bet · GL01JoU9 · 1997-11-20 00:00:00 — Det finns enövertro på kunskap inom gentekniken där man tror sig behärska alla ekologiskasamband och hot. Livets innersta byggstenar är dock komplicerade och kunskapenom gentekniken ännu i sin linda. Vi anser att insektsresistens,kemikalieresistens, möjlighet för växter att ta upp näring effektivare osv. ärexempel på ett såväl onödigt som farligt manipulerande med gener och sambandsom inte är kända. bör med anledning av motion Jo17 (mp) göra ettuttalande om att gentekniken inte hör hemma i ett ekologiskt hållbart jordbruk.Jag anser att utskottets hemställan under 80 bort ha följande lydelse:80. beträffande gentekniken i ett hållbart jordbrukatt med anledning av motion 1997/98:Jo17 yrkande 16 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts,34. En långsiktig jordbrukspolitik m.m. (mom. 82), , och (alla m) anför:Med hänsyn till att vissa jordbrukspolitiska frågor behandlats i såsent som vill vi i detta sammanhang endast framhållasynpunkterna i motion Jo218 (m) yrkande 10 i en reservation. I motionenredovisas utförligt vilka krav som bör ställas på en långsiktig och hållbarframtida jordbrukspolitik. En väl fungerande jordbruksnäring är bl.a. enförutsättning för en levande landsbygd. I propositionen saknas emellertid enlångsiktig strategi när det gäller sådana långsiktiga framtidsfrågor som t.ex.skatter och avgifter på det svenska jordbruket och deras betydelse frånkonkurrenssynpunkt. Moderata samlingspartiet har i flera olika sammanhang väcktmotioner om t.ex. sänkt diesel- och bensinskatt, sänkt fastighetsskatt, sänktförmögenhetsskatt och egenavgift, slopad värnskatt m.m. Som anförts i enreservation ovan anser vi vidare att miljömotivet för skatten på handelsgödselmåste utvärderas och regelverken förenklas. Frågorna om äganderätten till fastegendom är av fundamental betydelse i detta sammanhang. Svenskt jordbruk ärförankrat i det privata ägandet. Det spridda ägandet måste vara en viktigfaktor också för framtiden. Dess värre återkommer emellanåt förslag som innebärinskränkningar i den fria äganderätten. Vissa avsnitt i miljöbalksförslagetsamt diskussionerna kring nya tolkningar av allemansrätten är exempel på detta.Vi anser att den fria äganderätten är fundamental och att det av grundlagen börframgå att äganderättens princip är okränkbar.Som anförs i motionen måste det konventionella jordbruket vara basen förlivsmedelsproduktionen. Det ligger i såväl näringens som konsumenternasintresse att produktionen även inom det konventionella jordbruket sker på ettmiljömässigt hållbart sätt. Lantbrukarna är fria företagare som har attkonkurrera på en internationell marknad. Det är angeläget att största hänsyntas till denna faktor vid utformningen av jordbrukspolitiken och då enskildabeslut fattas. Det svenska jordbruket måste vara både effektivt och lönsamt,och en målsättning måste vara höjd lönsamhet i förhållande till de senasteårens resultat. Det svenska jordbrukets framtid måste också ses i detlivsmedelspolitiska försörjningsperspektivet, där jordens livsmedelsproduktionenligt vissa beräkningar behöver fördubblas till år 2025.Detta bör , med anledning av motion Jo218 (m) yrkande 10, som sinmening ge regeringen till känna. Beträffande övriga yrkanden i Moderatasamlingspartiets motioner om jordbrukspolitiken hänvisar vi till ett särskiltyttrande.Vi anser att utskottets hemställan under 82 bort ha följande lydelse:82. beträffande en långsiktig jordbrukspolitik m.m.att med anledning av motion 1997/98:Jo218 yrkande 10 och med avslagpå motionerna 1997/98:Jo218 yrkande 12, 1997/98:Jo229 yrkande 2 och1997/98:Jo230 yrkandena 1, 7 och 8 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,35. Fäbodbruket (mom. 83)() anför:I dag finns endast ca 100 levande fäbodar kvar i . Så sent som år 1980fanns 272 fäbodar som brukades helt eller delvis. Fäbodarna har stora värdenfrån