bet · GL01FiU1 · 1997-11-06 00:00:00 — Med detillväxtprognoser som regeringen presenterat anser utskottet attett överskott på och av BNP är rimligt.Med det anförda tillstyrker utskottet motion Fi219 (mp) yrkandena 6 och 7.Samtidigt avstyrker utskottet motionerna Fi901 (m) yrkandena 1 och 2, Fi220 (v)yrkande 7 samt Fi215 (kd) yrkande 9.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande mål för budgetpolitikenatt med bifall till motion 1997/98:Fi219 yrkandena 6 och 7 samt medavslag på motionerna 1997/98:Fi215 yrkande 9, 1997/98:Fi220 yrkande 7 samt1997/98:Fi901 yrkandena 1 och 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om mål för budgetpolitiken,26. Mål för budgetpolitiken (mom. 10) (kd)() anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken budget-politiken bort ha följande lydelse:Riksdagen har som långsiktigt mål för budgetpolitiken lagt fast ett krav påöverskott i de offentliga finanserna på i genomsnitt av BNP över enkonjunkturcykel. Enligt utskottets mening leder ett sådant mål till att detoffentliga i orimlig utsträckning försvårar möjligheterna till hushållssparandeoch personligt ansvarstagande samt försämrar effektiviteten i den svenskaekonomin. I likhet med anser utskottet att man i ettmedelfristigt perspektiv i stället bör inrikta sig på ett överskott motsvarande1 % av BNP tills uppfyller konvergenskriteriet om offentligskuldkvot.Vad utskottet här har sagt bör som sin mening ge till känna förregeringen. Med det anförda tillstyrker utskottet motion Fi215 (kd) yrkande 9.Samtidigt avstyrker utskottet motionerna Fi220 (v) yrkande 7, Fi219 (mp)yrkandena 6 och 7 samt Fi901 (m) yrkandena 1 och 2.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande mål för budgetpolitikenatt med bifall till 1997/98:Fi215 yrkande 9 samt med avslag påmotionerna 1997/98:Fi219 yrkandena 6 och 7, 1997/98:Fi220 yrkande 7 och1997/98:Fi901 yrkandena 1 och 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om mål för budgetpolitiken,27. Mål för budgetpolitiken (mom. 10, motiveringen) (fp)() anser att finansutskottets ställningstagande under rubrikenMål för budgetpolitiken bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser, i likhet med vad som sägs i propositionen och iFolkpartiet liberalernas motion, att man bör eftersträva en lägre skuldkvoteftersom de offentliga finanserna då inte blir lika känsliga för vare sigförändringar i konjunkturen eller ränte- och växelkurssvängningar. Dessutomminskar statens räntebetalningar som är den enskilt störstaposten bland statsbudgetens utgifter.Skuldkvoten sjunker när tillväxten är god. Den kan sänkas ytterligare genomförsäljning av statliga företag, vilket föreslås i folkpartimotionen. Enminskad skuldsättning bör emellertid också åstadkommas genom att man, sett överen konjunkturcykel, har ett genomsnittligt överskott i de offentliga finansernamotsvarande av BNP. Ett sådant överskott bör upprätthållas så längeskuldkvoten överstiger av BNP, dvs. den nivå som motsvararkonvergenskriterierna för den ekonomiska och monetära unionen (EMU).Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi901 (m) yrkandena 1 och 2,Fi220 (v) yrkande 7, Fi219 (mp) yrkandena 6 och 7 samt Fi215 (kd) yrkande 9.28. Budgetförslagen för (mom. 11) (m), Per , och (alla m) anserdels att utskottets yttrande som under rubriken sammanfattandebedömning av budgetförslagen börjar med ?Saneringen av statsfinanserna? och ca110 sidor längre fram under rubriken vid sidan avstatsbudgeten slutar med ?i berörda delar? bort ha följande lydelse:Trots världens högsta skatter och en gynnsam ekonomisk utveckling förmår intestat och kommun att klara av sina kärnuppgifter. Köerna inom sjukvården växer,skolan förmår inte leva upp till de höga krav som elever och föräldrar har rättatt ställa och samhället kan inte garantera rättstryggheten. har desenaste årens skattehöjningar snävat in marginalerna så kraftigt för mångafamiljer att arbetsinkomsterna inte längre räcker till.Denna samhälleliga