bet · GK01SoU18 · 1997-05-15 00:00:00 — Kompetenshöjning kan ske bl.a.genom handledning från personer med specialistkompetens inom olika områden avbetydelse för äldres hälsa och välbefinnande.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motion So48 (fp) yrkandena 4 och5 ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse:17. beträffande kompetens och kvalitetatt med anledning av propositionen och motion 1996/97:So48 yrkandena4 och 5 och med avslag på motionerna 1996/97:So623, 1996/97:So628 yrkande5, 1996/97:So803 yrkandena 1 och 2 och 1996/97:A821 yrkande 24dels antar 7 a § i regeringens förslag till lag om ändring isocialtjänstlagen,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,25. Kompetens och kvalitet (mom. 17)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 58 börjar med ?När detgäller? och slutar med ?och 2 avstyrks? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att socialsekreterare bör ha särskild kompetens och någonform av legitimation för att få handlägga särskilt svåra ärenden, exempelvisärenden rörande omhändertaganden av barn. Legitimation skall kunna sökas avsocionomer som genomgått socionomutbildningen och som har engrundläggande erfarenhet av socialt arbete. Arbetet skall ha utförts underhandledning.Utskottet anser vidare att det bör skapas en statlig fond för köp av särskildkompetens inom vård, utbildning och omsorg. Olika verksamheter inom vård ochomsorg skall själva avgöra om de är i behov av särskild kompetens och sedanansöka om medel ur fonden för att till en fast taxa, beroende påyrkeskategori, köpa ett antal timmar från en enskild företagare. Olikaföretagare skall finnas registrerade i en databank hos fonden och måsteuppfylla vissa kriterier, bl.a. avseende kompetens, för att kunna komma ifråga för uppdraget. På så sätt kommer verksamheter inom vård, utbildning ochomsorg att få tillgång till mycket viktig specialistkompetens som de annars pågrund av begränsat ekonomiskt utrymme saknar. Förslaget innebär inte attordinarie tjänster byts ut mot projekttimmar utan att eftersattasektorer får ett lyft. Den föreslagna modellen för kompetensutveckling kommerockså att att öka möjligheterna för framför allt kvinnor inom vård och omsorgatt få en självständigare arbetssituation, genom att bilda egna företag samtatt skapa ny status för sådana kunskaper som traditionellt inte ansetts somspecialistkompetens. Det kommunala självstyret kränks inte eftersom kommuneroch landsting själva avgör i vilken utsträckning specialistkompetens skallköpas. Vidare anser utskottet att fonden skall vara tidsbegränsad, förslagsvispå . Ett tak bör sättas för hur många timmar som kan beviljas för varjeuppdrag. Fonden skall därutöver vara öppen för insyn och kontroll avmyndigheter, regering och riksdag. Fondmedlen skall endast få användas tilluppdrag som avser att lösa ett särskilt problem, eller till förebyggandearbete eller för att tillfälligt tillföra särskilda kunskaper inom en vissverksamhet.Utskottet anser att regeringen bör återkomma till med förslagavseende finansiering, organisationsform, förvaltning och administrering avfonden.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motionerna So628 (mp) yrkande 5och So803 (mp) yrkandena 1 och 2 ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse:17. beträffande kompetens och kvalitetatt med anledning av propositionen och motionerna 1996/97:So628yrkande 5 och 1996/97:So803 yrkandena 1 och 2 samt med avslag påmotionerna 1996/97:So48 yrkandena 4 och 5, 1996/97:So623 och 1996/97:A821 yrkande 24dels antar 7 a § i regeringens förslag till lag om ändring i SoL,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,26. Vård av missbrukare (mom. 19)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 67 börjar med ?Motbakgrund? och slutar med ?Motionerna avstyrks? bort ha följande lydelse:Utskottet är ser med stor oro på de senaste årens nedskärningar inommissbrukarvården. Missbrukarvården har i dagens kärva ekonomiska läge kommitatt bli det område som har lägst prioritet bland kommunerna. Många människorfår kämpa för att deras barn eller andra familjemedlemmar skall få denvård de behöver för att komma ifrån sitt missbruk. Läget är ytterst allvarligtutifrån såväl ekonomiska som humanistiska och etiska skäl. Utskottet anser attregeringen nu måste ingripa för att hejda neddragningarna inom vården samt föratt på olika sätt se till att kommunerna tar sitt ansvar för att missbrukarekommer under professionell behandling. Regeringen bör även överväga om statenskall bidra till finansieringen av behandlingshem för missbrukare genomdirekta anslag i statsbudgeten. Vad utskottet nu anfört bör med bifall tillmotion So661 (kd) yrkandena 1 och 2 samt med anledning av motion So651 (v)yrkande 3 ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 19 bort ha följande lydelse:19. beträffande vård av missbrukareatt med bifall till motion 1996/97:So661 yrkandena 1 och 2 och medanledning av motion 1996/97:So651 yrkande 3 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,27. LVM (mom. 20), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 67 börjar med ?Vårdenligt? och slutar med ?So603 (m) yrkande 6? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening visar dock erfarenheterna att nuvarande LVM integer tillräckliga möjligheter att ingripa på ett tidigt stadium.Missbrukarvården är i alldeles för stor utsträckning inriktad på dem somhar ett långt missbruk bakom sig. Enligt utskottets mening tar denna vårdresurser från missbrukare som befinner sig i början av ett missbruk. Förgruppen grava missbrukare är det mer meningsfullt att satsa på inackordering,sysselsättning och gemenskap. Vidare anser utskottet att det behövs en ny LVMsom kombinerar frivilliga åtgärder och tvång. Familjens, vänners ocharbetskamraters möjligheter att ge stöd och hjälp måste också förstärkas.Utskottet föreslår att stöd och behandling skall ske på tre nivåer. Dessa ärfrivilliga åtgärder inom ramen för socialtjänstlagen, övervakning ochföreskrifter som socialnämnden ålägger missbrukaren att följa och i sista handfrihetsberövande. Därutöver anser utskottet att den nya lagen bör ge möjlighettill s.k. kontraktsvård och längre sammanhängande vårdperioder. Insatserna börinriktas på missbrukare som befinner sig i början av ett missbruk. Regeringenbör återkomma till med förslag om ändring i LVM i enlighet med detanförda.dels att utskottets hemställan under 20 bort ha följande lydelse:20. beträffande LVMatt med anledning av motion 1996/97:So603 yrkande 6 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,28. Ideella organisationer (mom. 21)(), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 68 börjar med ?Utskottetanser? och som slutar med ?Yrkandet avstyrks? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att ideella organisationer och många enskilda personer utförett mycket värdefullt arbete i kampen mot drogmissbruk och i vården avmissbrukare. De frivilliga organisationerna har också uppnått godabehandlingsresultat. Ett stort problem är att väntetiderna är alltförlånga för personer som på grund av missbruk behöver vård och rehabilitering.Denna brist kan enligt utskottets mening åtgärdas genom att stat och kommunregelbundet och konsekvent använder sig av de frivilliga organisationernasmöjlighet att erbjuda vård- och behandlingsplatser.dels att utskottets hemställan under 21 bort ha följande lydelse:21. beträffande ideella organisationeratt med anledning av motion 1996/97:So603 yrkande 13 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,29. Utvärdering m.m. av olika behandlingsinsatser (mom. 22)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 68 börjar med ?Det finns?och slutar med ?Motionsyrkandena avstyrks? bort ha följande lydelse:Behovet av behandlingshem för barn och ungdomar med missbruksproblem harsåvitt utskottet erfarit ökat. Detta har medfört att kommunerna, i den mån deinte har egna platser, får köpa platser på annat håll såväl inom landet somutomlands. Enligt utskottets mening finns det stora risker med att okritisktköpa platser på behandlingshem i andra länder. tillsynsansvargäller endast behandlingshem i . För att motverka risken attmissbrukare skickas till behandlingshem där kvaliteten på behandlingen ärmindre god eller behandlingen är rent av skadlig bör ett system förkvalitetskontroll utarbetas också för behandling utomlands. Det bör enligtutskottet ankomma på regeringen att utreda möjligheten att skapa ett sådantsystem.När det gäller den svenska missbrukarvården anser utskottet att det finnsett stort behov av att följa upp och utvärdera olika behandlings- ochrehabiliteringsinsatser. Behovet av kunskap om effekterna av olika insatseroch metoder inom missbrukarvården är stort. Ett ökat kommunalt samarbete måsteenligt utskottet komma till stånd för att resultaten inom missbrukar- ochungdomsvården skall kunna mätas och utvärderas på ett effektivt sätt. nu anfört bör med anledning av motionerna So48 (fp)yrkandena 13 och 14 och So656 (fp) yrkande 3 som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 22 bort ha följande lydelse:22. beträffande utvärdering m.m. av olika behandlingsinsatseratt med anledning av av motionerna 1996/97:So48 yrkandena 13 och 14och 1996/97:So656 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,30. Anhöriga till missbrukare (mom. 24)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 69 börjar med ?Med detsagda? och slutar med ?yrkande 14? bort