins beskattning inte avviker från vad som gäller i våromvärld. Om vi skall kunna komma till rätta med den höga arbetslösheten fårindustrins möjligheter att konkurrera och växa inte försämras.Av Energikommissionens betänkande framgår att den framtida användningen avfossila bränslen är direkt beroende av kärnkraften. Koldioxidutsläppen skulleöka om dagens kärnkraftsel i stället producerades medfossila bränslen. Även om man väljer naturgas blir resultatet kraftigt höjdautsläpp av koldioxid och kväveoxider. Bara för att ersätta tvåreaktorer skulle ett modernt gaskraftverk generera årliga utsläpp på över 4miljoner ton koldioxid. De förnybara bränslena kan lämna ett bidrag men kräveren fortsatt teknikutveckling som tar tid.Skatteväxlingskommittén konstaterar att hotet om klimatförändringar kommeratt kräva fortsatta stora reduktioner av koldioxidutsläppen och att eneventuell avveckling av kärnkraften ställer stora krav på en förnyelse avenergisystemet. Som framgår av en reservation av och kan några större förhoppningar om en sänkning av skatten på arbeteinte knytas till en sådan omställning. I stället måste behovet av styrmedel påmiljöområdet bedömas utifrån miljösynpunkter, dvs. önskemålet om att få enminskad lokal och global miljöbelastning. Det är viktigt att man gör enavvägning mellan administrativa regleringar och ekonomiska styrmedel.Subventioner kan i många fall vara ett effektivt styrmedel och har ocksåutgjort ett viktigt inslag i utvecklingen av biobränslenas konkurrenskraft.Socialdemokraterna, har träffaten överenskommelse som innebär att en första kärnkraftsreaktor ställs avsenast . Särskilda åtgärder vidtas för att få till stånd enminskad användning av el för uppvärmning och en ökad utbyggnad av el- ochvärmeproduktion som är baserad på förnybara energislag.Enligt utskottets mening ställer den träffade överenskommelsen alltför storakrav på energisystemet. Oberoende av vilken form av styrmedel man väljer ärkostnaden för användning av biobränslen så hög att dessa endast till en mycketliten del kan ersätta kärnkraftsel. Resultatet blir därför kraftigt höjdakoldioxid- och kväveutsläpp, antingen i eller i våra grannländer, samthöjda elpriser för företagen, hushållen och den offentliga sektorn. Härigenomomöjliggörs en utveckling som innebär att vi gradvis kommer till rätta medmassarbetslösheten.Enligt utskottets mening har skattelagstiftningen en utformningsom gynnar förnybara bränslen. Utskottet avstyrker motionsyrkandet.2. Biobränslen (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjar med ?När detgäller? och på s. 7 slutar med ?avstyrker motionsyrkandet.? bort ha följandelydelse:Skattelagstiftningen bör enligt utskottets mening ges en utformningsom på ett klarare och mer genomtänkt sätt gynnar biobränslen.Koldioxidskatten bör träffa alla utsläpp av fossil koldioxid lika.Problemen med det bristande genomslaget för biobränslen vid elproduktion börlösas genom att koldioxidskatt tas ut för de fossila bränslen som används.Möjligheten till internationell handel med el kan dock göra det nödvändigt attta ut skatten vid leverans av el till konsument och att lämna en restitutiontill de producenter och importörer som genererar mindre koldioxid än ettkolkondensverk. har redovisat en sådan modell.Industrin betalar av den allmänna koldioxidskatten.Industrins undantag bör begränsas och ett villkor för nedsättningvara att man vidtar åtgärder för att minska de negativa miljöeffekterna. Påsikt bör undantaget avskaffas helt. Industri- och näringspolitik bör intebedrivas genom undantag från miljökrav eller miljöskatter.En grundläggande förutsättning för en utveckling där biobränslen successivtersätter fossila bränslen är att de ekonomiska styrmedlen uppfattas somlångsiktigt trovärdiga. Det är därför viktigt att man inte nöjer sig med denivåer som gäller , utan bör följa en plan som innebär attskattesatserna höjs successivt.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande biobränslenatt med anledning av motion 1996/97:N403 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört i denna del.3. En gemensam koldioxidskatt inom EU (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjar med ?Enligtutskottets mening? och på s. 8 slutar med ?aktuella motionsyrkandena.? bort haföljande lydelse:Enligt utskottets mening kan möjligheter att driva frågan om eninternationell koldioxidskatt allvarligt urholkas om de svenskakoldioxidutsläppen tillåts öka. har beslutat att koldioxidutsläppenfrån fossila bränslen bör stabiliseras nivå för attdärefter minska. Det är viktigt att denna ambition bibehålls även om det inomEU förs överläggningar som kan innebära att får möjlighet att höjakoldioxidutsläppen eftersom vi uppnått förhållandevis låga utsläppsnivåer.Regeringen bör inom EU med kraft klargöra att inte önskar och inteheller kommer att acceptera en lägre ambitionsnivå för de svenskakoldioxidmålen. En sådan sänkning skulle allvarligt skada möjligheteratt driva frågan om en internationell koldioxidskatt.