bet · GL01FöU1 · 1997-11-20 00:00:00 — Mot bakgrund av utskottets uttalandenangående betydelsen av uthålligheten inom de viktigaste infrastrukturområdenaför det civila försvarets förmåga skulle utskottet för sin del vilja peka påvärdet av funktionsutvärderingar för de infrastrukturområden som utskottet ovantillskrivit vara av särskilt vital betydelse för förmågan inom det civilaförsvaret.Som framgått ovan har regeringen nu påbörjat ett utredningsarbete vad avserIT-säkerhetsfrågorna. Inom detta område kommer också (SB1995:01) att lägga fram sin slutrapport . Utskottet har erfarit attregeringen i en skrivelse avser att återkomma till medbl.a. en redovisning av dessa utredningar. Utskottet finner därför inteanledning att nu föreslå en funktionsutvärdering inom detta område. Däremotanser utskottet att det finns anledning att föreslå utvärderingar avfunktionerna Civil ledning och Telekommunikationer samt av delfunktionenElförsörjning. Även om det pågår ett utredningsarbete vad avser den s.k.ledningskedjan i det civila försvaret bedömer utskottet att en utvärdering avfunktionen Civil ledning kan utgöra ett värdefullt underlag och komplement fördetta utredningsarbete.Utskottet vill i sammanhanget framhålla att regeringen vid sin bedömning avberedskapsläget i propositionen (prop. 1996/97:4) Totalförsvari förnyelse och i årets budgetproposition (1997/98:1 utg. omr. 6) förfunktionerna Civil ledning och Telekommunikationer samt delfunktionenElförsörjning konstaterar att det ur sårbarhetssynpunkt finns brister inomdessa funktioner. Utskottet är medvetet om att det genomfördes en utvärderingav funktionen Telekommunikationer under /96.Förutom vad utskottet framhållit ovan har utskottet inget att erinra motregeringens redovisning om uppföljning, utvärdering, funktionsutvärdering,resultatbedömning och slutsatser avseende det civila försvaret.Förändrad finansieringsform för investeringar i beredskapstillgångarUtskottet behandlar här vad regeringen i budgetpropositionen (s. 44-45) anförtom förändrad finansieringsform för investeringar i beredskapstillgångar.RegeringenSyftet med en övergång till lånefinansiering av beredskapstillgångar är att påett tydligt sätt kunna redovisa de totala kostnaderna förberedskapsverksamheten. Genom att myndigheterna belastas med de faktiskakostnaderna skapas incitament för myndigheterna att genom sitt handlande ävenminimera kostnaderna för staten. Vid en övergång till lånefinansiering kommermyndigheten att anslagsbelasta amorteringar och ränteutgifter i stället för atthela utgiften för beredskapsinvesteringar belastar myndighetens anslag vidanskaffningstillfället. Utöver att kapitalkostnaderna för myndigheternasberedskapstillgångar synliggörs, medför en övergång till lånefinansiering enpositiv engångseffekt på statsbudgeten. Myndigheten tar upp ett lån ellerutnyttjar en kredit i till samma belopp som det bokfördavärdet av beredskapstillgångarna. Beloppet används till att återbetalastatskapitalet, dvs. beloppet inlevereras på inkomsttitel.Riksrevisionsverket har utarbetat en modell för lånefinansiering avberedskapsinvesteringar, med en indelning av beredskapstillgångar i tvåkategorier. Den ena kategorin avser beredskapsvaror som finansieras med krediti och den andra kategorin beredskapsinventarier somfinansieras via lån i . Varor som finansieras via kredit skallvara amorteringsfria eftersom det inte görs några avskrivningar på dessa varor.För inventarier skall avskrivningsplaner och därmed amorteringstiderfastställas. Endast räntekostnader belastar således anskaffningen avberedskapsvaror, medan både ränte- och amorteringskostnader belastaranskaffningen av beredskapsinventarier.De myndigheter som berörs av en övergång till lånefinansiering ärÖverstyrelsen för civil beredskap, och Socialstyrelsen.Regeringen föreslår att godkänner att Överstyrelsen för civilberedskap fr.o.m. skall finansiera investeringar i bered-skapstillgångar med lån eller kredit i . Statens räddningsverkoch skall under genomföra förberedelser så atten övergång till lånefinansiering kan ske fr.o.m. budgetåret 1999.