bet · GL01FiU1 · 1997-11-06 00:00:00 — Förslagom inkomstförändringar som tagits upp i olika motionsyrkanden behandlas i huvudsak i den ordning respektive inkomsttitelredovisas i statsbudgeten.Finansutskottets beskrivning av och ställningstagande till förslagen avseendeutgiftsområdena i proposition, motioner och i fackutskottens yttrandenredovisas därefter i avsnittet Utgifter under rubriken av utgifterpå utgiftsområden . I detta sammanhang behandlas bl.a. yrkanden om attomfördela resurser från ett utgiftsområde till ett annat.Finansutskottets förslag till beslut beträffande budgetförslagen för år 1998återfinns i moment 11 i hemställan. Utskottets förslag till lagförslag medanledning av förslaget till beslut tas upp i moment 25 men har godkänts imoment 11 (delvis). I moment 11 görs hänvisningar till två appendix tillhemställan.Utskottets och reservanternas förslag till fördelning av utgifter påutgiftsområden m.m. redovisas i appendix 1.I appendix 1 redovisas på motsvarande sätt också utskottets ochreservanternas förslag till beräkning av statsbudgetens inkomster fördelat påinkomsttitlar i tabellform.I appendix 2 finns upptagna samtliga motionsyrkanden, uppräknadeämnesområdesvis, som finansutskottet avstyrker i moment 11.De lagförslag som påverkar beräkningen av statsbudgetens inkomster ochutgifter behandlas i moment 25 i hemställan. Där görs en hänvisning till bilaga1, i vilken återges regeringens lagförslag i budgetpropositionen som utskottetbehandlar i detta betänkande.BudgetutvecklingenDe offentliga finanserna utvecklas mer gynnsamt än vad man räknade med ivårpropositionen beroende på att man nu förutser såväl en starkare tillväxt somlägre offentliga utgifter.Under 1990-talets första år försämrades den offentliga sektorns finansiellasparande kraftigt, och denna negativa utveckling kulminerade dåunderskottet motsvarade av BNP. Därefter har underskottet gradvisminskat till av BNP 1997 för att omvandlas till ett väntatöverskott på av BNP. Det bör dock noteras att överskott till endel sammanhänger med två tekniska förändringar som tillkommit sedanvårpropositionen.Den ena förändringen är föranledd av att AP-fondens fastighetsinnehav kommeratt bolagiseras, vilket får till följd att reala tillgångar ersätts av aktier.Förändringen påverkar inte den offentliga förmögenheten, men väl detfinansiella sparandet. Fastigheter är reala tillgångar och räknas som sådanainte in i det finansiella sparandet. Det gör däremot aktieinnehav.Bolagiseringen får därför till följd att finansiella sparande justerasupp med 0,9 procentenheter.Den andra förändringen motiveras av att harrekommenderat att utdelning från inte skall räknas in i det finansiellasparandet. Med hänsyn härtill har det finansiella sparandet justerats ned undersåväl 1997 som 1998. uppgår nedjusteringen till 0,3 procent- enheter.Utan dessa båda tekniska justeringar uppnås inget överskott, menväl balans i den offentliga sektorns finansiella sparande.Bakom förbättringen av det offentliga sparandet ligger en kraftig förstärkningav statens finanser. första år sjönk inkomsterna påstatsbudgeten påtagligt framför allt beroende på den ekonomiska krisen. Mättsom andel av BNP minskade de från . Därefterhar de stigit och beräknas 1997 åter uppgå till av BNP. Uppgångenförklaras huvudsakligen av de skattehöjningar som ingick i saneringsprogrammet.Enligt de bedömningar som redovisas i budgetpropositionen väntas inkomsternaunder efterföljande år falla något mätt som andel av BNP, bl.a. beroende på attregeringen i sina prognoser inte har tillgodoräknat sig några inkomster frånutförsäljning av statliga företag efter 1999.Förbättringen av statens finanser är än mer påtaglig på utgiftssidan därutgifterna mätt som andel av BNP sjunkit snabbt . Regeringenräknar i budgetpropositionen med att utgiftskvoten skall fortsätta att fallaunder kommande år, bl.a. som en följd av minskade utgifter för arbetslöshet ochräntebidrag.Redovisningen av statens inkomster och utgifter har ändrats