bet · GK01NU12 · 1997-05-27 00:00:00 — I huvudsakinnebär lagförslaget följande.- Regeringen får inom i lagen angivna ramar besluta att rätten att med stöd avtillstånd enligt den s.k. kärntekniklagen (1984:3) driva en kärnkraftsreaktorskall upphöra att gälla . Tillståndet, och de skyldighetersom är förknippade med detta, kvarstår i övrigt.- Ett sådant beslut av regeringen ger rätt till ersättning från staten förförlusten. Ersättningsberättigade enligt den skisserade lagen ärtillståndshavare och ägare till fastighet som använts till kärntekniskverksamhet. Kostnaderna för att avveckla och riva kärnkraftsanläggningarfinansieras dock genom det system av avgiftsmedel och säkerheter som den s.k.finansieringslagen (1992:1537) tillhandahåller.- Ersättningen bestäms huvudsakligen enligt expropriationsrättsliga principeroch i den ordning som expropriationslagen (1972:719) anger. Detta innebär attersättningstalan i princip handläggs som expropriationsmål och attexpropriationslagens bestämmelser om nedsättning, fördelning och utbetalningav ersättning blir tillämpliga.- Vissa särskilda förutsättningar skall tillämpas vid bestämmandet aversättningen. Det skall antas att priset på högspänd el i inte ändrasmer än vad som skulle ha skett utan avveckling av kärnkraften enligt lagen. Enkalkylränta om skall användas vid diskontering av framtidadriftsnetton.- Slutligen skall det antas att kärnkraftsreaktorns drifttid inte är längre än40 år.Departementspromemorian har remissbehandlats. Regeringen bereder förnärvarande ärendet och avser att förelägga ett lagförslag som kanbehandlas av under hösten 1997.Regeringens huvudsakliga förslagEnligt förslag i propositionen, som alltså baseras på tidigare nämndatrepartiöverenskommelse, skall de två kärnkraftsreaktorerna i Barsebäckställas av. Förslag till lagstiftning om kärnkraftens avveckling kommer attföreläggas (se föregående avsnitt). Bortfalletav el skall kompenseras genom effektivare energianvändning, konvertering frånelvärme, hushållning med el samt tillförsel av el från andra energikällor.Stängningen av den första reaktorn skall enligt vad som sägs i propositionen ihuvudsak kompenseras genom en minskad användning av el i fjärrvärmesy-stemet.Ett villkor för avställningen av den andra reaktorn är att bortfallet avelproduktion kan kompenseras. Enligt förslaget skall inte längre gälla någotårtal då den sista kärnkraftsreaktorn skall ha tagits ur drift (för närvarandeår 2010).Det framhålls i propositionen att ca 400 personer arbetar vidkärnkraftverket i , och att personalen generellt har hög kompetensmed en ofta specialiserad inriktning. Regeringen erinrar om att verket ingår ien större energikoncern - - och anför att många av verketsanställda bör kunna beredas annan sysselsättning. föreverkets slutliga nedläggning bör, enligt regeringen, berörda myndighetertillsammans med arbetsgivaren och personalorganisationerna överväga desärskilda åtgärder som kan behöva vidtas för personalen.Regeringen konstaterar härutöver att avställningen av de två reaktorerna iBarsebäck kommer att medföra en ökad arbetsbelastning försäkerhetsmyndigheterna och . Dessa myndigheter bör därför enligt regeringen ges ökaderesurser.I propositionen föreslås vidare att bidrag skall lämnas för anslutning avelvärmda byggnader till fjärrvärmenäten och för konvertering från elvärme tilluppvärmning med bränsle. Bidrag skall också lämnas till ägare av småhus medelvärme för installation av utrustning som medför en minskning aveleffektuttaget.Stöd föreslås härutöver till investeringar i vindkraftverk, småskaligavattenkraftverk och anläggningar för kraftvärmeproduktion med biobränslen.Investeringsstöden kompletteras med stöd till upphandling av nyelproduktionsteknik. Hushållningen med energi skall stimuleras genominformation, utbildning, teknikupphandling av energieffektiv teknik, provning,märkning och certifiering av energikrävande utrustning samt kommunalenergirådgivning.De statliga insatserna för utveckling av teknik för framtidens