bet · GL01NU1 · 1997-12-02 00:00:00 — Regeringen anser att ansvaret för detta arbete bör överföras till SGU.Regeringen föreslår att för detta ändamål tas upp för år1998.Regeringen beräknar anslaget för nästa budgetår till 77 miljoner kronor.Förslaget har inte föranlett några motioner.Fortsatt statlig medverkan vid finansiering av ett civilt flygplansprojekt (A12)beslöt att anvisa högst förfinansiering av utveckling, tillverkning och marknadsföring av ett civiltflygplan kallat 2000 vid dåvarande (prop. 1989/90:51, bet.NU18). Utgående reservation vid slut prognosticeras till 74,1 miljonerkronor, vilket motsvarar återstående utbetalningar till flygplansprojektet. Föratt beslut skall kunna fullföljas föreslår regeringen att ett nyttreservationsanslag (A 12) skall föras upp på statsbudgeten för och att74,skall anvisas. Inga motioner har väckts på detta område.Stöd till varvsindustrinMotionernaRiksdagen bör göra ett uttalande om svensk varvsindustri, anförs det i motion1997/98:N243 (s). Motionärerna erinrar om att det träffades eninternationell överenskommelse om att varvsstödet skulle vara avvecklat underår 1996. I , som enda land, är de direkta subventionerna avveckladesedan flera år tillbaka, men praktiskt taget alla andra berörda länderfortsätter att subventionera sina varv. Motionärerna föreslår därför följandeåtgärder. Det första och mest naturliga är att , som , agerarkraftfullt för att avveckla subventionerna i alla länder. till dessatt andra länder är beredda att avveckla sina subventioner bör strävaefter att skapa samma villkor som i andra länder. Risken är annars uppenbar,påpekas det, att ytterligare företag slås ut av osund konkurrens. harinte råd att vara ädlare än andra länder, säger motionärerna.Riksdagen bör anmoda regeringen att utvärdera effekterna av avtal,anförs det i motion 1997/98:N288 (s). har riksdagenuttalat sin mening om att svenska varv bör konkurrera på en rättvis marknad,där olika länders befintliga varvsstöd är avvecklat. Med det motivet avslåsockså förslag om att införa ett svenskt varvsstöd. Det är av stor betydelse attSverige har en inhemsk kompetens inom reparations- och nybyggnadsverksamhet,anser motionärerna. Enligt deras mening är det viktigt att kan klaraservice och reparationer av svenska fartyg, men också av andra nationers fartygsom vistas i svenska vatten. Av samma skäl är det ur beredskapssynpunkt oerhörtviktigt att denna kompetens kan säkerställas, säger motionärerna.I motion 1997/98:N312 (v) föreslås införande av ett stöd till varvsnäringenoch att skall anvisas för detta ändamål. Motionärerna harsamma grundinställning som regeringen vad gäller det osunda i att genomstatsstöd hålla olika branscher under armarna. Skyddande subventioner skaparosund konkurrens och motverkar företagens utveckling. Varvsnäringen är dock ennäring där som enda skeppsbyggarnation i avskaffatsubventionerna, erinrar motionärerna om. Varvsnäringen lever underhårt tryck från statsstödda varv i och övriga världen. Motionärerna trorinte att skall bli en stor skeppsbyggarnation igen. Däremot vill deinte medverka till ett totalt utrotande av skeppsbyggarkompetens i landet.Några varv, med kapacitet, bör få möjlighet att överleva till dess attsubventionerna slopas bland världens varvsnationer, anför motionärerna.Också i motion 1997/98:N254 (v) föreslås att ett varvsstöd skall införas ochatt skall anvisas för ändamålet. Motionärerna har välkomnatOECD-avtalet om att slopa varvssubventionerna, som dock ännu inte är i kraft.Detta skapar en omöjlig situation för de svenska varven, anser motionärerna ochhävdar att dessa varv inte har någon chans att konkurrera med varv som får stödpå av produktionskostnaden. Det är viktigt ur bådeteknikutvecklings- och sysselsättningssynvinkel att det finns möjlighet tillnybyggnation av fartyg i , anför motionärerna. De anser att det intefinns någon anledning att under ytterligare godta ?långbänken ivarvsfrågan?. bör agera aktivt men inta samma position somandra länder. Förhoppningarna att existerande varvsstöd skall upphöra att gällavid /98 kommer förmodligen på skam, anför motionärerna. De anseratt, för att inte ytterligare tempoförluster skall uppstå, åtgärder bör vidtasför att garantera den svenska varvsnäringen konkurrensneutralitet /98.