bet · GL01FiU2 · 1997-12-04 00:00:00 — Det finns, anser de vidare, ingen brist i utbudetav sparalternativ som kan berättiga staten att ta på sig den merkostnad som detinnebär att försöka attrahera småspararnas pengar.Finansutskottet vill med hänsyn härtill erinra om att avsikten medRiksgäldskontorets direktupplåning på hushållsmarknaden inte är att kontoretskall dra till sig småspararnas pengar till priset av ökade kostnader förkontoret. Som motionärerna själva framhåller har till uppgiftatt förvalta den svenska statsskulden på effektivaste och billigaste sätt, ochsyftet med direktupplåningen på hushållsmarknaden är just att kontoretvaraktigt skall kunna begränsa upplåningskostnaden för staten.Motionärerna ifrågasätter inte upplåning på penning- ochobligationsmarknaden. Det kan därför finnas anledning att erinra om att ävendenna upplåning sker i konkurrens med privata aktörer, i synnerhetbostadsinstitut men även banker.Synpunkter snarlika de motionärerna nu för fram har prövats avutskottet i samband med att fick rätt till direktupplåningfrån hushållen. Den nu aktuella motionen tillför inte ärendet några nyasynpunkter, och under den korta tid som förflutit sedan riksdagsbeslutet harinte heller i övrigt framkommit något som föranleder utskottet att ompröva sitttidigare ställningstagande.Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motion Fi502 (m).Efterskänkning av lånPropositionenKammarkollegiet förvaltar för statens räkning ett antal ränte- ochamorteringsfria lån som staten beviljat för att underlätta för vissastiftelser, ideella föreningar och liknande att uppföra byggnader. Sammanlagtrör det sig om ett fyrtiotal fordringar på totalt ca sombeviljats . Fordringarnafinns upptagna i statens balansräkning.Avsikten har aldrig varit att lånen skulle betalas tillbaka. Staten har dockförbehållit sig rätten att återkräva dem om användningen av lokalerna skulleändras.I propositionen konstateras att majoriteten av lånen numera är fleradecennier gamla och att det i många fall skett stora förändringar av såvällokaler som de lånemottagande föreningarnas verksamhet utan att staten harnågon verklig möjlighet att hävda ändamålsvillkoret. Regeringen föreslår därföratt den i tillämpliga fall skall få efterskänka de ränte- och amorteringsfrialån som Kammarkollegiet förvaltar (yrkande 5).Utskottets ställningstagandeUtskottet biträder detta förslag och tillstyrker således yrkande 5 ipropositionen.Etiska investeringarMotionenEva m.fl. (mp, c, kd) föreslår i motion Fi505 att etiska placeringar böringå som en naturlig del i det pågående arbetet med att miljöanpassa denstatliga förvaltningen (yrkande 1). Regeringen bör dessutom utforma riktlinjersom innebär att av det kapital som statens stiftelser förvaltarskall placeras enligt etiska kriterier (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeDet finns ett stort antal stiftelser och andra fonder med statlig anknytningvilka är av vitt skild karaktär. Deras inriktning varierar starkt liksomomfattningen på deras tillgångar. Vissa stiftelser med egen förvaltning ärsjälvständiga rättssubjekt och kan som sådana inte styras medplaceringsdirektiv utifrån. Andra med s.k. anknuten förvaltning administrerasav en annan juridisk person. Det gäller bl.a. universitetensdonationsstiftelser vars placeringar i första hand styrs av vad donatorneventuellt har föreskrivit. Det finns också fonder som styrs av särskildareglementen, exempelvis Allmänna pensionsfonden vars reglemente är utfärdat iform av en lag och således fastställt av riksdagen.Eftersom det inte finns någon samlad redovisning och förvaltning av destatliga fonderna är det mot denna bakgrund svårt att utfärda generelltverkande regler som kan göras tillämpbara för samtliga statliga fonder ochstiftelser.I detta sammanhang har emellertid Kammarkollegiet en central roll i och medatt kollegiet på uppdragsbasis förvaltar fonder med tillgångar på sammanlagt canio miljarder kronor. Kollegiets fond- och förmögenhetsförvaltning omfattar- stiftelser med en statlig myndighet som förvaltare,- stiftelser med egen förvaltning vilka helt eller delvis är bildade av