iflera avseenden. Justerat för sådana redovisningstekniska förändringarutvecklar sig statsbudgetens inkomster och utgifter på följande sätt enligt etti budgetpropositionen intaget diagram.Diagram 7. Statsbudgetens inkomster och utgifter exkl. statsskuldsräntorrensade för redovisningstekniska förändringarProcent av BNPKälla: FinansdepartementetStatsbudgeten skall återspegla statens lånebehov som i budgetuppställningenframkommer som skillnaden mellan å ena sidan statens utgifter inklusiveRiksgäldskontorets nettoutlåning, å andra sidan statens inkomster. Dettasaldobegrepp har ersatt det tidigare använda begreppet budgetunderskott somockså visade skillnaden mellan inkomster och utgifter, men därRiksgäldskontorets nettoutlåning inte beaktades.Lånebehovet uppgick till men minskade därefter med till 1996. Det närmasteåret väntas lånebehovet fortsätta att minska, och räknar regeringenmed att det skall uppkomma ett överskott som enligt propositionen gör detmöjligt att amortera på statsskulden.Det snabbt minskade lånebehovet förklaras till en del av olika engångsvisaeffekter, men även dem förutan har utvecklingen varit positiv. Det framgår avföljande diagram som är hämtat ur budgetpropositionen och som visar dels denfaktiska upplåningen, dels upplåningen rensad från olika engångseffekter.Såsom framgår av diagrammet är detta s.k. underliggande lånebehov ca 33miljarder kronor större än det faktiska lånebehovet 1997. Skillnaden minskartill 1998 och 1999. För år 2000förutser man inga engångseffekter och därför sammanfaller detta år detfaktiska och det underliggande lånebehovet.Diagram 8. Statens lånebehovMiljarder kronorKälla: FinansdepartementetMål för budgetpolitikenBudgetpolitiken har varit inriktad på att återställa balansen ide offentliga finanserna. Fyra mål har väglett detta arbete. skullestatsskulden mätt som andel av BNP ha stabiliserats, får underskottet ide offentliga finanserna inte överstiga av BNP, skall de offentligafinanserna vara i balans och under efterföljande år skall de uppvisa ettöverskott som genomsnittligt motsvarar av BNP sett över en konjunkturcykel.Till detta överskott skall en gradvis anpassning ske. Sålunda skall överskottetår 1999 motsvara av BNP, av BNP och av BNP.De som mål angivna överskotten skall användas för att amortera av denoffentliga nettoskulden. Med ett genomsnittligt överskott på av BNP kanenligt finansplanen den offentliga sektorns nettoskuld försvinna till år 2010.Budgetpolitiken styrs dessutom av ett nytt utgiftsrelaterat mål i form avutgiftstaket, som tillämpas på innevarande års utgifter.MotionernaModerata samlingspartiet motsätter sig i motion Fi901 målet om ett överskott ide offentliga finanserna. Stabila offentliga finanser kräver inte permanentaöverskott. Tvärtom ser det som en överbeskattning av medborgarnaoch en socialisering av sparandet. Partiets mål är i stället att de offentligafinanserna skall vara i balans över en konjunkturcykel (yrkandena 1 och 2) ochatt det stabila penningvärdet skall säkras genom en oberoende riksbank och etttidigt deltagande i . Partiet föreslår i motion Fi206 att budgetpolitiken irådande konjunkturläge ges en sådan inriktning att överskottet i den offentligasektorn uppgår till 13 respektive under åren 1999 och 2000.Folkpartiet liberalerna anser i motion Fi212 att regeringens budgetpolitiskamål är väl avvägda så länge skuldkvoten överstiger av BNP. Därefter finnsdet emellertid anledning att ompröva målet.Vänsterpartiet kritiserar i motion Fi220 målet om överskott i de offentligafinanserna. Enligt måste målet om överskott i de offentligafinanserna underordnas målet om full sysselsättning (yrkande 7). Detta gällersärskilt så länge som det av fastlagda målet om en halverad öppenarbetslöshet inte är uppfyllt. kan dock tänka sig att amorterapå statsskulden om sysselsättningsläget skulle bli väsentligt bättre än vadregeringen räknar med. Då bör man emellertid utgå från begreppet nettoskuldsnarare än EMU-begreppet ?konsoliderad