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande en gemensam koldioxidskatt inom EUatt med anledning av motionerna 1996/97:Sk370 yrkande 28 och1996/97:Jo727 yrkande 13 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört i denna del.4. En gemensam koldioxidskatt inom EU (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjar med ?Enligtutskottets mening? och på s. 8 slutar med ?aktuella motionsyrkandena.? bort haföljande lydelse:Enligt utskottets mening måste vara starkt pådrivande när det gällerfrågan om en koldioxidskatt inom EU. Det går inte att passivt vänta på att deåsikter som man framför skall få effekt, utan regeringen måste ta initiativ ialla de sammanhang där detta är möjligt.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande en gemensam koldioxidskatt inom EUatt med anledning av motionerna 1996/97:Sk370 yrkande 28 och1996/97:Jo727 yrkande 13 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört i denna del.5. Skatten på el och fossila bränslen (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med ?Enligtutskottets? och slutar med ?avstyrker motionsyrkandet.? bort ha följandelydelse:Enligt utskottets mening bör motivet för energiskatten vara att befrämja enallmän hushållning med energiresurser oavsett energislag. Att det finns enenergiskatt som är oberoende av graden av farliga utsläpp m.m. blir viktigt iframtiden när energiförsörjningen till större del baseras på förnybara ochmiljövänliga energislag. Tillgången på sådan energi är begränsad och det blirdärför nödvändigt att hålla nere den allmänna energikonsumtionen ocksåfortsättningsvis. Detta bör vara energiskattens uppgift.Med hänsyn till syftet med skatten bör den vara enhetlig räknat per kWh ochoberoende av energislag och användare.För att en skatteväxling med höjda skatter på energi och sänkta skatter påarbete skall leda till önskade förändringar i konsumtionsmönster och teknik ärdet nödvändigt att den upplevs som långsiktigt trovärdig. Detta kan uppnåsgenom att fattar formella beslut om höjda skatter på energi ochsänkta andra skatter för förslagsvis i taget. Frågan om en höjning avenergiskatten har behandlats i samband med budget-propositionen,1996/97:FiU1.När det gäller höjningen av energiskatten börenergiskatten i princip höjas med per kWh och år för fossila bränslenoch elkraft. Takten i höjningarna bör dock varieras något i syfte attenergibeskattningen långsiktigt skall konvergera mot samma storlek per kWhenergiinnehåll. Regeringen bör återkomma med förslag om lämpligaskattesatser.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande skatten på el och fossila bränslenatt med bifall till motion 1996/97:Fi420 yrkande 25 hos regeringenbegär ett förslag i enlighet med vad utskottet anfört.6. Uranskatt (mom. 4, motiveringen), , och (alla m) att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med?Energikommissionen tar? och slutar med ?avstyrker motionsyrkandet.? bort haföljande lydelse:Redan produktionsskatten på elektrisk kraft från kärnkraftverk har försattden energiintensiva industrin i ett allvarligt läge. Denna industri harnormalt sin marknad utanför och har därför inte någon möjlighet attövervältra en kostnadsökning på sina kunder.Som ett exempel kan nämnas i . Företaget ärvärldsledande inom ferrolegeringar och klarar detta med en svensk lönenivåtack vare en mycket långt driven energieffektivitet. Redan som en följd av deskattehöjningar som genomfördes tvingades att varsla 65anställda om uppsägning. Dessutom har underleverantörer varslat 20anställda om uppsägning. I har aluminiumsmältföretaget meddelat att de av samma orsak tvingas dra ner arbetsstyrkan med 60anställda, samt ställa in en 40-miljonersinvestering.Även ur miljösynpunkt är denna typ av produktionsskatt förkastlig. I den månde svenska företagen tvingas vända sig till danska eller finskakraftleverantörer kommer en betydande del av leveranserna att vara danskkolkondenskraft eller via levererad rysk kärnkraft.Det saknas sakliga skäl för att belägga uran med en punktskatt. Användningav uran ger i sig inte upphov till miljöfarliga utsläpp som kan beskattas.Vidare är redan den svenska elproduktionen i kärnkraftverk belagd med ensärskild avgift för att finansiera framtida kostnader för utbränt kärnbränslem.m. Också vad gäller avfallshanteringen är det således i väl sörjtför att produktionen belastas med de kostnader som slutförvaret av utbräntkärnbränsle kommer att föranleda. När det gäller brytning av uran harEnergikommissionen vid sina studiebesök kunna konstatera att det knappastföreligger någon skillnad mellan uranbrytning och annan gruvdrift. Så längekärnkraften bär sina egna kostnader i högre grad än andra energislag finns detenligt utskottets mening inte anledning att belasta denna med en särskildskatt.Med det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandet.7. Uranskatt (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med ?