bet · GK01UU13 · 1997-05-20 00:00:00 — En analys av demokratiska brister inom EU (mom. 6)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnitt 5.1 under rubriken överväganden börjar med "anför" och slutarmed "yrkande 1" bort ha följande lydelse:Skrivelsen klargör inte att EU lider av stora demokratiska brister som gördet svårt för medborgarna, särskilt i de mindre länderna, att påverka utveck-lingen. I demokratiska system är de folkvaldas rätt till initiativ grundläggan-de. I EU är initiativrätten i huvudsak ett monopol för den politiskt oberoendekommissionen. Denna kommission står under stark påverkan av starka lob-bygrupper. I skrivelsen beskrivs Coreper endast som ett beredande organ.Detta är enligt utskottet missvisande. Tjänstemännen i Coreper fattar en radbeslut av lagstiftande karaktär som binder medlemsstaterna och som formelltbekräftas på rådsmötet. Ytterligare ett exempel på hur politiska frågor avgörsav tjänstemän är förestående beslut om det svenska system-bolagets rätt att existera. Genom ett beslut av oberoende jurister som aldrigställs till svars i ett allmänt val kan en viktig grundförutsättning i svensksocialpolitik avskaffas.Bristen på demokrati inom EU är enligt utskottet ett viktigt skäl till attSverige bör motsätta sig att ytterligare makt överlämnas till EU:s institutio-ner.Utskottet välkomnar i och för sig regeringens skrivelse. I vissa fall ges re-lativt uttömmande redogörelser, i andra fall är redogörelserna alltför sum-mariska. Också en belysning av misslyckanden och bakslag behövs för att geen helhetsbild. Det vore också på sin plats att en mer ingående redogörelselämnades för vilka effekter det svenska medlemskapet har haft. I skrivelsenförs praktiskt taget inga diskussioner om de demokratiska svagheterna i EU:sbeslutssystem och vilka konsekvenser det medfört under verksamhetsåret.Det anförda bör med anledning av motion U11 (v) yrkande 1 somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande en analys av demokratiska brister inom EUatt med anledning av motion 1996/97:U11 yrkande 1 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. Anslag för information och studier om och EU:sutveckling (mom. 8)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnitt 5.1 under rubriken överväganden börjar med "Vad avser" och slutar med "U513 (v,mp)" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att särskilda anslag därutöver bör anslås för informa-tionsverksamhet av organisationer. Inte minst med tanke på avsaknad av enbred debatt om EU-frågorna och den okunskap som råder är motionärernasförslag om ett permanent bistånd i form av projektbidrag för information ochstudier om och utveckling värt att ta på allvar. I Danmarkfinns motsvarande anslag. De båda EU-kritiska folkrörelserna får 700 000danska kronor i årligt statligt anslag. Det är viktigt att negativ kritik intesaknas i den information om EU som går ut till svenska medborgare. Att detfinns möjligheter till djupare studier av Europeiska unionen för såväl ja-sidan som nejsidan i EU-debatten är värdefullt ur demokratisk synvinkel. Föratt få ordentligt genomslag bör anslaget, enligt utskottets uppfattning, vara astorleksordningen 10 miljoner kronor.Det anförda bör med anledning av motion U513 (v, mp) som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande anslag för information och studier om ochEU:s utvecklingatt med anledning av motion 1996/97:U513 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,8. Familjen och den sociala dimensionen (mom. 12)() anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsitt 5.2 under , sysselsättning samt mänskliga rättigheter börjarmed "anför" och slutar med "yrkande 7" bort ha följandelydelse:Familjen och andra små naturliga gemenskaper bör stå i centrum för soci-al- och samhällspolitiken inom EU. Utvecklingen av Europeiska unionenssociala dimension är nödvändig för att stärka de