bruttoskuld?.Miljöpartiet de gröna anser i motion Fi219 att det långsiktiga målet förbudgetpolitiken bör begränsas till ett överskott motsvarande av BNP igenomsnitt över en konjunkturcykel (yrkande 6). För denna nivå talar enligtmotionärerna främst att de gröna i högre grad vill betona privatsparande i stället för offentligt och att miljöskulden inte längre behöver ökamed partiets förslag till inriktning av den ekonomiska politiken.Vid en konjunktur över genomsnittet bör enligt motionärerna kravet påöverskott vara högre än av BNP. Med de tillväxtprognoser somregeringen presenterat anser de att ett överskott på och avBNP är rimligt (yrkande 7).Kristdemokraterna föreslår i motion Fi215 att man i ett medelfristigtperspektiv bör inrikta sig på ett överskott på av BNP tills Sverigeuppfyller konvergenskriteriet om 60 procents offentlig skuldkvot (yrkande 9).Finansutskottets ställningstagandeBudgetarbetet har vägletts av ett antal mål, som har detgemensamt att de är tydliga och lätta att i efterhand avläsa. De offentligafinanserna utvecklas i enlighet med dessa mål.Målet om ett permanent överskott i de offentliga finanserna skall ses motbakgrund av att en stor offentlig sektor kräver i sig starka offentligafinanser. Skall kunna behålla en trygg och stabil välfärd krävs ettgemensamt sparande. Detta garanterar ett demokratiskt inflytande över vård,omsorg och skola.Den ekonomiska krisen har medfört att den offentligasektorns nettoförmögenhet helt har raderats ut, och beräknas denoffentliga sektorns skulder överstiga tillgångarna med drygt 450 miljarderkronor.En bit in på nästa sekel kommer de offentliga åtagandena att utsättas för enstörre belastning genom ett växande antal äldre. Skall välfärden kunna värnasäven i ett sådant läge måste den offentliga sektorn stå finansiellt stark.Politiken måste därför ges en sådan inriktning att den offentliga nettoskuldenkan amorteras av. För detta krävs överskott i de offentliga finanserna.Vänsterpartiet föreslår att målet om full sysselsättning skall vara överordnatkravet på överskott i de offentliga finanserna. Med sitt förslag markerarpartiet att det ser de båda målen som svårförenliga. delar intedenna uppfattning utan anser tvärtom att det finns ett nära samband dememellan. Långsiktigt stabila statsfinanser är i grunden en förutsättning föratt arbetslösheten skall kunna minska, och omvänt gäller att en minskadarbetslöshet ger stabilitet åt de offentliga finanserna. Den ekonomiskapolitiken är inriktad på att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten.Målet är att den öppna arbetslösheten skall halveras från till 4 %år 2000. Därefter bör politiken inriktas mot att ytterligare minskaarbetslösheten för att skapa full sysselsättning. För att sysselsättningenskall kunna öka uthålligt krävs både sunda statsfinanser och stabila priser.Nya stora underskott liksom ökat inflationstryck skulle allvarligt ochlångvarigt försämra den svenska ekonomiska utvecklingen och därigenom göraarbetslöshetsmålet omöjligt att nå.De nu aktuella målen om ett överskott i de offentliga finanserna lades fastav så sent som i anslutning till behandlingen av åretsvårproposition. prövade i det sammanhanget också någraalternativa förslag till mål som framfördes av oppositionspartierna, förslagsom i allt väsentligt överensstämmer med de nu aktuella motionsförslagen. Dessaförslag avvisades av finansutskottet, och i sakfrågan har inget nytt framkommitsom motiverar utskottet att ompröva sitt tidigare ställningstagande.