historisk och kulturell synvinkel. De har en viktig roll i arbetet med attbevara den biologiska mångfalden och särskilt de gamla lantraserna. Samhälletmåste på alla sätt underlätta för de återstående fäbodarna. Ett exempel ärreglerna för s.k. ALU eller ungdomsarbete. Här behövs vissa förändringar så attflera kan sommararbeta på fäbodarna. Det krävs flexiblare regler förmjölkhämtning så att mjölk får levereras till mejeriföreningarna också i mindremängder och utan avgifter. Det är viktigt att samordning sker mellan olikamyndigheter för att underlätta bevarandet av de fäbodar som finns kvar och ävenför att ta vilande fäbodar i bruk. Regeringen bör undersöka hur de ovan nämndahindren mot fäbodverksamheten kan undanröjas. Detta bör , medanledning av motion Jo212 (mp) och Jo242 (c), som sin mening ge regeringen tillkänna.Jag anser att utskottets hemställan under 83 bort ha följande lydelse:83. beträffande fäbodbruketatt med anledning av motionerna 1997/98:Jo212 och 1997/98:Jo242 ochmed avslag på motion 1997/98:Jo217 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,36. Mjölkkvoter till hotade raser (mom. 85)() anför:Miljöpartiet anser att en del av den nationella mjölkkvoten måste undantas föratt kunna nyttjas dels för de kor av utrotningshotade raser som ärstödberättigade enligt stödet till hotade lantraser, dels till de företagaresom vill nyetablera sig som mjölkproducenter och vill hålla någon av de hotadelantraserna fjällko, rödkulla eller någon av allmogekorna och bevara dessaenligt en av godkänd avelsplan. Regeringen bör vidta åtgärder ienlighet med motionerna Jo17 (mp) och Jo739 (mp). ärmjölkkvotstilldelningen ett hot mot bevarandet av de gamla lantraserna.Samtidigt som man vill öka antalet kor av dessa raser - fjällko, rödkulla ochallmogekor - i produktion görs detta omöjligt. Detta är problem förlantbrukare med lantras som vill utöka men framför allt för dem som vill startanytt. Att lantraskorna finns i produktion är en förutsättning för att antaletindivider av de hotade lantraserna inte blir för litet. Naturligtvis är detviktigt både med bevarande och en utveckling av de gamla lantraserna, men meddagens mjölkkvotsbestämmelser finns det risk att utvecklingen försvåras.Miljöpartiet de gröna anser att en del av den nationella mjölkkvoten måsteundantas för att kunna nyttjas dels för de kor av utrotningshotade raser som ärstödberättigade enligt reglerna om stöd till hotade lantraser, dels av dem somvill nyetablera sig som mjölkproducenter och vill hålla någon av de hotadelantraserna fjällko, rödkulla eller någon av allmogekorna och vill bevara dessaenligt av godkänd avelsplan. Det får inte bli så att enbestämmelse omöjliggör vad man försöker uppnå med en annan bestämmelse.Jag anser att utskottets hemställan under 85 bort ha följande lydelse:85. beträffande mjölkkvoter till hotade raseratt med anledning av motionerna 1997/98:Jo17 yrkandena 7 och 8 och1997/98:Jo739 yrkandena 1 och 2 som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförts,37. Jordbruket i (mom. 89)(), (), () och ()anför:Vi anser att målsättningen att bibehålla och utveckla jordbruket i norraSverige skall vara densamma nu som före EU-inträdet. Jordbruket, inte minst iNorrlands glesbygd, har en avgörande betydelse för att upprätthållasysselsättning, befolkning, samhällsstruktur och landskapsbild. Jordbruket harockså en viktig roll för en god livsmedelsberedskap. EU:s jordbrukspolitik harmedfört stora förändringar och har inte varit anpassad till norra förhållanden. Utifrån de erfarenheter vi fått beträffande regelverkeninom EU anser vi att det behövs en samordning och förenkling. ärsituationen och förutsättningarna mellan olika delar av unionen mycket olika,varför decentraliserade eller lokala lösningar i många fall kan vara attföredra. En kontinuerlig uppföljning av effekterna av de olika stödformerna förNorrland