bet · GL01SkU5 · 1997-11-18 00:00:00 — Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. I detta betänkande behandlas proposition 1997/98:9 Skydd för förföljdapersoner, samordningsnummer, m.m. jämte en motion som väckts med anledning avpropositionen samt nio motionsyrkanden från den allmänna motionstiden 1997.Utskottet tillstyrker propositionens lagförslag. Med anledning av tvåmotionsyrkanden föreslår utskottet att som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om ersättning till personer med fingeradepersonuppgifter. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Sju reservationer och ettsärskilt yttrande har fogats till betänkandet. Regeringen () föreslår i proposition 1997/98:9 att riksdagenantar de i propositionen framlagda förslagen till1. lag om ändring i lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter,2. lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481),3. lag om ändring i ,4. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),5. lag om ändring i namnlagen (1982:670),6. lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763),7. lag om ändring i ,8. lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125),9. lag om ändring i begravningslagen (1990:1144),10. lag om ändring i lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister,11. lag om ändring i lagen (1995:734) om aviseringsregister.Propositionen innehåller förslag till åtgärder för att förbättra skyddet inombl.a. folkbokföringen för förföljda personer. I sekretesslagen föreslås enändring som innebär att det vid befarad personförföljelse blir möjligt attskydda elevadresser i grund- och gymnasieskolan. Bestämmelserna omkvarskrivning samordnas i större utsträckning med reglerna om besöksförbud.Vidare föreslås vissa ändringar i lagen om fingerade personuppgifter.Förutsättningarna för ett medgivande om fingerade personuppgifter föreslåsändrade på så sätt att kraven på brottslighetens svårighetsgrad och på riskenför förföljelse mildras. Ett medgivande att använda fingerade personuppgifterskall kunna ges för obestämd tid i stället för som för fem år.Personer som inte är folkbokförda här i landet föreslås tilldelas ettsärskilt samordningsnummer i stället för personnummer.I propositionen föreslås också att ett barn som föds här i landet skallfolkbokföras endast om modern eller fadern är folkbokförd.Bestämmelserna i folkbokföringslagen (1991:481) om överklagande föreslåssamordnas med förvaltningsprocesslagens och taxeringslagens bestämmelser. Detinnebär bl.a. att skattemyndigheten skall vara den enskildes motpart i länsrättoch kammarrätt och myndigheten skall också ha rätt att överklaga domstolarnasbeslut. skall dock föra det allmännas talan i Regeringsrätten.Prövningstillstånd införs i ledet länsrätt -kammarrätt. Motsvarande ändringarföreslås i huvudsak också i fråga om beslut som skattemyndigheten fattar omhindersprövning, namn och registrering av gemensam vårdnad samt beslut enligtbegravningslagen. Slutligen föreslås att personnummer skall lagras i registersom förs med stöd av ADB med angivande av sekel om det inte är obehövligt. Iövrigt föreslås vissa mindre ändringar i folkbokföringslagen.Ändringarna föreslås träda i kraft . Förslaget omsamordningsnummer föreslås dock träda i kraft först år 2000.Regeringens lagförslag innehåller ändringar av 7 kap. 9 § sekretesslagen(1980:100) och 3 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), vilka paragrafer ärföremål för ytterligare ändringsförslag som behandlas av andra utskott.Lagförslagen i övrigt har följande lydelse.2.4 Förslag till ändring i sekretesslagen (1980:100)Härigenom föreskrivs att 7 kap. 15 § sekretesslagen (1980:100)[1] skall haföljande lydelse.