bet · GK01UU13 · 1997-05-20 00:00:00 — Europeiska rådets möten i och gavinte några nya signaler om utvidgningen mer än att den pågående processengavs fortsatt stöd. Europeiska rådets möte i befäste emellertid ytterli-gare strävan att den inledande fasen av förhandlingarna med länderna i Cen-tral- och skall sammanfalla med att förhandlingar med (och ) inleds efter det att regeringskonferensen avslutas, ienlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte i . Vidmötet i välkomnade också kommissionens avsikt attlämna förslag till en förstärkt förmedlemskapsstrategi, dvs. den strategi somsyftar till att underlätta kandidatländernas medlemskapsförberedelser.Kommissionen har upprättat en intern organisation med ansvarför att hantera de utvidgningsrelaterade frågorna, där samtliga berörda gene-raldirektorat medverkar. Detta underlag skall presenteras av kommissionennär den pågående regeringskonferensen har avslutats. Därefter kommer rådet,med beaktande av kommissionens utlåtanden, att fatta nödvändigabeslut för att påbörja förhandlingarna med de aktuella länderna.Regeringen framhåller i skrivelsen att något beslut om hur förhand-lingsstarten skall ske ännu inte finns. För svensk del har det varit en viktigfråga, framhåller regeringen, att driva linjen om en samtidig förhandlingsstartför alla kandidatländer. En samtidig start håller reformprocessen levande hossamtliga kandidater och främjar stabilitet och säkerhet i länderna i Central-och . Sett ur svenskt perspektiv är det en självklarhet att alla ländeskall ges möjlighet att inleda förhandlingar. Varje land skall dock förhandlaefter egna förutsättningar, anför regeringen, vilket kan medföra olika för-handlingstakt och att länder upptas som medlemmar vid olika tidpunkter.Själva EU-medlemskapet vinns på kandidatlandets egna meriter, menarregeringen. Viktiga i sammanhanget är de kriterier som fastslogs vid i . Dessa kriterier omfattar krav på ettdemokratiskt rättssamhälle, respekt för mänskliga rättigheter och skydd avminoriteter, en fungerande marknadsekonomi och kapacitet att hantera kon-kurrens- och marknadskrafter inom unionen samt förmåga att uppfylla med-lemskapets förpliktelser inklusive målen för en politisk, ekonomisk ochmonetär union.Från utvidgningssynpunkt är det viktigt att även unionens medlemsländervidtar nödvändiga anpassningsåtgärder, framhåller regeringen i skrivelsen.Detta sker till stor del genom den pågående regeringskonferensen. Regering-en menar att det därutöver är angeläget att de politikområden som tillsam-mans upptar av EU:s budget - jordbrukspolitiken samt regional-och strukturpolitiken - reformeras för att möta behoven i en utvidgad union.För medlemsstaternas del är den primära målsättningen att i så stor ut-sträckning som möjligt förbereda kandidatländerna för den framtida utvidg-ningen. Regeringen anför att ansvaret för att de objektiva kriterierna bliruppfyllda vilar ytterst på kandidatländerna själva men , liksom övrigaEU-länder, har uttryckt stor beredskap att bistå i denna process.Inom ramen för Europaavtalen har fortsatt att verka förett förbättrat marknadstillträde i EU för vissa jordbruksprodukter från kandi-datländerna som en följd av med Fin-land, och samt resultatet av Uruguayrundans avslutning.Regeringen menar att den dellösning som uppnåddes endastkan betraktas som ett steg på vägen.Vitboken för laganpassning har visat sig vara ett användbart instrument förkandidatländerna i deras arbete med anpassningen till regelverket på den inremarknaden, framhåller regeringen vidare. öppnade kommis-sionen ett särskilt kontor (TAIEX) med uppgift att bistå länderna i dennaprocess. Biståndet lämnas främst i form av förmedling av experthjälp samtinformationsutbyte.Regeringen framhåller att aktivt har verkat för att förstärka för-medlemskapsstrategin så att denna avspeglar den snabba utveckling som ägtrum i flertalet kandidatländer . Regeringen vill mot den bakgrun-den betrakta det som ett steg i rätt riktning att vid mötet iDublin uppmärksammade