oförmåga har sin grund i en alltför stor offentlig sektor.Det är ett grundläggande fel i samhällssystemet när ett ständigt växande antalsvenskar görs beroende av bidrag och hänvisas till offentliga servicemonopol.Genom att den offentliga sektorn lägger beslag på så stor del av de totalaresurserna beskärs den privata sektorns möjligheter att erbjuda nya arbeten somkan få ned arbetslösheten.I har begreppet välfärd felaktigt kommit att bli synonymt medoffentlig verksamhet. En stor offentlig sektor har setts som en garant förvälfärdssamhället. Välstånd skapas emellertid inte genom politiska beslut utangenom enskilda människors arbete, företagande och initiativkraft. Skall vi återkunna bygga upp vårt välstånd måste dessa krafter frigöras. Det kan bara ske omden privata sektorn tillåts växa.Medborgarna måste ges valfrihet och rätt att själva bestämma om sin trygghet.Lägre skatter och lägre utgifter i stat och kommun betyder större frihet förenskilda och familjer att själva välja. Det ger dem större möjlighet attprioritera och forma sin framtid, vilket i sig är en utveckling värd att strävaefter.I likhet med Moderata samlingspartiet anser utskottet att budgetpolitiken börinriktas på att nå jämvikt mellan privat och offentlig sektor. Detinnebär att de offentliga utgifterna bör tas ned mot av BNP. Vissautgiftssystem har stramats upp , vilket ökat stadgani ekonomin. Alltjämt gäller emellertid att de offentliga finanserna är starktkonjunkturkänsliga, framför allt beroende på den offentliga sektorns storlek.Minskas omfattningen på denna begränsas också risken för framtida obalanser.Ett första steg i denna riktning tas av Moderata samlingspartiet i motionFi206, där partiet lägger fram förslag som innebär att utgifts- ochskattekvoten kan begränsas fram . Partietsbudgetalternativ är inriktat på balans i de offentliga finanserna och ett förvarje år starkare budgetsaldo än regeringens, vilket ökar säkerheten ochminskar känsligheten för konjunkturförändringar.De överordnade målen för Moderata samlingspartiets budgetalternativ är:* att skapa förutsättningar för så många nya arbetstillfällen i företagen attarbetslösheten avskaffas som samhällsproblem. Det förutsätter och leder högre tillväxt och därmed bättre välståndsutveckling,* att växla lägre skatter på arbetsinkomster mot bidrag och subventioner så attdet blir möjligt att leva på sin lön och bygga upp ett eget sparande,* att återskapa förtroendet för att stat och kommun klarar sina grund-läggandeåtaganden genom prioritering av kärnuppgifterna inom ramen för de omfattanderesurser som tas i anspråk av den offentliga sektorn.Sålunda föreslår Moderata samlingspartiet i sitt budgetalternativ be-sparingarsom uppgår till och till 55,3respektive 67,2 miljarder kronor.I det moderata budgetalternativet gör besparingarna det möjligt att sänkaskatter med 1998, 1999 och83,2000.Moderata samlingspartiet föreslår en långtgående växling från sub-ventioneroch bidrag till skattesänkningar för de breda grupperna av låg- ochmedelinkomsttagare.Det är framför allt vanliga familjer med låga och medelstora inkomster somhar drabbats av de senaste årens skattechocker. Enligt finansutskottets meningär det därför naturligt att man - såsom Moderata samlingspartiet förordar - iförsta hand inriktar sig på att sänka såväl skatten på arbetsinkomster för låg-och medelinkomsttagare som andra skatter vilka begränsar vanliga hushållsmarginaler, såsom fastighetsskatt samt skatt på bensin och resor medkollektivtrafik. I enlighet med detta synsätt har i det moderatabudgetalternativet skattesänkningarna fördelats så att drygt 12 miljarderkronor används för att minska skatten på företagande och kapitalbildning, medanhela , eller , avser lägre skatt på arbete, familjoch boende. Skattesänkningar utformade på detta sätt skapar enligt utskottetsmening större trygghet för enskilda och familjer.De besparingsförslag Moderata samlingspartiet för fram är enligtfinansutskottets mening väl avvägda. De inriktas på