bet · GK01NU10 · 1997-03-18 00:00:00 — Därför borde ett tioårigtprogram som innehåller rådgivning, utbildning och finansiering för kvinnorsföretagande utarbetas. De kvinnliga resurscentrum som tagitinitiativ till bör etableras och permanentas i varje län, heter det vidare.Två andra åtgärder som anses ha stor betydelse för kvinnors företagande ärkvittningsrätten och de s.k. kvinnolånen.Det är viktigt att de särskilda lånen till kvinnors företagande, sominfördes av den borgerliga regeringen , kan bevaras och utvecklas,anförs det i motion 1996/97:A432 (c). Efterfrågan på dessa lån har varit stor,säger motionärerna. De erinrar om att åtgärder för att underlätta för kvinnoratt starta egen verksamhet är ett viktigt led i strävan attskapa ökad sysselsättning.I motion 1996/97:A807 (c) begärs det riksdagsuttalanden i sex avseenden - omatt det bör finnas kvinnliga affärsrådgivare i varje kommun, om att hälften avsmåföretagarstödet bör gå till kvinnors företagande, om att det behövs enöversyn av reglerna för anlitande av tjänster, om att det behövs alternativabanker och finansiering, om att företagsgarantier bör införas samt om att detbehövs särskild forskning kring kvinnors företagande. Tjänstesektorn kommeratt växa, säger motionärerna och hänvisar till att bland offentliganställdahar många valt att starta egen verksamhet. Det krävs rådgivning till dem somstår i begrepp att starta eget, anser motionärerna. När det gällerfinansiering behövs det ett kvinnoperspektiv, där det småskaliga projektet kanuppfattas som en styrka, heter det vidare. Som ett komplement till nuvarandebanker kan det behövas en särskild kvinnobank, och måste fortsätta attutveckla ett sådant alternativ, hävdar motionärerna. Det erfordras även andraformer av stöd till kvinnors företagande, t.ex. företagsgarantier. Uppdragettill landshövdingarna måste bl.a. resultera i att halva småföretagarstödetriktas till kvinnliga företagare, anför motionärerna. De menar vidare attkunskapen kring kvinnors företagande måste öka genom systematisk forskning.Det anses också behövas en könsindelad statistik kring företagandet.Det fordras en kvinnobank eller en särskild nätverkskredit för kvinnorsföretagande, anförs det i motion 1996/97:N208 (mp). Vidare bör hosregeringen begära att medel som möjliggör en sådan bank eller en sådannätverkskredit ställs till förfogande. På Lofoten i startades ennätverkskredit - en kvinnobank - för arbetslösa kvinnor, påpekas det. Denna äruppbyggd så att fem arbetslösa kvinnor får vardera av staten, ochvarje person kan låna ytterligare . Gruppen står solidariskt ansvarigför lånet. På Lofoten har därigenom 15 företagsetableringar kommit till stånd.Det framhålls att en kvinnobank skulle bidra till mångfalden av banker. ISverige finns en vilande företagsbank i (), erinrarmotionärerna om. Vidare pågår en förstudie avseende enkvinnobank som svarar för. Enligt motionärerna krävs nu endast attregeringen genom regelverk och anslag möjliggör starten av en kvinnobank ellernätverkskredit.Riksdagen bör uttala sig för ett mentorsprogram för kvinnliga företagare,anförs det i motion 1996/97:N256 (kd). Det kvinnliga företagandet har en storpotential och bör uppmuntras och stödjas, menar motionärerna och hänvisar tillatt mentorskap för kvinnor har visat sig fungera som uppmuntran i chefsrollen.Projekt av detta slag bör därför inrättas även för kvinnliga företagare.Efterfrågan på de särskilda lånen för kvinnliga företagare har varit mycketstor, erinrar motionärerna om, liksom om att det finns speciellaföretagsutbildningar för kvinnor. Då kvinnor ofta startar sitt företag vidsidan om en anställning är kvittningsrätten extra betydelsefull för kvinnor,anför motionärerna avslutningsvis.Vissa kompletterande uppgifterNUTEK skall enligt regleringsbrevet inom ramen för programmetFöretagsutveckling lägga särskild vikt vid möjligheterna att öka antaletkvinnliga företagare och stimulera vidareutvecklingen av företag med kvinnligaägare och ledare. I regleringsbrevet