bet · GK01NU8 · 1997-04-22 00:00:00 — Regeringens mål är attorganisationerna effektiviseras så att arbetet blir ett stöd för dennautveckling.OECDEtt av syften är, enligt stadgarna, att bidra till en ökning avvärldshandeln på multilateral bas och i enlighet med internationellaåtaganden. uppgift är i detta avseende att utgöra ett analysorgan ochidéforum som stöd för förbättringar av handelssystemet och fortsatt avvecklingav handelshinder.Regeringen anser att spelar en viktig roll som analysorgan ochpolicyforum i handelspolitiska frågor. OECD-arbetet kan förbereda marken förförhandlingar och överenskommelser om liberaliseringar i WTO. roll bliratt stödja den fortsatta WTO-processen och slutsatserna från WTO:sministermöte i . Även om det kan föras förhandlingar inom - förnärvarande pågår förhandlingar om ett multilateralt investeringsavtal - ärdetta inte huvuduppgift. komparativa fördel ligger i analysenoch policydialogen. Fördelen med ett som fortsatt får spela en roll pådet handelspolitiska området är, enligt regeringens bedömning, att en allsidiganalys och debatt kan genomföras utan att parterna intarförhandlingspositioner och därmed begränsar en förutsättningslös diskussion.UNCTADUNCTAD - för handel och utveckling - har till syfte att bidratill ökad internationell handel, särskilt mellan länder i olika stadier avutveckling, och att bidra till en snabbare ekonomisk utveckling för utveck-lingsländer. har därvid en utredande funktion på handelspolitikensområde, men är ej ett förhandlande organ. bidrar dock tillförberedelserna för förhandlingar inom handelspolitikens område genom bl.a.analyser. Vidare är centralt forum för dialog om probleminom handel och utveckling. fungerar dock som forum för förhandlingarom multilaterala råvaruavtal.Regeringen anser att utför ett värdefullt utredande och analyserandearbete, vartill kommer att tekniska bistånd kommer , ochsärskilt de minst utvecklade, till godo inom skilda områden av betydelse förderas möjligheter att delta i ett internationellt handelsutbyte.Övriga internationella organisationerPå råvaruområdet har ett ändrat internationellt politiskt och ekonomisktklimat medfört att regleringstänkandet successivt har fått vika förmarknadsanpassade lösningar. tidigare höga profil på området harunder senare år ersatts av en betydligt lägre aktivitetsnivå. Ambitionen äratt vi av kommersiella, miljöpolitiska och biståndspolitiska skäl skall hållaoss rimligt informerade om och medverka till effektivisering av verksamheten ide råvaruorgan vi deltar i. Inom EU sker ett nära samråd om råvarufrågorna.Medlemskapet innebär att även på detta område åtagit sig att agerainom ramen för den gemensamma handelspolitiken.För att uppnå resultat i det handelspolitiska samarbetet är det av betydelseatt det svenska agerandet i alla dessa organ sker konsekvent vad gäller deövergripande målsättningarna om frihandel.Riktlinjer och prioriteringar för framtidenSverige skall, enligt regeringens uppfattning, verka för att EU fortsätterarbetet inom WTO för en fri handel. Avtalen om telekommunikation ochinformationsteknik har visat vägen mot en allt bredare samsyn över världenom att undanröja handelshinder. har den svenska industrinskonkurrenskraft förstärkts. En minskning av handelshindren leder även tillbilligare produkter för konsumenterna.Ett viktigt handelspolitiskt mål är att avveckla tullarna. Ett annat mål äratt förändra tillämpningen av antidumpningsinstrumentet. Att ge investeraremöjlighet att etablera sig utomlands på lika villkor som värdlandets företagär ett tredje mål. Detta gäller inte minst i Asien.Ett starkt multilateralt regelverk som förmår anpassa sig tillglobaliseringens utmaningar utgör en av förutsättningarna för att deövergripande handelspolitiska målen skall uppnås och att utvecklingen avregionala samarbetsformer sker på ett sätt som inte bidrar till ökadehandelshinder. En fortsatt europeisk integration såväl som ett fortsatt arbetepå att utveckla de transatlantiska förbindelserna och öka samverkan med