europeiska familjernas ochmedborgarnas villkor. Utskottet anser att den sociala dimensionen måstefrämja socialt ansvar och personlig utveckling genom valfrihet och subsidi-aritet. Även om reglerna för familjepolitiken bör förbli nationella är detenligt utskottets mening viktigt att man på europeisk nivå är överens om attfrämja de små gemenskaperna som utgör samhällets fundament. Staten måsteuppmuntra och stödja familjen men får aldrig ersätta den. Samhällets uppgiftär att stödja familjen på neutralast möjliga sätt. Stor uppmärksamhet börägnas åt att omsorgen om barn, äldre och sjuka utformas så att den stämmeröverens med människans och familjens önskemål och behov.Det anförda bör med anledning av motion U515 (kd) yrkande 7som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande familjen och den sociala dimensionenatt med anledning av motion 1996/97:U515 yrkande 7 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,9. Beslutsregler avseende miljöskatter inom EU (mom. 22)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnitt 5.2 under rubriken och djurhälsa börjar med "Utskottet delar" och slutar med "yrkande 7"bort ha följande lydelse:Utrikesutskottet gör en delvis annan bedömning än skatte- och jordbruks-utskotten. uppfattning är att kravet på enhällighet vid besluom miljöskatter begränsar möjligheten att vidta de åtgärder som behövs föratt uppnå de gemensamma miljömålen. Svårigheterna att nå enighet om enminiminivå för koldioxidskatten visar på problemen med dagens beslutsreg-ler. bör verka för en ändring av som gör det möjligt attmed kvalificerad majoritet införa miljöavgifter som syftar till att motverkagränsöverskridande miljöproblem. Av ändringen bör det framgå vilka för-oreningar som kan avgiftsbeläggas, att intäkten tillfaller det enskilda med-lemslandet och att det skall vara fråga om minimiavgifter. Det är också ut-skottets mening att bör verka för en ändrad arbetsfördelning, så attbeslut om miljöavgifter tas i miljöministerrådet i stället för i finansministerrådet.Det anförda bör med anledning av motionerna U515 (kd) yrkande35, U15 (kd) yrkande 4 (delvis), Jo729 yrkande 2 och Jo759 (fp) yrkande 7som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 22 bort ha följande lydelse:22. beträffande beslutsregler avseende miljöskatter inom EUatt med anledning av motionerna 1996/97:U515 yrkande 35,1996/97:U15 yrkande 4 (delvis), 1996/97:Jo729 yrkande 2 och1996/97:Jo759 yrkande 7 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,10. Beslutsregler avseende miljöskatter inom EU (mom. 22)() anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnitt 5.2 under rubriken och djurhälsa börjar med "Utskottet delar" och slutar med "yrkande 7"bort ha följande lydelse:Utrikesutskottet noter vad skatte- och jordbruksutskotten har anfört ochvill för sin del framhålla följande.Kravet på enhällighet vid beslut om miljöskatter begränsar möjligheten attvidta de åtgärder som behövs för att uppnå de gemensamma miljömålen.Svårigheterna att nå enighet om en miniminivå för koldioxidbeskattningenvisar enligt utskottets mening på problemen med dagens beslutsregler.Sverige bör verka för en ändring av som gör det möjligt attmed kvalificerad majoritet införa miljöavgifter, som syftar till att motverkagränsöverskridande miljöproblem. Av ändringen bör det framgå vilka för-oreningar som skall avgiftbeläggas, att intäkten tillfaller det enskilda med-lemslandet och att det skall vara fråga om minimiavgifter. bör vidareverka för en ändrad arbetsfördelning så att beslut om miljöavgifter tas i mil-jöministerrådet i stället för i finansministerrådet.Det anförda bör med anledning av motionerna U515 (kd) yrkande35, U15 (kd) yrkande 4 (delvis), Jo729 yrkande 2 och Jo759 (fp) yrkande 7som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 22 bort ha följande lydelse:22. beträffande beslutsregler avseende miljöskatter inom EUatt med anledning