anges vidare under programmet Regionalutjämning och utveckling att skall sträva efter att de regionalautvecklingsinsatserna kommer kvinnor och män till del i lika hög grad.Beträffande affärsrådgivarprojektet, som berörs i motion 1996/97:A807 (c),gäller att har fått i uppdrag att fortsätta med det ( dock täckerprojektet inte hela landet. följer vidare utvecklingen avnätverkskredit, som berörs i motion 1996/97:N208 (mp).ALMI, som ansvarar för lån till kvinnors företagande, har avregeringen i särskilda s.k. ägardirektiv anmodats att avsätta en ram för dessalån på totalt lägst . Lånen ges till alla slagsföretagsformer, dvs. även kooperativa företag. Flertalet ALMI-bolag har ensärskilt utbildad handledare som arbetar med att koppla ihop kvinnligaföretagare med erfarna mentorer.Beträffande synpunkten i motion 1996/97:N212 (m, fp, kd) om ökadkvinnorepresentation kan noteras att Statsrådsberedningen i en skrivelse tillsamtliga statssekreterare uppmanade departementen att intensifierasina ansträngningar att öka andelen kvinnor i de statliga styrelserna ochkommittéerna.Småföretagsdelegationen har, som tidigare redovisats, i uppgift attidentifiera problem och föreslå åtgärder för att undanröja onödiga hinder företablering och tillväxt i småföretag. Detta gäller självfallet även kvinnorsföretagande.När det gäller yrkandet i motion 1996/97:A807 (c) om forskning kringkvinnors företagande kan noteras att till Närings- ochhandelsdepartementet överlämnade ett förslag till forskningsprogram omkvinnors företagande (R 1996:32). I programmet avses följande sex projektingå: Företagande som strategi att undkomma marginalisering, Kooperation ochfranchising som kvinnliga organisationsformer, Omvandling av offentlig sektoroch kvinnors förflyttning, Familjeföretagandet som fenomen, Service och handelsom tillväxtgenerator samt Samspelet mellan kvinnors och mäns företagande.Forskningsprogrammet är kostnadsberäknat till i fyraår.Stiftelsen Forum för Småföretagsforskning tilldelades 14 miljonerkronor av Närings- och för ett flerårigtforskningsprogram på området små och medelstora företag. Inom ramen för dettaprogram fattade stiftelsen beslut om att 2 miljoner kronorskulle avsättas för det nyssnämnda forskningsprogrammet om kvinnorsföretagande . Detta innebär alltså attforskningsprogrammet saknar finansiering för totalt avkostnaderna.Invandrares företagandeMotionernaFör att aktivt åtgärda problemen kring arbetslösheten och bidragsberoendetbland invandrare krävs många olika nya idéer, initiativ och åtgärder som kanleda till jobb, anförs det i motion 1996/97:Sf613 (s). För det första ansesdet behövas särskilda stödformer för invandrare som vill starta företag;kunskap eller adekvat rådgivning ses som en viktig förutsättning förinvandrarnas företagande. Enligt motionärerna krävs det kraftfulla insatserför att utveckla invandrarföretagandet och aktivt motarbeta de hinder sådanaföretag möter. Konsultverksamhet som har till uppgift att stödja och utvecklainvandrarägda företag bör för det andra främjas, menar motionärerna. En sådanverksamhet avses hjälpa invandrarföretagen med administration, marknadsföring,juridik, revision, ekonomisk styrning, affärsutveckling och kontakter medmyndigheter och kreditgivare. Regeringen bör för det tredje övervägamöjligheten att på prov, i t.ex. tre kommuner där det finns många invandrare,bygga upp ett mångkulturellt företagsutvecklingsinstitut. Erfarenheter frånFörenta staterna, och borde därvid inhämtas.Riktlinjerna för ALMI:s och verksamheter bör ändras så att dessablir bättre anpassade till invandrare och människor i storstädernas förorter,anförs det i motion 1996/97:Ub247 (fp). När människor med goda idéer villstarta en verksamhet, ett företag, behöver man ofta stöd, säger motionären.Riskkapital, rådgivning och administrativ hjälp styrs i hög grad av politiskariktlinjer till , m.fl., konstaterar hon och anför att det nuvarandestödsystemet knappast alls fungerar för invandrare eller för