ha följande lydelse:En framgångsrik rehabilitering av en missbrukare beror ofta på ett aktivtstöd från missbrukarens närmaste personkrets. Få kommuner har program för attstödja anhöriga till missbrukare. Individuellt stöd kan erbjudas men oftaförst efter förfrågan från den anhörige. Utskottet anser att den kommandeutredningen bör få i uppdrag att se över möjligheterna till ett mer aktivtstöd till den närmaste personkretsen kring en missbrukare. Detta bör medanledning av motion So40 (v) yrkande 9 ges regeringen till känna. Övrigamotioner under detta avsnitt avstyrks.dels att utskottets hemställan under 24 bort ha följande lydelse:24. beträffande anhöriga till missbrukareatt med anledning av motion 1996/97:So40 yrkande 9 och med avslag påmotionerna 1996/97:So645 delvis och 1996/97:So655 yrkande 14 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,31. (mom. 26)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 70 börjar med ?Utskottetbehandlade? och på s. 71 slutar med ?avstyrks därför? bort ha följandelydelse:Det är enligt utskottet viktigt att alla som är verksamma vid de olikaförvaltningarna, inom och i andra offentliga verksamheter fårkännedom om och tillämpar den. Frågor om barns rättigheteroch måste därför vara ett viktigt inslag i all utbildning förpersonalkategorier som arbetar med barn. Enligt utskottet bör ut- ochfortbildningen av dessa yrkesgrupper ses över för att säkerställa att idéernaom barnets rättigheter förankras och vidareutvecklas. Alla som handläggerärenden som rör barn måste öka sin kunskap om barn och barns sätt att uttryckasig samt anlita sakkunniga med reell kompetens när deras egen kunskap interäcker till. Utskottet anser att regeringen bör initiera konkretautbildningsinsatser för att höja berörda personalgruppers barnkompetens.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motion So48 (fp) yrkande 9 gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 26 bort ha följande lydelse:26. beträffande FN:s barnkonventionatt med anledning av motion 1996/97:So48 yrkande 9 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,32. Ändring av LVU (mom. 30), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 74 börjar med ?Utskottetbehandlade? och på s. 75 slutar med ?yrkande 5? bort ha följande lydelse:Barn som växer upp i missbrukarhem är ofta mycket utsatta. Det är därförangeläget att deras situation uppmärksammas och att åtgärder vidtas på ett såtidigt stadium som möjligt. Socialnämndernas åtgärder kommer oftaöverraskande för de berörda parterna och dessutom . Den gamlabarnavårdslagens 26 § innebar att de sociala myndigheterna i samarbete medfamiljen hade en reell möjlighet att på ett tidigt stadium hjälpa och stöttafamiljer där barnen riskerade att råka illa ut fysiskt eller psykiskt.Åtgärder enligt denna lag vidtogs stegvis och inleddes med att de socialamyndigheterna i samråd med familjen planerade insatser som syftade till attstötta familjen. Ledde inte detta till önskat resultat kunde barnavårdsnämndenkomma med förmaningar eller varningar. Därefter kunde de sociala myndigheternalämna föreskrifter om barnets levnadsförhållanden och för det fjärde beordraövervakning av barnet. Först som en sista åtgärd kunde beslut omomhändertagande bli aktuellt. Enligt utskottet gav dessa bestämmelser utrymmeför de sociala myndigheterna att bevara och respektera familjen som en enhetoch för familjen att själv förbättra sin situation. Genom att föräldrarna varmedvetna om att ytterligare åtgärder kunde komma att vidtas om ingenförändring till det bättre skedde fanns en möjlighet att på ett tidigt stadiumrädda barn från att skadas. Utskottet anser att lagen (1990:52) med särskildabestämmelser om vård av unga (LVU) skall kompletteras med föreskriftermotsvarande den gamla barnavårdslagens 26 §. Regeringen bör återkommatill med förslag till sådan lagreglering.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motion So603 (m) yrkande 5 gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 30 bort ha följande lydelse:30. beträffande ändring av LVUatt med anledning av motion 1996/97:So603 yrkande 5 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,33. Socialtjänstsekretessen (mom. 32), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 75 börjar med ?Såvälsocialutskottet? och slutar med ?yrkande 9? bort ha följande lydelse:Enligt utskottet bör uppgiften att minska ungdomsbrottsligheten ochförhindra att unga människor fastnar i kriminalitet ha högsta prioritet. I enutredningspromemoria från , Sekretess vid samarbete motungdomsbrott och ekobrott (Ju 1994:E), konstaterades att nuvarandesekretessregler försvårar ett effektivt samarbete mellan polisen ochsocialtjänsten. Utredningsarbetet resulterade i