bet · GL01FöU1 · 1997-11-20 00:00:00 — Härvid skallprojektläge, beslutssituation, kostnader m.m. för de viktigaste datorbaseradeinformationssystemen särskilt belysas. Detta bör som sin mening geregeringen till känna. Hittillsvarande redovisningen av JAS 39-projektet tordekunna tjäna som förebild.Utskottet har i övrigt ingen erinran mot vad regeringen i propositionenföreslagit om investeringsplan och beställningsbemyndiganden. Motion U405 (mparti) yrkande 3 och Fö221 (mp parti) yrkande 4 ger uttryck för en annaninriktning. Dessa yrkanden bör därför inte bifallas av . Utskottetförordar att riksdagendels godkänner förslaget till inriktning av investeringsplan för Försvars-makten för ,dels bemyndigar regeringen att i fråga om ramanslaget A 1 Försvarsmaktenbeställa materiel m.m. och utvecklingsarbete så att behovet av anslagsmedelefter för denna materiel m.m. och tidigare beställningartillsammans uppgår till högst 83 ,dels bemyndigar regeringen att i fråga om ramanslaget A 1 Försvarsmaktenbeställa anslagsfinansierade anläggningar så att behovet av anslagsmedel för dessa och tidigare beställningar tillsammans uppgår tillhögst 475 500 000 kr.Anslag A 2 Fredsfrämjande truppinsatserUtskottet behandlar här budgetpropositionens avsnitt Fredsfrämjandetruppinsatser (s. 40-41) jämte motion Fö228 (fp parti) yrkande 13.RegeringenResultatbedömningRegeringen redogör för insats med en mekaniseradbataljon i den fredsfrämjande insatsen i . Den ursprungligaFN-ledda insatsen övergick till den av Nato leddamultinationella fredsstyrkan (Implementation Force). I samband därmedreducerades den svenska militära personalen från ca 1 000 personer till 840 ochsenare, då IFOR omvandlades till fredsstyrkan (Stabilization Force), till 510 personer.Under /96 finansierades verksamhet inom anslaget A 2 under dendåvarande tredje huvudtiteln, , anslaget B 9 Fredsbevarandeverksamhet. Från och med finansieras verksamheten underutgiftsområde 6 Totalförsvar anslaget A 2 Fredsfrämjande truppinsatser.För närvarande ställer en reducerad bataljon till förfogande, enbataljon som ingår i en för de nordiska länderna och gemensam brigad.Utöver bataljonen ingår även stabs- och underhållspersonal i det svenskabidraget som totalt omfattar ca 500 personer.I FN:s mission UNPREDEP (United Nations Preventive Deployment Force) iMakedonien bidrar med en pluton som ingår i det mellan , Norgeoch gemensamma kompaniet SCANDCOY (). Det svenskabidraget omfattar förutom plutonen även viss stabspersonal och uppgår till ca40 personer. Deltagandet i de fredsfrämjande insatserna i det forna Jugoslavienhar enligt regeringen bidragit till en fortsatt stabilisering av situationen.Insatsen i sägs sålunda ha utgjort en av de viktigasteförutsättningarna för att kunna genomföra Dayton-avtalet.Regeringen bedömer att den FN-ledda insatsen i sannolikt kommeratt pågå även i nuvarande omfattning.Riksdagen medgav regeringen att ställa en väpnad styrka om högst 510personer till förfogande i en multinationell fredsstyrka för att kunnagenomföra fredsöverenskommelsen för . Så skall ske närFörenta nationernas säkerhetsråd anmodar FN:s medlemsstater att upprätta ensådan styrka (prop. 1996/97:54, bet. 1996/97:UU5, rskr. 1996/97:116). Idecember 1996 bemyndigade säkerhetsrådet (resolution nr 1088 1996)medlemsländerna att för en period av 18 månader delta i den multinationellafredsstyrkan för SFOR-insatsen i upphör . Föratt följa upp och genomföra bedöms en fortsatt internationellmilitär närvaro vara nödvändig i även under andra halvåret1998. Sannolikt kan emellertid, enligt regeringens bedömning, den nuvarandestyrkan reduceras.Regeringen hänvisar till vad försvarsutskottet har anfört (yttr.1996/97:FöU4y) om finansiering av medverkan i internationellafredsfrämjande insatser av större omfattning än vad som ryms inom budgeten.Anslaget A 2 skall, enligt regeringen, finansiera insatsen i och en eventuell fortsättning av denna samt insatsen i Makedonien.Anslaget skall också kunna användas för att