-------------------------------------------------------|Nuvarande lydelse |Föreslagen lydelse |-------------------------------------------------------| | |-------------------------------------------------------7 kap.15 §[2]Sekretess gäller1. i verksamhet som avser folkbokföringen eller annan liknande registreringav befolkningen och, i den utsträckning regeringen föreskriver det, i annanverksamhet som avser registrering av betydande del av befolkningen,2. i ärende om medlemskap i ,3. i verksamhet som avser förande av eller uttag ur sjömansregistret,för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det av särskild anledningkan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiftenröjs.-------------------------------------------------------| Har en uppgift, för | ||vilken sekretess gäller | ||enligt första stycket 1, | ||lämnats till en | ||myndighet enligt särskild | ||uppgiftsskyldighet om | ||skolpliktiga barn, gäller | ||sekretessen också hos | ||myndigheten. Sekretess | Sekretess gäller i||gäller dock inte om |ärende om fingerade||uppgiften tas upp i beslut |personuppgifter för||hos myndigheten |uppgift om enskilds|| Sekretess gäller i |personliga förhållanden om||ärende om fingerade |det inte står klart att||personuppgifter för |uppgiften kan röjas utan||uppgift om enskilds |att den enskilde eller||personliga förhållanden, |någon honom närstående||om det inte står klart att |lider men. Om en uppgift||uppgiften kan röjas utan |för vilken sådan sekretess||att den enskilde eller |gäller har lämnats till en||någon honom närstående |annan myndighet, gäller||lider men. |sekretessen också där. || | |--------------------------------------------------------|I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen||i högst . |--------------------------------------------------------Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES**[1]: Lagen omtryckt 1992:1474[2]: Senaste lydelse 1996:1552.6 Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)Härigenom föreskrivs att 3 a § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) skall haföljande lydelse.-------------------------------------------------------|Nuvarande lydelse |Föreslagen lydelse |--------------------------------------------------------| || 3 a §[3] |-------------------------------------------------------|skall erbjuda | skall||dem som är bosatta inom |erbjuda dem som är bosatta||, |inom eller som|| |är kvarskrivna enligt 16 §|| |folkbokföringslagen || |(1991:481) och|| |stadigvarande vistas där,|----------------------------------------------------------------------------------------------------------------1. habilitering och rehabilitering,2. hjälpmedel för funktionshindrade, och3. tolktjänst för vardagstolkning för barndomsdöva, dövblinda, vuxendöva ochhörselskadade.Landstingets ansvar omfattar dock inte habilitering, rehabilitering ochhjälpmedel som en kommun inom har ansvar för enligt 18 a §.Landstingets ansvar innebär inte någon inskränkning i de skyldigheter somarbetsgivare eller andra kan ha enligt annan lag.Habilitering eller rehabilitering samt tillhandahållande av hjälpmedel skallplaneras i samverkan med den enskilde. Av planen skall planerade och beslutadeinsatser framgå.Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES**[3]: Senaste lydelse 1993:391 Motion som väckts med anledning av propositionen1997/98:Sk14 av m.fl. (m), vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om ändring i 7 kap. 15 §sekretesslagen i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbättrade rutiner för registrering av sekretessmarkering,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att formerna för registrering av sekretessmarkering bör regleras ilag,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge huvudansvaret för förföljda personersskydd,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skattemyndigheternas beslutsfunktion i kvarskrivningsärenden,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rätt att avslå framställan om fingerade person-uppgifter,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om information, stöd och hjälp till personer med fingerade person-uppgifter,8. att