staten,- vissa fonder på det kyrkliga området,- vissa fonder med särskild statlig anknytning.De största fonder som Kammarkollegiet förvaltar är Kyrkofonden och Allmännaarvsfonden.Av intresse i sammanhanget är att vid utgången av 1996 var ungefär tvåtredjedelar av de förvaltade medlen placerade i ett särskilt aktiekonsortiumsom Kammarkollegiet bildat. För konsortiets placeringar har kollegiet interntlagt fast vissa placeringsbestämmelser. Av dessa framgår bl.a. att konsortietstillgångar inte skall placeras i ?företag vars dominerande verksamhet utgörs avtillverkning av vapen eller tobaksprodukter?.Det etiska kriterium som Kammarkollegiet valt att tillföra sinaplaceringsregler utgör således en restriktion för placeringarna. Trotsbegränsningar av detta slag tyder enligt motionärerna allting på att etiskafonder i världen har utvecklats mycket väl, till och med bättre änkonventionella genomsnittsfonder.Eftersom all fondförvaltning är inriktad på att få så god avkastning sommöjligt talar detta för att investeringar enligt etiska kriterier kan vara ettnaturligt val för alla placerare. Att i särskild ordning föreskriva att sådanainvesteringar skall göras behövs därför inte.Med hänsyn härtill avstyrker utskottet motion Fi505 (mp, c, kd).Statens fastighetsverkPropositionenI propositionen (vol. 2, avsnitt 4.4, yrkande 6) begär regeringen att riksdagenskall godkänna investeringsplanen för . Vidare föreslåsatt låneramen om godkänns (yrkande 7).Utskottets ställningstagandeUnder beredningen har utskottet under hand fått kompletterande information frånFinansdepartementet om några större projekt som överstiger 30 miljoner kronor,bl.a. ombyggnaden av i kvarteren Tigern, Björnen och Loen sominte redovisats i propositionen. Den nya informationen påverkar emellertid inteberäkningen av låneramen om 7 miljarder kronor.Utskottet har ingen invändning mot investeringsplanen och kan också godkännaden föreslagna låneramen. Propositionens förslag i denna del tillstyrks.Hyressättningen för museer m.m.MotionenI de statliga museernas ekonomiska förvaltning upptar ofta hyreskostnaderna enbetydande del av utgifterna. Nya principer har införts, där hyressättningengjorts med beaktande av vad likartade lokaler kostar i området. I motion Kr305anser liberalerna att detta oftast har fått orimliga konse- kvenseroch att den redovisningsmetod som tillämpas ger en felaktig bild av lokalernasegentliga marknadsvärde.När staten låter bygga byggnader för museer görs detta, påstår motionärerna,givetvis för respektive museums behov och inte för en tänkt uthyrning där detär en tillfällighet att just museet blir hyresgäst. liberalernaanser att principerna för hyressättning av museer och andra liknande statligabyggnader bör ses över så att inte en fiktiv hyra debiteras med belopp som geren felaktig uppfattning om aktuellt statligt stöd till verksamheten. Riksdagenbör enligt motionärerna uppdra åt regeringen att göra en sådan utredning ochåterkomma till med förslag.Utskottets ställningstagandeDen beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredareför att utvärdera ombildningen av . I uppdraget ingick attundersöka konsekvenserna av ombildningen, belysa om syftena uppnåtts, peka påeventuella brister och lämna förslag till förändringar.Ett delbetänkande med . Principer förförvaltning och hyressättning (SOU 1996:187) lades fram . Isomras presenterade så utredningen sitt huvudbetänkande Lokalförsörjning ochfastighetsägande. En utvärdering av statens fastighetsorganisation (SOU1997:96). I betänkandet konstaterar utredaren att reformen av statensfastighetsförvaltning och myndigheternas lokalförsörjningsansvar var nödvändig.Den har sina rötter i att den offentliga verksamheten blivit mycketdifferentierad. Effektivitet i verksamheten fordrar då ökad delegering avansvar och beslut, bl.a. om hur resurser skall fördelas mellan personal,lokaler och annat. Fastighetsreformen måste, menar utredaren, ses som ett led ien förändrad syn på budgetprocessen.Utredaren har även tagit upp den typ av kritik som framförs i motionen. Närdet gäller kritiken av rör den aspekter som har att göramed ändamålsfastigheter:* Brist