dedynamiska ekonomierna i utgör viktiga mål för regeringen.Utvecklingen inom det handelspolitiska regelverket bör ske i samklang medandra prioriterade mål, exempelvis på miljöområdet eller avseende förhållandeni arbetslivet.En av de grundläggande målsättningarna för det multilaterala regelverket ären fortsatt integrering av . De minst utvecklade länderna har avförståeliga skäl i vissa fall svårt att anpassa sig i takt med utvecklingen avdet multilaterala regelverket. Mycket kan dock göras för dessa länder, inteminst i form av tekniskt bistånd och särskilda åtgärder för förbättratmarknadstillträde.Regeringens mål är att blir en hemmamarknad för . Samtidigtverkar regeringen för att Östersjöstaterna, såväl som övriga Öst- ochCentraleuropa, integreras handelspolitiskt med övriga , med EU-medlemskap som slutmål. De nya medlemsstaternas handelspolitiska intressentalar också för att de blir ett tillskott till en frihandelsvänlig union.EU måste även fortsätta att fördjupa sitt handelspolitiska samarbete medsåväl som . Detta genom att verka för att dettransatlantiska samarbetet utvecklas och fördjupas och att samarbetet medMexiko och utvecklas i riktning mot frihandelsavtal.Det handelspolitiska samarbetet med , ASEAN och övriga länder iregionen måste öka och fördjupas. Det arbete som pågår inom ASEM måste fortgåoch utvecklas. Relationerna med måste även de finna sina former.Medlemskap i utgör ett viktigt steg i denna riktning.Genom EU-medlemskapet har fått ytterligare instrument för att ageraäven inom det bilaterala området. EU:s möjligheter och de åtgärder som nugenomförs för att öppna marknader i tredje land utgör ett viktigt komplementtill den svenska bilaterala strategin och ett viktigt stöd för svensktnäringsliv.MotionernaI kommittémotionen N10 (m) krävs i yrkande 2 att gör etttillkännagivande rörande tillämpningen av MR-klausuler i EU:s avtal.Motionärernas utgångspunkt är att handelsrestriktioner normalt ärkontraproduktiva och att ländernas befolkning inte skall bestraffas genomhandelsrestriktioner som ett resultat av maktövergrepp från respektiveregering.I EU:s avtal med andra länder, associationsavtal, partnerskapsavtal,handels- och biståndsavtal, finns normalt en s.k. MR-klausul. Syftet är att EUpå detta sätt skall markera vikten av att länderna uppfyller grundläggandekrav på mänskliga rättigheter. Om så ej är fallet kan avtalen suspenderaseller sägas upp.I grunden, säger motionärerna, bör samma princip som för all annan handelgälla - handeln bör vara fri. Det primära undantaget är när FN beslutar omhandelsrestriktioner som en sanktion mot ett land för dess brott motinternationell rätt, vilket t.ex. varit fallet beträffande och Libyen.I den enskilda motionen 1996/97:N11 (s) krävs att hos regeringenbegär en utredning om hur målet om fattigdomsbekämpning enligt Maa-strichtfördraget och en strategi för den svenska handelspolitiken inom EU ochWTO, avseende global miljö och rättvisa skall uppfyllas.Motionären anför att regeringen i skrivelsen lägger tonvikt på de fördelarmed de handelspolitiska reglerna som tillkommer det svenska näringslivet, menunderlåter att på allvar analysera handelspolitikens effekter på lång sikt ochur global synvinkel. Problemet med det övergripande målet om frihandel är attdet i viktiga avseenden strider mot andra övergripande mål, exempelvis måletatt minska koldioxidutsläppen.När WTO bildades stimulerades världsekonomin kraftigt genom de sänktahandelshindren, men det var huvudsakligen EU, och som var vinnare.Analysen av vilka som tjänar på och vilka som skulle behöva tjäna mest påvärldshandeln är bristfällig. Att, som , öppna sig förvärldsmarknaden i ett läge då produktionskapaciteten inom såväl jordbruk somindustri är svag riskerar att leda till underutveckling ochavindustrialisering. Detta är, enligt motionären, vad som sker i Afrikasöder om . De afrikanska länderna har genomförthandelsliberaliseringar och strukturanpassningar av sina ekonomier, men de harinte fått en förbättrad handelssituation och har