hos regeringen begär en utredning om förföljda personersmöjlighet till ersättning i enlighet med vad som anförts i motionen,9. att hos regeringen begär förslag till ändring av barnsfolkbokföring i enlighet med vad som anförts i motionen.Motioner från den allmänna motionstiden 19971997/98:Sk901 av (), vari yrkas att hos regeringenbegär ändring av lagtexten så att högskolestuderande ges möjlighet att åtagasig förtroendeuppdrag i den kommun där deras föräldrahem är beläget i enlighetmed vad som anförts i motionen.1997/98:Sk902 av (), vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning meduppdrag att göra en översyn av gällande lagstiftning avseende folkbokföring föratt skapa klara regler och möjligheter för kommuner och myndigheter tillövervakning och till påföljder efter missbruk.1997/98:Sk903 av (), vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om ändring av folkbokföringsdag.1997/98:Sk904 av (), vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om placering av tilltalsnamn iolika register.1997/98:Ju910 av m.fl. (c), vari yrkas36. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om identitetsbyte för våldshotade personer.1997/98:Ju934 av m.fl. (s), vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kvarskrivning, fingerade uppgifter, återtagande av ansökningar ochidentitetsbyte.1997/98:T808 av m.fl. (v), vari yrkas5. att begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift attse över problemet med skyddade adresser.1997/98:T912 av m.fl. (v), vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om internationellt personnummer.1997/98:A804 av m.fl. (mp), vari yrkas19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att möjligheterna att ge brottsoffer skyddad identitet bör stärkas.Yttranden från andra utskottKonstitutionsutskottet och justitieutskottet har yttrat sig i ärendet.Yttrandena (1997/98:KU6y och 1997/98:JuU3y) har fogats till detta betänkandesom bilagorna 1 och 2. SekretessmarkeringPropositionenI propositionen framhålls att sekretessmarkering i folkbokföringsregistren ärden första skyddsåtgärd som bör tillgripas när man kan befara attfolkbokföringsuppgifter kan komma till användning för personförföljelse.Markeringen anger att särskild försiktighet bör iakttas vid bedömningen av omuppgifter om personen i fråga bör lämnas ut, eftersom uppgifterna kan omfattasav sekretess. Sekretessmarkering är alltså avsedd att ge myndigheterna envarningssignal vid utlämnande av uppgifter som normalt sker utan särskildsekretessprövning.Förfarandet är inte närmare lagreglerat men motsvarar enligt propositionendet som gäller för hemligstämpel, som enligt 15 kap. 3 § sekretesslagen(1980:100) kan åsättas en allmän handling. Enligt regeringen finns det skäl somtalar för en lagreglering men frågan är komplicerad och behöver övervägasytterligare. Frågan ligger enligt propositionen inom ramen förBrottsofferutredningens (Ju 1995:07) arbete.MotionernaI motion Sk14 av m.fl. (m) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om behovet av förbättrade rutiner för registrering avsekretessmarkeringar (yrkande 2). Ett tillkännagivande till regeringen begärsockså i fråga om lagreglering av formerna för registrering avsekretessmarkering (yrkande 3). Motionärerna hänvisar till att det underremissbehandlingen av det nu aktuella lagstiftningsärendet kommit fram att detkan dröja mellan beslut om sekretessmarkering ochregistreringen av markeringen, vilket kan innebära stora risker och stor oro.Det finns skäl för regeringen att vidta de åtgärder som krävs för attförbättra skattemyndigheternas rutiner i detta avseende. Det finns också enligtmotionen skäl för regeringen att överväga om inte formerna för registrering avsekretessmarkering bör ges en fastare struktur och regleras uttryckligt i lag,och inte som baseras på en osäker analog tillämpning av reglerna omhemligstämpling.I motion T808 av m.fl. (v) (yrkande 5) begärs en utredningi fråga om