människor istorstädernas förorter.Vissa kompletterande uppgifterFöretagsstödsutredningen föreslog i sitt betänkande (SOU 1996:69) att isin rådgivning skall rikta särskild uppmärksamhet mot företag som drivs avinvandrare. Regeringen har i särskilda ägardirektiv anmodat ALMIatt speciellt ta hänsyn till invandrarföretagen.Det regionala ALMI-bolaget i påbörjade ettprojekt riktat mot invandrare som vill starta företag. Särskilda rådgivare medinvandrarbakgrund har engagerats. Verksamheten bedrivs i samarbete medInternationella i . Avsikten är att ta fram enmodell som skall kunna appliceras i andra delar av landet. En utvärdering avverksamheten planeras , varefter etablering av liknandeverksamhet i övriga regioner kan ske under år 1998.Lokala riskföretagsbörserMotionenRiksdagen bör hos regeringen begära en utredning om lokala riskföretagsbörser,anförs det i motion 1996/97:N221 (m). Riskkapitalförsörjningen har alltidvarit ett stort problem för nyföretagandet, inte minst inomhögteknologiområdet, säger motionären och konstaterar att såväl utomlands somi liten skala i har modeller med riskkapitalbörser prövats. En sådanmodell innebär att substansvärdet i företaget ökar efterhand somproduktutvecklingen fortskrider, och denna ökning kan företaget tillgodogörasig medelst aktieemissioner som görs på en speciell riskföretagsbörs.Vissa kompletterande uppgifterInom ramen för småföretagsprogrammet fick i uppdrag attanalysera förutsättningarna för organiserad handel med aktier i småföretag ochvidta åtgärder för att stimulera sådan verksamhet. skall medverka iutvecklingen av befintliga och projekterade marknadsformer som initierats förkontakt mellan företag och investerare. Därvid skall dels kartlägga deförutsättningar som gäller vid marknadsplatserna och de projekt som pågåreller befinner sig i en utredningsfas, dels analysera de allmännaförutsättningar som krävs för att marknadsplatserna skall fungera i praktiken.Verket skall dessutom finansiellt stödja de marknadsplatser eller projekt somhar goda förutsättningar att lyckas. En delrapport har lämnats till regeringen, och enslutredovisning skall presenteras senast den 1 september 1997.Kompetensutveckling och mentorskapMotionernaDet behövs åtgärder för att främja utveckling av mentorskap, anförs det imotion 1996/97:N269 (m). En nationell mentorsbank med pensionerade företagareskulle kunna bistå små, växande och nya företag med kunskap och erfarenhetinom teknik, marknadsföring, data, företagande och finansiella tjänster, sägsdet. Mentorer kan vara "bollplank", gå in som styrelseledamöter eller vara enform av erfarenhetsbas att ösa ur, påpekas det.I motion 1996/97:A432 (c) begärs ett uttalande om utbildning i företagande.Bristen på möjligheter till sådan utbildning är ett problem som ofta påtalas,anför motionärerna, som anser att utbildning i att starta och driva företag ärönskvärt. Mer av entreprenörskap bör finnas i ordinarie utbildningsutbud,säger motionärerna. De menar att denna typ av utbildning är viktig inte minstför att fler kvinnor skall våga satsa på att starta eget företag.Företagsamhet bland ungdomar måste stimuleras på olika sätt och ett egetentreprenörskap måste bli ett naturligt alternativ till anställning, sägs deti motion 1996/97:N252 (c). Förståelse för företagandets villkor måste därförgrundläggas i ett tidigt skede. Utbildning som stimulerar till företagande ochentreprenörskap bör sålunda ges redan på grundskolenivå för att därefterbyggas vidare på i gymnasieskolan, säger motionärerna. De anser att även påuniversitets- och högskolenivå bör utbildning i entreprenörskap erbjudas somen del i utbildningsprogrammen.Riksdagen bör göra ett uttalande om att det behövs åtgärder för att främjakompetensutveckling och forskning, anförs det i motion 1996/97:N256 (kd). Denviktigaste konkurrensfördelen kommer att vara kunskap, sägermotionärerna och anför att svenskt näringsliv behöver en satsning påutbildning och kompetens. Kvalitet måste därvid vara ledordet och anpassningske till framtidens behov. En ökad koppling till näringslivet måste vidarefinnas. Det livslånga lärandet bör prägla såväl utbildningsväsendet somarbetsplatserna, anför motionärerna.