ett förslag till kompletteringav 14 kap. 2 § sekretesslagen. Lagförslaget innebär att socialtjänstsekretessinte skall hindra att uppgifter om ungdomar och deras närstående lämnas tillpolisen i vissa fall, om det finns påtaglig risk att den unge skall begå brottoch uppgifterna dessutom kan antas bidra till att förhindra brott. Utskottetanser att en ändring av sekretesslagen i enlighet med förslaget i promemorianbör ske. Regeringen bör återkomma till med förslag till ensådan reglering.Vad utskottet anfört bör med anledning av motion So44 (m) yrkande 9 gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 32 bort ha följande lydelse:32. beträffande socialtjänstsekretessenatt med anledning av motion 1996/97:So44 yrkande 9 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,34. Samverkan kring barn i riskzonen (mom. 33)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 75 börjar med ?Ipropositionen betonas? och slutar med ?avstyrker motionen? bort ha följandelydelse:Samverkan mellan och olika samhällssektorer är ofta nödvändigför att åstadkomma bästa möjliga insatser för den enskilde. Utskottet kankonstatera att det fortfarande finns brister i samarbetet avseende barn,människor med missbruksproblem och äldre. Inte sällan anges sekretesslagenlägga hinder i vägen för ett effektivt samarbete. Det finns emellertid falldär man utvecklat arbetssätt som gör att detta hinder bortfaller. Utskottetanser att dessa goda exempel skall förmedlas till de olika inblandadesamhällsorganen på ett effektivare sätt än . Riskbarn identifierasofta redan inom barnhälsovården. På några håll i landet görs försök därmödrahälsovården, barnhälsovården och skolhälsovården samlokaliseras ochtidigt samverkar kring riskbarnen. Enligt utskottet bör sådana försökstimuleras och ligga till grund för nya organisationsformer och arbetssätt.Vad utskottet anfört bör med anledning av motion So48 (fp) yrkande 7 gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 33 bort ha följande lydelse:33. beträffande samverkan kring barn i riskzonenatt med anledning av motion 1996/97:So48 yrkande 7 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,35. Omhändertaganden av barn (mom. 35)(), (), (), () ochAnnika () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 79 börjar med ?Regeringenkonstaterar? och slutar med ?yrkande 6? bort ha följande lydelse:Den kritik som riktats mot utredningar i ärenden rörandebarn och ungdomar måste enligt utskottets mening tas på stort allvar.Rättssäkerheten för den enskilda familjen i ärenden och mål enligt LVU måstestärkas och bli likvärdig med den som gäller i brottmål. Enligt utskottetskall endast mycket starka skäl kunna föranleda att ett barn rycks upp frånsin hemmiljö. måste emellertid beaktas att har tilluppgift att värna de barn som riskerar att fara illa i hemmiljön eller pågrund av sitt eget beteende. Utskottet ser positivt på regeringens förslagtill bl.a. skärpta regler för dokumentation och journalhantering men anser attfrågorna kring tvångsomhändertaganden av barn måste bli föremål för en djupareanalys. Regeringen bör därför tillkalla en utredning med uppdrag att se övernuvarande regler och föreslå ändringar som stärker rättssäkerheten för denenskilde i dessa mål och ärenden.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motionerna So44 (m) yrkande 7,So628 (mp) yrkande 10 och So49 (mp) yrkande 6 ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 35 bort ha följande lydelse:35. beträffande omhändertaganden av barnatt med anledning av motionerna 1996/97:So44 yrkande 7, 1996/97:So49yrkande 6 och 1996/97:So628 yrkande 10 samt med avslag på motion Ju512som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,36. Delegation av beslutsrätt (mom. 36)(), (), (), () ochAnnika () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 79 börjar med ?Utskottetanser? och slutar med ?yrkande 1? bort ha följande lydelse:Frågor som rör omhändertaganden är utan tvekan de allra svåraste ochkänsligaste inom område. Detta gäller alldeles särskiltomhändertaganden av barn. Ärendena kräver stor kompetens och livserfarenhet.Enligt nu gällande regler är det möjligt för en socialnämnd att delegerarätten att fatta beslut i ärenden om tvångsomhändertaganden enligt LVU och LVMtill ett arbets- eller socialtjänstutskott med endast ett begränsat antalpolitiker. Det finns många exempel på fall där beslut i ettärende rörande omhändertagande av ett barn visat sig vara grundat på felaktigauppgifter. Utskottet anser mot bakgrund härav att möjligheten att delegerabeslutsrätten avseende omhändertaganden av barn enligt såväl socialtjänstlagensom LVU bör tas bort. Beslut i dessa ärenden skall i stället fattas avsocialnämnden eller annan nämnd i kommunen som har ansvaret försocialtjänstfrågor. Denna ordning innebär att fler personer deltar i beslutet,vilket ökar möjligheten att fatta ett riktigt beslut. Regeringen bör snaraståterkomma till med förslag till en sådan lagreglering.