finansiera insatser med den svenskasnabbinsatsstyrkan och svensk medverkan i snabbinsatsbrigaden SHIRBRIG. Krävsinsatser av större omfattning än vad som ryms i budgeten säger regeringen attfrågan om finansiering måste behandlas i den ordning som försvarsutskottetangett. Regeringen avser då att återkomma till . Detta kan bliaktuellt, anför regeringen, om skall medverka i en eventuell militärfredsfrämjande insats i även under andra halvåret 1998.Ställning till en sådan insats kan tas först när de närmare förutsättningarnaför en eventuell svensk medverkan är kända.Inriktning av verksamheten budgetåret 1998Regeringen föreslår att verksamheten inriktas på attvidmakthålla en reducerad bataljon jämte stabs- och underhållspersonal om ca500 personer till den multinationella fredsstyrkan (Stabilization Force) iden pågående insatsen i . Syftet skall vara att befrämjautvecklingen mot ökad fred och säkerhet i enlighet med . Vidareskall verksamheten inriktas på att vidmakthålla en pluton jämte stabspersonalom ca 40 personer till FN:s pågående insats UNPREDEP (United Nations PreventiveDeployment Force) i i syfte att bidra till fortsatt stabilitet.Regeringen beräknar medlen för anslaget till för budgetåret1998.Regeringen hemställer att godkänner förslaget till inriktning avverksamheten för anslaget A 2 Fredsfrämjande truppinsatser.MotionernaI liberalernas partimotion Fö228 (fp) (yrkande 13) uppmärksammasatt regeringen för beräknat ett lägre anslag för fredsfrämjandeinsatser än för innevarande budgetår, trots att ännu ingen klarhet råder ombehovet av fortsatta insatser i . Enligt finnsdet anledning att räkna med fortsatta insatser framöver. Därvidkan enligt motionärerna den volymmässiga fördelningen mellan styrkor fråneuropeiska stater och från komma att förskjutas så att får ta ettförhållandevis större ansvar. Följderna av sådana överväganden får regeringen,så som försvarsutskottet uttalat (yttr. 1996/97:FöU4y), återkomma tillriksdagen med förslag till.Miljöpartiet de gröna avvisar i partimotion Fö221 (mp) yrkande 7 besparingen på100 inom anlaget A 2 Fredsfrämjande truppinsatser. En utökadeller ny insats sägs kunna komma med kort varsel, varför det inte ärtillfredsställande att regeringen skall behöva återkomma till ominsatserna får större omfattning än vad som budgeterats.UtskottetUtskottet har ingen erinran mot vad regeringen anfört i budgetpropositionen omfredsfrämjande truppinsatser.Utskottet konstaterar i likhet med motionärerna i partimotion Fö228 (fp) attdet för beräknade anslaget är lägre än . Om insatseni Bosnien fortsätter även behövs ett resurstillskotttill anslaget. Utskottet utgår från att regeringen vid behov återkommer tillriksdagen med förslag om förändrad inriktning och härav följandefinansieringsbehov i enlighet med vad utskottet uttalat (yttr.1996/97:FöU4y). Med detta konstaterande anser utskottet att motionens yrkande13 kommer att beaktas. Yrkandet bör således inte bifallas.Utskottet tar ställning till partimotion Fö221 (mp) yrkande 7 vidbehandlingen av anslagsbeloppen för budgetåret 1998.Utskottet förordar att godkänner förslaget till inriktning avverksamheten för anslaget A 2 Fredsfrämjande truppinsatser.Anslag A 3 Ersättning för kroppsskadorRegeringenFrån anslaget finansieras ersättningar enligt lagen (1977:265) om statligtpersonskadeskydd (LSP) i de fall skada inträffat under militär verksamhet. Förskador som inträffat belastas anslaget bl.a. av ersättningarenligt lagen (1950:261) om ersättning i anledning av kroppsskada ådragen undermilitärtjänstgöring (militärersättningslagen). Anslaget disponeras avRiksförsäkringsverket.Enligt regeringen minskade utgifterna för ersättning enligt lagen (1977:265)om statligt personskadeskydd kraftigt mellan och , främstberoende på att LSP-sjukpenningen i stort sett togs bort fr.o.m. andra halvåret1993. Regeländringen har fått successivt genomslag.Närmare 88 % av utgifterna under /96 är hänförbara till äldreskadefall, dvs. skador som inträffat . Dessa utgifter be-räknasdock minska, mätt i fast penningvärde. räknar med attutgifterna enligt lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd ökar iungefär samma takt som utgifterna för äldre skadefall minskar. Utgifternasutveckling beror bl.a. på hur många som kommer att bli inkallade tillplikttjänstgöring framöver samt på hur basbeloppet utvecklas.Regeringen har i avsnitt 8 Ändring i lagen om statligt personskadeskyddlämnat förslag som innebär förbättringar i de totalförsvarspliktigaspersonskadeskydd.Regeringen beräknar mot bakgrund av lagförslaget medlen under anslaget till61 700 000 kr.