energisystemskall förstärkas och koncentreras. Energiforskningen ges ökade resurser ochfår en delvis ny inriktning. Vidare tillförs Energiteknikfonden ytterligaremedel. Ett energiteknikbidrag införs för att stödja energiteknik som behöverutvecklas genom att provas i full skala och demonstreras med reducerad riskför företagen. Programmet för utveckling av etanolproduktion baserad påskogsråvara förstärks.En ny energimyndighet föreslås bli inrättad . Till energi-myndigheten förs merparten av myndighetsfunktionerna på energiområdet.Vattenfall AB skall inom ramen för kravet på affärsmässighet avsätta resurserför utvecklingen av ny elproduktionsteknik. En delegation skall tillkallas meduppgift att utveckla el- och värmeförsörjningen i Sydsverige.En strategi redovisas för minskad klimatpåverkan från energisektorn, varisom en viktig del ingår energipolitiskt motiverade internationella insatser.De redovisade åtgärderna i propositionen innebär sammantagna en satsning pådrygt . Insatserna för forskning och utveckling uppgår till5,och löper . Åtgärderna för att kompenserabortfallet av elproduktion från omfattar för enfemårsperiod. Härtill kommer att delegationen för el- ochvärmeförsörjning skall få disponera . I bilaga 1 redovisasen sammanställning av förslagen i propositionen med angivande av beräknadestatliga utgifter för respektive åtgärd.I den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1996/97:150 s. 114) presenterasöversiktligt hur det nya energipolitiska programmet skall finansieras.Inledningsvis () skall åtgärderna bekostas genom attbefintliga reserverade medel från tidigare energiprogram samt medel frånEnergiteknikfonden dras in. Vidare skall befintligt resursutrymme inomutgiftsområde 21 Energi - motsvarande - drasin. Det återstående finansieringsbehovet skall tillgodoses genomianspråktagande av en del av den ram som regeringen föreslår ivårpropositionen för ekologiskt hållbar utveckling.I nämnda proposition föreslås att på tilläggsbudget förinnevarande budgetår skall anvisa totalt för vissaenergipolitiska åtgärder i enlighet med vad som redovisas i denenergipolitiska propositionen. Medlen fördelar sig på bidrag tillinvesteringar i elproduktion från förnybara energikällor (),insatser för provning, märkning och certifiering av energikrävande utrustning,m.m. () och kostnader för bildandet av en ny energimyndighet(). har i ett yttrande(1996/97:NU8y) till finansutskottet tillstyrkt de nu aktuella förslagen i denekonomiska vårpropositionen, varvid två avvikande meningar (m; fp) i dennafråga avgavs. Vidare anmäldes en avvikande mening (m, fp, kd) med uppmaningtill finansutskottet att i sin fortsatta beredning av vårpropositionen närmareklarlägga de ekonomiska konsekvenserna av en avveckling av kärnkraftverket iBarsebäck.Allmänt om energipolitiken, m.m.InledningUtskottet tar först upp till behandling yrkanden i tre motioner frånföreträdare för Moderata samlingspartiet med krav på att propositionen skallavslås i dess helhet. Därefter behandlas regeringens olika förslag jämtemotioner med början i frågan om riktlinjer för energipolitiken.Avslag på propositionenMotionernaI partimotion 1996/97:N20 (m) anförs sammanfattningsvis att propositionen ärså undermålig att den - oavsett inställning i de energipolitiska sakfrågorna -inte kan ligga till grund för beslut i . som regeringenföreslår en extrem energipolitik med drastisk påverkan på Sverigesindustriella framtid redovisas vare sig ett erforderligt beslutsunderlag ellerkostnaderna för beslut, anför motionärerna. De saknar bl.a.bedömningar av konsekvenserna för energiförsörjningen, miljön, hushållensekonomi, investeringarna, industrisysselsättningen och samhällsekonomin istort. Viktiga lagstiftningsfrågor med bäring på egendomsskyddet iregeringsformen och hanteras enligt motionärerna på ettutmanande slarvigt sätt. De menar att en lagstiftning av föreslagen art kommeratt menligt påverka omvärldens tilltro till som en stabil ochmarknadsekonomisk rättsstat. Det anförs också att det i