av motionerna 1996/97:U515 yrkande 35,1996/97:U15 yrkande 4 (delvis), 1996/97:Jo729 yrkande 2 och1996/97:Jo759 yrkande 7 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,11. Förändringar i artikel 100a i (mom. 24)() anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnitt 5.2 under rubriken och djurhälsa börjar med "noterar" och slutar med"och 8" bort ha följande lydelse:Utrikesutskottet noterar vad som anförts av konstitutions- och jordbruksut-skotten men gör en annan bedömning. Enligt utskottet bör bevisföringen varaomvänd när det gäller tillämpningen av artikel 100a i . Utskot-tet förordar även upprättandet av en särskild instans i förärenden som gäller genomförandet av denna bestämmelse.Det anförda bör med anledning av motion Jo794 (v) yrkandena 7och 8 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 24 bort ha följande lydelse:24. beträffande förändringar i artikel 100a i Romfördragetatt med anledning av motion 1996/97:Jo794 yrkandena 7och 8 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,12. Djurskyddsfrågorna i regeringskonferensen (mom. 25)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnitt 5.2 under rubriken och djurhälsa börjar med "avstyrker" och slutar med"U510 (mp)" bort ha följande lydelse:Utrikesutskottet anser för sin del att det är angeläget att införliva krav pådjurskydd och djurhälsa i under regeringskonferensen.Flera länder vid sidan av har under regeringskonferensen väckt frå-gan om att bör ändras så att djurskydd inkorporeras. Det äroacceptabelt att djur enligt definieras som varor eller jord-bruksprodukter och inte som levande, kännande varelser. Utrikesutskottetanser att regeringen aktivt bör verka för att införliva "Animal Welfare" iEU:s fördrag.Det anförda bör med anledning av motion U510 (mp) som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 25 bort ha följande lydelse:25. beträffande djurskyddsfrågorna i regeringskonferensenatt med anledning av motion 1996/97:U510 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,13. Hållande av folkomröstning med anledning avregeringskonferensens resultat (mom. 39)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnitt 5.2 under rubriken börjar med "anför" och slutar med"yrkande 3" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att en folkomröstning skall hållas om resultatet av , om de föreslagna förändringarna av EU:s traktat skulleleda till ytterligare avgivande av suveränitet till EG, dvs. ett förstärkande adet överstatliga inslaget i samarbetet.Det anförda bör med anledning av motionerna U12 (mp) yrkande2, K605 (mp) och U516 (s) yrkande 3 som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under moment 39 bort ha följande lydelse:39. beträffande hållande av folkomröstning med anledning av re-geringskonferensens resultatatt med anledning av motionerna 1996/97:U12 yrkande 2,1996/97:K605 och 1996/97:U516 yrkande 3 som sin mening ger re-geringen till känna vad utskottet anfört,14. De mänskliga rättigheterna och EU:s relationer till tredjeland (mom. 49)() anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnitt 5.4 under rubriken förbindelser med omvärlden inklusive den gemensammautrikes- och säkerhetspolitiken börjar med "Utskottet vill" och slutar med"som besvarad" bort ha följande lydelse:Utskottet är övertygat om att det faktum att skrivningarna i avtalen varierarinte avspeglar någon variation från EU:s sida i synen på att respekten för demänskliga rättigheterna skall upprätthållas. Däremot kan EU:s motpart kännatveksamhet vad gäller vikten av att respektera de mänskliga rättigheterna, närde i vissa avtal utgör en grund för parternas inrikes- och utrikespolitik, iandra en vägledning eller bara en inspiration. Att olika länder vid ett avtalsingående är på olika avstånd från målet ändrar inte på de folkrättsliga kravenvad gäller de mänskliga rättigheterna. Därför bör verka för att EU isina avtal har