Även i? ochslutar med ?avstyrker motionsyrkandet.? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det är ett framsteg att avvecklingen av kärnkraften nukan påbörjas. Den metod som valts kan dock medföra att man fastnar i långaprocesser och skadestsåndkrav så snart man pekar ut en ny reaktor som skallstängas. Följden blir att det råder en osäkerhet om avvecklingenkommer att kunna fullföljas, och hushåll och företag kommer inte att kunnaveta vad som gäller år från år.Enligt utskottets mening är det enklare, bättre och förnuftigare att klartoch tydligt säga att kärnkraftsbolagen ska få betala sina egna miljökostnaderoch sina egna försäkringskostnader full ut. På detta sätt kommer kärnkraftenatt avvecklas av sig själv utan att det uppstår några krav på skadestånd ellerlånga rättsprocesser.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande uranskattatt med anledning av motion 1996/97:N425 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört i denna del.8. Jordbrukets energiskatter (mom. 5), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med ?Utskottetvill? och slutar med ?utskottet motionsyrkandena.? bort ha följande lydelse:Det norrländska jordbrukets konkurrenskraft hämmas troligen i än högre gradän jordbruken i resten av av de produktionsskatter som belastarjordbruket. Större arealer måste odlas för att uppnå samma skörd som isydligare områden i och de mycket stora avstånden gör atttransportavstånden är betydande samt att det är orealistiskt att spridanaturgödsel på avlägsna arealer. Uppvärmningsbehovet blir även högre och skördför måste torkas och lagras. Detta gör att såväl denhöga drivmedelsskatten för fordon som fungerar som arbetsredskap somenergiskatten på elkraft slår relativt högre i norra har hårdhänt tvingats konstatera att dessa fördyradeproduktionskostnader, som därtill har mycket marginell miljöeffekt, inte gåratt kompensera med ett höjt pris på marknaden - här styr ytterst priserna påden gemensamma marknaden. I stället urholkas konkurrenskraften inom detnorrländska jordbruket och därmed möjligheterna att hålla uppe produktion ochsysselsättning i livsmedelsindustrin. Noteras bör även att i Finlandavskaffades motsvarande skatter vid EU-inträdet och utnyttjar därtillfullt ut det miljöprogram som framförhandlades vid EU-anslutningen.Jordbruket bör vara jämställt med tillverkande industri videlenergibeskattningen.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande jordbrukets energiskatteratt med bifall till motion 1996/97:Jo210 yrkande 2 i denna del ochmed anledning av motionerna 1996/97:Sk631, 1996/97:Jo235 yrkande 1 och1996/97:Jo257 yrkande 4 som sin mening ger regeringen det anförda tillkänna vad utskottet anfört i denna del.9. Nioöringen (mom. 6), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med ?Den lägre?och slutar med ?till känna.? bort ha följande lydelse:Värmekompensationen på per kWh infördes för attmöjliggöra användning av biobränslen när värme levereras till industrin.Kompensationen har visat sig vara ett bra instrument för att gynna miljön.Värmeverken har byggt ut sina leveranser av biobränslebaserad värme och påflera orter har värmekompensationen också utgjort en förutsättning för attbygga värmeverk, eftersom underlaget av leveranser till hushållen varit förlitet.Nioöringen avskaffades sedan det visat sig att detförekom juridiska ombildningar inom industrin som endast syftade tillkompensation för redan existerande värmeproduktion. Ombildningarna hade fåtten så stor volym att man inte kunde bibehålla reglerna oförändrade. Denlösning som valdes var att helt lyfta ut nioöringen ur skattesystemet i avsiktatt denna skulle ersättas med ett bidrag. Något förslag om ett sådant bidraghar ännu inte presenterats.Redan när nioöringen avskaffades framförde utskottets ledamöter frånModeraterna att bidragsformen visserligen har fördelen att man får en störreflexibilitet och möjlighet att anpassa beslutet till förhållandena i detenskilda fallet men att man av samma skäl förlorar möjligheten till långsiktigstimulans. De investeringar som görs i värmeverk kräver mycket långaavskrivningstider och ett statligt stöd till driften är en alltför osäkergrund för att fatta sådana investeringsbeslut. Från moderat håll anfördes attvärmekompensationen i stället borde omarbetas i syfte att undvika den form avmissbruk som uppkommit.Enligt utskottets mening är det olyckligt att man inriktat arbetet på attfinna ett bidragssystem. Som framhölls från moderat håll redan när nioöringenavskaffades har en stimulans via skattelagstiftningen en helt annanlångsiktighet och stadga än ett bidrag.