propositionen inteklargörs hur avvecklingen av kärnkraftverket i skall gå till.Vidare sägs i motionen att regeringen med sitt förslag går emot såvälresultatet av folkomröstning som energipolitiska beslut. situation när regeringens utlovade halvering av arbetslösheten ter sig meravlägsen än någonsin borde alla krafter samverka för att det skall skapas godaförutsättningar för investeringar, företagande och sysselsättning, heter det imotionen. I stället, fortsätter motionärerna, framläggs förslag som föröder deproduktionsresurser som står till det svenska folkets förfogande - förslag somenligt motionärerna också förstör förtroendet för landets politiska ledning.I motionen redovisas härutöver invändningar - dock utan yrkanden - motolika förslag i propositionen. Dessa synpunkter kommer att refereras underaktuella avsnitt i det följande.Krav på avslag på propositionen framförs också i motionerna 1996/97:N17 (m)och 1996/97:N37 (m). Den förstnämnda motionen tar utgångspunkt i förslagenseffekter på skogsindustrin. Enligt motionären riskerar den föreslagnakärnkraftsavvecklingen - med åtföljande höjda elpriser - att slå ut tusentalsarbetstillfällen i skogen och inom skogsindustrin. Energiöverenskommelsen sägsdärför innebära ett allvarligt hot mot såväl skogsbönder som alla dem somarbetar i skogsnäringen. Avslagsyrkandet i motion 1996/97: N37 (m) framställsfrämst med avseende på effekterna för den elintensiva industrin i Bergslagen.Många orter i Bergslagen är för sin framtid beroende av denna industri,påpekar motionärerna. De anklagar parterna i energiöverenskommelsen för attinte ha klargjort hur den elintensiva industrin kommer att påverkas av enförtida avveckling av kärnkraften. Denna avveckling kommer dessutom, sägs det,att resultera i ökad användning av fossila bräns-len och ökade utsläpp avklimatpåverkande ämnen.Bostadsutskottets yttrandeBostadsutskottet har i sitt yttrande (1996/97:BoU6y) till näringsutskottetäven berört de nu aktuella yrkandena om avslag på propositionen. utgångspunkter har det inte visats att regeringsförslagetskulle vara behäftat med sådana brister att propositionen bör avvisas, anförutskottet och avstyrker de tre motionsyrkandena. En motsatt uppfattningredovisas i en avvikande mening (m), där det dels riktas principiellainvändningar mot regeringens förslag vad gäller beslutsunderlaget, delsframförs kritik mot förslagen ur energipolitisk synvinkel.Utskottets ställningstagandeOavsett inställning i olika energipolitiska frågor menar näringsutskottet attdet inte finns skäl att avvisa propositionen i dess helhet med hänvisning tillbristande beslutsunderlag. Till grund för det nu aktuella beslutet ligger ettomfattande utredningsarbete genom främst försorg.Utskottet kommer i det följande att behandla olika energipolitiska frågor ochdärvid pröva regeringens förslag mot framställda yrkanden i de aktuellamotionerna. Här berörda avslagsyrkanden i motionerna 1996/97:N17 (m),1996/97:N20 (m) och 1996/97:N37 (m) avvisas sålunda av utskottet.Riktlinjer för energipolitikenPropositionenI propositionens inledning redovisas överenskommelsen mellanSocialdemokraterna, . Det föreslås att de iöverenskommelsen angivna riktlinjerna för energipolitiken skall antas avriksdagen. Överenskommelsen återges i dess helhet i det följande (s. 23-29).Energipolitikens målDen svenska energipolitikens mål är att tryggatillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor.Energipolitiken skall skapa villkoren för en effektiv energianvändning och enkostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa,miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligtsamhälle. Härigenom främjas en god ekonomisk och social utveckling i Sverige.Energipolitiken skall bidra till att stabila förutsättningar skapas för ettkonkurrenskraftigt näringsliv och till en förnyelse och utveckling av densvenska industrin. Energipolitiken skall också bidra till ett breddat energi-,miljö- och klimatsamarbete i Östersjöregionen.Landets elförsörjning skall tryggas genom