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog motionsyrkanden rörande varvsindustrin,liknande de här aktuella (bet. 1996/97:FiU20). anförde i sittyttrande (1996/97:NU8y) att det är mycket viktigt att olika industrigrenarerhåller konkurrensneutralitet i förhållande till motsvarande industrigrenar ikonkurrentländerna. Utskottet ansåg vidare att det inte är entillfredsställande ordning att det, till följd av att ännuinte har ratificerat , fortfarande förekommer subventioner iSveriges konkurrentländer och att regeringen med all kraft bör verka för attdessa upphör.Inom slöts en överenskommelse mellan Europeiska gemenskapen,, , , Republiken (), ochSverige. Avtalet innebär i princip att allt direkt och indirekt statligt stödtill varvsindustrin skulle upphöra . Avtalets ikraftträdandehar försenats på grund av att som enda part ännu interatificerat det. Avtalets förbud mot statligt stöd kommer att bli direkttillämpligt i EU:s medlemsstater genom en av rådet beslutad EG-förordning. Denordiska näringsministrarna har i ett gemensamt brev uppmanatFörenta staterna att ratificera avtalet.Riksdagen beslöt om införande av ett kreditgarantisystem förfartygsfinansiering i syfte att underlätta försäljningen av svenskbyggda fartyg(prop. 1994/95:100 bil. 13, bet. Inom ramen för systemet kan statengarantera dels varvets finansiering, dels redarens finansiering för attförvärva fartyget. Garantisystemet är utformat så att det inte innehåller någotstatligt stöd, eftersom de som tas ut för utestående garantierlångsiktigt täcker systemets kostnader.På uppdrag av Närings- och har en konsultrapport omvarvsnäringen tagits fram - Konkurrensvillkoren för svenskvarvsnäring (dnr N 97/513/F). I utredningen görs en kartläggning av befintligproduktionskapacitet och antalet sysselsatta inom den svenska varvsindustrin.Utredaren gör bedömningen att den enda möjligheten att bibehålla en svenskvarvsindustri som förmår att konkurrera med den i andra länder synes vara attåterinföra stöd i någon form. Därvid ses det som naturligt att välja den formav stöd som finns inom EU, nämligen ett kontantstöd som är baserat påkontraktsbeloppet. Kostnaderna för ett sådant stöd uppskattas till 60(80miljoner kronor per år.Vid industriministrarnas rådsmöte var frågan omvarvsindustrin uppe som en diskussionspunkt. Bakgrunden var att det vid rådetsmöte förelåg en kvalificerad majoritet för dels ett nytt särskiltprogram för varvsindustrin, dels en förlängning t.o.m. avdet s.k. sjunde varvsdirektivet som i sin nuvarande lydelse tillåter stödt.o.m. Underförstått är att det sjunde varvsdirektivetskall upphöra så snart ratificerar eller så snartdet nya programmet för varvsindustrin har antagits. och godtoginte dessa slutsatser. Vid rådsmötet presenterades dels ettmeddelande om varvsindustrins konkurrenskraft, Mot en ny varvspolitik(KOM/97/470), dels ett förslag till förordning om fastställande av nya reglerom stöd till varvsindustrin (KOM/97/469).Det förstnämnda dokumentet innehåller dels en kartläggning av varvsindustrinrunt om i världen, dels en analys av konkurrenssituationen och hur deneuropeiska varvsindustrin skall kunna möta denna konkurrens. I dokumentetframhålls bl.a. följande åtgärder för att möta konkurrensen från omvärlden:strategisk planering genom att fokusera på marknadssegment där efterfråganväxer, strukturomvandling genom att t.ex. slå samman vissa varv och genom attlägga ned olönsamma varv, etablering av strategiska allianser mellan europeiskavarv, närmare samarbete med övrig industri, ökade insatser för marknadsföring,ökad satsning på forskning och utveckling samt ökad satsning på innovationer.Som en röd tråd genom förslaget löper betydelsen av