kommissionens avsikt att presentera en förstärktstrategi i samband med bl.a. att länderyttrandena läggs fram.Vidare framhåller regeringen i skrivelsen att inom ramen för regeringskon-ferensen länkas samman med flera av de frågor som konfe-rensen behandlar. Utvidgningen präglar arbetet i konferensen. sagtvarje fråga som behandlas i regeringskonferensen kan bidra till att bana vägför den framtida utvidgningen. Detta gäller inte minst behandlingen av deinstitutionella frågorna, som är inriktad på att utforma effektivare besluts-former och samarbetsstrukturer.MotionernaI ett flertal motioner understryks vikten av att Europeiska unionen står öppenför medlemskap för kandidatländerna i Öst- och och att integ-rationen fortskrider med länder i som inte är aktuella för medlem-skap.I partimotion U802 (c) från allmänna motionstiden anförsatt det är en historisk uppgift att inlemma de nu självständiga staterna i Öst-och i samarbetet med väst, på samma sätt som EG en gånginlemmade , och när de gamla högerdiktaturernafallit i dessa länder. De f.d. fascistdiktaturerna har successivt kunnat utvecklas till fungerande demokratier med EU som en stabiliserande och pådrivan-de faktor. Motionärerna framhåller att för finns ingen viktigarefråga för Europasamarbetet än att förbereda EU för utvidgningen med kandi-datländerna i Öst- och . Partiet vill därför understryka, attarbetet med att förbereda till , in-klusive de baltiska länderna och , måste ges en central plats i unio-nens löpande arbete. Partiet understyrker även vikten av att förhandlingspro-cessen inleds för alla kandidatländer. Detta är av särskild betydelseför , och . framhåller även att det är avyttersta vikt att unionens politiska och ekonomiska samarbete med Rysslandfortsätter att utvecklas parallellt med utvidgningsprocessen och begär ettriksdagens tillkännagivande om de åtgärder som krävs för att påskynda EU:sutvidgning österut (yrkande 3).I Moderata samlingspartiets partimotion U502 (m) från allmänna motions-tiden framhålls att förhandlingarna bör inledas med alla tolv ansö-karländer. Takten i förhandlingarna och tidpunkten för medlemskapet fåravgöras av det enskilda ansökarlandets egna meriter, inte av geopolitiskaföreställningar. Motionärerna yrkar att det i regeringskonferensen skyndsamtläggs fram förslag till förändrade beslutsregler så att utvidgningsprocessenkan inledas helst och att utvidgningen skall ha högsta prioritet ikonferensen (yrkande 1).Folkpartiet betonar i partimotion U509 (fp) från allmänna motionstiden,yrkande 1 (delvis) att östutvidgningen bör ges en hög prioritet. Även ikommittémotion U812 (fp) från allmänna motionstiden, yrkande 4 framhållerFolkpartiet att östutvidgningen är den viktigaste av alla de uppgifter somunionen står inför. Motionärerna bakom motion Jo729 (fp) yrkande 4från allmänna motionstiden framhåller för sin del att genom att låta ländernai Öst- och , däribland de baltiska staterna, bli medlemmar i en positiv miljöutveckling i hela . Utvidgningen är den bästagarantin för demokrati, fred och stabilitet i de berörda länderna och därmedgynnas också miljöarbetet. Motionärerna begär ett tillkännagi-vande om vad i motionen anförts om vikten av att utvidga EU med flermedlemsstater.I motion U14 (fp) yrkande 5 med anledning av regeringens skrivelse samt imotion U509 (fp) yrkande 1 (delvis) framhålls att det finns ett omfattandebehov av reformer för att möjliggöra utvidgningen. En huvudfråga är att enunion med 25-30 medlemmar behöver ett annat system för beslutsfattandeän det som en gång byggdes upp för en gemenskap med 6 medlemmar. Detblir ohanterligt att bibehålla en omfattande vetorätt menar motionärerna ochvill inskränka denna till ett fåtal områden. En annan förändring i skulle kunna vara att bakom ett beslut skall inte bara stå den ma-joritet av rösterna i ministerrådet som föreskrivs utan också länder som re-presenterar en majoritet av unionens befolkning. Ett införande av dennaprincip om dubbla majoriteter skulle underlätta upptagandet av nya med-lemmar