ett energisystem som grundas påvaraktiga, helst inhemska och förnybara, energikällor samt en effektivenergianvändning. Energin skall användas så effektivt som möjligt med hänsyntagen till alla resurstillgångar. Stränga krav skall ställas på säkerhet ochomsorg om hälsa och miljö vid användning och utveckling av all energiteknik.Kärnkraften skall ersättas med effektivisering av elanvändningen, konverteringtill förnybara energislag samt miljömässigt acceptabel elproduktionsteknik.Användningen av fossila bränslen bör hållas på en låg nivå. Naturgasen är detfördelaktigaste fossila bränslet och det befintliga naturgasnätet börutnyttjas. Nationalälvarna och de övriga älvsträckor som harundantagit från utbyggnad skyddas även fortsättningsvis.En säker tillgång på el till ett rimligt pris är en viktig förutsättning förden svenska industrins internationella konkurrenskraft. Energipolitiken skallut-formas så att denna förutsättning bevaras. En ökad produktion och ekono-misk aktivitet är av avgörande betydelse för sysselsättningen och därmed förvår framtida välfärd. Med utgångspunkt i den politik för ekonomisk tillväxtsom beslutat om bör elanvändningen för industrins produktion gesmöjlighet att öka under det närmaste decenniet. En effektiv elanvändning skallfrämjas i såväl industrin som andra samhällssektorer.Kärnkraftsavvecklingen och omställningen av energisystemetRiksdagen uttalade (prop. 1979/80:170, bet. 1979/80:NU70, rskr.1979/80:410) att kärnkraften skall avvecklas i den takt som är möjlig medhänsyn till behovet av elektrisk kraft för att upprätthålla sysselsättning ochvälfärd. Vidare angav att det bör slås fast att den sista reaktorn iSverige skall stängas senast år 2010.Riksdagen beslutade om riktlinjer för energipolitiken (prop.1990/91:88, bet. 1990/91:NU40, rskr. 1990/91:373). Energisystemet skallförnyas genom att renare och miljövänligare teknik för tillförsel, omvandling,distribution och användning etableras och underhålls. Detta skall ske med högkostnadseffektivitet. Inledningen och takten i kärnkraftsavvecklingen avgörsav resultaten av hushållningen med el, tillförseln av el från miljöacceptabelkraftproduktion och möjligheterna att bibehålla internationelltkonkurrenskraftiga elpriser.En strategi för den fortsatta omställningen av energisystemet läggs nu fast.Den gäller särskilt elproduktionen och en effektiv energianvändning. Målet äratt energisystemet skall bli ekologiskt och ekonomiskt uthålligt.Energiförsörjningen skall i huvudsak baseras på förnybara energikällor.De energipolitiska riktlinjerna uppgörelse ligger fast. Såvälsamhällsekonomiska som miljömässiga skäl talar för att omställningen ochutvecklingen av energisystemet bör ske för attmålen energipolitiska uppgörelse skall kunna uppnås. Problemuppstår för sysselsättning, välfärd, konkurrenskraft och miljö om allkärnkraftsproduktion avvecklas . Det är partiernas bedömning attnågot årtal då den sista kärnkraftsreaktorn tas ur drift inte bör fastställas.Härigenom ges tillräckligt för omställningen av energisystemet.Omställningen skall därför påbörjas snarast.KärnkraftenI det följande redovisas de åtgärder som skall vidtas för att möjliggöra enavställning av den första reaktorn och den andrareaktorn senast den 1 juli 2001.Ett förslag till en lag om avställning av kärnkraftsreaktorer föreläggsriksdagen i så god tid att lagen kan träda i kraft den 1 januari1998. I lagen föreskrivs att rätten att driva kärnkraftsreaktorer för attutvinna kärnenergi kan upphävas av regeringen. Sådana beslut skall fattas medutgångspunkt i att reaktorerna skall ställas av i den ordning och vid detidpunkter som bäst gagnar den av beslutade omställningen avenergisy-stemet och dess genomförande. Av kriterierna bör vidare följa attavställningen skall inledas med de reaktorer som mest kan ifrågasättas frånlokaliseringssynpunkt.Barsebäcksverkets lokalisering är olämplig. Förhandlingar skall inledas medägaren till om att stänga en reaktor före ochen andra reaktor före . Regeringen avser att