på öppenhet om grunder för hyressättning. * Kostnadsstyrning vid vissa nya projekt. * För höga avkastningskrav vid nyinvesteringar och oklarheter när det gällervilka hyressättningsprinciper som skall gälla vid förlängning av kontrakt.Enligt utredaren är en viktig förklaring till den första typen av kritikoenighet mellan hyresgäst och fastighetsägare om vilken hyressättningsprincipsom skall tillämpas. har utgått från att hyran skallgrundas på hyran i likvärdiga lokaler på marknaden. Med den utgångspunktenfinns ingen anledning att informera hyresgästen om bokförda värden och om hurhyran beräknats. Dessa hyresgäster har å andra sidan hävdat att det inte finnsnågra alternativ, och knappast heller relevanta hyror att jämföra med, ochmenat att hyran skall sättas utifrån en modell av den typ som utredarenföreslår skall gälla för ändamålsfastigheter. Denna konflikt har funnits mellanbl.a. och vissa museer.Utredaren menar att upphovet till konflikten ligger i att fastigheterna ifråga befinner sig i en slags gråzon, dvs. de är relativt speciella och denexterna marknaden är mycket liten, vilket medför att det finns få objekt påmarknaden som man kan använda som jämförelseobjekt för att fastställa enmarknadshyra. Det finns, menar utredaren, gränsdragningsproblem, men detviktiga är att frågan om hyressättningsprincip avgörs innan förhandlingar omhyresnivåerna börjar. Kan parterna inte komma överens på den punkten bör fråganavgöras av regeringen.Utredaren anser vidare att när man skall ta ställning till vilkenhyressättningsprincip som skall gälla i det äldre beståndet bör en utgångspunktvara att se på hur liknande nya projekt hanteras. Såvitt utredaren kan bedömatillämpar kontraktstyper som i flera avseenden liknarden av utredaren föreslagna modellen för nybyggnadsprojekt avändamålsfastighetskaraktär. Detta talar enligt utredarens mening för att sammasynsätt skall tillämpas för äldre fastigheter av liknande karaktär och därhyresgästen är i motsvarande situation som i nybyggnadsfallen.Betänkandena har remissbehandlats och en sammanställning av yttrandena hållerpå att utarbetas vid . Enligt underhandsuppgifter kommerregeringen att arbeta vidare med frågan och eventuella förslagtill förändringar kan komma att presenteras i en fastighetsproposition 1998.Mot bakgrund härav föreslår utskottet att avslår motion Kr305 (fp)yrkande 11.AP-fondens fastighetsinvesteringarPropositionenBestämmelser om AP-fonden finns i lagen (1983:1092) med reglemente för Allmännapensionsfonden (APR). fick första-tredje fondstyrelserna rätt attplacera i fastigheter vilket regleras i 15 a § APR. Enligt 15 a § andra stycketAPR får första-tredje fondstyrelserna, för att tillgodose kravet på enändamålsenlig förvaltning av de medel som styrelsen förvaltar, själva ellergenom ett bolag som i sin helhet ägs av en fondstyrelse eller avfondstyrelserna gemensamt, förvärva fast egendom eller tomträtt, förvärvaaktier i bolag som har till ändamål att äga eller förvalta sådan egendom(fastighetsbolag) och förvärva andelar i utländska fonder som äger fastighetereller aktier i fastighetsbolag. Det sammanlagda marknadsvärdet av enfondstyrelses fastighetsplaceringar får enligt 15 a § tredje stycket APR uppgåtill ett belopp som motsvarar högst av det totala marknadsvärdet av detillgångar som styrelsen förvaltar.Första-tredje fondstyrelsernas fastighetsinnehav var vid utgången av år 1996värderat till , vilket motsvarar av styrelsernastotala tillgångar. Av fastighetsinnehavet avsåg direktägdafastigheter och indirekta innehav. Fastighetsbeståndet ärgeografiskt koncentrerat till områden som av fondstyrelserna bedömts ha enrelativt väl fungerande fastighetsmarknad. Av fastighetsbeståndet utgörs 20 %av bostäder medan resten är kommersiella fastigheter, framför allt kontor.Regeringen föreslår i propositionen att första-tredje fondstyrelserna endastskall tillåtas att investera i (förvärva) fastigheter genom bolag eller andelari utländsk fastighetsfond. Regeringen föreslår vidare att de fastighetsbolagsom första-tredje fondstyrelserna helt eller delvis kommer att äga skall drivasenligt sedvanliga