kontroll av hanteringen av skyddade adresser inom postföretagen.Efter avregleringen har ett stort antal privata aktörer fått tillstånd attbedriva postal verksamhet. De är enligt motionen mycket viktigt att personermed skyddade adresser kan lita på de organisationer som har tillgång tilladressen, och det efterfrågas någon typ av kontroll företrädevis utförd avPost- och telestyrelsen.Konstitutionsutskottets yttrandeKonstitutionsutskottet har inhämtat att sedan nya ADB-system tagits i brukaviseras numera folkbokföringsregistrens sekretessmarkeringar inom någon dagefter det att beslutet om sekretessmarkering fattats. Det nya systemet har dockbyggts ut successivt och fortfarande finns det vissa myndigheter som inteomfattas. /98 beräknas systemet vara fullt utbyggt.Mot denna bakgrund behövs enligt mening inte någottillkännagivande till regeringen och motion Sk14 yrkande 2 avstyrks.När det gäller frågan om lagreglering av möjligheten att görasekretessmarkering i folkbokföringsregistret delar konstitutionsutskottetregeringens mening att det finns skäl som talar för en sådan lagreglering.Enligt uppgift från , som beräknas avsluta sitt arbete imars 1998, avser utredningen att ta upp denna fråga. Konstitutionsutskottetanser att resultatet av detta arbete bör avvaktas innan tar ställningi frågan och avstyrker därför motion Sk14 yrkande 3.Skatteutskottets bedömningSkatteutskottet delar bedömning när det gällerrutinerna för registrering av sekretessmarkering och lagreglering avmöjligheten till sekretessmarkering. Motion Sk14 yrkandena 2 och 3 avstyrkssåledes.När det gäller frågan om kontroll av hanteringen av sekretessmarkeradeuppgifter hos postbefordringsföretag kan nämnas att tillsynsmyndigheten (Post-och ) enligt postlagen (1993:1684) har tillsyn över attpostverksamhet när det gäller befordran av brev skall bedrivas så att skyddetför avsändarnas och mottagarnas personliga integritet upprätthålls. Utskottethar inhämtat att sekretessmarkerade uppgifter lämnas till postföretag medrestriktivitet och att frågan om hanteringen av uppgifterna kommer att tas uppi diskussioner mellan och , ett företagsom ägs av . Utskottet är inte berett att nu förorda en utredning om enkontrollfunktion för hanteringen av sekretessmarkerade adresser hospostbefordringsföretag i enlighet med motionen. Motion T808 yrkande 5 avstyrkssåledes.Nivån på folkbokföringssekretessenPropositionenI propositionen tar regeringen upp frågan om nivån på folkbokföringssekretessenutan att lägga fram något förslag i den delen. Enligt 7 kap. 15 §sekretesslagen gäller viss sekretess bl.a. i verksamhet som avserfolkbokföringen eller annan liknande registrering av befolkningen. Sekretessengäller för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det av särskildanledning kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men omuppgiften röjs.Enligt propositionen har användningen av folkbokföringsuppgifter i samhälletkommit att bli avgörande för att den enskilde på ett enkelt sätt skall kunnautöva sina rättigheter, bl.a. komma i åtnjutande av ekonomiska förmåner avolika slag. Särskilt betydelsefullt är det att myndigheter och företag kan fåtillgång till aktuella och korrekta adressuppgifter. Omfolkbokföringssekretessen skulle förändras på ett påtagligt sätt, exempelvisgenom att ett s.k. omvänt skaderekvisit införs, skulle den omfattandeöverföringen av folkbokföringsuppgifter från skattemyndigheterna till andramyndigheter, företag och enskilda inte kunna fortgå. Myndigheternas ochföretagens verksamhet skulle därmed försvåras och enskilda skulle förorsakasolägenheter och riskera rättsförluster.MotionenI motion Sk14 (yrkande 1) av m.fl. (m) yrkas att hosregeringen begär förslag om sådan ändring i 7 kap. 15 § sekretesslagen attkravet på särskild anledning tas bort. Det finns enligt motionen ett ökat behovav att skärpa det allmänna sekretesskyddet för uppgifter om namn, personnummer,adress eller andra