måste göras. Detta bör , med anledning av motion Jo218 (m)yrkande 8, som sin mening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 89 bort ha följande lydelse:89. beträffande jordbruket i Norrlandatt med anledning av motion 1997/98:Jo218 yrkande 8 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts.Särskilda yttranden1. Vissa fiskefrågorMaggi () anför:Borttappade redskap m.m.Dumpning av fiskrens är ett stort och växande problem. Industrifisket ökar ochutgör av fisket. Stora mängder fisk dumpas av olika skäl, en stor del avdessa fiskar dör. Därför är det viktigt att utvecklingen av selektivafiskeredskap intensifieras. Fisk och fiskrens som dumpas överbord blir enfödokälla för havsfåglar. Kunskaperna om vilka effekter dumpad fisk ochfiskrens får är inte kända. Teoretiskt sett skulle ett förbud att dumpafiskrens från torsk som lagrar klororganiska föreningar i inälvorna kunnaanvändas för att minska miljögifterna i . Jag anser att regeringen börge i uppdrag att undersöka möjligheten att förbjuda dumpning avfiskrens i Östersjön.Ett annat problem är de fiskeredskap och andra delar från fiskefartygen somförloras eller dumpas överbord. Det är känt att vanliga fiskgarn och fastaredskap fortsätter att fiska efter det att redskapet förlorats.Termen ?spökfiske? används för att beskriva detta fenomen. Dumpning avfiskeredskap bör förbjudas. Jag anser att en utredning om spökfiskets problem ide svenska vattnen bör göras där särskilt producentansvaret för fiskeredskaptas upp.Utskottsmajoriteten har hänvisat till att detta torde ingå som ett naturligtled i utvecklandet av ett hållbart fiske, och eftersom detta också nämns iFiskeriverkets aktionsplan avstår jag nu från reservation.Reglering av fritidsfisketEn viktig sektor av fisket som bara nämns i förbigående i regeringensproposition är fritidsfisket. Det betonas på ett ställe att fångsten är 79 000ton och att det ekonomiska värdet är stort, men man drar inga slutsatser.Sannolikt är uttaget av fisk genom fritidsfiske så stort att begränsningarbehöver övervägas i vissa områden. Fritidsfisket står för stora ekonomiskaindirekta värden och är en viktig del i turistnäringen. En viktig roll har denverksamhet som bedrivs i fiskevårdsområden. Ett stort ideellt engagemang harbidragit till restaurering av fiskevatten till gagn för fritidsfisket. Eftersomden vanligaste fiskevården utgörs av utplantering av fisk är kunskap om debiologiska sambanden och den lokala fiskfaunan viktig. Utskottsmajoritetenutgår även i detta fall från att frågan bevakas av , men delarmotionärens oro för att fritidsfisket kan leda till ett alltför hårt fisketrycki vissa vatten och att ett alltför selektivt fiske på snabbväxande individerkan skapa obalanser i bestånden. Jag avstår därför nu från att reservera migmen kommer att följa frågan.Vattenbruk i regleringsmagasinMånga svenska älvar är reglerade, vattenfallen är utbyggda och storaregleringsmagasin med stora variationer i vattenmängd har ersatt det strömmandevattnet, selen och sjöarna som fanns före utbyggnaden. Detta har inneburit attekosystemen har förändrats och sammansättningen av fisk och andra organismerhar ändrats. De nya ekosystemen har oftast gett ett sämre fiske än dettidigare. Vissa av dessa vattenmagasin kan kanske användas för vattenbruk därman bör satsa på svenska produkter som , öring, sik eller till exempelabborre och gös, dvs. odling av naturliga fiskarter och stammar. Det har gjortsfå studier inom området varför borde få i uppdrag att undersökaförutsättningarna för vattenbruk i regleringsmagasin. Utskottsmajoriteten troratt motionens krav kommer att bli tillgodosedda utan särskilt uttalande frånriksdagen. Jag avstår därför från att nu reservera mig utan avvaktar kommandeåtgärder från myndighetens sida.2. Reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitikenLennart och (båda c) anför:I betänkandet redovisas