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motion So43 (m) yrkande 1 gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 36 bort ha följande lydelse:36. beträffande delegation av beslutsrättatt med anledning av motion 1996/97:So43 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,37. Förhandlingar i länsrätt (mom. 37)(), (), (), () ochAnnika () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 79 börjar med ?I ärenden?och slutar med ?yrkandena 7-9? bort ha följande lydelse:Den som kallas till ett sammanträde hos en socialförvaltning eller till enförhandling vid länsrätten känner sig ofta liten, svag och utlämnad. Utskottetanser därför att den enskilde alltid skall ha rätt tillstöd av ett medborgarvittne eller annan stödperson. Rättssäkerheten vidhandläggandet av sociala mål i länsrätt ifrågasätts ofta av de inblandadeparterna. Enligt utskottet är det därför angeläget att förhandlingen är öppenom de som berörs av ett mål i länsrätt så önskar. Vid begäran om öppna dörrarmåste dock hänsyn tas till barnets bästa. För att undvika olämpligaplaceringar av barn skall enligt utskottet de kontrollbesök som socialtjänstengör i familjehemmen vara oanmälda.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motion So628 (mp) yrkandena 7-9ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 37 bort ha följande lydelse:37. beträffande förhandlingar i länsrättatt med anledning av motion 1996/97:So628 yrkandena 7-9 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,38. Kontaktpersoner (mom. 38)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 80 börjar med ?Ipropositionen? och slutar med ?avstyrker motionen? bort ha följande lydelse:En undersökning har visat att en stor del av de ungdomar som vistas på LVU-hem återfaller i kriminalitet och drogmissbruk så snart vården upphör. Myckettalar för att det är uppföljningsverksamheten som har de största bristerna. Isocialtjänstförordningen och LVU nämns bruket av kontaktperson endastbeträffande förebyggande insatser. I de flesta fall utses visserligen enkontaktman till utskrivna ungdomar men av kostnadsskäl ofta inte någon påsamma ort. Månadskostnaden för en plats på ett LVU-hem är relativt hög. Ettalternativ till det nuvarande systemet vore att minska tiden som tillbringaspå vårdhem för att på så sätt finansiera kontaktpersoner som ansvarar föruppföljning på ungdomarnas hemort. Förslaget skulle enligt utskottets meninggöra behandlingen effektivare, inte bara ur kostnadssynpunkt utan framför alltur vård- och rehabiliteringssynpunkt.Vad utskottet anfört bör med anledning av motion So608 (kd) ges regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 38 bort ha följande lydelse:38. beträffande kontaktpersoneratt med anledning av motion 1996/97:So608 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,39. Könsbaserad statistik (mom. 39)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 80 börjar med?Arbetsmarknadsutskottet? och slutar med ?yrkande 14 avstyrks? bort haföljande lydelse:De flesta myndigheter är medvetna om den könsbaserade statistikensbetydelse för jämställdheten mellan kvinnor och män. Könsbaserad statistiksynliggör förhållandena mellan könen och visar på missförhållanden som kantyda på könsdiskriminering. Utan könsbaserad statistik kan inte heller någrakonsekvensanalyser göras. Enligt utskottet är det för socialnämnderna avstörsta vikt att det förs könsbaserad statistik. Om kommunen exempelvis skallanslå medel till åtgärder för missbrukare är det viktigt att veta om flertaletmissbrukare är kvinnor eller män. Könsbaserad statistik på individnivå ärockså viktig för socialforskningen. Därigenom kan avslöjas om kvinnor ellermän behandlas diskriminerande inom , t.ex. om den ena gruppenfår mer hemtjänst eller ekonomiskt bistånd än den andra. Utskottet anser attregeringen bör ge i uppdrag att utforma direktiv förhur könsuppdelad statistik skall föras vid olika myndigheter.dels att utskottets hemställan under 39 bort ha följande lydelse:39. beträffande könsbaserad statistikatt med anledning av motion 1996/97:So40 yrkande 14 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,40. Familjerådslag (mom. 42)(), (), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 86 börjar med ?Utskottetdelar? och slutar med ?den grunden? bort ha följande lydelse:Försöksverksamheten med familjerådslag i har slagit väl ut.Utskottet anser att de erfarenheter som gjorts av modellen är så positiva attSocialstyrelsens utvärdering inte behöver avvaktas.