menar motionärerna eftersom man då undviker potentiellt uppslitan-de diskussioner inför varje ny utvidgningsomgång. Vidare borde Europapar-lamentets befogenheter förstärkas på ministerrådets bekostnad även omdenna fråga inte är avgörande för nya länders möjlighet att bli medlemmar iunionen. Det skulle däremot öka det demokratiska inslaget i samarbetet,menar motionärerna. Slutligen vill motionärerna lyfta fram att förutom änd-ringar i unionens institutionella arrangemang behövs det ändringar i jord-brukspolitiken och i regionalpolitiken. Ett bibehållande av de nuvarandereglerna försvårar eller kanske till och med omöjliggör en östutvidgninganför motionärerna.Kristdemokraterna framhåller i motion U515 (kd) yrkande 42 från allmän-na motionstiden att partiet arbetar för att unionen skall påskynda utvidgning-en mot och övriga . Detta är av mycket stortsäkerhetspolitiskt intresse för och övriga . framtill förhandlingar och medlemskap måste unionen fördjupa sitt samarbetemed dessa länder både politiskt och ekonomiskt.I motion U15 (kd) yrkande 3 med anledning av regeringens skrivelse väl-komnar motionärerna regeringens ståndpunkt att medlemskapsförhandlingarskall inledas med samtliga kandidatländer för att inte något landskall bli isolerat och därmed upphöra eller dämpa takten med påbörjadeinterna reformer. För del är det speciellt viktigt att även fortsätt-ningsvis bistå de baltiska grannländerna i deras reformprocesser och kandi-daturer.Motionärerna bakom U11 (v) yrkande 11 menar att regeringen inte pro-blematiserar frågan om en utvidgning tillräckligt. De anför att det är viktigtatt de problem som finns med utvidgningen diskuteras öppet och utanskygglappar. I regeringens skrivelse nämns jordbrukspolitiken och struktur-fonderna. Motionärerna vill även peka på valutaunionen och att en allt star-kare integrering mellan VEU och EU kan försvåra en utökning av medlems-kretsen. Motionärerna vill understryka vikten av ett klargörande av motsätt-ningen mellan utvidgningen och en fördjupning av EU-samarbetet.I motion U811 (fp) yrkande 1 från allmänna motionstiden framhålls att ettstabilt, självständigt och demokratiskt på ett avgörande sätt bidrartill fred och stabilitet i . Motionärerna menar att det därför är viktigtatt utveckla det politiska samarbetet med och att stödja den demo-kratiska utvecklingen och ekonomiska reformer i landet. En politik för ökatsamarbete med och integration i det europeiska samarbetet är därför nöd-vändig.I motion U806 (m) yrkande 2 från allmänna motionstiden framhålls attmånga barn och ungdomar far illa i de baltiska länderna. Trots omfattandeinsatser av frivilliga organisationer, samarbete och bistånd från många ländergår införandet av lagstiftning för att skydda barn och ungdomar i enlighetmed bestämmelser för långsamt. Motionären vill därföratt som villkor för en anslutning till EU för nya medlemsländer skall dessa havidtagit nödvändiga åtgärder för att efterlevs i respekti-ve land.Utskottets övervägandenUtvidgningen av unionen med länder i samt Cypernär en historisk uppgift för EU och dess medlemsländer under de närmasteåren.I ett flertal motioner anförs att utvidgningen bör ges hög prioritet. Motio-närerna bakom motionerna U802 (c) yrkande 3 och U502 (m) yrkande 1efterlyser åtgärder som påskyndar unionens utvidgning österut och under-stryker vikten av gemensam förhandlingsstart. I motionerna U509 (fp) yr-kande 1 (delvis), U812 (fp) yrkande 4 och Jo729 (fp) yrkande 4 framhålls attöstutvidgningen är den viktigaste av alla de uppgifter som unionen stårinför.Utskottet vill med anledning av dessa motioner anföra följande.Från både och regeringen har vid ett flertal tillfällen uttalats attintegrationen av länderna i samt med europe-iska politiska och ekonomiska strukturer är ett övergripande mål samt attinledningen av förhandlingarna bör vara gemensam för samtliga kandidat-länder.I den särskilda propositionen om samarbetet med Öst- och (1994/95:160) framhöll regeringen följande:EU:s framtida utvidgning med de