samarbete och satsningar påFoU samt innovationer. betonas att ansvaret för detta i första handvilar på industrin själv.Det andra dokumentet innehåller ett förslag om en förlängning av det sjundevarvsdirektivet i avvaktan på att träder i kraft, dock längst framtill . Avsikten är att beslut i frågan skall fattas vid ettrådsmöte , eftersom och Ekonomiska ochsociala kommitténs yttranden inte kan påräknas . Dokumentetinnehåller vidare ett förslag till förordning om fastställande av nya reglerför stöd till varvsindustrin. Denna förordning är tänkt att ersätta det sjundevarvsdirektivet och innebär i princip att följande stöd tillåts: driftstöd på (4,för mindre kontrakt och ombyggnad) som skall avskaffas vid utgången avår 2000, kontraktsrelaterat stöd i form av utvecklingsbistånd till ,nedläggninsstöd, omstruktureringsstöd - varvid vid beviljandet noga skallövervakas att det bara får ske en gång, investeringsstöd för innovationer,regionala investeringsstöd, stöd till forskning och utveckling samt stöd tillmiljöskydd. Av de nämnda stöden är endast driftstödet, nedläggningsstödet ochinvesteringsstödet för innovationer särskilt inriktade mot varvsindustrin -övriga stöd gäller generellt. Den nya förordningen är tänkt att tillämpas underåren 1999(2003. För tiden härefter skall varvsindustrin arbeta under sammavillkor som övrig industri.Den svenska positionen vid ministerrådsmötet var att är negativt tillförlängning av det sjunde varvsdirektivet och avser att rösta mot en sådan. Ifråga om meddelandet om varvsindustrins konkurrenssituation delar iprincip kommissionens syn. När det gäller frågan om avveckling av driftstödetbör däremot, enligt uppfattning, detta ske så fort som möjligt. Området beslutar i enlighet med kommissionens förslag avseende förlängning av detsjunde varvsdirektivet bör, enligt mening, förbudet mot driftstödinföras senast när förordningen med nya regler om varvsstöd träder i kraft,dvs. Frågan om ny förordning kommer upp vid ettindustriministermöte under våren 1998.Näringsminister har besvarat tvåinterpellationer om varvsstöd - en (1996/97:288) av () och en (1997/98:2) av (). Näringsministernredovisade sakläget beträffande och frågans hantering inom EU. Hansade att det skulle kunna hävdas att varvsstödet - i vart fall som en temporäråtgärd - bör återinföras av rättviseskäl för att ge svenska varv sammaförutsättningar som övriga varv inom EU. Men att återinföra varvsstödet ochlämna mer stöd till varven än till övrig industri vore, enligt statsrådet,långsiktigt en dålig användning av statens medel. bör i stället strävaefter att konkurrera med en fartygsproduktion med högt förädlingsvärde och intekonkurrera med låga priser som skapas på konstlad väg genom statligt driftstöd.Kan en uppgörelse inom EU komma till stånd, så kan de svenska varven konkurreramed övriga europeiska varv på samma villkor framöver, anförde han vidare.Näringsministern har också besvarat ett flertal frågor iriksdagen om varvsstödet.Teknologisk infrastruktur (B)Patentbesvärsrätten (B 1)Patentbesvärsrätten (PBR) är en fristående förvaltningsdomstol med uppgift attpröva överklaganden av beslut av () enligtvad som föreskrivs i lagstiftningen för patent och mönsterskydd m.m. Anslagetmotsvaras av inbetalningar från PRV till inkomsttitel på statsbudgeten.Samtliga verksamhetsmål har uppnåtts och ärendebalanserna minskar inomsamtliga ärendetyper. Medelbehandlingstiden för patentmålen gick upp från 1,2till , att jämföra med regleringsbrevets mål på . Ärendebalansenför övriga mål har minskat kraftigt. Produktiviteten har minskat något underåret. Regeringens bedömning är att PBR avgör mål och ärenden på ett rättssäkertoch effektivt sätt och att resultatet sammantaget är tillfredsställande. RRVhar inte anfört några invändningar i sin revisionsberättelse.Regeringen beräknar anslaget för nästa budgetår till 77 miljoner kronor.Förslaget har inte föranlett några motioner.Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet (B 2)Verksamhet och anslagStyrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) är centralförvaltningsmyndighet för teknisk kontroll samt nationellt ackrediteringsorganför laboratorier och för certifierings- och kontrollorgan. Regeringen avser attför ge SWEDAC följande övergripande mål: vad gäller kontroll-ordningarför bedömning av överensstämmelse: att nationellt utveckla och i samråd medberörda myndigheter upprätthålla kontrollordningar i öppna system som dels geren tillfredsställande säkerhet vad gäller liv, hälsa och miljö, dels står iöverensstämmelse med principerna inom EU och även i övrigt godtasinternationellt samt att internationellt verka för tillkomsten av enhetligakontrollsystem och normer om ömsesidigt godtagande av resultat från provningar,certifieringar eller andra bevis om överensstämmelse som undanröjer tekniskahandelshinder, vad gäller samordning av marknadskontrollen i : att verkaför att övervakning och kontroll av produkter på marknaden sker heltäckande,effektivt och efter enhetliga och internationellt accepterade principer, vadgäller legal mätteknik och ädelmetallkontroll: att verka för att korrekta mät-och mängduppgifter anges inom handel och industri genom behovsanpassadregelgivning och för en tillfredsställande tillsyn inom verksamhetsområdenalegal mätteknik och ädelmetallkontroll, vad gäller uppdragsverksamheten(ackreditering m.m.): att nationellt och internationellt uppnå en acceptans avoch förtroende för svenska provningar, certifieringar och andra bevis omöverensstämmelse. RRV bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt ärrättvisande.Regeringen beräknar anslaget för nästa budgetår till 77 miljoner kronor.Förslaget har inte föranlett några motioner.Ändring i lagen (1986:985) om handel med ädelmetallarbetenEnligt nuvarande lydelse av lagen gäller att utländska tillverkare ellerimportörer vid yrkesmässig export till endera skall låta registrerasina namnstämplar i eller låta genomföra tredjepartskontroll hosSveriges , som då sätter på den s.k.kattfoten. För att åstadkomma en fri varurörlighet behöver märkningar ochkontroll-ordningar från andra EU-länder jämställas med den svenska om vissaförutsättningar är uppfyllda. I detta syfte föreslår regeringen att i 8 § i denaktuella lagen skall införas ett tredje stycke av innebörd att med svenskkontrollstämpel (kattfoten) skall jämställas kontrollstämpel från ettkontrollorgan i något annat EES-land, om organet är kompetent och oberoende.Ändringen har som syfte att bringa svensk rätt iöverensstämmelse med EG-rätten som den kommit till uttryck i det s.k.Houtwippermålet. Lagförslagets innebörd är sådan att Lagrådets yttrande skullesakna betydelse. Det finns emellertid anledning att se över den svenskaädelmetallkontrollen i vissa andra avseenden, anser regeringen och avser attuppdra åt SWEDAC att göra denna översyn.Ändring i lagen (1992:1119) om teknisk kontrollDen riksprovplatsavgift som AB erlägger enligt 21 § lagen(1992:1119) om teknisk kontroll bör avskaffas, anser regeringen och föreslåratt denna paragraf skall upphävas. Vissa andra ändringar av i huvudsakförtydligande slag föreslås också. Det gäller bl.a. bestämmelserna om s.k.anmälda organ. Det finns också skäl, anser regeringen, att sedan de sistariksprovplatserna numera avskaffats upphäva de bestämmelser i lagen som gällerriksprovplatser. Det betyder att 6(10 §§ upphävs och att ändringar görs i 1, 2och 19 §§. Lagändringarna har sådan karaktär att Lagrådets yttrande skullesakna betydelse.Från Närings- och har anmälts att ett förbiseende hargjorts i budgetpropositionen i den här aktuella delen. I lagen (1993:584) ommedicintekniska produkter finns i 7 § en hänvisning till anmält organ enligtlagen om teknisk kontroll. En konsekvensändring bör således göras i denförstnämnda lagen. Utskottet återkommer till denna fråga i ett avslutandeavsnitt om vissa lagändringar.Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Bidrag till riksmät-platser(B 3)Anslaget disponeras för bidrag till följande fyra riksmätplatser: (), Flygtekniska försöksanstalten, och . I SWEDAC:s myndighetsuppgifteringår att ha ett övergripande samordnings- och medelsfördelningsansvar förinvesteringar och underhåll av utrustning hos riksmätplatserna, att utövatillsyn samt att planera normaliehållningsinsatserna inom området.Regeringen anser att riksmätplatsorganisationen bör ges ett tydligthuvudmannaskap och avser därför ta initiativ till att ytterligare utvärderakonse-kvenserna av att koncentrera primärmetrologin till helstatliga SP.Regeringen anser vidare att införande av ett system med referenslaboratorierkan stärka den mättekniska verksamheten i landet och att ett arbete krävs föratt utveckla kriterier och kompetenskrav som dessa laboratorier skall uppfylla.För att genomföra dessa två förändringar krävs ett fördjupat underlag avseendesåväl konse-kvenser hos berörda riksmätplatser som erforderliga regel- ochbudgettekniska ändringar. Regeringen avser därför att inhämta ytterligareunderlag och att därutöver pröva alternativa möjligheter till finansiering,innan ett slutligt ställningstagande kan göras.Regeringen beräknar anslaget för nästa budgetår till 8,3 miljoner kronor.Förslaget har inte föranlett några motioner.Elsäkerhetsverket (B 4)är förvaltningsmyndighet för tekniska säkerhetsfrågor påelområdet. De övergripande målen för verksamheten är att förebygga avelektricitet orsakad skada på person och egendom samt störningar påradiokommunikation och näringsverksamhet inom området elektromagnetiskkompatibilitet (EMC). Verksamheten bedrivs med sådan inriktning att de uppsattamålen huvudsakligen har uppnåtts, sägs det i propositionen. RRV har inte anförtnågra invändningar i sin revisionsberättelse.Regeringen beräknar anslaget för nästa budgetår till 37,0 miljoner kronor.Förslaget har inte föranlett några motioner.Sprängämnesinspektionen (B 5)är central förvaltningsmyndighet för frågor som rörbrandfarliga och explosiva varor. Det övergripande målet för verksamheten äratt förebygga att personer och egendom kommer till skada vid hantering avsådana varor. Inspektionens verksamhet består av utarbetande av regler i formav föreskrifter och allmänna råd, tillsynsarbete, tillståndsgivning ochgodkännandeverksamhet. Regeringen gör bedömningen att verksamheten bedrivs medsådan inriktning att de uppsatta målen huvudsakligen har uppnåtts. RRV har inteanfört några invändningar i sin revisionsberättelse.Regeringen beräknar anslaget för nästa budgetår till 37,0 miljoner kronor.Förslaget har inte föranlett några motioner.Bidrag till standardisering, provnings- och mätteknisk FoU m.m. (B 6)Från anslaget utgår bidrag till standardiseringsverksamheten för att SISStandardiseringen i som centralorgan, tillsammans med åttaauktoriserade standardiseringsorgan för olika verksamhetsområden, skall verkaför svensk standardisering nationellt, europeiskt och globalt. Vidare utgårbidrag till () för uppgifterinom teknisk forskning och utveckling av mät- och provningsteknik,primärmetrologi samt därtill anknuten standardisering. Från anslagetfinansieras slutligen verksamheter inom området tekniskinformationsförsörjning. För detta ändamål anvisas medel till TekniskaNomenklaturcentralen (TNC) och Tekniska ().RRV har utrett hur effektivt statsanslaget till standardiseringenanvänds samt bedömt ändamålsenligheten med den tillämpade bidragsmodellen.Enligt RRV finns det skäl för staten att mer aktivt medverka i och därmed fåinflytande över standardiseringen. RRV föreslår vidare en nyfinansieringsmodell. Förslagen övervägs av regeringen. SP:stjänster inom FoU och rådgivning samt TNC och TLS uppfyller väl de angivnaverksamhetsmålen, sägs det i propositionen.Regeringen beräknar anslaget för nästa budgetår till 70,6 miljoner kronor.Förslaget har inte föranlett några motioner.Patent- och registreringsverketPatent- och registreringsverket (PRV) är central förvaltningsmyndighet förfrågor om patent, varumärken, mönster, efternamn och förnamn samt