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi901 (m) yrkandena 1och 2, Fi220 (v) yrkande 7, Fi219 (mp) yrkandena 6 och 7 samt Fi215 (kd)yrkande 9.Budgetpolitikens inriktning - inkomsternas och utgifternas omfattningDe politiska alternativenBudgetpropositionenRegeringens budgetförslag är utformat i överensstämmelse med de målsom tidigare lagt fast för budgetpolitiken. Målet om balans i deoffentliga finanserna kommer således att uppnås 1998. De snabbt förbättradeoffentliga finanserna har emellertid skapat utrymme för nya åtaganden. Dettautrymme vill regeringen i första hand använda för annat än skattesänkningar. Avpropositionen framgår nämligen att regeringen inte kan acceptera attlöntagarnas uppoffringar under de gångna svåra åren skall användas för attfinansiera skattelättnader för höginkomsttagare under de goda år som liggerframför oss. I stället föreslår regeringen en rad åtgärder avsedda att främjasysselsättning och rättvisa.I detta syfte tillförs kommuner och landsting ytterligare medel för attstärka skolan, vården och omsorgen. Regeringen har tidigare aviserat att mankommer att höja statsbidragen till den kommunala sektorn med 8 miljarder kronorfr.o.m. 1998 jämfört med . föreslås en ytterligare uppräkning av dessabidrag först och därefter 2000, vardera gången med ytterligare 4 miljarderkronor. har därmed nivån för stödet till kommuner, vården, skolan ochomsorgen höjts med sammanlagt jämfört med 1996.Regeringen föreslår också att barnbidraget och studiebidraget inomstudiehjälpen höjs per barn och månad från den 1 januari1998.Vidare kommer bostadstillägget för pensionärer att förstärkas ochutbetalningen av pensionerna att tidigareläggas till den 18:e-19:e i varjemånad.I propositionen föreslås också att vissa tidigare beslutadeutbildningssatsningar tidigareläggs . Det gäller 1 000 platser ikvalificerad yrkesutbildning och 10 000 högskoleplatser.För att förbättra företagsklimatet föreslås att den period då företagenbetalar sjuklön skall förkortas . Vidare föreslås attförmögenhetsskatten ändras så att vissa ogynnsamma effekter på aktiemarknadensfunktionssätt begränsas. Avdraget för arbetsresor med bil föreslås bli höjtfrån 13 till per mil, och det s.k. ROT-avdraget, dvs. avdraget förreparation, ombyggnad och tillbyggnad, förlängs så att det gäller även föråtgärder som vidtas under 1998.Reformerna, som fullt genomförda uppgår till ,finansieras delvis genom att avdragsgränsen för resor höjs från 6 000 till7 , genom höjda arbetsgivaravgifter, genom utvidgad skatteplikt föraktier samt genom att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna begränsas i vissutsträckning.I regeringens förslag till statsbudget beräknas de samladeutgifterna uppgå till och inkomsterna till 676,0miljarder kronor. Mellanskillnaden - - täcks genomupplåning, varvid utgör nettot av myndigheternas m.fl.nettoinlåning i och avses bli upplånatpå den öppna marknaden.Budgetförslagets effekter kan sammanfattas påföljande sätt.Tabell 12. Budgetunderskott enligt regeringens budgetförslagEnligt regeringen finns det ingen anledning att ompröva det tidigarefastställda utgiftstaket . Något förslag i frågan framförsdärför inte. uppgår därmed utgiftstaket till 720, 735respektive beräknat på följande sätt.Tabell 13. Utgiftstak ----------------------------------------------------| || || || || || || || |----------------------------------------------------Ser man till den konsoliderade offentliga sektorn - dvs. staten,socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten samt kommuner och landsting- beräknas underskottet motsvara av BNP. Året därpå harunderskottet vänts i ett överskott på av BNP. Av propositionen framgåratt det finansiella sparandet i den offentliga sektorn kommer att utvecklaspositivt även efter 1998. Den underliggande ekonomiska utvecklingen ger ettfinansiellt sparande som överstiger de budgetmål som finns uppställda och somför 1999 uppgår till av BNP och till av BNP. Överskottmotsvarande dessa mål skall enligt tidigare uttalanden användas föratt amortera av den offentliga nettoskulden.I vårpropositionen beräknades att det utöver dessa amorteringar skulle finnasett utrymme för överföringar till hushållen på 1999 och 25miljarder kronor 2000. Efter de i budgetpropositionen föreslagna reformernaåterstår enligt regeringen för endast och ca 20miljarder kronor för . I budgetredovisningen har detta utrymmeberäkningstekniskt lagts på inkomstsidan.MotionernaModerata samlingspartiet vill med sitt i motion