inte heller dragit till sigutländska invest-eringar. I skrivelsen framhålls att den övergripandemålsättningen är att göra handels- och miljöpolitiken ömsesidigt stödjande ochockså syfta till en hållbar utveckling i . Ett problem som, enligtmotionären, måste beaktas i detta sammanhang är den stora skuldbörda som dignar under, och som tvingar dem att för att kunna betala räntor pådessa skulder exploatera sina skogar och andra naturresurser på ett ickeuthålligt sätt. För att frihandel skall kunna vara verkligt fri behöver vissaländer växa till sig för att kunna delta på en någorlunda jämbördig nivå.Annars leder handel, hur fri den än kallas, till ytterligare exploatering.Maastrichtfördraget innebar en politisk vändpunkt för inställningen tillbiståndspolitiken. Utvecklingssamarbetet fick formellt en egen position i denframväxande Europapolitiken och fattigdomsbekämpningen sattes i centrum(artikel 130 u). Arbetet med att upphäva fattigdomen skall inte påverkasnegativt av annan politik som berör (artikel 130 v). Politiken inomhandel skall samordnas med målet om fattigdomsbekämpning. Därmed innebärMaastricht-fördraget att frågor som rör handel, skuld,strukturanpassningsprogram och mänskliga rättigheter skallsamordnas med biståndsmålet.Utskottets övervägandenSveriges beroende av omvärlden har successivt ökat efter andra världskriget.Detta har avspeglat sig inom flertalet samhällsområden. Särskilt påtaglig harinternationaliseringen och dess effekter dock varit inom den ekonomiskasektorn. På grund av vår näringslivsstruktur och storleken på vår ekonomi harutrikeshandeln kommit att spela en avgörande roll för utveckling.I regeringens skrivelse 1996/97:71 , EU och handelspolitiken inför2000-talet beskrivs utvecklingen på utrikeshandelns område samt ges enöversikt över och EU:s målsättningar med tonvikt på det multilateralasamarbetet och den gemensamma handelspolitiken.Utskottet ansluter sig i allt väsentligt till vad som anförs i skrivelsen ide delar som behandlas i detta yttrande. Utöver att ta ställning till deinledningsvis nämnda motionerna avser utskottet också att i föreliggandeyttrande framhålla betydelsen av den växelverkan som finns mellanutrikeshandeln och andra aspekter på relationer till omvärlden,främst på utrikes- och säkerhetspolitikens område.Enligt utskottets uppfattning förtjänar det att framhållas att många av defrågor som behandlas i regeringens skrivelse är säkerhetspolitiskt relevantaoch av central betydelse i perspektiv av den vidgade syn på säkerheten somintroducerats . Kännetecknande för diskussionen av det vidgadesäkerhetsbegreppet är den allmänt omfattande insikten om de direkta ochindirekta sambanden mellan olika aspekter på säkerhet. Denna typ av sambandinnebär bl.a. att en positiv utveckling av ekonomi, inklusive utrikeshandel,samt av miljö, respekt för demokrati och de mänskliga rättigheterna m.m.skapar en grund för internationell stabilitet och säkerhet.Sveriges säkerhetspolitik har en såväl ekonomisk som politisk och militärdimension. Ekonomisk och social utveckling är en förutsättning för stabil fredoch säkerhet. bidrar till global säkerhet och långsiktigtfredsbyggande genom en i internationell jämförelse omfattande satsning påcivila aspekter av säkerheten. Häri innefattas bl.a. våra insatser påhandelspolitikens område.Säkerhet är i dagens värld inte bara en militär fråga eller en fråga om attundvika krig. Det är även en fråga om att på andra sätt skapa förutsättningarför fred. Den utveckling i efterkrigstidens som lett fram till dagensEU är ett exempel härpå. Utrikeshandeln som sammanhållande element ochskapandet av gemensamma ekonomiska strukturer har utgjort grunden för detfredsprojekt som EU är.Utrikesutskottet har tidigare i många sammanhang konstaterat att det är ettgrundläggande svenskt intresse att värna om och utvidga frihandeln. Frihandelär en av de viktigaste förutsättningarna för ekonomisk utveckling, förtillväxt och för sysselsättning. Detta gäller för och övriga EU-ländermen också för och för