efterlagens ikraftträdande fatta beslut om avställning av kärnkraftsreaktorernaBarsebäck 1 och . Ett villkor för stängningen av den andra reaktornär att bortfallet av elproduktion kan kompenseras genom tillförsel av nyelproduktion och minskad användning av el.Vattenfall AB skall medverka till att stängningen av kangenomföras enligt redovisad tidtabell. ges uppdraget att som en avsina viktigaste uppgifter aktivt medverka i omställningen av energisystemet.Efter regeringens kontakter med företrädare för huvudägare är våruppfattning att en stängning av den första reaktorn kommeratt kunna genomföras.Åtgärder vidtas för att kompensera bortfallet av elfrån de bägge reaktorerna genom effektivare energianvändning, konverteringsamt hushållning med och tillförsel av el från andra energikällor.Förutsättningar skapas för att utnyttja det befintliga naturgasnäteteffektivare.Ett nytt långsiktigt omställningsprogram inrättas för utveckling av ettekologiskt uthålligt energisystem. Inriktningen är att utveckla nyenergiteknik för tillförsel och hushållning med el och andra energiformer.Syftet är att åstadkomma en ekologiskt och ekonomiskt hållbarenergiförsörjning i huvudsak byggd på förnybara energislag. Målet är också atttillförsäkra svensk industri och samhällslivet i övrigt el från ekologisktuthålliga energikällor till internationellt konkurrenskraftiga priser. Sverigeskall vara i huvudsak självförsörjande på el.Genom stängningen av två reaktorer och genom det långsiktiga programmetskapas förutsättningar för att nya konkurrenskraftiga elproduktionsalternativsuccessivt skall kunna föras in i det svenska energisystemet. På det sättetkan den fortsatta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhällegenomföras till rimliga kostnader.Ny elproduktionskapacitet och minskad elanvändning är ett villkor föravställning av ytterligare reaktorer. Efter avställningen av Barsebäcksverketskall en uppföljning ske av utvecklingen av elpriser, investeringar,miljöpåverkan, sysselsättnings- och fördelningseffekter samt elmarknadensfunktionssätt m.m. Resultaten av det energipolitiska programmet skallutvärderas och tillsammans med erfarenheterna från stängningen av reaktorernai utgöra underlag för kommande beslut om hur den fortsattaomställningen skall genomföras.Före nästkommande mandatperiods utgång fattas beslut avseende hur denfortsatta avställningen av kärnkraftsreaktorer skall genomföras.Programmet för ett ekologiskt uthålligt energisystemÅtgärder för att på kort sikt minska elanvändningen och tillföra nyelproduktionSärskilda åtgärder vidtas för att användningen av el skall minska och för atten ökad utbyggnad skall ske av el- och värmeproduktion baserad på förnybaraenergislag. De sammanlagda resultaten förväntas motsvara årsproduktionen av eli Barsebäcksverket.Åtgärderna innefattar en minskad användning av de s.k. avkopplingsbaraelpannorna i fjärrvärmesystemet, insatser för konvertering och effektsänkandeåtgärder i hus med direktverkande elvärme, ökad fjärrvärmeanslutning samttillförsel av ny elproduktion från förnybara energikällor genom bl.a.investeringsstöd och teknikupphandling.Särskilda insatser görs för att utveckla kraft- och värmeförsörjningen iSydsverige.Hushållningen med energi stimuleras genom information, rådgivning ochutbildning om effektiv energianvändning och genom provning och testning avvaror, utrustning och energisystem. energirådgivning och utbildningav bl.a. energirådgivare skall stödjas med statliga medel.Marknadsintroduktion av ny energisnål teknik skall påskyndas genomteknikupphandling. Det är viktigt att också industrin omfattas av åtgärdernaför en effektivare energianvändning.Metoder skall utvecklas för att göra det möjligt att utvärderaeffektiviteten hos och mäta resultaten av de energipolitiska programmen. Dettablir en uppgift för energimyndigheten.Långsiktigt program för ett ekologiskt uthålligt energisystemEtt nytt energipolitiskt program inrättas för forskning, utveckling ochdemonstration av ekologisk och ekonomiskt