Fi206 redovisadebudgetalternativ få till stånd en nedväxling av den offentliga sektornsstorlek. Partiet vill växla lägre skatter på arbetsinkomster mot mindre bidragoch subventioner för att, som det uttrycks i motionen, göra det möjligt attleva på sin lön och bygga upp ett eget sparande. Från nuvarande utgiftskvot pådrygt av BNP skall de offentliga utgifterna tas ned mot av BNP,vilket enligt partiets bedömning medför att skattetrycket kan sänkas till ,givet att övriga offentliga inkomster utgör 8 %.De besparingar och skattesänkningar som partiet föreslår kommer enligt vadsom uppges i motionen att innebära att utgifts- och skattekvoterna sjunker med4,fram till sekelskiftet.Motionärerna uppger att deras nu framlagda förslag har följande nettoeffektpå den offentliga sektorns finansiella sparande.Tabell 14. Finansiella effekter av Moderata samlingspartiets budgetförslag-------------------------------------------------| || || || || || || || |-------------------------------------------------I den redovisning som lämnas i motionen utgår Moderata samlingspartiet frånnivån på det finansiella sparandet i den offentliga sektorn. Före det utrymmeregeringen vill avsätta för nya reformer uppgår sparandet till 12,6 respektive50,. I budgetalternativligger således nivån på det finansiella sparandet på (12,6+0,1=)12,7 respektive(50,2-14,9=)35,under dessa båda år.Moderata samlingspartiet avvisar användningen av en budgeteringsmarginal. Omman till de moderata besparingsförslagen lägger effekten av dettaställningstagande får man fram nivån på det av motionärerna förordadeutgiftstaket.Tabell 15. Moderata samlingspartiets förslag till utgiftstak-------------------------------------------------| || || || || || || || |-------------------------------------------------I motionen beräknas Moderata samlingspartiets skattesänkningar uppgå till 36miljarder kronor . Härav avser ensänkning av de allmänna egenavgifterna , införandet av ettkommunalt grundavdrag på /barn, en höjning av det generellagrundavdraget till , slopad värnskatt och återinfört fulltinflationsskydd samt lindrad fastighetsskatt. Andra inslag som får mer påtagligeffekt först på något eller är slopad dubbelbeskattning avaktieutdelningar, successivt slopad förmögenhetsskatt samt statligtfinansierade kommunalskattesänkningar, dvs. skattesänkningar som kommunernagenomför i utbyte mot att staten tar över kostnaderna för vissa verksamheter.Moderaternas besparingar uppgår första året till ochavser bl.a. olika transfereringar till hushållen (11,1 mdkr). De innebär vidareatt vissa kostnader i sjukförsäkringen som avser läkemedel och trafikolycksfall(8,1 mdkr) finansieras genom en ny läkemedelsförsäkring och trafikförsäkring.Dessutom omfattar de företagsstöd och arbetsmarknadspolitik (3,8 mdkr), en ökadegen finansiering av arbetslöshetsförsäkringen (2,4 mdkr), åtgärder som minskarutbetalningen av förtidspensioner (2,0 mdkr) samt energipolitiken (1,7 mdkr)och utvecklingsbiståndet (1,3 mdkr).Centerpartiet erinrar i motion Fi218 om att budgetpropositionen har föregåttsav överläggningar mellan och regeringen. Av motionen framgårockså att står bakom regeringens förslag till riktlinjer för denekonomiska politiken, liksom utgiftstaket , fördelningen av utgifternapå utgiftsområden, åtgärderna för budgetsaneringen, tilläggsbudgeten för 1997och konvergensprogrammet. Däremot har egna förslag inom de olikautgiftsområdena. Även på inkomstsidan avviker partiet något genom att inom enoförändrad samlad inkomstram föreslå ändrade regler för fastighetstaxering,avvecklad särskild löneskatt på vinstandelsstiftelser och en ny kväveoxidskatt.De preliminära utgiftstaken ser motionärerna som en funktionav utgiftstaket , och i motionen påpekas att därmed harmedverkat till de preliminära utgiftstaken . De betonar ävenatt står fast vid budgetmålen om överskott i de offentligafinanserna från och med 1999.Folkpartiet liberalerna redovisar i motion Fi212 ett budgetalternativ som är såutformat att det