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot vad regeringen anfört om Anslag A 3Ersättning för kroppsskador.Beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fredUtskottet behandlar här vad regeringen i skrivelsen (s. 11-13) anfört omberedskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred. Utskottet behandlaräven motionerna Fö1 (mp) yrkande 4, Fö401 (s) och Fö404 (kd) yrkandena 1, 2 och8.RegeringenEnligt riksdagsbeslut (prop. 1996/97:11, bet. 1996/97:FöU5 och rskr.203) skall regeringen i budgetpropositionen lämna en redogörelse tillriksdagen för läget när det gäller olika slag av svåra påfrestningar påsamhället i fred. I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för hur arbetetmed dessa frågor bedrivs.Enligt regeringen är det viktigt att ansvarsförhållandena för olika slag avåtgärder mot svåra påfrestningar på samhället i fred är klara. En effektivtillämpning av mål- och resultatstyrning är ett viktigt medel för attåstadkomma en tillräcklig beredskap. Regeringen kommer i regleringsbreven att besluta om övergripande mål, verksamhetsmål ochåterrapporteringskrav för de myndigheter som identifieras som huvudansvariganär det gäller beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred.Regeringen kommer således att i skrivelsen till kunnalämna en första - mer fullständig - redovisning.Regeringen har efter riksdagsbeslutet lämnat uppdrag tillmyndigheter avseende underlag till regleringsbreven för . Uppdragenavser att dels lämna förslag till kompletteringar av de bedömningar av lägetför beredskapen inför olika svåra påfrestningar, dels lämna förslag tillverksamhetsmål i regleringsbreven. Regeringen har vidare efter riksdagsbeslutetlämnat ett tiotal uppdrag till myndigheter i vissa skilda frågor som aviseradesi propositionen om beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred. Deavser bl.a. att inom området Säkerhetskrav i samhällsplaneringen utveckla ettramprogram för forskning och utveckling i fråga om riskanalyser. Andra exempelär att upprätta ett handlingsprogram för att förbättra den enskilda människansförmåga att agera på rätt sätt då samhället utsätts för svåra påfrestningar.Regeringen erinrar också om att vissa samhällsorgan - främst polisen, organinom räddningstjänsten och hälso- och sjukvården - som har stor erfarenhet frånolyckor och olika slag av påfrestningar på samhället under normala förhållandentorde få viktiga uppgifter i nästan alla slag av svåra påfrestningar påsamhället. På dessa områden anser regeringen att det är av särskild vikt attdet finns en tillräcklig förmåga då samhället utsätts för svåra påfrestningar.Regeringen kommer att särskilt uppmärksamma detta.I fråga om datasäkerheten inom samhällsviktiga system har regeringen i juni1997 beslutat om en ändring i beredskapsförordningen (1993:242) som innebär atten beredskapsmyndighet som i sin verksamhet under höjd beredskap har behov avelektronisk informationsbehandling ansvarar för att dator- ochkommunikationssystemet uppfyller sådana säkerhetskrav att myndighetensuppgifter kan utföras på ett tillfredsställande sätt.MotionernaMiljöpartiet de gröna tar i kommittémotion Fö1 (mp) upp regeringens skrivelse(skr. 1997/98:4) Totalförsvar i förnyelse. Motionärerna menar att regeringensskrivelse över huvud taget inte behandlar de områden som slog fastsom extra viktiga ur beredskapshänseende. Skrivelsen motsvarar interiksdagsbeslutets