vissa utgångspunkter för de svenska ståndpunkternainför reformeringen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Som skrivs ibetänkandet kommer denna fråga att mer ingående diskuteras varförvi nu avstår från att kommentera regeringens förehavanden i denna fråga. Vivill dock hänvisa till att det finns en reservation i utredningsbetänkandet Matoch Miljö som redovisar våra synpunkter.Den motion som väckt i anledning av denna proposition avsersynen på möjligheten att försörja en växande världsbefolkning nu och framförallt . Hänvisningen till frånlivsmedelstoppmötet i är enligt vår mening inte till fyllest. Debedömningar som gjordes i är enligt vår mening alltför optimistiska.Sverige måste inta en ansvarsfull attityd till dessa frågor.3. Reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitikenLennart Fremling (fp) anför:EU:s jordbrukspolitik fastställdes i , artikel 39.Det är därför helt naturligt att man ifrågasätter om målen och medlen kanbehöva förändras.Bristerna i EU:s jordbrukspolitik måste rättas till - målen omförhandlas -om trovärdigheten skall kunna återställas. saknas en fullständig bild avomfattningen av stödet till jordbruket och vilka stöd som kan gå till detsvenska jordbruket. Förutom arealstöd, djurbidrag, miljöstöd osv. upprätthållsmarknadsprisstödet genom EU:s gränsskydd. Jordbrukets effekter på miljön äromdiskuterade. Det är angeläget att frågan om vilka miljöeffekter ochmiljökostnader som kan kopplas till jordbruket utreds och läggs till grund fören fortsatt reformering av jordbrukspolitiken.Eftersom det i utskottet råder enighet kring nödvändigheten av en reformeringav den gemensamma jordbrukspolitiken finns det ingen anledning för mig attreservera mig. Vår partimotion U505 och vår kommittémotion Jo239 får riksdagenändå tillfälle att återkomma till eller de kommer i praktikenatt beaktas i det fortsatta arbetet även utan ett särskilt bifallsbeslut iriksdagen.4. Reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken m.m.Maggi () anför:CAPRegeringen har aviserat en proposition om den svenska strategin för attreformera EU:s jordbrukspolitik. En parlamentarisk utredning har lämnat sittbetänkande om hur denna reformering bör gå till. Eftersom varitrepresenterat i utredningen har inga motionsyrkanden nu lämnats i denna fråga.Jag hänvisar till reservationen i utredningen och avser att återkomma i sambandmed regeringens proposition.Översyn av hotade koraserMot bakgrund av att utvecklingen av fjällkon skett utifrån olika avelsmateriali olika delar av har jag i en motion pekat på behovet av en översyn avde kriterier som begränsar definitionen av fjällko. Dessutom borde detockså utredas huruvida utbytet med finsk boskap gett upphov till rasvariantersom är berättigade till stöd enligt EU:s kriterier. Eftersomutskottsmajoriteten i sitt svar på motionen inte utesluter att det kan finnasskäl för detta har jag avstått från att nu reservera mig.Ekologisk odlingI en särskild motion redovisas syn på ekologisk odling. Deolika delyrkanden som ställts har inte vunnit utskottsmajoritetens gehör.Eftersom det delvis handlar om kända problem och eftersom ett nyttmiljöprogram, där stödet till ekologiskt jordbruk ingår, skall förhandlas frammed EU inför nästa femårsperiod, förutsätter jag att frågorna beaktas i detsammanhanget. Jag avstår därför från reservationer förutom vad gäller regionalamål för det ekologiska jordbruket och förutsätter att regeringen beaktarmotionens krav inför kommande förhandlingar med EU.5. Reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitikenGudrun () anför:Miljöpartiet de gröna vill förändra CAP, men med ekologiska förtecken. Dagensutveckling i landet av det ekologiska jordbruket är positiv, och en liknandeutveckling måste stimuleras och genomföras i hela EU. Miljö- och djurhänsynmåste genomsyra framtidens jordbruk. En ekologisk odlingsmetod är enförutsättning