grundläggande uppgifter som registreras inomfolkbokföringen. Inte minst har detta tydliggjorts genom utvecklingen av denmc-relaterade brottsligheten. Benägenheten att vittna vid domstol har minskatoch antalet hot och trakasserier mot vittnen har ökat. Ett fungeranderättsväsende förutsätter att brottsoffer och vittnen vågar lämna bevisuppgiftertill polisen och inför domstol. Motionärerna anser att intresset av att skyddahotade personers adressuppgifter väger avsevärt tyngre än myndigheters ochandras intresse av att ta del av vissa uppgifter.Konstitutionsutskottets yttrandeEnligt mening är det av central betydelse atthandlingsoffentligheten inte inskränks mer än vad som är nödvändigt.Självfallet skall risken för förföljelse kunna vara ett skäl för att vägralämna ut uppgifter. I förarbetena till sekretesslagen anges också fall där detkan befaras personförföljelse som exempel på en situation när en adressuppgiftinte bör lämnas. En förändring av folkbokföringssekretessens nivå är mot denbakgrunden knappast motiverad utifrån intresset av att ge skydd mot befaradpersonförföljelse. Enligt mening finns det således intetillräckliga skäl att inskränka handlingsoffentligheten genom att, som begärs imotionen, ta bort orden ?av särskild anledning? i 7 kap. 15 § första stycketsekretesslagen.Skatteutskottets bedömningSkatteutskottet delar bedömning och avstyrker motionSk14 yrkande 1.Sekretess för elevadresser m.m.PropositionenI propositionen föreslås att sekretesslagen kompletteras med en bestämmelse i 7kap. 9 § som gör det möjligt att vid befarad personförföljelse öka skyddet föruppgifter som rör enskildas personliga förhållanden, t.ex. elevadresser, främsti och gymnasieskolan. har det genom en ändring i 7 kap. 15§ sekretesslagen införts en möjlighet att sekretessbelägga uppgifter omskolpliktiga barn, om uppgifterna har överlämnats från folkbokföringen tillkommunal myndighet. Den ändringen skyddar enligt propositionen emellertid inteadressuppgifter som personerna själva lämnar till skolstyrelsen eller skolan,vilket kan vara fallet bl.a. vid kvarskrivning enligt 16 § folkbokföringslagen(1991:481). Inte heller ger den nuvarande bestämmelsen något sekretesskydd fört.ex. adresser för elever i gymnasieskolan.Konstitutionsutskottets bedömningKonstitutionsutskottet tillstyrker regeringens förslagSkatteutskottets bedömningSkatteutskottet tillstyrker liksom den utvidgning avsekretessen för elevadresser m.m. som regeringens förslag innebär.KvarskrivningPropositionenI propositionen framhålls att beslut om kvarskrivning även fortsättningsvis börfattas av skattemyndigheten. som är den myndighet som kännertill den enskilde bör kunna hjälpa denne med kontakter med andra myndigheter omdet behövs. Regeringen föreslår också ändringar i hälso- och sjukvårdslagen(1982:763) och i tandvårdslagen (1985:125) för att kvarskrivna personer skallvara berättigade till fullständig sjukvård liksom tandvård enligttandvårdslagen där de vistas.MotionernaI motion Sk14 (yrkandena 4 och 5) av m.fl. (m) begärs attRikspolisstyrelsen ges huvudansvaret för förföljda personers skydd och attskattemyndigheternas beslutsfunktion därför förs över till Rikspolisstyrelsen.Motionärerna anser att den riskbedömning av hotsituationen som fordras ikvarskrivningsärendet bäst görs inom rättsväsendet och inte avskattemyndigheter. Det framstår som artfrämmande för skattemyndigheternasverksamhet att ägna sig åt hot- och riskbedömningar av det allvarliga slag detär fråga om.I motion Ju934 av m.fl. (s) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om att reglerna om kvarskrivnas rätt till skola och barnomsorg påvistelseorten klargörs (yrkande 7 delvis). Det är enligt motionen inte alltidsom inflyttningskommunen ger barnen skolplats eller barnomsorg. Motiveringen ärdå att barnen hör hemma i annan kommun.Utskottets bedömningSkattemyndigheterna har i ärendena om sekretessmarkering haft attgöra bedömningar av hotsituationer. En