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog ett motionsyrkande om ökade insatser förutbildning av företagare och mentorskap (bet. 1996/97:NU1). Utskottetredovisade (s. 10) att regeringen inom ramen för småföretagsprogrammet haranvisat till för managementutbildning. Insatsernainnefattar åtgärder på två områden, nämligen dels ett småföretagsinstitut förkvalificerad utbildning, dels mentorskap och styrelseförstärkning.När det gäller utbildning av företagare kan noteras att det enligt skollagen(1985:1100) finns möjlighet att inom gymnasieskolans och den kommunalavuxenutbildningens ram utforma individuella eller specialutformade program.Beträffande utbildning på högskole- och universitetsnivå gäller att de olikauniversiteten/högskolorna själva bestämmer sitt kursutbud, med beaktande av deallmänna riktlinjer som statsmakterna utfärdar.På uppdrag av Närings- och har det gjorts en utredningom hur utbildning på olika nivåer kan främja ett ökat entreprenörskap.Utredningen har granskat befintliga utbildningar och existerande hinder, ochresultatet har dokumenterats i skriften tecken (Ds1997:3). Utredningen har försökt göra en kartläggning av ekonomiska ochtekniska utbildningar inom högskolan med inriktning på entreprenörskap. Enligtstudien förekommer inom ekonomiska utbildningar 15 sådana program och 30kurser, varvid program definieras som utbildning om minst 20 poäng eller entermins heltidsstudier. Inom tekniska utbildningar förekommer 5 program och 20kurser med inriktning på entreprenörskap. Som exempel på de utbildningar somanordnas kan nämnas ett program vid - Ekonomi förentreprenörer, omfattande 60 poäng, och ett program vid -Utvecklingsingenjör, omfattande 120/180 poäng.Teknikspridning m.m.MotionernaRiksdagen bör göra ett uttalande om behovet av förnyelse av svensktnäringsliv, anförs det i motion 1996/97:N263 (s). Eftersläpningen i svenskindustri beträffande produkter som till stor del är baserade på forskning ochutveckling är påtaglig, säger motionären. Han anger följande tänkbara åtgärderfrån statens sida för att vända utvecklingen: statlig upphandling av förlandets infrastruktur strategiskt viktiga högteknologiska system, särskildainvesteringsbanker, stöd till samarbete mellan näringsliv och högskola,utbildningsinsatser o.d. För mera ingående analyser av dessa frågor ochkraftfullare insatser från statens sida krävs, enligt motionären, enorganisation med bredare och djupare ansvar, befogenheter och kompetens än vadsom kan rymmas inom ett departement och inom var för sig. Det föreslåsatt en snabbutredning skall tillsättas med uppdrag att undersöka önskvärdhetenav och möjligheten till att inrätta en kraftfull myndighet med ansvar attbidra till långsiktig förnyelse och effektivisering av svenskt näringsliv. Iutredningen skulle ingå representanter för , näringslivet ochforskarsamhället.Riksdagen beslöt om ett engångsvis anslag på 50 miljoner kronortill ett tvåårigt program för tekniköverföring till de små företagen (prop.1994/95:100 bil. 13, bet. NU18; prop. 1994/95:150, bet. FiU20), erinras det omi motion 1996/97:N243 (s, m, c, fp, kd). Ansvaret lades på , och en radmyndigheter, företag och organisationer ingår dessutom i arbetet. För att enförmedlingsorganisation skall komma till stånd behövs, enligt motionärerna,följande: en förlängd försöksperiod, ett brett förankrat politisktställningstagande till att en förmedlingsorganisation skall byggas upp, enförankring av de principer som bör gälla för denna organisation - snabbhet,enkelhet och låga transaktionskostnader för förmedling av projekt samtformande av ett nationellt partnerskap på försöksbasis medsekretariatsuppgifter som handhas av t.ex. NUTEK.I motion 1996/97:N269 (m) begärs uttalanden av om överföring databas av registrerade patent hos (),om att göra