staterna i . Mot dennabakgrund delar utskottet regeringens uppfattning att aktivt bör verkaför att tillträdet till tredjelandsmarknader förbättras, att EU:shandelspolitik förblir öppen och att EU förändrar sin politik inom de områdendär man varit mindre öppen mot omvärlden.EU har flera typer av avtal med tredje land. Ofta reglerar avtalen inte barahandel utan också samarbete, bistånd och andra områden där medlemsstaterna harbefogenheter.EU har som uttrycklig målsättning att bygga broar i för att därigenomfrämja fred, demokrati och stabilitet. De s.k. Europaavtalen, dvs. deassociationsavtal som ingåtts med länder i , reglerarinte enbart handel m.m. utan har också medlemskap som slutligt mål.Uppgiften att bistå de central- och östeuropeiska länderna i derasansträngningar att säkra demokratin, den sociala rättvisan och uppbyggnaden avfungerande ekonomiska system utgör en av de allra största utmaningarna iEuropa . På samma sätt måste självfallet fortsätta att engagerasig och vara lyhört för utvecklingsländernas behov. Handel och bistånd, miljöoch utveckling måste gå hand i hand med strävan att bekämpa fattigdomen. Enstark europeisk union måste enligt utskottets uppfattning vara generös motomvärlden.Riksdagen bör, enligt motion N11 (s), av regeringen begära en utredning omhur målet om fattigdomsbekämpning enligt och en strategiför den svenska handelspolitiken inom EU och WTO, avseende global miljö ochrättvisa, skall uppfyllas. I motionens motivtext nämns en rad exempel påkonflikter mellan handelspolitiska och andra mål.Utskottet vill, med anledning av motionen, framhålla att frågan omhandelspolitikens roll i förhållande till andra politikområden och demålkonflikter som finns fortlöpande beaktas i olika sammanhang, såväl inom EUsom vid utformningen av svensk utrikespolitik.I motionen pekas bl.a. på målkonflikter mellan områdenafattigdomsbekämpning, handelspolitik och miljö. Av skrivelsen framgår väl attregeringen är medveten om dessa problem och att , bl.a. i WTO-sammanhang, aktivt driver frågan om miljöhänsyn i handelspolitiken. Utskottetvill i sammanhanget också framhålla att regeringen i regeringens skrivelse1996/97:2 internationella samarbete för hållbar utveckling redovisarinriktningen, både inom och utom ramen för EU-samarbetet, av svenska insatseri denna typ av frågor. Enligt utskottets uppfattning är de svenskapositionerna på området, sådana de i olika sammanhang redovisats, väl avvägda,och regeringen bör även i fortsättningen verka på sätt som hittills.Med beaktande av det perspektiv motionären anlägger kan det finnas skäl atti sammanhanget peka på den serie avtal som f.n. håller på att ingås inom ramenför EG:s Medelhavspolitik. Dessa avtal, som bl.a. innehåller bestämmelser ompolitisk dialog, frihandel samt ekonomiskt och socialt samarbete, syftar tillatt åstadkomma säkerhetspolitisk stabilitet samt en positiv ekonomisk ochsocial utveckling i regionen. Avtalskomplexet, som också avses bidra till attknyta samman de icke-europeiska (IEM) sinsemellan, bl.a.genom att skapa handelspolitiska förutsättningar för ett ökat ekonomisktutbyte, har även en god miljömässig utveckling som ett klart uttalat mål.EU:s relationer till ett stort antal , närmare 70 stycken, reglerasav , som löper fram . Omfattande biståndsresurserär knutna till avtalet. Konventionen ger mer långtgående handelspreferenser änvad som ges inom ramen för bl.a. EU:s allmänna preferenssystem. Mot bakgrundav att är diskriminerande visavi andra och inteheller syftar till att uppnå ömsesidig frihandel eller en tullunion mellan EUoch berörda har den fått ett särskilt undantag i WTO.Enligt vad utskottet () erfarit vid en föredragning avbiståndsministern förbereds inom svenskapositioner inför förhandlingarna om det avtal som skall ersättaLomékonventionen. Härvid beaktas inte bara handelspolitiska aspekter utan ävenförhållanden av den art motionären nämner och som har att göra med attavtalsparterna är . Diskussioner om hur den framtida strategin gent-emot dessa länder skall