krav på en årlig redogörelse (yrkande 4).Motion Fö401 av och () behandlar fråganom riskforskning. Motionärerna pekar på att utskottet instämmer i uppfattningenatt forskningsfrågorna vad gäller riskanalysområdet behöver belysas ut ett mersamlat perspektiv (bet. 1996/97:FöU5). Eftersom har särskiltstora förutsättningar att utgöra en samlad bas för en sådan riskforskningföreslår motionärerna att en nationell riskforskningsorganisation inrättas vidLunds tekniska högskola/Lunds universitet.Kristdemokraterna tar i kommittémotion Fö404 (kd) upp frågan om ökad säkerhetmot påfrestningar i samhället. Motionärerna anser att det finns skäl att strävaefter enhetliga prioriteringar för att tillgodose säkerhetskraven, liksom attuppnå ett bättre samarbete mellan berörda myndigheter . Det ärdärför av stor vikt att det utarbetas tydliga nationella regler beträffanderiskvärdering och riskacceptans så att resultatet av olika riskanalysertydligare än nu kan redovisa slutsatser, förutsättningar och hypoteser (yrkande1). För att åstadkomma en helhetssyn på risker och säkerhetshöjande åtgärderbör det undersökas om en central instans med huvudansvar för bedömning avriskanalyser skulle underlätta den osäkerhet som råder (yrkande2). Motionärerna tar också upp frågan om att öka det allmännasäkerhetsmedvetandet, så att den enskilda människan kan agera på rätt sätt vidolyckor, katastrofer m.m. i samarbete medfrivilligorganisationerna bör ges i uppdrag att utarbeta ett handlingsprogramför grundskola och gymnasium i syfte att stärka undervisningen för ökatsäkerhetsmedvetande (yrkande 8).UtskottetEnligt utskottets mening är det viktigt att ansvarsförhållanden mellan olikainstanser att vidta åtgärder mot svåra påfrestningar på samhället i fred ärklara. Utskottet ansåg i samband med behandlingen av propositionen omberedskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred attbefogenheter och skyldigheter i den s.k. ledningskedjan regering-länsstyrelse-kommuner skulle ut när det gäller förhållandena vid en svår påfrestningpå samhället i fred (prop. 1996/97:11, bet. 1996/97:FöU5, rskr. 203) Utskottetkan nu konstatera att regeringen tillsatt en särskild arbetsgrupp med uppgiftatt analysera och lämna förslag i fråga om bl.a. roller för de olikamyndigheterna i ledningskedjan. I likhet med regeringen anser utskottet ocksåatt en effektiv tillämpning av mål- och resultatstyrning är ett viktigt medelför att åstadkomma en tillräcklig beredskap mot svåra påfrestningar.Med anledning av vad som anförs i motion Fö1 (mp) yrkande 4 om attregeringens skrivelse (skr. 1997/98:4) Totalförsvar i förnyelse inte motsvararriksdagsbeslutets krav om en årlig redogörelse, vill utskottet erinra omföljande. Regeringen har efter riksdagsbeslutet lämnat uppdrag tillmyndigheter avseende underlag till regleringsbreven för . Uppdragenavser att dels lämna förslag till kompletteringar av de bedömningar av lägetför beredskapen inför olika svåra påfrestningar, dels lämna förslag tillverksamhetsmål i regleringsbreven.Utskottet är medvetet om att det är först i och med regleringsbreven som ettmer genomarbetat underlag, inom ramen för den normala budgetprocessen, kaninhämtas från berörda myndigheter när det gäller beredskapen mot svårapåfrestningar. Utskottet har således förståelse för att det är först tillhösten 1998 som det är möjligt för regeringen att kunna lämna en första merfullständig redovisning till . Enligt utskottets mening kommer därmedyrkandet i motionen att bli tillgodosett. Någon anledning att föregriparegeringens arbete i detta avseende anser utskottet inte föreligga. Riksdagenbör därför inte bifalla motion Fö1 (mp) yrkande 4.Med anledning av vad som yrkas i motionerna Fö401 (s) om riskforskning ochFö404 (kd) yrkandena 1 och 2 om olika åtgärder på riskanalysområdet villutskottet anföra följande. I propositionen (prop. 1996/97:11) Beredskapen motsvåra påfrestningar på samhället i fred gör regeringen bl.a. den bedömningenatt det är angeläget att