tekniska attachéers rapporter tillgängliga via en databassamt om en databas med aktuell forskning. Ett kännetecken för svenskunderleverantörsindustri är att den har varit legotillverkare snarare äntillverkare av egna produkter med egen utveckling, anför motionärerna ochanser att detta förhållande måste förändras, vilket ställer högre krav påteknikspridning . Exempelvis bör PRV överföra alla sina patent tilldata, och teknikrapporterna från () bör görastillgängliga för en väsentligt vidare krets av läsare genom överföring tilldatatext, föreslår motionärerna. De anser också att en databas med aktuellforskning bör startas, exempelvis av NUTEK.NUTEK och bör i samverkan få i uppdrag attsärskilt bevaka, samla in och dokumentera både utländska och inhemskamiljöinnovationer för möjlig svensk produktion, anförs det i motion1996/97:N270 (mp). I det föreslagna uppdraget skall ingå att utifrån deninsamlade dokumentationen skapa en modell för att stimulera tillväxten imiljötekniksektorn, t.ex. med uppbyggnad av nätverk och genom samordning.Samhället måste på olika sätt aktivt stödja även små företag att ta del iforsknings- och utvecklingsarbete, anförs det i motion 1996/97:N256 (kd).Vidare bör den innovativa teknikupphandlingen utökas så att av allstatlig teknikupphandling kanaliseras till små och medelstora företag, ansermotionärerna. De föreslår också att alla offentliga upphandlingar skall varaåtkomliga elektroniskt och att all offentlig upphandling skall skeelektroniskt på ett sätt som gör det möjligt även för små företag att delta.Innovationer tas inte tillräckligt väl hand om i , anser motionärerna.Förutom att det behövs ett allmänt bra investerings- och företagsklimat,måste, enligt motionärerna, ytterligare åtgärder vidtas som främjarkommersialisering av innovationer. En utökad satsning på innovativteknikupphandling till små företag och uppfinnare bör ske, föreslårmotionärerna och hänvisar till erfarenheter från ,och som pekar på framgångar med sådan riktadupphandling. I kanaliseras av all statligteknikupphandling till små och medelstora företag, vilket bör prövas även iSverige, anför motionärerna. De anser vidare att nya rön inom forskning ochutveckling bör göras mer lättillgängliga för småföretagen. Slutligen föreslåsdet i motionen att den offentliga sektorn skall göra all upphandlingelektroniskt. Alla offentliga handlingar borde sålunda kunna nåselektroniskt, och all offentlig information i elektronisk form borde varakostnadsfri. Det skall inte vara förbehållet storföretag och storatidningsredaktioner att söka i offentliga informationsdatabaser, ansermotionärerna.I ytterligare en partimotion från , 1996/97:Fi214 (kd),begärs att skall göra ett uttalande om att av all statligteknikupphandling skall kanaliseras till små och medelstora företag.Vissa kompletterande uppgifterEn redovisning av åtgärder för tekniköverföring till små och medelstoraföretag och för samverkan mellan näringsliv och högskola har lämnats iavsnittet om stöd till uppfinnare och innovatörer.Arbetet med att digitalisera olika typer av information av relevans försmåföretag som finns hos olika myndigheter och organisationer haruppmärksammats av näringsutskottet vid olika tillfällen under de senaste åren.Detta arbete består av olika delar, nämligen den tekniska information somfinns hos PRV, information som finns hos STATT och information om denindustrirelevanta forskningen. avstyrkte näringsutskottet i ettyttrande över den s.k. tillväxtpropositionen (prop. 1995/96:25) motioner medkrav på åtgärder för att öka den elektroniska tillgängligheten. Utskottet(1995/96:NU3y) anförde att det är ytterst angeläget att det skapas kanaler, såatt småföretagen kan få tillgång till den aktuella kompetensen, men ansåg inteatt det behövdes något uttalande av i saken. Motionerna följdes uppi en avvikande mening (m, fp, kds).Frågan om ökad tillgänglighet till PRV:s tekniska information togs också upphösten 1996 i betänkande 1996/97:NU1 i anslutning till ett