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot vad regeringen anfört om en förändradfinansieringsform för investeringar i beredskapstillgångar. Utskottet föreslårsåledes att bifaller regeringens förslag till en successiv övergångtill lånefinansiering av investeringar i beredskapstillgångar inom det civilaförsvaret.Civil ledningUtskottet behandlar här vad regeringen i skrivelsen (s. 35-37) anfört omlänsstyrelserna och i budgetpropositionen (s. 45-47) anfört ominvesteringsplan, beställningsbemyndiganden och anslag för funktionen Civilledning. Utskottet behandlar även motionerna Fö209 (m) yrkande 5, Fö220 (kd)yrkande 15, Fö225 (m) yrkande 9, Fö228 (fp) yrkande 3 i denna del och Fö403 (s)yrkande 1.RegeringenRegeringen lämnar i skrivelsen följande redogörelse i sammandrag omlänsstyrelserna.I totalförsvarsbeslutet framhöll regeringen i propositionen(prop. 1996/97:4) Totalförsvar i förnyelse att utvecklingen inomlänsstyrelserna vad gäller områdena civilt försvar och räddningstjänst nogakommer att följas. Anledningen var att besparingarna på länsstyrelsernas områdeäven berört nämnda områden. En ambitionssänkning inom det civila försvaretsområde hos en länsstyrelse riskerar att snabbt få ett negativt genomslag hoskommunerna i länet.Av årsredovisningarna från ochlänsstyrelserna för /96 framgår att länsstyrelserna inomsakområdena civilt försvar och räddningstjänst i huvudsak har lyckats uppfyllade krav som regeringen ställt. Personalnedskärningarna har emellertid medförtatt en del länsstyrelser haft svårigheter att upprätthålla kompetens inom allade områden som den kommunala beredskapen omfattar. Flertalet kommuner redovisaren bemannad krigsorganisation men enligt länsstyrelserna förekommer påfallandeofta att kommunernas krigsorganisationer övats i en mycket begränsad omfattningsedan den nya lagens ikraftträdande. Flertalet länsstyrelser redovisar dock attövningsverksamheten kommer att återupptas under 1997-1998. Regeringen har iregleringsbrev för gett i uppdrag attsenast redovisa en analys av hur lagen om civilt försvargenomförts i kommunerna.Överstyrelsen har i en delrapport i ämnet framhållit att sakområdet civiltförsvar och räddningstjänst genomgående har fått starkt minskade resurser undersenare år och att trenden för när det gäller vissa länsstyrelserinnebär fortsatta neddragningar av de personella resurserna. EnligtÖverstyrelsen riskerar enskilda länsstyrelser att inte kunna uppfylla deminimikrav som ställs. Det gäller bl.a. tillgång på en s.k. operativ kärna förledning samt när det gäller anpassningsfrågorna. Överstyrelsen avser atttillsammans med länsstyrelserna och Civilbefälhavarna bl.a. ytterligareutveckla kunskaperna om vissa uppgifter som skall lösasoch utveckla arbetet med att ta fram centrala myndigheters krav pålänsstyrelser.Regeringen redovisar också att regeringen - med anledning avförsvarsutskottets uttalande om den s.k. civila ledningskedjan i betänkandet(bet. 1996/97:5) Beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred -tillsatt en särskild arbetsgrupp . Arbetsgruppen har till uppgiftatt analysera och lämna förslag i fråga om bl.a. roller för olika myndigheter iledningskedjan.Regeringen har i regleringsbrev för givit iuppdrag att redovisa utförd tillsynsverksamhet vidlänsstyrelserna bl.a. vad avser deras uppgifter enligt räddningstjänstlagen(1986:1102). har i en delrapport i ämnet framhållit attfem av sex länsstyrelser bedöms ha en organisation och ha prioriterat resurserpå ett sådant att de uppgifter som enligt räddningstjänstlagen åliggerlänsstyrelserna kan lösas.Regeringens bedömning i fråga om länsstyrelserna är - mot bakgrund avårsredovisningarna samt av och lämnade delredovisningar - att länsstyrelserna i huvudsakbedrivit verksamhet i enlighet med de av regeringen uppställda målen på områdetcivilt försvar och