företagsekonomiska principer. Första-tredje fondstyrelsernaskall få rätt att placera i konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade medoptionsrätt till nyteckning utfärdade av fastighetsbolag. Första-tredjefondstyrelserna skall avveckla de fastighetslån som respektive styrelse hartagit upp eller övertagit ansvaret för så snart det kan ske med hänsyn tillkravet på en ändamålsenlig kapitalförvaltning och gällande avtal.Bestämmelserna föreslås träda i kraft . Förslaget medföratt första-tredje fondstyrelsernas fastighetsinnehav måste bolagiseras vilketkommer att ta att genomföra.Förslaget medför vissa övergångskostnader när de direkta fastighetsinnehavenskall omstruktureras till indirekta. Dessa kostnader kommer att bäras avfondstyrelserna. Vid oförändrade förhållanden kommer avkastningen frånfastighetsinnehaven att minska något eftersom AP-fonden, till skillnad frånfastighetsbolag, är befriad från skyldighet att betala inkomstskatt. Med detnuvarande fastighetsinnehavet innebär förslaget att statens skatteintäkter kankomma att öka med per år.Vid överföringen av fastigheter från AP-fonden till fastighetsbolagen skallstämpelskatt utgå enligt bestämmelserna i lagen (1984:404) om stämpelskatt vidinskrivningsmyndigheter (stämpelskattelagen). I detta fall bör emellertidbeaktas att överföringarna sker efter ett tvingande beslut av riksdagen.Situationen liknar därför den som förelåg när fattade beslut omändring i huvudmannaskapet för äldrevården (ädelreformen). Som en följd avriksdagens beslut i det ärendet överfördes fastigheter från landstingen tillkommunerna. Dessa överföringar var i sig stämpelskattepliktiga men riksdagenuttalade att det vid de slag av förändringar som det då var fråga om fanns enmöjlighet till skattebefrielse enligt stämpelskattelagen (1991/92:SkU22 s. 20,rskr. 1991/92:188). Befrielse medgavs i de avsedda fallen genom tillämpning avdispensregeln i 42 § stämpelskattelagen. Enligt regeringens uppfattning bör dennu föreliggande frågan kunna lösas på motsvarande sätt.MotionenI motion Fi913 av m.fl. (s) föreslås att hosregeringen begär att en ytterligare utvärdering görs innan definitivt beslutfattas om att första-tredje fondstyrelserna endast tillåts att investera ifastigheter genom bolag eller andel i utländsk fastighetsfond.Utskottets ställningstagandeUtskottet ser liksom regeringen flera fördelar med att fondens roll somkapitalförvaltare renodlas genom att endast indirekt ägande av fastigheter blirmöjligt. Utskottet anser inte att någon ytterligare utvärdering måste görasinnan definitivt beslut fattas.Under ärendets behandling i utskottet har uppmärksammats en fråga som rör AP-fondens direktägda hyresfastigheter. AP-fonden direktäger ca 150hyresfastigheter. Marknadsvärdet på dem uppgår till ca 4 miljarder kronor.Enligt lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildning tillbostadsrätt (ombildningslagen) har hyresgästerna i en fastighet, om vissaförutsättningar är uppfyllda, rätt att förvärva denna för ombildning tillbostadsrätt. Om hyresgästerna i en fastighet har bildat enbostadsrättsförening, kan föreningen till inskrivningsmyndigheten anmälahyresgästernas intresse av att förvärva fastigheten för ombildning tillbostadsrätt. Som förutsättning för att en intresseanmälan skall kunna antecknasi fastighetsboken (inskrivningsregistret) gäller att hyresgästerna i mer änhälften av de uthyrda lägenheterna skriftligen har förklarat sig intresseradeav en ombildning till bostadsrätt och att dessa hyresgäster är medlemmar ibostadsrättsföreningen. En hyresfastighet för vilken intresseanmälan gäller fårinte överlåtas genom köp eller byte utan att den bostadsrättsförening som hargjort intresseanmälan har erbjudits att förvärva fastigheten (hembud). Mednämnda slag av överlåtelser likställs bl.a. tillskott till bolag. Hembud behövsemellertid inte, om ett förvärv av bostadsrättsföreningen skulle vara oskäligtmed hänsyn till förhållandet mellan överlåtaren och annan förvärvare änbostadsrättsföreningen eller villkoren för eller omständigheterna vid en sådanöverlåtelse. Frågan om hembud behövs prövas av hyresnämnden på begäran