utformas har också inletts i EU-kretsen med aktivtsvenskt deltagande. Som en grund för agerande i dessa sammanhangfinns den "EU-strategi om utvecklingsarbete" som den 7 november 1996presenterades för av biståndsministern. Utskottet noterar att det ärangeläget att behandla de minst utvecklade länderna enhetligt och på ett WTO-förenligt sätt.Också i andra EU-sammanhang görs övergripande bedömningar av de problem sommotionären pekar på. Så sker exempelvis inom ramen för det arbete som förnärvarande pågår inför fastställandet av nästa budget för gemenskaperna.Motionären tar speciellt upp frågan om förhållandena i söder omSahara. Utskottet finner därför anledning att framhålla att en särskildkommitté under ("Partnership " Arbetsgrupp för enny Afrikapolitik [UD 1996:D]) utför ett analys- ochutredningsarbete rörande demokrati och politisk utveckling samt säkerhet,utveckling och konfliktlösning i söder om i andra sammanhang anläggs, såväl från svensk sida som inom EU, ettsammanhållande synsätt på frågor som rör handel, miljö och utveckling. Motdenna bakgrund föreligger enligt utskottets mening inget behov av atttillmötesgå motionärens yrkande.I motion N10 (m), yrkande 2, tas frågan om ?tillämpningen av MR-klausuler iEU:s avtal? Motionärens uppfattning synes vara att handelssanktionerendast undantagsvis skall tillgripas; det primära undantaget är sanktionerbeslutade av FN.Som utskottet anfört tidigare i detta yttrande är det ett grundläggandesvenskt intresse att värna om och utvidga frihandeln. Häri ligger också enambition att verka mot förtäckt protektionism.Utskottet har (bet. 1996/97:UU12) framhållit att det är värdefullt,om än inte alltid nödvändigt, att sanktioner beslutas av ,eftersom detta ger moralisk legitimitet och effekt åt sanktionsbesluten.Enligt den sanktionslag som antogs av 1996 (SFS 1996:95) kanregeringen under vissa förutsättningar besluta om sanktioner efter beslut avFN:s säkerhetsråd eller efter beslut av EU inom ramen för den gemensammautrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP).Utnyttjandet av sanktionsinstrumentet är inte oproblematiskt och utskottethar tidigare noterat att det, i likhet med vad motionären påpekar, ofta visarsig att civilbefolkningen drabbas hårt av ekonomiska sanktioner somtillgripits till följd av åtgärder som ifrågakommande regim vidtagit.Visserligen vänder sig motionären inte mot att MR-klausuler ingår i EU:savtal med andra stater, men det kan likväl finnas skäl att påpeka attförekomsten och utformningen av dylika klausuler varierar beroende på vilkenEU:s avtalspart är. Sålunda finns exempelvis inte behov av en dylik klausul iavtal med stater som är medlemmar i för EU viktigaste avtalen med andra stater har syften som går långtutöver att enbart främja handel. Ofta har dylika avtal som mål att reglera ettbrett spektrum av relationer mellan avtalsparterna och ibland också attpåverka andra förhållanden som inte behöver vara av bilateral karaktär,exempelvis att åstadkomma en positiv utveckling på miljöområdet, hållbarutveckling eller kanske just främjande av MR-förhållanden. Det kan därför intehävdas att målet fri handel alltid skall ha prioritet framför andra mål somman med avtalet velat uppnå. Hur en eventuell MR-klausul tillämpas måstebedömas mot bakgrund härav.I sammanhanget finns skäl att påpeka att MR-klausuler i avtal av här aktuelltyp, exempelvis i de s.k. Medelhavsavtalen, ofta innehåller bestämmelser ompolitiska konsultationer i MR-frågor och att de således ger andra möjligheterän enbart suspension och uppsägning.Mot bakgrund av vad som ovan anförts anser utskottet att behov av atttillmötesgå motionärens yrkande inte föreligger.Stockholm den 10 april 1997På utrikesutskottets vägnarGöran LennmarkerI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), ToneTingsgård (s), (), (), (), BodilFrancke (), (), (), BengtSilfverstrand (s), () och ().Särskilt yttrandeEva () och () anför:Utrikesutskottet har i detta yttrande till näringsutskottet lämnat synpunkterpå regeringens skrivelse