räddningstjänst. Regeringen avser att följa utvecklingen ochatt rapportera denna till . Om en länsstyrelse inte klarar sinauppgifter enligt räddningstjänstlagen eller enligt lagen om civilt försvar,anser regeringen att åtgärder behöver vidtas. Myndigheternas slutrapporterkommer härvid att utgöra ett viktigt underlag för regeringensställningstagande.I budgetpropositionen anför regeringen beträffande funktionen Civil ledningatt personalen vid civila myndigheter under höjd beredskap skall kunna stannakvar vid och till huvuddel leda verksamheten från fredsarbetsplatsen. Under detgångna budgetåret har ledningsförmågan stärkts genom åtgärder vid vissalänsstyrelser. Emellertid har det inte skett i tillräcklig omfattning varförfunktionens tekniska ledningsförmåga på fredsarbetsplats inte är godtagbaravseende telesäkerhet, skydd och uthållighet. Personellt är ledningsförmågangodtagbar. De materiella bristerna avseende reservkraft, telekommunikationer,skydd etc. gör att funktionens ledningsförmåga totalt sett inte är godtagbar.Utvecklingen inom funktionen har varit sådan att funktionens samlade förmågasuccessivt förbättrats, men i sin helhet har dock inte det övergripandefunktionsmålet enligt försvarsbeslutet uppnåtts. Civilbefälhavarna hari stort sett uppnått de av regeringen uppställda målen. I regleringsbrev för år1997 fick civilbefälhavarna i uppdrag att gemensamt tillregeringen bl.a. redovisa vilka resurser som kan komma i fråga att utnyttjasvid svåra påfrestningar på samhället i fred. Den rapport som civilbefälhavarnaöverlämnat i ämnet kommer att utgöra en del av det underlag för den iskrivelsen omnämnda arbetsgrupp som skall analysera och lämna förslag avseenderollerna för de olika myndigheterna i ledningskedjan.I budgetpropositionen föreslår regeringen att godkännerinriktningen av investeringsplan för , såvittavser funktionen Civil ledning för . Planen är att görainvesteringar för perioden på totalt , varav 76,6 . Investeringarna fördelar sig med påtekniskt ledningsstöd, med på signalskydd, med 7,0 miljonerkronor på kommunalteknisk försörjning samt med på övrigainvesteringar budgetåret 1998.I budgetpropositionen föreslås också att bemyndigar regeringen attför funktionen Civil ledning beställa lednings- och signalskyddssystem samtkommunaltekniska anläggningar inom en bemyndiganderam om ,varav avser bemyndiganden för nya beställningar år 1998.Till funktionen Civil ledning föreslår regeringen ett ramanslag på 473 145 000kr för budgetåret 1998.MotionernaKristdemokraterna tar i sin kommittémotion Fö220 (kd) upp frågan omresurstilldelningen till länsstyrelserna och pekar på att det i skrivelsen(skr. 1997/98:4) Totalförsvar i förnyelse bl.a. sägs att en del länsstyrelserhaft svårt att upprätthålla kompetens inom områden som berör den kommunalaberedskapen och att kommunernas krigsorganisationer övats i mycket begränsadomfattning. Motionärerna menar att konsekvenserna blir att viktigberedskapsplanering inte blir utförd och att samhällets förmåga att motståsvåra påfrestningar allvarligt kan minska. För att kunna garantera att vårtsamhälle har tillräcklig förmåga att vidta nödvändiga beredskapsförberedelserbör en översyn av finansieringsformerna göras för att säkerställa en regionalledning av totalförsvaret (yrkande 15).I fyra motioner tas frågan upp om civila beredskapsstyrkor. I kommittémotionFö209 (m) yrkande 5 framhålls att uppsättandet och grundutbildningen av decivila beredskapsstyrkorna är ett allvarligt missbruk av totalförsvarsplikten.De civilpliktiga som ryckte in avses utbildas i socialtjänst ochstabs- och informationstjänst. Motionärerna anser att frivilligrekryteringskulle vara en överlägsen metod att täcka detta personalbehov. I dagenssamhälle är det inte korttidsutbildade civilpliktiga som är avgörande förhanteringen av fredstida kriser och katastrofer. behöver iförsta hand tekniskt avancerad materiel. Uppsättandet av civilaberedskapsstyrkor bör avbrytas redan under