länder i som hareller nu förhandlar om associationsavtal välkomnas. skall särskiltarbeta för , och fulla Europaintegration. Sverigestöder också EU:s strävan att knyta och andra östeuropeiska ländernärmare till det europeiska samarbetet.I sitt betänkande 1994/95:UU16 framhöll utrikesutskottet att de central- ochösteuropeiska staternas integration i - där också ett framtida med-lemskap i EU i de flesta fall utgör en konkret målsättning - kan bidra till enökad politisk och ekonomisk stabilitet på hela den europeiska kontinenten.Vidare framhöll utskottet i betänkandet att flera länder i har kommit långt i den pågående omvandlingsprocessen. Samarbetetsyftar till att på olika sätt söka befästa denna och bidra till att staterna kaintegreras i ett säkert, demokratiskt samt miljömässigt och socialt bärkraftigtEuropa.Dessa utskottets bedömningar kvarstår oförändrade.EU:s medlemsländer har vid ett flertal tillfällen gett uttryck för att unionenstår öppen för nya medlemmar och att utvidgningsprocessen fortgår.Redan vid i slog EU:sstats- och regeringschefer fast att medlemskap i står öppet för alla staterEuropa. Detta grundläggande politiska beslut, som öppnar vägen för nästautvidgning av unionen, har sedermera bekräftats av påföljande möten i Euro-peiska rådet.Vid Europeiska rådets möte i fastslogs att ut-vidgningsprocessen måste fortgå så att alla nödvändiga underlag finns klaraför att förhandlingar skall kunna inledas med kandidatländerna sex månaderefter regeringskonferensens avslutande.Vid Europeiska rådets möten bekräftades slut-satser, och den pågående processen gavs fortsatt stöd. Europeiska rådetsmöte i befäste ytterligare strävan att den inledandefasen av förhandlingarna med länderna i skall sam-manfalla med att förhandlingar med inleds efter attregeringskonferensen avslutats. Vid mötet i välkomnade rådet ävenkommissionens avsikt att lämna förslag till en förstärkt medlemskapsstrategisom syftar till att underlätta kandidatländernas medlemskapsförberedelser.Utskottet vill framhålla att sammanlänkningen av länderna och männi-skorna i östra och , för att på så sätt bana väg för ett ökat väl-stånd och en allomfattande freds- och säkerhetsordning på den europeiskakontinenten, är den historiska uppgift som åligger EU och unionens med-lemsländer. Målet måste vara att göra krig i otänkbart, att befästademokratins idé, att säkra kontinentens miljö och att forma ett europeisktsamarbete för dess medborgare.Utskottet vill även anföra att utvidgningen är ett historiskt tillfälle förunionen och dess medlemsländer att bidra till inre stabilitet och välstånd i deländer som står i begrepp att bli medlemmar i . På samma sätt som med-lemskapet i det dåvarande EG bidrog till att befästa demokratin i de föredetta diktaturerna i , och under sjuttio- och åttiota-len bidrar själva integrationsprocessen och möjligheten till medlemskap i inre politisk stabilitet, till demokratins befästande och till att de nödvdiga ekonomiska reformerna fortskrider. Möjligheten till medlemskap harsom framhålls i motion U802 (c) yrkande 3 både en stabiliserande och enpådrivande inverkan på de enskilda ländernas inre politiska liv. Det är lätt atföreställa sig att signaler till något eller några av dessa länder om att med-lemskap ej är möjligt eller uppskjuts på en osäker framtid skulle kunna riske-ra att bl.a. leda till att reformarbetet bromsas eller helt stannar upp och attinre politisk oro uppstår. Det är därför enligt utskottets uppfattning av sär-skild vikt att det kontinuerligt görs framsteg i utvidgningsprocessen.Utan att vara en specifik fråga på dagordningen genomsyrar den föreståen-de utvidgningen arbetet i regeringskonferensen. Vid Europeiska rådets möte iTurin , vilket utgjorde den officiella startpunkten för rege-ringskonferensen, framhölls att konferensen innebar en möjlighet för unio-nen att på ett effektivt sätt ta itu med inre och yttre utmaningar och särskiltden kommande utvidgningen.Utskottet vill framhålla att den förestående utvidgningen ställer ökade kravpå