forskningsverksamhet som syftar till en ökad säkerhetoch ett bättre skydd inför fredstida hot och risker ökar och att resultatet avsådan forskning nyttiggörs. Utskottet ställde sig bakom denna bedömning.Utskottet har erfarit att regeringen uppdragit åt att i samråd med och Boverketsamt andra berörda myndigheter utveckla ett ramprogram för forskning ochutveckling inom riskanalysområdet. Vidare har uppdragits åt att inrätta en delegation med experter från berörda centralamyndigheter. Denna expertgrupp skall ha till uppgift att stödja länsstyrelsernavid bedömningar av sådana frågor om säkerhetskrav i samhällsplaneringen somfordrar mer omfattande tvärsektoriella analyser. Utskottet vill i sammanhangetockså erinra om att regeringen inrättat en särskild samverkansgrupp kringforskning angående nya hot och risker. Mot bakgrund av vad utskottet nu anförtfinner utskottet inte skäl att föreslå regeringen att vidta ytterligareåtgärder på riskanalysområdet i enlighet med yrkandena i motionerna Fö401 (s)och Fö404 (kd). Utskottet föreslår därför att inte bifallermotionerna Fö401 (s) och Fö404 (kd) yrkandena 1 och 2.Med anledning av yrkande 8 i motion Fö404 (kd) om ett ökatsäkerhetsmedvetande har utskottet inhämtat att regeringen den 19 juni 1997uppdragit åt att i samverkan med Styrelsen förpsykologiskt försvar och övriga berörda myndigheter och organisationer verkaför att förbättra den enskilda människans förmåga att agera på rätt sätt vidolyckor, katastrofer och störningar i viktiga infrastruktursystem. mening torde regeringens initiativ i denna fråga ligga väl i linjemed mo-tionsyrkandet. Utskottet föreslår därför att inte bifaller motionFö404 (kd) yrkande 8.Det civila försvaretUppföljning, utvärdering och resultatbedömning m.m.Utskottet behandlar här vad regeringen i skrivelsen (s. 8-9) anfört omuppföljning, utvärdering och funktionsutvärdering och i budgetpropositionen(s. 44) anfört om resultatbedömning och slutsatser avseende det civilaförsvarets funktioner.RegeringenI samband med totalförsvarsbeslutet (prop. 1996/97:4, bet.1996/97:FöU1, rskr. 109) framhöll regeringen att arbetet med att ta fram enårlig rapport för det civila försvaret borde fortsätta. Mot denna bakgrundangav regeringen regleringsbrev till funktionsansvariga myndigheterinom det civila försvaret att funktionsgemensamma resultatmått m.m. skallutarbetas. Syftet är bl.a. att förbättra möjligheterna till bedömning av deolika funktionernas samlade beredskap. Regeringen angav vidare attÖverstyrelsen för civil beredskap utifrån de ansvariga myndigheternasfunktionsredovisningar skall redovisa en årsbok över det civila försvaretsförmåga för budgetåret 1997.Regeringen framhåller också bl.a. att de av fastställda femårigafunktionsmålen för funktionerna inom det civila försvaret inte kan nås underdet första året i försvarsbeslutsperioden. De årliga verksamhetsmål somregeringen anger i regleringsbrev utgår från funktionsmålen. Resultatet avmyndigheternas arbete mot angivna verksamhetsmål skall därmed successivt underfemårsperioden sammantaget leda fram till de önskade funktions- ocheffektmålen. Regeringen hänvisar också till den arbetsgrupp som tillsatts, varsuppgift är att vidareutveckla styrningen av det civila försvaret, så attmyndigheternas återrapportering ger en ökad information om utvecklingen av detönskade funktions- och effektmålen.Regeringen anför också beträffande funktionsutvärdering för det civilaförsvaret att regeringen budgetproposition uttalade att det fannsskäl att pröva en modell med årliga genomgripande utvärderingar av en eller tvåfunktioner. angavs vara den myndighet somskulle svara för dessa utvärderingar. Överstyrelsen har på uppdrag avregeringen bl.a. påbörjat en utvärdering av funktionen Befolkningsskydd ochräddningstjänst. Funktionsgenomgångar är enligt regeringens mening ettvärdefullt komplement till myndigheternas årsredovisningar. Regeringen kommerdärför att under uppdra åt Överstyrelsen att utvärderaytterligare en eller två funktioner.Det