väsentlig del av bedömningarna iärendena om kvarskrivning är frågan om varför sekretessmarkering inte ärtillräckligt och prövningen ligger därför nära skattemyndigheternasfolkbokföringsuppgifter. Skälen till att ärendena om fingerade personuppgifterhanteras i en annan ordning torde i första hand vara att fingeradepersonuppgifter berör tredje man på ett annat sätt än kvarskrivning.Utskottet delar regeringens bedömning att det inte finns tillräckliga skälatt flytta ärendena om kvarskrivning från skattemyndigheterna tillRikspolisstyrelsen.Mot bakgrund av bl.a. att de skyddade uppgifterna bör ges minsta möjligaspridning anser utskottet därför inte heller att bör geshuvudansvaret för alla förföljda personers skydd i nu aktuella avseenden.Motion Sk14 yrkandena 4 och 5 avstyrks således.När det gäller klargörande av reglerna om skolplats och barnomsorgsplats förkvarskrivna barn vill utskottet hänvisa till bestämmelserna i 1 kap. 15 §skollagen (1985:1100) och 13-14 §§ socialtjänstlagen (1980:620). Skollagen ärden enda författning som har en uttrycklig reglering för kvarskrivna. I1 kap. 15 § finns nämligen en bestämmelse som medför att den kvarskrivne direktär berättigad till utbildning där han eller hon vistas och således inte påfolkbokföringsorten. Av 13 § socialtjänstlagen följer att förskoleverksamhetoch skolbarnsomsorg skall bedrivas för barn som stadigvarande vistas ikommunen. Enligt 14 § samma lag svarar varje kommun för att barn inom dessområde erbjuds förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Det betyder attkvarskrivna personer som stadigvarande vistas inom en kommun kan ställa sammaanspråk på daghem och fritidshem som de som är folkbokförda i kommunen. Iproposition 1997/98:6 föreslås att dessa bestämmelser i socialtjänstlagen skallupphöra att gälla och ersättas av nya bestämmelser iskollagen. Enligt den föreslagna 2 a kap. 1 § skollagen ansvarar varje kommunför att barn som är bosatta i och som stadigvarande vistas i kommunenerbjuds förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg.Med detta får motion Ju934 yrkande 7 i denna del anses tillgodosett ochavstyrks följaktligen.Fingerade personuppgifterPropositionenBestämmelserna om fingerade personuppgifter infördes ochregleras i lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter. Enligt 1 § lagen omfingerade personuppgifter får en person som är folkbokförd i landet medges attanvända andra personuppgifter om sig själv än de verkliga (fingeradepersonuppgifter) om det finns en uppenbar risk att personen kan bli utsatt försärskilt allvarlig brottslighet som riktar sig mot dennes liv, hälsa ellerfrihet. Det krävs också att personen inte kan ges tillräckligt skydd på annatsätt.Regeringen föreslår att kraven på brottslighetens svårighetsgrad och på denrisk som kan föreligga mildras. Rekvisiten i fråga om medgivande att användafingerade personuppgifter bör inte vara alltför koncentrerade till frågan ombrottets straffvärde. Det föreslås därför att ordet ?särskilt? tas bort och attdet således endast skall vara fråga om allvarlig brottslighet. Vidare föreslåsatt det inte längre skall föreligga något krav på att brottsrisken skall varauppenbar. De ändringar som föreslås innebär enligt regeringen att något flerpersoner än kan komma i fråga för ett medgivande.Fingerade personuppgifter skall enligt regeringens förslag kunna ges förobestämd tid i stället som för högst fem år.Rikspolisstyrelsen skall även i fortsättningen vara sökande i ärenden omfingerade personuppgifter. Styrelsen skall dock få en utökad rätt att avslåframställningar om fingrade personuppgifer. En framställning skall avslås omdet inte är sannolikt att ett byte kommer att medges av domstolen.Sekretessen till skydd för uppgifter i ärenden om fingerade personuppgifterskall enligt propositionen överföras om uppgifterna lämnats till annanmyndighet. Ett tillägg föreslås därför till bestämmelserna i 7 kap. 15 §sekretesslagen.