innevarande budgetår och resursernaöverföras till de delar av det civila respektive militära försvaret de hämtatsifrån. I kommittémotion Fö225 (m) yrkas att bör överföras frånanslaget B 1 Funktionen Civil ledning eftersom den breddutbildning avcivilpliktiga som påbörjades inte bör komma till stånd undernästa budgetår. Dessa pengar bör i stället anvisas Försvarsmakten. Tillanslaget B 1 bör således totalt anvisas (yrkande 9).I partimotion Fö228 (fp) föreslås att till anslaget A 1 Försvarsmaktenöverföres ytterligare sammanlagt från anslaget B 1Funktionen Civil ledning och B 3 Funktionen Befolkningsskydd ochräddningstjänst. Anslaget B 1 föreslås minskas i avvaktan på att regeringenåterkommer till med förslag, i vilket vidare behov av och former förcivila beredskapsstyrkor redovisats (yrkande 3 i denna del).I motion Fö403 (s) av och hänvisas tillproposition (prop. 1995/96:12) Totalförsvar i förnyelse, vari förordades ensamverkan mellan militär och civil verksamhet för att effektivare utnyttja denfrån skattebetalarna erhållna resursen för landets totalförsvar. Motionärernaanser att det på finns stort intresse för att bli ett försöksområde förde intentioner som propositionen förutskickade. Det gotländska totalförsvaretkan planera och starta utbildning av civil pliktpersonal och sätta upp en civilberedskapsstyrka för att kunna bistå , i och i internationellainsatsstyrkor (yrkande 1).UtskottetMed anledning av vad regeringen anför om länsstyrelserna i skrivelsen villutskottet erinra om följande.I samband med försvarsbeslutet ansåg utskottet att det fannsanledning att befara att vissa grundläggande uppgifter i beredskapsplaneringensom åligger länsstyrelserna inte kunde fullföljas på grund av kraftigabesparingsåtgärder inom statsförvaltningen. Utskottet avsåg noga följautvecklingen på området och var inte främmande för att initiera en översyn avfinansieringsformerna om länsstyrelsernas viktiga uppgifter inom totalförsvaretinte kan fullföljas (bet. 1996/97:FöU1, s. 171).Utskottet noterar nu att regeringens överväganden i fråga om länsstyrelsernaär att dessa i huvudsak bedrivit verksamhet i enlighet med de av regeringenuppställda målen på området civilt försvar och räddningstjänst. Regeringenanser också att om en länsstyrelse inte klarar sina uppgifter enligträddningstjänstlagen eller lagen om civilt försvar så behöver åtgärder vidtas.De slutrapporter som och kommer att redovisa för regeringen kommer därvid attutgöra ett viktigt underlag för regeringens ställningstagande.Utskottet finner inte anledning att aktualisera frågan i motion Fö220(kd) yrkande 15 om en översyn av finansieringsformerna för att säkerställa denregionala ledningen i totalförsvaret. Utskottet anser att man bör avvakta denslutliga avrapporteringen från och när det gäller utvärderingen av länsstyrelsernas möjligheter attinom respektive funktion fullfölja uppgifterna. Utskottet vill också i dettasammanhang peka på den pågående utredningen om den s.k. ledningskedjan, därlänsstyrelserna också ingår som en viktig del. Slutrapporten från Överstyrelsenoch skall lämnas och utredningen om dens.k. ledningskedjan skall avlämna en rapport . Utskottetutgår ifrån att regeringen återkommer till med förslag till åtgärderom allvarliga brister i länsstyrelsernas förmåga att fullfölja sina uppgifterinom beredskapsplaneringen uppdagas. Med anledning av vad utskottet nu anförtbör motion Fö220 (kd) yrkande 15 inte bifallas av riksdagen.I fyra motioner behandlas frågan om s.k. civila beredskapsstyrkor. Ordetberedskapsstyrka skulle enligt utskottets bedömning kunna leda tilluppfattningen att det var frågan om särskilt organiserade och utrustade bered-skapsenheter. Utskottet tillämpar i stället i det följande ordetberedskaps-man/män för begreppet civila beredskapsstyrkor. Med beredskapsman/män avsesäven kvinna/kvinnor.Utskottet vill med anledning av vad som anförs i motionerna Fö209 (m) yrkande5 och Fö403 (s) om s.k. civila beredskapsstyrkor