om målsättningar på det handelspolitiska området. Viinstämmer i huvudsak med yttrandet, men vill därutöver framhålla följandeaspekter.Sambandet mellan handel och arbetsvillkor samt sambandet mellan handel ochmiljö syns tydligt när krav på bra arbetsvillkor och en god miljö kommer ikonflikt med handelsintressen och förväntningar om en snabb ekonomiskttillväxt.Vi har vid många tillfällen i riksdagsdebatterna påpekat nödvändigheten avhänsyn till sociala behov, arbetstagarnas ålder och arbetstidens omfattningsamt hänsyn också till miljön. Handelsintressen kommer lätt i motsättning tilltillgången på naturresurser och deras förmåga till regenerering, liksom sättetatt ta fram varor och producera dem. Skrivelsen tar upp motståndmot att arbetsvillkor och miljö tar plats i handelspolitiken och diskuterasseriöst i WTO. För att eliminera ländernas misstänksamhet mot att krav påbättre arbetsvillkor och en bättre miljö är ett hot mot deras konkurrenskraftkrävs att de nuvarande mönstren för världshandeln förändras.Regeringens skrivelse uttrycker vad gäller sambandet mellan handeln ochgrunderna för arbetsvillkoren i konventioner en pessimism - mandat förvidare arbete med detta gavs inte, och ?Kommitténs rapport ... innehåller fårekommendationer eller konkreta förslag till åtgärder på miljöområdet. ...Resultatet i kommittén motsvarar därmed inte EU:s och ambitionsnivå iarbetet.? En hållbar utveckling som utgår från miljöhänsyn antogs avdeltagarna i och är en av grundstenarna i Agenda 21-arbetet.Den har därmed en given plats i allt mänskligt arbete och utveckling.Vi förutsätter att , tillsammans med de länder inom EU som har sammaåsikt, konsekvent driver frågan om att miljöfrågorna involveras i WTO. Sverigebör gå i täten - exemplets makt är stor. kan fokusera på arbetsvillkoroch miljö i sin egen handelspolitik och i sitt internationellautvecklingssamarbete samt ändra sina handelsmönster till förmån för ensolidarisk handel som tar hänsyn till människa och miljö.Den fråga om skuldbörda och krav på skuldavskrivning somframförs i motion N11 (s) är av stor vikt. bör på det internationellaplanet agera med all kraft för att uppnå skuldfrihet för defattigaste länderna. Detta är krav som bland annat framförts av Sverigeskristna råd och andra frivilliga organisationer.I den moderata motionen N10 (m), yrkande 2, finns en diskussion omsanktioner och det sägs att dessa egentligen bara bör accepteras av omde är påbjudna av FN. Vi är medvetna om att sanktionsinstrumentet är svårt attdirigera så att det inte skadar befolkningen. Trots detta måste det varamöjligt för EU att ta ställning till sanktioner mot ett annat land näruppenbara brott mot mänskliga rättigheter pågår. Det kan vara nödvändigt atten grupp av länder går före andra innan det internationella samfundet kansamla sig till ett gemensamt beslut om sanktioner. Ärendet...............................................1Sammanfattning........................................1Skrivelsen............................................2Motionerna............................................2Utskottet.............................................5Den gemensamma handelspolitiken.....................5Den multilaterala handelspolitiken..................8Handel och ekonomisk tillväxt.....................8Handel och arbetsvillkor och miljö...............11Handel och fattigdomsbekämpning..................14Handel och djurskydd.............................15Rättvisemärkning.................................16Kooperationen i Östersjösamarbetet...............17Övriga handelspolitiska frågor.....................19Svensk uranimport................................19Biståndsmarknaden................................20Marknadsföring av alkoholdrycker.................21Regeringens skrivelse..............................22Hemställan.........................................22Reservationer........................................231. Handel och ekonomisk tillväxt (v)...............232. Handel och ekonomisk tillväxt (mp)..............243.