områden där det finnsmöjligheter för människor att förbättra den egna situationen antingen genomegna insatser, eller genom de skattesänkningar partiet föreslår. Stöd ochbidrag skall hjälpa människor när de är i akut behov och under en kortare tiddrabbas av oförutsedda händelser som arbetslöshet och sjukdom. Men de får inteleda till att människor på grund av regleringar eller avsaknaden av andradrivkrafter fastnar i bidragsberoende.Finansutskottet noterar med tillfredsställelse att grupper som har svårt atttillgodogöra sig skattesänkningarna är undantagna från Moderatasamlingspartiets besparingar. Tvärtom föreslår man betydande förbättringar iförhållande till regeringen för exempelvis handikappade och pensionärer. Enskattesänkning, i form av ett särskilt kommunalt grundavdrag för barn-familjer,är dessutom tänkt att kunna utgå som ett bidrag för dem som på grund av lågainkomster inte kan tillgodogöra sig avdraget.Moderata samlingspartiet föreslår inte heller några besparingar som berörsjukvård, äldreomsorg eller undervisningen i grundskola och gymnasium.I stället går besparingarna ut på att behålla nuvarande 75-procentigaersättningsnivå inom socialförsäkringssystemen och arbetslöshetsförsäkringensamt att införa ytterligare en karensdag i sjukförsäkringen.Arbetslöshetsförsäkringen bör dessutom avindexeras somarbetsvillkoret skärps och dagpenningen sänks till . Dessutom böregenfinansieringen av arbetslöshetsförsäkringen öka.Utgiftsminskningar bör också åstadkommas genom minskat företagsstöd, minskadebidrag till organisationer och politiska partier, en snabbare avveckling avbostadssubventionerna, en lägre nivå på infrastrukturinvesteringarna ochbesparingar inom den statliga administrationen.Samhällets grundläggande funktioner som till exempel polis, rättsväsende ochförsvar bör däremot i enlighet med det moderata alternativet ges ökade anslag iförhållande till vad regeringen föreslagit. Partiet anslår också 1,7 miljarderkronor mer än regeringen för kostnader för statlig assistansersättning. Likasåbör åtgärder vidtas för att stärka kvaliteten såväl i den grundläggandeskolutbildningen som inom högskolans ram, vilket innebär störreforskningsanslag än vad regeringen förordat.Kommunernas ekonomi har försvagats kraftigt sedan Socialdemokraterna övertogregeringsansvaret . Enligt utskottets mening kan emellertid den nödvändigaförnyelsen av kommunsektorn inte åstadkommas på det sätt regeringen föreslårgenom utfästelser om ytterligare statsbidrag till kommunsektorn. Erfarenheternaav vad som skett med anledning av tidigare tillskott bekräftar detta. Statensviktigaste uppgift i detta sammanhang är i stället att genomföra omfattandeavregleringar för den kommunala verksamheten. Verksamheterna måstekonkurrensutsättas och så långt möjligt effektiviseras och rationaliseras föratt medborgarna skall få valuta för sina skattepengar. I likhet med Moderatasamlingspartiet föreslår utskottet en omfattande avreglering ochkonkurrensutsättning.Den kommunala verksamheten bör sålunda renodlas och effektiviseras. Dessutombör tidigare tillskott av statsbidrag utnyttjas. Om man därtill beaktar attekonomin torde utvecklas starkare med den av utskottet här förordade politikenuppkommer ett utrymme för att sänka den kommunala utdebiteringen. mening bör kommunalskatten därigenom kunna sänkas med åtminstone 50öre 1999 och 2000. I många kommuner bör utrymme för en sänkning finnasredan 1998.Kommunalskatten bör därutöver sänkas genom att staten övertar kostnader somåvilar kommunerna. Utskottet föreslår att man inför en nationell skolpeng avdet slag Moderata samlingspartiet förordar för att lyfta överfinansieringsansvaret för skolan (men inte ansvaret för undervisningen somsådan) till staten. skapas därmed ett utrymme som motsvarar ensänkning av den kommunala utdebiteringen med och 2000 med 2 kr.Förutom det nämnda utrymmet för att ta över kostnaderna för attmöjliggöra sänkt utdebitering föreslår utskottet enligt moderatförebild också höjt