civila försvarets resultat redovisas av myndigheterna i kategorierna god,godtagbar, ej godtagbar och kritisk. Med detta avses respektive funktionsförmåga att lösa sina uppgifter. En sammanfattande beskrivning av det civilaförsvarets förmåga är enligt regeringen förenad med stora osäkerheter.Gränssättande för hela det civila försvarets uthållighet är främst förmåganinom elförsörjning, telekommunikationer och informationsförsörjning.När det gäller beredskapsläget för det civila försvaret bedömer regeringen istort att detta är godtagbart. Utifrån de mål som anges i totalförsvarsbeslutethösten samt de förslag till medelsfördelning som Överstyrelsen för civilberedskap redovisar anser funktionsansvariga myndigheter att de olikafunktionernas beredskap ytterligare kommer att förbättras under budgetåret1998.UtskottetInledningsvis vill utskottet uttrycka sin förståelse för att de av riksdagenfastställda femåriga funktionsmålen för funktionerna inom det civila försvaretinte kan nås i försvarsbeslutsperioden. Däremot utgårutskottet från att resultatet av myndigheternas arbete mot angivnaverksamhetsmål successivt sammantaget kommer att leda framtill de önskade funktions- och effektmålen.I fråga om principerna för styrning av det civila försvaret har utskottetpekat på behovet av uppföljning och att det i detta sammanhang är särskiltviktigt att de funktionsvisa målen utformas på ett sådant sätt att resultatetav verksamheten kan följas upp och återredovisas till (bet.1994/95:FöU4). Utskottet har också senast i betänkandet om styrning ochuppföljning av totalförsvaret (bet. 1996/97:FöU4) framhållit behovet av attmålen och resultaten av verksamheten inom totalförsvaret formuleras på ettsådant sätt, t.ex. i budgetpropositioner, att ges förutsättningar attutöva den i regeringsformen fastslagna finansmakten samt för att styraverksamhetens inriktning och kontrollera resultatet och dess effekter.Utskottets uppfattning i dessa frågor ligger fast.Enligt regeringen är förmågan, främst inom infrastrukturområdenaelförsörjning, telekommunikationer och informationsförsörjning, gränssättandeför hela det civila försvarets uthållighet. Utskottet stöder helt det synsättetoch vill i sammanhanget återigen peka på tidigare uttalanden i denna fråga. Detär samhällets grundstrukturs robusthet och flexibilitet i olika avseenden somär avgörande för förmågan att klara extrema påfrestningar, varvid uthålligheteninom områdena elförsörjning, telekommunikationer, informationsförsörjning ochledningssystem är av särskilt vital betydelse. Uttalanden av detta slag harutskottet gjort , i betänkandet omberedskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred (bet. 1996/97:FöU5). Idetta sammanhang pekade också utskottet på det angelägna i att åstadkomma enutvecklad strategi på IT-säkerhetsområdet och betydelsen av att frågan om ettmer samlat och samordnat ansvar för IT-säkerhetsfrågorna löses på etttillfredsställande sätt.Utskottet kan härvid med tillfredsställelse notera att regeringen i september1997 uppdragit åt Statskontoret att, med utgångspunkt i vad bl.a. utskottetuttalat, ta fram en sammanhållen strategi som preciserar statens ansvar ochanger hur säkerhetsarbetet kan inordnas i det nationella handlingsprogrammetför IT. Likaså kan utskottet notera att regeringen tillsatt enarbetsgrupp för utredning om den s.k. ledningskedjan m.m. utreda de frågor om skyldigheter och befogenheter vid svåra påfrestningarpå samhället i fred för den s.k. ledningskedjan: regering-civilbefälhavare (vidhöjd beredskap)-länsstyrelser-landsting-kommuner som behandlades i utskottetsbetänkande /97:FöU5.Utskottet bedömer att den modell med genomgripande funktionsutvärderingar somregeringen nu börjat tillämpa är ett bra instrument för att avläsa förmåganinom det civila försvarets olika funktioner. ,som angavs vara den myndighet som skulle svara för dessa utvärderingar,genomför nu på uppdrag av regeringen en utvärdering av funktionenBefolkningsskydd och räddningstjänst.