samma skrivning om respekten för de mänskliga rättigheterna.Det anförda bör med anledning av motion U16 (mp) som sin me-ning ge regeringen till känna samt förklara motion U516 (s) yrkande 7 besva-rad med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under moment 49 bort ha följande lydelse:49. beträffande de mänskliga rättigheterna och EU:s relationer tilltredje landatt med anledning av motion 1996/97:U16 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört samt förklarar motion1996/97:U516 yrkande 7 besvarad med vad utskottet anfört,15. Inriktningen av biståndet inom Lomésamarbetet (mom. 51)(), (), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnitt 5.4 under rubriken förbindelser med omvärlden inklusive den gemensammautrikes- och säkerhetspolitiken börjar med "Utskottet noterar" och slutar med"yrkande 4 (delvis)" bort ha följande lydelse:Då trädde i kraft var EG:s biståndsverksamhet begrän-sad till 18 utvecklingsländer, samtliga före detta kolonier. harbiståndet kraftigt expanderat och , som omfattar 70länder i , och Stilla Havsregionen, är det största bi-ståndsprogrammet.Loméavtalet tillkom 1975 framför allt för att tillgodose franska och brittis-ka krav på garantier om förmånliga handelsvillkor för f.d. kolonier. Världs-bilden har dock förändrats under de som avtalet har funnits till. År2000 löper det nuvarande avtalet ut och det är därför aktuellt att se övesamarbetet med AVS-länderna och förbereda formerna för ett framtida part-nerskap. I kommissionens grönbok (Kom(96) 570) som behandlar dessafrågor framhålls också vikten av att samarbetet omformuleras mot bakgrundav att den koloniala och postkoloniala perioden är förbi.Liksom kommissionen anser utskottet att tonvikten på biståndet i störreutsträckning måste läggas på de allra fattigaste länderna. bör ställasig bakom en sådan reform.Det anförda bör med anledning av motion U15 (kd) yrkande 4(delvis) som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 51 bort ha följande lydelse:51. beträffande inriktningen av biståndet inom Lomésamarbetetatt med anledning av motion 1996/97:U15 yrkande 4(delvis) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,16. Fördelningen av EU:s bistånd mellan Central- ochÖsteuropa och utvecklingsländerna (mom. 52)(), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnitt 5.4 under rubriken förbindelser med omvärlden inklusive den gemensammautrikes- och säkerhetspolitiken börjar med "Enligt vad" och slutar med"yrkande 5" bort ha följande lydelse:Det internationella utvecklingsbiståndet från den rika världen till de fatti-gaste länderna minskar. Ett sätt att dölja denna utveckling har varit att - ikommissionens redovisning av EU:s bistånd - lägga samarbetet med länder-na i under samma utgiftsområde som utvecklingsbi-ståndet. Utskottet anser att båda biståndsformerna är av stor betydelse och attEU-medel även fortsättningsvis skall utgå. Däremot har medel för samarbetetmed länderna i utökats utan att motsvarande ökningskett för biståndet till utvecklingsländerna. Utskottet vill framhålla vikten aatt utvecklingsbiståndet bibehåller sin andel av det totala biståndsflödet frånEU samt att de både biståndsformerna hålls åtskilda i kommissionens budget.Det anförda bör med anledning av motion U508 (v) yrkande 5 somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 52 bort ha följande lydelse:52. beträffande fördelningen av EU:s bistånd mellan Central- ochÖsteuropa och utvecklingsländernaatt med anledning av motion 1996/97:U508 yrkande 5 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,17. Tjänstebeskattning (mom. 54), , och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnitt 5.5 under rubriken och arbetsmarknadspolitik börjar med "delar"och slutar med "nationell kompetens" bort ha följande lydelse:Utrikesutskottet anser emellertid att en tyngdpunktsförskjutning måste skei riktning mot en mer företagsvänlig