allmänt grundavdrag och införande av ett särskiltgrundavdrag för barn vid den kommunala beskattningen.Såsom Moderata samlingspartiet framhåller är det ett oavvisligt krav att statoch kommun kan fullfölja sina grundläggande åtaganden när det gäller exempelvissjukvård, äldreomsorg, undervisning och rättstrygghet. Det kan emellertid skeom verksamheten koncentreras till kärnuppgifterna.De skattesänkningar Moderata samlingspartiet föreslår framgår av efterföljandetabell där angivna värden avser förslagens effekt på den konsolideradeoffentliga sektorn. Utskottet ansluter sig till Moderata samlingspartietsförslag och förordar att de moderata skattesänkningsförslagen genomförs och fårligga till grund för beräkningen av statsbudgetens inkomster för 1998.Tabell. Moderata samlingspartiets förslag till skattesänkningar 1998-2000miljarder kronor, priser------------------------------------------------------| |1998|1999|2000|------------------------------------------------------| | | | |------------------------------------------------------|Grundavdrag för barn på vid |-5,90|-6,50|-6,50||beskattning | | | |------------------------------------------------------|Grundavdraget höjs till 0,275 bb =10 |-2,38|-2,60|-2,60||| | | |------------------------------------------------------|Statlig finansiering av | - |-9,60|-19,20||kommunalskattesänkning | | | |------------------------------------------------------|Avdrag för barnomsorgskostnader |-0,90|-1,00|-1,00|------------------------------------------------------|Sänkt statlig inkomstskatt till |-5,73| - | -|------------------------------------------------------|Fullt inflationsskydd |-0,31|-0,31|-0,31|------------------------------------------------------|Sänkt fastighetsskatt, inkl. |-1,92|-4,64|-6,33||begränsning av markvärdet | | | |------------------------------------------------------|Sänkt bensinskatt (+ moms) |-1,10|-1,10|-1,10|------------------------------------------------------|Ej avdragsgillt belopp i reseavdraget |-0,33|-0,33|-0,33||bibehålls () | | | |------------------------------------------------------|Höjt reseavdrag till milen |-0,25|-0,25|-0,25|------------------------------------------------------|Bättre villkor för pensionssparande | 0 |-0,95|-0,95|------------------------------------------------------|Sänkta egenavgifter (1998, |-13,31|-17,53|-28,80||1999, 2000) | | | |------------------------------------------------------|Slopad dubbelbeskattning (års|-1,00|-5,00|-5,50||vinster) | | | |------------------------------------------------------|Successivt slopad förmögenhetsskatt |-0,94|-3,43|-5,00|------------------------------------------------------|Sänkt kapitalinkomstskatt (1999, | |0,17|0,40||2000) | | | |------------------------------------------------------|Lindrade regler för fåmansbolag |-0,30|-0,50|-0,50|------------------------------------------------------|Sänkt bränsleskatt på arbetsredskap |-0,40|-0,50|-0,50|------------------------------------------------------|Förlängd skattebetalningsperiod |-0,30|-0,30|-0,30|------------------------------------------------------|Lägre beskattning av royaltyinkomster |-0,07|-0,07|-0,07|------------------------------------------------------|Skattereduktion för ?rena? | 0 | 0 | 0||hushållstjänster | | | |------------------------------------------------------|Avdrag |-0,50|-1,00|-1,00|------------------------------------------------------|Slopad löneskatt på vinstandelar |-0,10|-0,10|-0,10|------------------------------------------------------| | | | |------------------------------------------------------|Totalsumma, fasta priser |-35,74|-55,54|-79,94|------------------------------------------------------|Totalsumma, löpande priser vid |-35,74|-56,65|-83,17||inflation | | | |------------------------------------------------------har tidigare ställt sig bakom Moderata samlingspartiets förslagtill besparingar. De utgiftsminskningar som följer av dessa förslag innebär attutgiftstaket under de kommande