uthållig tillförsel, omvandling,distribution och användning av energi. Samverkan mellan staten, näringslivetoch forskningssamhället är nödvändig.Programmets huvudinriktning är att minska kostnaderna för att utnyttja deförnybara energislagen så att dessa blir ekonomiskt bärkraftiga alternativtill kärnkraft och fossila bränslen. Teknisk utveckling och marknadsutvecklingbör främjas . Insatser skall göras främst för ökad tillförsel avbiobränsle men även för teknik avseende vind- och vattenkraft, teknik förvärmelagring m.m. På gäller insatserna t.ex. bränslecells- ochbatteriteknik, artificiell fotosyntes, solceller och solvärme inomenergiforskningsprogrammets ram.Energihushållningen skall främjas genom teknikutveckling, information ochutbildning, åtgärder för minskad användning av hushålls- och driftel ibebyggelsen samt åtgärder för ökad energieffektivitet inom industrin. Godahelhetslösningar skall främjas genom systemstudier och genom ökad kunskap omsambanden mellan energi, miljö och ekonomisk tillväxt.Finansieringen av programmetDet energipolitiska program som partierna är överens om att genomföra innebärstatliga utgifter om totalt ca under en sjuårsperiod.Programmen skall finansieras fullt ut. De partier som står bakom uppgörelsenskall enas om lämplig finansiering.Statens uppgifterEtt nytt, ekologiskt och ekonomiskt bärkraftigt, energisystem skall utvecklas.Den svenska elförsörjningen skall även i huvudsak baseras påinhemskt producerad el. Statens viktigaste uppgift under omställningen avenergisystemet är att ange de ramar inom vilka företagen och konsumenternaskall verka.Statens innehav av ungefär halva den svenska elproduktionskapaciteten genomVattenfall AB är en viktig tillgång. huvuduppgift är att inomramen för kravet på affärsmässighet bidra till en svensk elförsörjning som ärekologiskt och ekonomiskt uthållig och som ger svensk industri och samhället iövrigt el till konkurrenskraftiga priser. Resurser som skapas inom Vattenfallskall användas för utveckling av ny elproduktionsteknik och för investeringarsom behövs för omställningen.Denna förändring av roll bör markeras i riktlinjeravseende verksamhet. skall förbli i statlig ägo.En ny central energimyndighet inrättas med ansvarför myndighetsfunktionerna på energiområdet. Myndigheten får huvudansvaret föratt verkställa merparten av det energipolitiska programmet och ettsamordningsansvar för omställningsåtgärderna. Den nya myndigheten skall följaprogrammets genomförande samt ta fram underlag för utvärdering av åtgärdernaoch för redovisning av effekterna av att ställa av reaktorerna i har systemansvaret för det svenska elsystemet.Svenska kraftnät äger också huvuddelen av de svenska utlandsförbindelserna ochsamordnar utlandshandeln med el. Verket har en central funktion för attövervaka utrikeshandelns betydelse för den svenska försörjningstryggheten. Föratt motverka obalanser i handeln med el mellan den öppna svenska marknaden ochövriga elmarknader bör samhällskontrollen stärkas. Principen skallvara att staten genom äger och förvaltarutlandsförbindelserna. Enbart bör ges koncession förtillkommande utlandsförbindelser.Statens kärnkraftinspektion () och () harde övervakande uppgifterna vad gäller kärnsäkerhet och strålskydd.Avställningen av kommer inledningsvis att kräva ökadeinsatser från SKI och SSI. Myndigheterna bör få ökade resurser för attkontrollera säkerheten vid kärnkraftsföretaget under genomförandet avavställningen. Det är viktigt att långsiktigt bevara och förstärkasäkerhetsmyndigheternas resurser för att vidmakthålla samhällets insyn ochkontrollmöjligheter. Kraven på SKI:s tillsynsverksamhet kommer att öka i taktmed att planeringen av den slutliga avfallshanteringen efter hand övergår ikonkretare åtgärder. Även SSI kommer att i ökande omfattning involveras idetta arbete.Myndigheterna måste ha särskilda resurser för att kunna behålla och anställaspecialistkompetens på området. Samhällets insyn och statens övergripandeansvar för kärnsäkerheten måste upprätthållas.