förregistreringsärenden angående aktiebolag, filialer, handelsbolag, ekonomiskaföreningar och europeiska ekonomiska intressegrupperingar. PRV för ävenregister över fysiska personers och dödsbons konkurser samt näringsförbud.Verksamheten vid PRV finansieras genom avgifter. Avgifterna skall ge fullkostnadstäckning. Verksamheten med patent, varumärken och mönster skall ge ettöverskott som motsvarar kostnaden för Patentbesvärsrättens verksamhet.Regeringens sammantagna bedömning av PRV:s verksamhet är att verket levererarserviceinriktade tjänster med hög kvalitet och att resultatet ärtillfredsställande. RRV har inte anfört några invändningar i sinrevisionsberättelse.Inga motioner har väckts på detta område.Konkurrensfrågor (C)(C 1)är central förvaltningsmyndighet för konkurrensfrågor.Förutsättningarna för fortsatta arbete påverkas i viss mån avde åtgärder regeringen vidtagit efter förslag som lämnats iKonkurrenslagsutredningens betänkande. Här avses de nya s.k. bagatellregler isamband med förvärvsprövning som har trätt i kraft och somförutses förenkla procedurerna för företag och innebära en viss avlastning påverkets arbetsbörda. Fortsatt beredning av utredningens förslag pågår inomRegeringskansliet.En genomgripande omorganisation genomfördes vid den 1september 1995 i syfte att effektivisera verksamheten och att öka utrymmet förärenden på verkets eget initiativ och för uppföljning. En särskild avdelningför beredning av gamla ärenden har inrättats. Regeringen uttalar att en ökadprioritet bör ges åt arbetet med att ta egna initiativ och i fråga om aktivauppföljningsåtgärder av redan fattade beslut. RRV har inte lämnat någrainvändningar i sin revisionsberättelse.Regeringen beräknar anslaget för nästa budgetår till 62,1 miljoner kronor.MotionernaRiksdagen bör göra ett uttalande om behovet av att utveckla Konkurrensverkettill en myndighet med ett bredare perspektiv på konkurrens, effektivitet ochvälfärd, anförs det i motion 1997/98:N214 (s). En väl fungerande konkurrens ären förutsättning för en gynnsam utveckling av en marknadsekonomi som densvenska, sägs det. Som redskap för att konkurrensen skall fungera finns bl.a.konkurrenslagen (1993:20) och . Med hänsyn till de starkaproducentintressen som ständigt försöker begränsa konkurrensen behövs det såvälen kraftfull lagstiftning som en stark myndighet, anser motionären. Han erinrarom att , som har haft till uppgift att kartlägga ochsammanställa erfarenheter av lagens utformning, tillämpning och administrativtförfarande under lagens första , lade fram sitt betänkande(SOU 1997:20). I betänkandet sägs bl.a. att en samhällsekonomisk utvärdering avkonkurrenslagen endast kan göras på lång sikt, men att också detta är förenatmed betydande svårigheter. Det finns skäl att föra in konkurrensfrågorna i ettbredare samhällsperspektiv, eftersom konkurrens till varje pris i flera fallkan innebära samhällsekonomiska kostnader och onödiga välfärdsförluster, menarmotionären. Han hänvisar till att LO uttryckt uppfattningen attKonkurrensverkets instruktion bör ändras så ?att den inte ger utrymme förtolkningar som bidrar till att välfärdsutvecklingen hindras?. Enligtmotionärens mening har i flera fall givit uttryck för enalltför snäv syn på de frågor som ligger inom dess område. Ofta tycks det inteha någon betydelse för verket om en avreglering leder till sämre service förmedborgarna, ökad ekonomisk brottslighet eller sämre arbetsmiljö, hävdar han. Imotionen lämnas följande exempel på frågor där agerandet från Konkurrensverketoch dess tjänstemän anses ha skadat förtroendet för verkets inställning tillviktiga samhällsproblem: avregleringen av flyget, landstingenstvätteriverksamhet, uttalande om att alla kommunala bolag bör avvecklas,uppdelning av och utbyte av teleabonnemang mot s.k. ISDN-abonnemang.I motion 1997/98:N250 (s) begärs en översyn av det regelverk som styrKonkurrensverkets verksamhet i syfte att stärka det konsumentpolitiskaperspektivet inom konkurrenspolitiken.