framhålla att utbildning avberedskapsmän påbörjades och sker i enlighet med de planer somfastlades vid försvarsbeslutets andra etapp (prop. 1996/97:4, bet.1996/97:FöU1, rskr. Av regeringens skrivelse (skr. 1997/98:4)Totalförsvar i förnyelse framgår att undervåren 1997 i sina kontakter med kommunerna fått in beställningar på flertotalförsvarspliktiga till beredskapsmän än det antal som man planerar attutbilda under den inledande delen av försvarsbeslutsperioden. Om behov avytterligare utbildningsplatser bedöms föreligga utöver kapaciteten vidräddningsskolorna och har Överstyrelsen fått i uppdrag att, i samråd medFörsvarsmakten och , utreda möjligheten att använda andrautbildningsanläggningar inom totalförsvaret. Överstyrelsen har också fått iuppdrag att i samråd med utveckla tidigare redovisat förslagatt upprätta, vad regeringen kallar, regionala beredskapsstyrkor som en resurspå länsnivå.Vidare framgår av skrivelsen att frågor om antal totalförsvarspliktiga somskall utbildas till beredskapsmän, var utbildning i så fall skall äga rum ochom eventuellt utökade uppgifter för dessa kommer att bli aktuella i anslutningtill den säkerhetspolitiska kontrollstationen år 1998.Utskottet vill också erinra om den av regeringen tillsattautredningen med uppdrag att göra en översyn av totalförsvarspliktenstillämpning och andra pliktfrågor m.m. Enligt sina direktiv (dir. 1997:106)skall utredningen bl.a. överväga frågan om det bör införas en skyldighet atttjänstgöra vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Någon sådan skyldighetfinns inte . Utredningen skall härvid bl.a. bedöma om en sådanskyldighet kan inrymmas inom ramen för totalförsvarsplikten.Mot bakgrund av vad utskottet anfört finns inte nu anledning att ompröva deninriktning av utbildning av beredskapsmän som beslutades vid försvarsbeslutetsandra etapp . I vad mån en omprövning skall ske bör myndigheternassamlade behov av totalförsvarspliktiga i anslutning till den säkerhetspolitiskakontrollstationen avvaktas. Mot bakgrund av vad utskottet nu anfört bördärför motionerna Fö209 (m) yrkande 5 och Fö403 (s) yrkande 1 inte bifallas avriksdagen.I motionerna Fö225 (m) yrkande 9 och Fö228 (fp) yrkande 3 (i denna del) tasfrågan upp om anslaget till funktionen Civil ledning. Utskottet vill erinra omatt förslag till utbildningsplatser för beredskapsmän utarbetas avÖverstyrelsen för civil beredskap och . Det ärRäddningsverket som genomför utbildningen och det finansieras därmed överanslaget B 3 funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst. Utskottet villockså i sammanhanget erinra om att regeringen sammantaget bedömer attutbildningen av beredskapsmän fått ett gott mottagande bland kommuner som isina krigsorganisationer visat sig behöva pliktpersonal. Utskottet har erfaritatt fram hade sammanlagt ett 40-tal kommuner beställtutbildning motsvarande 2 700 totalförsvarspliktiga på årsbasis, dvs. i enomfattning som redan det första utbildningsåret närmar sig angiven målsättningom ca 5 000 totalförsvarspliktiga vid försvarsbeslutsperiodens slut. Motbakgrund av vad som i motionerna anförs finner utskottet inte anledning attändra regeringens förslag om medelstilldelning till funktionen Civil ledning.Utskottet föreslår således att anvisar ett ramanslag på473 till funktionen Civil ledning för . MotionernaFö225 (m) yrkande 9 och Fö228 (fp) yrkande 3 (i denna del) bör därför intebifallas av riksdagen.Utskottet föreslår också att godkänner regeringens förslag tillinriktning av investeringsplan för , såvittavser funktionen Civil ledning för . Vidare att riksdagenbemyndigar regeringen att för funktionen Civil ledning beställa lednings- ochsignalskyddssystem samt kommunaltekniska anläggningar inom en bemyndiganderamom 166 miljoner kronor.Försörjning med industrivarorUtskottet behandlar här vad regeringen i budgetpropositionen (s. 47-49) anförtom beställningsbemyndiganden och anslag för funktionen Försörjning medindustrivaror.RegeringenÖverstyrelsen