skall ge en tillväxt som är både större och uthålligare än denSocialdemokraterna kan åstadkomma. I detta syfte föreslår partiet attarbetsgivaravgifterna sänks med , vilket motsvararnärmare om hela sänkningen riktas mot den privatatjänstesektorn där - enligt motionärerna - förutsättningarna för nya arbeten ärsom störst. Även egenföretagarna skall omfattas av en lika stor sänkning.Motionärerna hänvisar till aktuella forskarrön som sägs tyda på att en sådansänkning kan förväntas resultera i minst 70 000 nya arbeten, förutsatt attsänkningen finansieras genom lägre offentliga utgifter, vilket motionärernaframhåller att de gör. I motionen uppges att partiets besparingar i deoffentliga utgifterna är av samma omfattning som de skattesänkningar somföreslås.Skattesänkningarna beräknas i motionen uppgå till 1998.Förutom den tidigare nämnda sänkningen av arbetsgivaravgifter ingår här förslagom att den s.k. värnskatten slopas (5,0 mdkr), att den besparing somframkommer genom den ökade egenfinansieringen av a-kassorna läggs ut som enlika stor, ej närmare preciserad skattesänkning som skall vara så utformad attden genomsnittlige löntagaren får en rimlig kompensation för den höjdaavgiften. vill dessutom slopa dubbelbeskattningen (3,0 mdkr), sänkafastighetsskatten (2,0 mdkr) samt lindra skatten för fåmansbolag (0,8 mdkr).Folkpartiet föreslår också vissa utgiftsökningar, framför allt vad gällervård och omsorg. Dessutom vill motionärerna öka vissa utgifter för utbildning,bistånd och miljö.De största besparingarna avser selektivt företagsstöd på ca 11 miljarderkronor. Andra, mer betydande besparingar uppnås genom att förordaren långsammare takt i genomförandet av tilltänkta infrastrukturinvesteringaroch energiomställningsprogrammet (3,9 mdkr). Vidare skall de extradatorinvesteringar som myndigheterna behöver göra inför millennieskiftetfinansieras med engångsinkomster från företagsförsäljningar. Partiets nej tillsnabbstängningen av sägs innebära en besparing på 2 miljarder kronor.Minskat fusk och bättre skatteindrivning väntas också bidra tillfinansieringen, liksom åtgärder för bl.a. bättre rehabilitering varigenomutgifterna för förtidspension minskas.Med hänsyn tagen till växlingen mellan sänkt inkomstskatt och höjdaförsäkringspremier till arbetslöshetsförsäkringen föreslår motionärernasammanlagt lägre skatter med . Detta finansieras enligtmotionen med minskade utgifter i de olika utgiftsområdena på totalt 34miljarder kronor. Därtill kommer två besparingar på sammanlagt 4 miljarderkronor, som inte är inlagda i utgiftsområden. Det gäller besparingen genom attinte snabbstänga samt engångsfinansieringen av myndigheternasmillennieinvesteringar.Folkpartiets budgetalternativ sammanfattas i motionen på följande sätt:Tabell 16. liberalernas budgetalternativ i sammandrag-------------------------------------------------| || || || || || || || |-------------------------------------------------förslag till utgiftstak uppgår till 691,705 och . Det är och lägreän vad partiet föreslog i anslutning till årets vårproposition och för lägre.Tabell 17. liberalernas förslag till utgiftstakVänsterpartiet framhåller i motion Fi220 att sunda statsfinanser och stabilapriser är en förutsättning för en uthållig tillväxt. Partiet kan dock integodta regeringens planer på att bygga upp ett överskott i den offentligaekonomin utan anser att det bör anstå tills man nått delmålet om en halveradöppen arbetslöshet. Motionärerna anser i stället att det nu är dags att föra enmer expansiv finanspolitik och föreslår att budgetutrymmet för 1999 och 2000ökas med 10 respektive . däremot redovisar de ettbudgetalternativ som saldomässigt inte avviker från regeringens, men i vilketde samlade utgifterna i form av utgiftstak överstiger regeringens nivå med 1,8miljarder kronor. Detta alternativ innefattar en skatteväxling där man vid etti princip oförändrat samlat skatteuttag ändrar olika skatter så att resurseromfördelas från finansiellt sparande till ökad efterfrågan.