för att lantbruket skall bli långsiktigt hållbart. Vi anser attSverige bör lämna den europeiska unionen. Eftersom jordbrukspolitiken ärtotalharmoniserad finns det inga möjligheter att föra en egen politik påjordbrukets område eller att gå före. Det är viktigt att - så länge ärmedlem - agera för att lantbruket skall bli långsiktigt hållbart och att därförförändra dagens CAP, den gemensamma jordbrukspolitiken. Vi anser att CAP i daggynnar ett storskaligt intensivt kemikalieberoende resursslösande jordbruk, somvarken producerar säkra livsmedel eller är möjligt att bedriva i framtiden.Eftersom regeringen avser att återkomma i vår med en proposition sompresenterar regeringens syn på utvecklingen av EU:s jordbrukspolitik, CAP,väntar vi till dess med att ytterligare utveckla våra synpunkter.6. En jordlånereformGudrun () anför:Alla människor skall känna sig behövda. Alla människor är aktiva, kan ta ansvaroch har en positiv utvecklingsmöjlighet, anser vi i , därför är detslöseri att låta en del människor bränna ut sig genom övertidsarbete, medanandra inte får arbeta fast de vill. Det finns hur mycket arbete som helst attutföra, nämligen i den informella sektorn. För allas överlevnad behövs mat, menför att framställa mat går det åt tid och tid är just det som de arbetslösahar!Ett sätt att ge folk möjlighet att sänka sina levnadskostnader och samtidigtfå en meningsfull och utvecklande sysselsättning vore att låna ut en bitodlingsbar mark till bidragstagare som vill odla, bedriva småskalig djurskötsele.d. Detta kunde rent praktiskt genomföras så att staten och kyrkan erbjuderjordbruksmark gratis, gärna i områden som man vill att folk skall stanna ieller flytta till. Människor som är intresserade av att låna jord får anmälasig hos förslagsvis en arbetsförmedling. Staten bör ställa villkor att endastgiftfri, ekologisk verksamhet får förekomma på den lånade jorden. Omjordlånaren vill upphöra med odlingen eller bryter mot villkoren skall markenåtergå till en statlig jordpool. Detsamma bör gälla om jordlånaren dör, men iett sådant fall bör eventuella efterlevande ha förtur att fortsätta låna.I och med att graden av självförsörjning ökar för dessa människor minskarrimligtvis bidragsberoendet. jordlånande är det därför inteorimligt att sänka bidragen till jordlånaren.En jordlånereform i enlighet med motion Jo208 (mp) kanske ter sig svår attgenomföra, men vi anser att förslaget har potential och avser att återkomma ifrågan.7. Jordbruket i NorrlandGöte , , och (alla m) anför:I reservation 37 tar vi upp frågor som berör jordbruket i och ireservation 34 behandlar vi frågor utifrån en långsiktig jordbrukspolitik. Vianser att de frågor som tagits upp i motion 1997/98:Jo210 också ryms inom ramenför de krav som vi redovisar i dessa reservationer. Sammanfattning........................................1Propositionen.........................................1Propositionens huvudsakliga innehåll..................2Motionerna............................................2Motioner med anledning av propositionen 2Motioner från allmänna motionstiden 6Uppvaktningar 14Utskottet............................................15Inledning 15Fisket i ett globalt perspektiv 15Propositionen 15Motionerna 16Utskottets överväganden 16Den gemensamma fiskeripolitiken och övrigt mellanstatligt samarbete m.m.17Propositionen 17Motionerna 17Utskottets överväganden 17Hållbart fiske i , fiskevård och biologisk mångfald m.m. 20Propositionen 20Motionerna 20Utskottets överväganden 21Ansvarsfördelningen på fiskets område 21Hållbart fiske i 22Biologisk mångfald på fiskets område m.m. 24Kalkning 25Fiskevård m.m. 25Östersjölaxen 27Propositionen 27Motionerna 27Utskottets överväganden 28Vattenbruk 29Motionerna 29Utskottets överväganden 29Ersättning för skadade redskap 31Utskottets överväganden 31Europeiska gemenskapens jordbrukspolitik m.m. 31Propositionen 