politik, där selektiva inslag byts mot ettbättre generellt företagsklimat. Ett gynnsamt klimat för de mindre och me-delstora företagen är av största vikt i kampen mot den höga arbetslöshetenliksom för saneringen av statsfinanserna. Det som är viktigast är att fåomedelbara beslut om sådana skatter som är av central betydelse för att fåfler företag och växande företag samt att skattereglerna utformas så att enväxande tjänstesektor verkligen kan uppstå. Det är uppenbart att s.k. hus-hållsrelaterade tjänster, där produktivitetsutvecklingen ofta är långsammareoch konkurrensen med gör-det-själv-verksamhet är större, har svårt att bäradagens totala skattebörda.Den utveckling som eftersträvar bör enligt utskottets uppfattningstå i överensstämmelse med uppmaning att främja till-komsten av nya tjänstearbeten genom bl.a. sänkt skatt.dels att den del av utskottets betänkande som i avsnitt 5.5 börjar med"Utskottet avstyrker" och slutar med "yrkande 4 (delvis)" bort ha följandelydelse:Det anförda bör med anledning av motionerna U515 (kd) yrkan-de 29 och U15 (kd) yrkande 4 (delvis) som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under moment 54 bort ha följande lydelse:54. beträffande tjänstebeskattningatt med anledning av motionerna 1996/97:U515 yrkande 29och 1996/97:U15 yrkande 4 (delvis) som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,18. Tjänstebeskattning (mom. 54)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnitt 5.5 under rubriken och arbetsmarknadspolitik börjar med "anför" ochslutar med "yrkande 4 delvis" bort ha följande lydelse:Europaparlamentets social- och arbetsmarknadsutskott arbetade under1995 fram två betänkanden om arbetsmarknadspolitik. Målsättningen var attverka för både marknadsekonomisk effektivitet och social rättvisa. Blandannat innehåller texterna uppmaningar till länder att främja tjänsterinriktade på hemmet och familjen, att satsa på forskning och utbildning ochatt företa större satsningar på små och medelstora företag.Regeringen har emellertid ännu inte genomfört något av förslagen trots attarbetslösheten har stigit månad för månad. Rekommendationen att främjatillkomsten av nya tjänstearbeten riktade till hushållen och hemmen harkonsekvent tillbakavisats. Först nu kan vi se början till en omsvängning ifrågan. Utskottet anser det angeläget att rekommenda-tioner beaktas av den svenska regeringen.Under Essenmötet kom regeringschefer överens om attkampen mot arbetslösheten skulle koncentreras till fem punkter. Den svenskaregeringen har enligt utskottets mening ignorerat två av dessa punkter, mins-kade indirekta lönekostnader och arbetsmarknadspolitisk flexibilitet ocheffektivitet.Utskottet menar att en mer offensiv politik bör föras för att förbättra förut-sättningarna för nya jobb på den svenska hemmamarknaden. tordevara ett av de länder som drabbas hårdast av skatt på arbete. Enligt utskottetsmening bör regeringen koncentrera sänkningen av skattekilen inom densysselsättningskänsliga tjänsteproduktionen eftersom den spelar stor roll föratt öka den totala produktionen och få ned arbetslösheten.Det anförda bör med anledning av motionerna U515 (kd) yrkande29 och U15 (kd) yrkande 4 (delvis) som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 54 bort ha följande lydelse:54. beträffande tjänstebeskattningatt med anledning av motionerna 1996/97:U515 yrkande 29och 1996/97:U15 yrkande 4 (delvis) som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,19. inställning till den ekonomiska och monetäraunionen (mom. 59, motiveringen), , och (alla m) ochKarl-Göran Biörsmark (fp) anser att den del av utskottets yttrande som iavsnitt 5.5 under rubriken monetära unionen börjar med"noterar" och slutar med "finansutskottet anfört" bort haföljande lydelse:Utrikesutskottet vill framhålla att det är angeläget att deltar fullt ui EMU:s tredje fas från starten . Det skulle stärka kronan och sänkaräntenivån