unionen och dess institutioner. Konferensens resultat får stor betydelse förunionens förmåga att möta de framtida utmaningarna. Det är därför av viktatt regeringskonferensens syfte bl.a. är att bana väg för utvidgningen. Särskilvärdefullt i detta perspektiv är enligt utskottets uppfattning att unionensmedlemsländer förstärker samarbetet i frågor som är angelägna för männi-skor i hela såsom sysselsättning, miljö, fred och säkerhet.I skrivelsen framhåller regeringen att den betraktar utvidgningen som enförutsättning för att skapa en europeisk freds- och säkerhetsordning, för attåstadkomma ett enat utan skiljelinjer, samt för att stödja reformpro-cessen i de central- och östeuropeiska länderna. Vidare framhålls att EU:sutvidgning prioriterats högt av regeringen och att en viktig frågahar varit att driva linjen om en samtidig förhandlingsstart för alla kandidat-länder.Enligt utskottets uppfattning måste rättvisa, objektiva och tydliga villkorgälla som kvalifikationsgrund för medlemskap i unionen. Sådana objektivaoch tydliga villkor utgör de s.k. Köpenhamnskriterierna ) och grundfördragensamt möjligheterna att uppfylla de åtaganden som baserar sig på det hittillsbeslutade och genomförda samarbetet inom unionen, dvs. på förordningar,direktiv, konventioner samt på gemensamma beslut och åtgärder som gällerinom det utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet och samarbetet inom deträttsliga och inrikes området. En gemensam förhandlingsstart på denna grundär mer än en symbol för en strävan att utvidga medlemskapskretsen. Det ärockså en tydlig signal om att det land eller de länder som vid en given tid-punkt uppfyller villkoren för medlemskap även kan bli medlemmar.Kommissionen är i färd med att ställa samman utlåtanden om kandidatlän-dernas förmåga att uppfylla de förpliktelser och åtaganden som ett medlem-skap innebär. Denna detaljerade genomgång ger ett objektivt underlag för attbestämma i vilken hastighet förhandlingarna med varje land kan föras. Sam-tidigt måste det tydligt klargöras att medlemskapet står öppet även förde länder som ej visar sig uppfylla de ställda kraven.Länderna kan därmed själva påverka den fortsatta utvidgningsprocessen.Moderniseringen, demokratiseringen och de ekonomiska reformerna får inteförsenas eller förhindras även om ett EU-inträde sker tillföljd av olika förhandlingstakt och integrationstakt.Med vad utskottet här anfört betraktar utskottet motionerna U802 (c) yrkande3, U502 (m) yrkande 1, U509 (fp) yrkande 1 (delvis), U812 (fp) yrkande 4och Jo729 (fp) yrkande 4 som besvarade.Likväl som kandidatländerna måste fortsätta på den ekonomiska reformvä-gen för att uppnå medlemskap måste de nuvarande medlemsländerna kommaöverens om och genomföra interna reformer inom EU för att bana väg för enutvidgad union. Denna aspekt lyfts fram i motionerna U14 (fp) yrkande 5och U509 (fp) yrkande 1 (delvis).Utskottet delar motionärernas uppfattning att det från utvidgningssynpunkt ärviktigt att unionens medlemsländer vidtar nödvändiga anpassningsåtgärdervad gäller de institutionella arrangemangen. Det är därutöver viktigt att jord-brukspolitiken och strukturpolitiken reformeras för att möta behoven i enutvidgad union. Kommissionen har av fått uppdraget attgöra en samlad bedömning av utvidgningens konsekvenser, bl.a. när detgäller jordbruks- och strukturpolitiken. Reformer av dessa politikområdenkommer att aktualiseras när unionen skall lägga fast sin budget för periodenår till 2004. Det är därför nu för tidigt att redovisa någon definitivuppfattning om hur omfattande och med vilken inriktning reformerna skallgenomföras. Utskottet kommer att få anledning att återkomma till utvidg-ningen, de institutionella arrangemangen och jordbruks- och strukturpoliti-ken i framtida betänkanden.Motionärerna pekar på vilka konkreta reformer inom det institutionellaområdet som de önskar se genomförda före en utvidgning. Utskottet villanföra att dessa frågor behandlas i den pågående regeringskonferensen ochatt de således är