31Motionerna 32Utskottets överväganden 33Hållbart jordbruk i . Ett utbyggt miljöersättningsprogram 35Propositionen 35Inledande synpunkter 35Ett utbyggt miljöersättningsprogram 36Delprogram för bevarande av odlingslandskapets biologiska mångfaldoch kulturmiljövärden36Delprogram för miljökänsliga områden 36Delprogram för främjande av ekologisk produktion 36Behov av nya miljöåtgärder 37Ett nytt miljöprogram för nästa femårsperiod 37Ekologisk produktion i 37Motionerna 37Utskottets överväganden 39Ett utbyggt miljöersättningsprogram 39Delprogram för bevarande av odlingslandskapets biologiska mångfaldoch kulturmiljövärden40Delprogram för miljökänsliga områden 40Delprogram för främjande av ekologisk produktion 42Behov av nya miljöåtgärder 43Ett nytt miljöprogram för nästa femårsperiod 43Ekologisk produktion i 44Avveckling av det konventionella jordbruket 45Miljöavgifter 46Jordbrukets växtnäringsförluster. Bekämpningsmedel i jordbruket ochträdgårdsnäringen 46Propositionen 46Motionerna 46Utskottets överväganden 47Genteknik och växtgenetiska resurser 48Produktion av förnybara energislag inom jordbruket. Det framtidamiljöarbetet på jordbrukets område49Vissa nationella jordbrukspolitiska frågor 49Regionala jordbruksfrågor 50Hemställan 50Reservationer........................................561. Redovisning av en svensk strategi och inriktningen av en reform avden gemensamma fiskeripolitiken (mom. 2 och 3)562. Regionala samarbetsorgan (mom. 4) 573. Havsöring och ål (mom. 9) 584. Regionala gruppkvoter för fisket (mom. 11) 585. Lokal områdesförvaltning (mom. 13) 596. Prioritering av fiskevård i fjällen (mom. 21) 597. Utredning angående fiskevårdens finansiering m.m. (mom. 22) 608. Fiskevårdsråd (mom. 26) 609. Fiskevårdsområden i frifiskevatten (mom. 27) 6110. Utsättning av fisk (mom. 28) 6111. Fiske på blandade bestånd av lax i (mom. 30) 6112. Drivgarnsfisket i (mom. 32) 6213. Rättvisa inskränkningar av laxfisket (mom. 35) 6214. En miljöpolicy för vattenbruket m.m., forskning och utveckling inomvattenbruket och användningen av kemikalier m.m. i vattenbruket(mom. 36, 37 och 38)6315. Ersättning för skadade fiskeredskap (mom. 41) 6416. Förenkling av regelsystemen inom EU m.m. och regler förpoängberäkning m.m. (mom. 48 och 49)6417. Förenkling av regelsystemen inom EU m.m. (mom. 48) 6518. Anläggande av våtmarker och skyddszoner (mom. 51) 6519. Stöd till hotade lantraser (mom. 52) 6520. Stöd till lantrasföreningar m.m. (mom. 53) 6621. Mål för den ekologiska odlingen m.m. (mom. 60) 6622. Regionala mål för den ekologiska odlingen m.m. (mom. 61) 6723. Stöd till marknadsföring m.m. (mom. 62) 6824. Avveckling av det konventionella jordbruket och djurhållningen iSverige (mom. 64) 6825. Stöd till resurshushållande konventionellt jordbruk m.m. (mom. 65)6926. Stöd till resurshushållande konventionellt jordbruk m.m. (mom. 65)7027. En parlamentarisk beredningsgrupp (mom. 67) 7128. Utvärdering av miljöavgiften (mom. 71) 7129. Avgiften på bekämpningsmedel (mom. 72) 7230. Bekämpningsmedel i jordbruket och trädgårdsnäringen, uppdrag tillKemikalieinspektionen och bekämpningsmedel i yt- och grundvatten m.m.(mom. 73, 74 och 75)7231. Trädgårdsnäringens växtskydds- och bekämpningsmedelsproblematik(mom. 77) 7332. Förenklingar i regelverken för trädgårdsnäringen (mom. 78) 7433. Gentekniken i ett hållbart jordbruk (mom. 80) 7434. En långsiktig jordbrukspolitik m.m. (mom. 82) 7535. Fäbodbruket (mom. 83) 7636. Mjölkkvoter till hotade raser (mom. 85) 7637. Jordbruket i (mom. 89) 77Särskilda yttranden..................................781. Vissa fiskefrågor 782. Reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken 793. Reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken 794. Reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken m.m. 805. Reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken 806. En jordlånereform 817.