om regeringen klargjorde sin avsikt att, när konvergensvillkorenär uppfyllda, föreslå att skall delta i den ekonomiska och monetäraunionens tredje fas redan från dess inledning. Det ligger även ett stort poli-tiskt värde i att tillhöra den grupp av länder som aktivt arbetar för fortsattintegration. Möjligheten att spela en mer pådrivande och inflytelserik roll förEU:s utveckling, t.ex. i fråga om östutvidgningen, Östersjösamarbetet, mil-jön samt förstärkningen av fred och demokrati i , ökar om vi deltar idet valutapolitiska samarbetet fullt ut.20. inställning till den ekonomiska och monetäraunionen (mom. 59)() anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnitt 5.5 under rubriken monetära unionen börjar med "Med anledning av" och slutarmed "yrkande 6 avstyrks" bort ha följande lydelse:En regeringskonferens syftar till att genomföra förändringar i grundfördra-gen. Enligt utskottets uppfattning bör ta initiativ till förändringaravseende grundvillkoren för EMU i den pågående konferensen. Det gäller isynnerhet de s.k. konvergensvillkoren som, enligt utskottets uppfattning, äralltför strikta och sätter snäva gränser för den ekonomiska politik som med-lemsländernas regeringar kan föra inom ramen för det tredje steget i EMU.Det anförda bör med anledning av motionerna U516 (s) yrkandena4 och 5 och U11 (v) yrkande 6 som sin mening ge regeringen till känna samtförklara motion U14 (fp) yrkande 7 besvarad med vad utskottet anfört,dels att utskottets hemställan under moment 59 bort ha följande lydelse:59. beträffande inställning till den ekonomiska och mone-tära unionenatt med anledning av motionerna 1996/97:U516 yrkandena4 och 5 och 1996/97:U11 yrkande 6 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört samt förklarar motion 1996/97:U14 yr-kande 7 besvarad med vad utskottet anfört,21. Den ekonomiska politik som förordas inom EU (mom. 60,motiveringen), , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande som i avsnitt 5.5 under rubriken monetära unionen börjar med "har" och slutarmed "finansutskottet anfört" bort ha följande lydelse:Utrikesutskottet vill beträffande den ekonomiska politiken och sysselsätt-ningen anföra följande:De krav på sunda statsfinanser som ställs inom ramen för samarbetet inomEU ligger enligt utskottets mening helt i linje med de mål som bör gälla förden svenska ekonomiska politiken. Enligt artikel 3a.3 i i desslydelse enligt skall följande vägledande principer iakttas:stabila priser, sunda offentliga finanser och monetära förhållanden samt enstabil betalningsbalans. har framför allt rekommenderat Sverigeatt åtgärder för budgetanpassning koncentreras till utgiftssidan, så att denoffentliga sektorn och dess känslighet för makroekonomiska svängningarminskas och incitamenten för ekonomisk aktivitet och sysselsättning förbätt-ras genom att skattetrycket på hushåll och företag begränsas så mycket sommöjligt.Enligt motion U516 (s) innebär en politik av detta slag en extrem stabilitets-inriktning. Motionären menar att medlemsländerna ägnar sig åt defensivaåtgärder för att bekämpa arbetslösheten. På liknande sätt anförs i motion U11(v) att sysselsättningsmålen underordnats prisstabiliteten i såväl EU somSverige. Utskottet delar inte denna bedömning. Sysselsättningen främjasvarken av stora budgetunderskott eller av stora prisökningar. Tvärtom ärstabila statsfinanser och låg inflation en förutsättning för en god ekonomiskutveckling. Ökad sysselsättning uppnås främst genom att nya arbetstillfällenskapas i det privata näringslivet. För att uppnå detta krävs att politiken sam-tidigt inriktas på sunda statsfinanser och på att underlätta för företagande ocentreprenörskap. Det föreligger således ingen motsättning mellan de kravsom ställs inom ramen för EU:s ekonomisk-politiska samarbete och den vägsom bör välja för att stärka de offentliga finanserna, ökatillväxten och öka sysselsättningen.22.