tre budgetåren bör bestämmas till 681 miljarderkronor , 1999 och . Det ären minskning med 39 respektive 59 och jämfört medregeringens förslag för de tre åren.Vid beräkningen av utgiftstaket har utskottet i likhet med Moderatasamlingspartiet inte inkluderat någon budgeteringsmarginal eftersom denpåverkar budgetdisciplinen negativt. Om de föreslagna taken för statensutgifter behöver överskridas, får regeringen återkomma till medredovisning av varför det ökade resursbehovet uppstått samt förslag tillåtgärder för att uppfylla det ursprungligen fastställda taket för de statligautgifterna.Tabell. Regeringens och utskottets förslag till utgiftsramar m.m. för 1998Belopp i miljoner kronorSammanfattningsvis anser utskottet således att Moderata samlingspartietsbudgetförslag bör ligga till grund för budgetpolitiken. Det innebäratt utskottet tillstyrker de av detta parti föreslagna nivåerna förutgiftstaket , liksom partiets förslag till beräkning avstatsbudgetens inkomster vilket finns intaget i appendix 1 till utskottetsbetänkande som reservation 28 (m). Vidare tillstyrker utskottet Moderatasamlingspartiets förslag till fördelning av utgifter på utgiftsområden somåterfinns dels i nedanstående tabell, dels i reservation 28 (m) i det tillutskottets betänkande fogade appendix 1. Slutligen biträder utskottet ävenövriga av Moderata samlingspartiet i detta sammanhang framförda förslag.Med hänvisning till det anförda biträder utskottet således motionerna- Fi205 (m) yrkandena 1-8 och 10,- Fi206 (m) yrkandena 3, 4, 6 och 7,- Fi401 (m),- Fi403 (m) yrkandena 1, 2, 5-17,- Fi404 (m),- Sk302 (m),- Sk303 (m) yrkandena 1, 2 och 4,- Sk304 (m),- Sk305 (m) yrkandena 1-3,- Sk306 (m),- Sk316 (m, fp, kd),- Sk318 (m),- Sk321 (m) yrkandena 2-4 och 7-9,- Sk322 (m, kd),- Sk323 (m) yrkande 1,- Sk324 (m) yrkandena 1, 2, och 4-6,- Sk327 (kd) yrkandena 8-9,- Sk609 (m) yrkande 4- Sk624 (m) yrkande 1,- U224 (m) yrkandena 4 (delvis) och 5,- U307 (m) yrkande 5,- U809 (m) yrkande 4,- Fö211 (m) yrkande 12,- Fö225 (m) yrkande 8,- Sf304 (m) yrkande 3,- T232 (m) yrkandena 2 och 6,- N217 (m, fp, kd) yrkandena 6 och 7 samt- Bo202 (m) yrkandena 5 och 6.Regeringens förslag i berörda delar avstyrks. Vidare avstyrks de motioner ibetänkandets appendix 2 som inte tillstyrkts i detta avsnitt.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande budgetförslagen för år 1998att riksdagena) med bifall till motion 1997/98:Fi206 yrkande 3 och med avslag påproposition 1997/98:1 Finansplan m.m. yrkande 3 godkänner den revideradeberäkningen av de offentliga utgifterna ,b) med bifall till motion 1997/98:Fi206 yrkande 4 och med avslag påproposition 1997/98:1 Finansplan m.m. yrkande 4 och motion 1997/98:Fi218yrkande 2 beslutar om fördelning av utgifterna för påutgiftsområden enligt det med reservation 28 (m) betecknade förslaget iappendix 1 till hemställan,c) med bifall till motion 1997/98:Fi206 yrkande 6 och med anledning avproposition 1997/98:1 Finansplan m.m. yrkande 6 godkänner beräkningen avstatsbudgetens inkomster för enligt det med reservation 28(m) betecknade förslaget i appendix 1 till hemställan,d) med bifall till motion 1997/98:Fi206 yrkande 7 och med anledning avproposition 1997/98:1 Finansplan m.m. yrkande 10 godkänner beräkningen avbudgeteffekter för av förändrade skatte- och avgiftsregleri enlighet med vad utskottet anfört,e) avslår motion 1997/98:Sk698 yrkande 4 om förändring av nuvarandefastighetstaxeringssystem,f) om myndigheters m.fl. in- och utlåning i förbudgetåret 1998= utskottet,g) om förändringar i anslagsbehållningarna under budgetåret 1998= utskottet,h) med bifall till motionerna 1997/98:Fi403 yrkandena 14-16,1997/98:Sk305 yrkande 2 och 1997/98:Sk321 yrkandena 8 och 9 avslårproposition 1997/98:1 Finansplan m.m. yrkande 37 i denna del och godkännervad i motionerna anförs om reseavdrag,i) om förlängt ROT-avdragmed bifall till motion 1997/98:Fi205 yrkande 6 och med anledning avproposition 1997/98:1 Finansplan m.m. yrkande 44 i denna