under prövning. Det är önskvärt att man där når tillfredsställande lösningar. Målsättningen bör vara att nå så långt som är förhandlings-mässigt möjligt i regeringskonferensen för att skapa bästa möjliga förutsätt-ning för en utvidgning av unionens medlemskrets.Enligt utskottets mening bör demokratisk kontroll, effektivt beslutsfattandeoch legitimitet för unionens beslut vara vägledande för det institutionellareformarbetet även när unionens medlemsantal växer. Bevarad beslutskraftparad med legitimitet skapar grunderna för att unionen skall kunna fatta debeslut som medborgarna kommer att efterfråga.Utskottet vill framhålla att det ser positivt på regeringens initiativ att ge-nomföra ett antal utredningar med avseende på utvidgningen. Som regering-en framhåller i skrivelsen kommer dessa utredningar att belysa utvidgningenskonsekvenser inom områdena säkerhetspolitik, samhällsekonomi, jordbruk,regional utveckling, miljö, personers fria rörlighet samt när det gäller deträttsliga och inrikes samarbetet. Det är regeringens avsikt att utredningarnasresultat presenteras under andra halvåret 1997.Utskottet betraktar därmed motionerna U14 (fp) yrkande 5 och U509 (fp)yrkande 1 (delvis) som besvarade.I motionerna U515 (kd) yrkande 42 och U15 (kd) yrkande 3 anförs att undertiden fram till ett medlemskap måste unionen fördjupa sitt samarbete medländerna i både politiskt och ekonomiskt samt ävensärskilt bistå de baltiska grannländerna i deras reformprocesser och kandi-daturer.Utskottet vill i detta sammanhang framhålla vad som anfördes i betänkande1996/97:UU16:Den ökade inriktningen av östsamarbetet på sådana projekt som kan länkasin i förmedlemskapsstrategin innebär automatiskt en gradvis förändring avsamarbetets karaktär. De central- och östeuropeiska staterna blir alltmeralikvärdiga parter. Stödåtgärderna ersätts av reguljärt samarbete. Tendensen ärtydlig då det gäller länder som och , vars andelar av östsamar-betet nu minskar. Utskottet ser positivt på denna utveckling av samarbetet.Utskottet ser positivt på regeringens målsättning att i utvecklingsarbetet medde baltiska länderna och förbereda dessa länder för framtida medlem-skap. Utskottet har erfarit att det sker dels direkt genom att regeringen erbjuder ett erfarenhetsutbyte vilket är särskilt värdefullt eftersom harfärska erfarenheter från medlemskapsförhandlingar, dels indirekt genomSveriges bistånd för insatser inom exempelvis miljöområdet och genom detomfattande Östersjösamarbetet. har enligt vad utskottetinhämtat utsett en tjänsteman som genom resor och besök inventerar behovetav insatser i syfte att underlätta ett framtida medlemskap för kandidatländer-na, med särskild tonvikt på de baltiska staternas behov.Utskottet vill även erinra om att ett mycket viktigt inslag i arbetet - i vilkede nuvarande medlemsländerna har ett särskilt ansvar - utgörs av den s.k.förmedlemskapsstrategin, dvs. den strategi som syftar till att underlätta kan-didatländernas medlemskapsförberedelser. Hörnstenarna i denna strategibestår av associeringsavtalen mellan unionen och kandidatländerna(Europaavtalen) samt vitboken för laganpassning, den strukturerade dialogenmellan medlems- och kandidatländer, biståndsprogrammet , detsärskilda programmet för att bistå kandidatländerna i anpassningen till regel-verket för den inre marknaden (TAIEX) samt förbättrat tillträde till EU-marknaden för vissa produkter från kandidatländerna.Alla dessa element är enligt utskottets uppfattning värdefulla och bidrar tillatt underlätta och påskynda ländernas integration i unionen.Utskottet betraktar motionerna U515 (kd) yrkande 42 och U15 (kd) yrkande3 besvarade med vad utskottet anfört.I motion U11 (v) yrkande 11 anför motionärerna att regeringen inte proble-matiserar frågan om en utvidgning tillräckligt, och de hävdar att det finns enmotsättning mellan fördjupning och utvidgning när det gäller unionensframtid.EU och dess föregångare EG har funnits . Utvecklingen har underdenna tid inte varit linjär och ej heller helt förutsebar.