motionsyrkande.Utskottet redovisade att PRV, via anslaget Bidrag till tekniköverföring, /96 tillförts för en delvis finansiering avarbetet med att utöka den externa tillgängligheten av verkets dokumentationinom patentområdet. Inom PRV finns vidare ett IT-projekt som har till syftedels att underlätta och rationalisera PRV:s egen myndighetsutövning, dels attgöra PRV:s informationsmängd lättillgänglig för näringslivet. Projektetinnefattar bl.a. följande: digitalisering av information som för närvarandeendast finns i pappersform, komplettering av databaser med text ochbildinformation, uppbyggnad av parallella informationsdatabaser tillgängligaför allmänheten, utveckling av programvaror som gör sökning effektiv och enkelsamt utveckling av system som är kompatibla med internationella system.Finansieringen av detta projekt är dock oklar med hänsyn till att verksamhetenvid verket är avgiftsfinansierad.Utskottet behandlade senast frågan om teknikupphandling ianslutning till ett motionsyrkande om att skulle anvisastill för detta ändamål (bet. 1996/97:NU1). Utskottet redovisade attregeringen har tillsatt en särskild utredare, universitetskansler (N 1995:06), med uppgift att utreda frågan om en mer aktiv tek-nikupphandling från statens och övriga offentliga aktörers sida. Den s.k.Teknikupphandlingsutredningen redovisade en första etapp av sitt arbete /97 i en promemoria till Närings- och handelsdepartementet.Promemorian, som innehåller en allmän översikt av det aktuella området, harlegat till grund för diskussioner med departementet om det fortsatta arbetetoch på vilka områden fördjupade studier skall ske. Enligt vad utskotteterfarit kommer fördjupning att ske på två områden, nämligen i fråga omkommunala upphandlingar och utbildning. Utredningen planerar att lämna sinslutrapport sommaren 1997.Det kan också noteras att två delegationer har uppdrag som rörteknikupphandling, nämligen Delegationen för främjande av miljöanpassad teknikoch Byggkostnadsdelegationen (N 1996:06).Beträffande förslaget om att av all statlig teknikupphandling skallkanaliseras till små och medelstora företag bör noteras att detta står i stridmed lagen (1992:1317) om offentlig upphandling. Däremot finns det inga hinderför att informera alla berörda om de möjligheter som en statligteknikupphandling ger. Därvid kan småföretag ha behov av extra, anpassadinformation för att ?komma i nivå? med andra större företag. Sådan informationbör lämpligen inte ges av den som svarar för den offentliga upphandlingen.Kooperativa företagMotionernaOm kooperationen skall bli en kraft att räkna med i det svenskasamhället och som företagsform bli ett känt och fullvärdigt alternativ måsteden få en plats i de olika bilder av närings- och organisationslivet som officiella statistiken som grund, anförs det i motion 1996/97:N228 (s).Riksdagen föreslås därför anmoda regeringen att utfärda anvisningar tillberörda myndigheter att säkerställa uppbyggnaden av för den kooperativasektorn adekvat statistik. Den svenska kooperationen är, fortsättermotionärerna, fortfarande i olika avseenden satt på undantag, vilket harbelysts av den s.k. Företagskooperativa utredningen. Detta anses inte minstgälla hur kooperationen speglas av den officiella statistiken, vilken intesägs ge någon rättvisande bild av sektorn.Ansvaret för de kooperativa frågorna bör ligga på Närings- ochhandelsdepartementet, eftersom det i första hand är ett näringspolitisktansvarsområde, anförs det i motion 1996/97:N252 (c). handläggerflera departement ( Inrikes-, Arbetsmarknads- och Närings- ochhandelsdepartementen ( kooperativa frågor, konstaterar motionärerna och anseratt denna uppdelning skapar osäkerhet kring ansvaret. Motionärerna noterardock att frågan om hur verksamheten skall fördelas mellan de olikadepartementen är en intern regeringsfråga.För att öka resurserna för lån till kvinnors företagande har avsatt ensärskild ram för detta ändamål inom sin totala kapitalmängd, påpekas det imotion 1996/97:A432 (c).