för civil beredskap är funktionsansvarig myndighet.Verksamhetsmålen har i huvudsak uppnåtts. Det övergripande målet attverksamheten i enlighet med förutsättningarna 1992 skallsäkerställa att produktion kan bedrivas under period då krigsförband antaranbefalld krigsduglighet har dock inte uppnåtts. Vissa brister finns inomelektronik- och verkstadsområdena samt vissa delar av kemiområdet.Den inriktning som angavs 1996 innebar attplaneringsförutsättningarna för funktionen ändrades i relativt hög grad.Omstruktureringen av beredskapslager avser s.k. icke strategiska varor. De nyaplaneringsförutsättningarna innebär att Överstyrelsen kompenserar en minskningav lagren med en ökad satsning på riskinformationssystem som syftar till atttidigt få information om sådana förändringar på marknaden som påverkarförsörjningsberedskapen.Utbetalningar avseende beredskapsavtal följer en fastställdutbetalningsplan. Överstyrelsen kommer därför att även för budgetåret 1997redovisa utgående reservationer. Beloppet är emellertid intecknat i avtal medindustrin. Avtalen innebär åtaganden för industrin för vilka de får en vissersättning. Endast i undantagsfall avser utbetalningarna investeringar iberedskapslager som Överstyrelsen äger men som är placerade hos företag. Genomatt Överstyrelsen påbörjat utförsäljning av beredskapslager och det därmed förnärvarande inte kommer att ske någon nyanskaffning redovisas inte någoninvesteringsplan för funktionen Försvaret.Regeringens slutsatser är att för Överstyrelsen medför omstruktureringen avberedskapslagren att medel frigörs som kan användas i annan verksamhet, främstanalys- och planeringsarbete som genom den förändrade totalförsvars-inriktningen har fått ökad aktualitet. Omstrukturering av lager medföremellertid att anslagsnivån för beredskapsinvesteringar successivt minskar.Behov av beredskapslager kommer dock även i fortsättningen att finnas, dåanskaffning av vissa strategiska varor inte går att skjuta upp till en anpass-ningsperiod.Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för funktionenFörsörjning med industrivaror godkänna avtal om nya beredskapsåtgärder inom enbemyndiganderam om , varav avserbemyndiganden för nya beställningar . Regeringen föreslår ett ramanslagpå för budgetåret 1998.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot vad regeringen nu föreslår om bemyndigandenoch anslag till funktionen Försörjning med industrivaror. Således föreslårutskottet att bemyndigar regeringen att godkänna avtal om nyaberedskapsåtgärder inom en bemyndiganderam om samt anvisarett ramanslag på till funktionen Försörjning med industrivarorför budgetåret 1998.Befolkningsskydd och räddningstjänstUtskottet behandlar här vad regeringen i budgetpropositionen (s. 49-50) anförtom beställningsbemyndiganden och anslag för funktionen Befolkningsskydd ochräddningstjänst. Utskottet behandlar även motionerna Fö213 (v) yrkandena 4 och6 i denna del, Fö228 (fp) yrkandena 3 i denna del och 4, Fö404 (kd) yrkande 4samt Fö717 (s).RegeringenRedovisningen av verksamhetens resultat visar att verksamhetsmålen i huvudsakhar uppnåtts. Vad gäller verksamhetsmålet Varning och information har dockmålet att kunna varna utomhus inte kunnat nås då en del kommuner tagitvarningsaggregat ur drift. Det är viktigt att tekniken snabbt kan anpassas såatt befolkningen i områden med farlig verksamhet eller i riskområden med högstaeller hög prioritet enligt de regionala mål- och riskanalyserna skall kunnavarnas genom utomhusvarning.Regeringen har tillsatt en utredning med uppdrag att göra en översyn avStatens räddningsverks mål och medel. Utredaren har lämnat endelrapport om ett eventuellt överförande av medel för skyddsrumsbyggande tillkommunerna. Utredaren anser inte att medel skall överföras så länge nuvarandeplanerings- och finansieringssystem tillämpas. Utredningen kommer i enlighetmed sina direktiv att i det fortsatta arbetet närmare överväga frågor som rörskyddsrum.