del som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om permanent avdragför underhåll och reparationer av egna bostäder,j) avslår proposition 1997/98:1 Socialförsäkringssektorn vid sidan avstatsbudgeten yrkande 1 i denna del om reducering av det särskildagrundavdraget för förtidspensionär som uppbär arbetsskadelivränta,k) med bifall till motionerna 1997/98:Fi404 och 1997/98:Sk325 yrkande 9och med anledning av motion 1997/98:Fi215 yrkande 8 avslår proposition1997/98:1 Finansplan m.m. yrkandena 24, 25 och 27-40 om förändradavgiftsstrukturl) med bifall till motion 1997/98:Fi401 avslår proposition 1997/98:1Finansplan m.m. yrkande 26 i denna del om avgiftsförändringar till följdav kortare sjuklöneperiod samt som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om sänkta arbetsgivaravgifter med anledning avhöjningen av sjuklönen,m) med bifall till motionerna 1997/98:Fi205 yrkande 3, 1997/98:Fi403yrkande 12, 1997/98:Sk321 yrkande 2, 1997/98:Sk324 yrkandena 1 och 2,1997/98:Sk327 yrkandena 8 och 9 och 1997/98:Sk609 yrkande 4 och med avslagpå proposition 1997/98:1 Finansplan m.m. yrkandena 41-43, alla i dennadel, godkänner vad som anförs i motionerna om förmögenhetsskatten,n) dels med bifall till motion 1997/98:Fi403 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad som anförs i motionen om skattepolitikensinriktning,dels med bifall till motionerna 1997/98:Fi205 yrkande 5, 1997/98: Fi403yrkandena 5-7 och 17, 1997/98:Sk322, 1997/98:Sk323 yrkande 1 och1997/98:Sk324 yrkandena 4 och 6 som sin mening ger regeringen till kännavad som anförs i motionerna om övriga förslag beträffande inkomstskatt förfysiska personer,dels med bifall till motionerna 1997/98:Fi205 yrkandena 1, 2 och 8,1997/98:Sk321 yrkande 3, 1997/98:Sk624 yrkande 1 och 1997/98: N217yrkandena 6 och 7 samt med anledning av motionerna 1997/98:Sk312 och1997/98:Sk314 som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs imotionerna om företagsbeskattning, dubbelbeskattning,dels med bifall till motion 1997/98:Fi403 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad som anförs i motionen om övriga avgiftsfrågor,dels med bifall till motion 1997/98:Fi205 yrkande 10 som sin mening gerregeringen till känna vad som anförs i motionen om löneskatt påvinstandelar,dels med bifall till motionerna 1997/98:Fi403 yrkandena 8-11,1997/98:Sk303 yrkandena 1, 2 och 4, 1997/98:Sk324 yrkande 5 och1997/98:Bo202 yrkandena 5 och 6 som sin mening ger regeringen till kännavad som anförs i motionerna om fastighetsskatt,dels med bifall till motionerna 1997/98:Fi205 yrkande 4, 1997/98:Sk316 och1997/98:Sk318 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad somanförs i motionerna om mervärdesskatt,dels med bifall till motionerna 1997/98:Fi205 yrkande 7, 1997/98:Fi403yrkande 13, 1997/98:Sk302, 1997/98:Sk304, 1997/98: Sk305 yrkandena 1 och3, 1997/98:Sk306, 1997/98:Sk321 yrkandena 4 och 7 och 1997/98:T232yrkandena 2 och 6 som sin mening ger regeringen till känna vad som anförsi motionerna om energiskatt,dels med bifall till motion 1997/98:Sk318 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad som anförs i motionen om reklamskatt,dels med bifall till motionerna 1997/98:U224 yrkandena 4 i denna del och5, 1997/98:U307 yrkande 5, 1997/98:U809 yrkande 4, 1997/98:Fö211 yrkande12 och 1997/98:Fö225 yrkande 8 som sin mening ger regeringen till kännavad som anförs i motionerna om enskilda utgiftsområden,dels med bifall till motion 1997/98:Sf304 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad som anförs i motionen om nivån på utgifterna försocialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten,dels avslår övriga i appendix 2 till hemställan upptagna motionsyrkanden,29. Budgetförslagen för (mom. 11) (fp)() anserdels att utskottets yttrande som under rubriken sammanfattandebedömning av budgetförslagen börjar med ?Saneringen av statsfinanserna? och somca 110 sidor längre fram under rubriken vid sidan avstatsbudgeten slutar med ?i berörda delar?