avfastighetsägaren.AP-fondens fastighetsbolag kommer således när bolagiseringen har genomförtsatt på samma sätt som andra fastighetsbolag omfattas av ombildningslagenshembudsregler.Utskottet vill i detta sammanhang särskilt understryka att den ägarförändringsom bolagiseringen av AP-fondens direktägda fastighetsinnehav medför endast ärav formell natur, eftersom fonden kommer att vara ägare till fastighetsbolagenoch driva fastighetsrörelsen vidare genom dessa. Denna situationuppmärksammades också särskilt av lagstiftaren i samband med att om-bildningslagen utvidgades till att omfatta även vissaassociationsrättsliga övergångar. I motiven till lagändringen, vars syfte varatt förhindra kringgåenden av hembudsskyldigheten, angavs att undantag fråndenna bör göras om det finns en intressegemenskap mellan fastighetsägaren ochförvärvaren, t.ex. om fastighetsägaren har bildat ett bolag och lämnarfastigheten som tillskott för att i fortsättningen bedriva sin rörelse ibolagsform (prop. 1990/91:92 s. 138). Fastighetsägarens intresse av att kunnadriva sin fastighetsrörelse vidare i ny associationsform utan att behöva avståfastigheten till hyresgästerna anses således väga tyngre än hyresgästernasintresse av att förvärva fastigheten. I detta fall råder ej endast enintressegemenskap mellan fastighetsägare och förvärvare utan vad som ipraktiken kan ses som en faktisk identitet. Överföringen sker dessutom efterett tvingande beslut av . Mot denna bakgrund ser utskottet inte någotbehov av att föreslå någon ändring av ombildningslagen för att AP-fondens helahyresfastighetsbestånd skall kunna överföras till fastighetsbolagen.Utskottet har i övrigt inte något att erinra mot propositionens förslag.Utskottet tillstyrker således propositionens förslag och avstyrker motion Fi913(s). beträffande mål för utgiftsområde 2att med bifall till proposition 1997/98:1 utgiftsområde 2 yrkande 2godkänner de mål för utgiftsområde 2 som regeringen förordat,2. beträffande anslagen inom utgiftsområde 2 budgetåret 1998att med bifall till proposition 1997/98:1 utgiftsområde 2 yrkandena4, 8 och 9 samt med avslag på motionerna 1997/98:Fi504 yrkande 1,1997/98:Fi506, 1997/98:Fi508 yrkande 1, 1997/98:Fi510 yrkande 1,1997/98:Fi906, 1997/98:Jo757 yrkande 4 och 1997/98:A807 yrkande 4dels bemyndigar regeringen att för genomförande åta sigekonomiska förpliktelser som innebär utgifter uppgående till högst 50miljoner kronor i enlighet med vad som förordas ipropositionen,dels godkänner att kostnaderna för en försäljning av Nordbanken fåravräknas mot försäljningsinkomsterna,dels för anvisar anslagen under utgiftsområde 2Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt utskottets förslag i appendixtill hemställan,res. 1 (2 m)res. 2 (fp)res. 3 (v)res. 4 (mp)res. 5 (kd)3. beträffande fördelning av anslag inomutgiftsområde 2att avslår motion 1997/98:Fi508 yrkande 2,res. 6 (mp)4. beträffande reformerad stabsorganisationatt med bifall till proposition 1997/98:1 utgiftsområde 2 yrkande 3godkänner vad regeringen föreslagit angående en reformeradstabsorganisation,5. beträffande fortsatt utredning om den statliga revisionenatt avslår motion 1997/98:Fi503,res. 7 (m, fp, mp, kd)res. 8 (v)6. beträffande social revisionatt avslår motion 1997/98:Fi509,res. 9 (mp)7. beträffande hushållsupplåningatt avslår motion 1997/98:Fi502,res. 10 (m, fp)8. beträffande efterskänkning av lånatt med bifall till proposition 1997/98:1 utgiftsområde 2 yrkande 5godkänner att regeringen i tillämpliga fall får efterskänka de ränte- ochamorteringsfria lån som Kammarkollegiet förvaltar,9. beträffande etiska investeringaratt avslår motion 1997/98:Fi505,res. 11 (mp)10. beträffande Statens fastighetsverkatt med bifall till proposition 1997/98:1 utgiftsområde 2 yrkandena 6och 7dels godkänner investeringsplanen för i enlighetmed vad regeringen förordat,dels bemyndigar regeringen att besluta om att fårta upp lån motsvarande i förinvesteringar m.m. i enlighet med vad regeringen förordat,11. beträffande hyressättningen för museer m.m.att avslår motion 1997/98:Kr305 yrkande 11,res. 12 (fp)12. beträffande AP-fondens fastighetsinvesteringaratt med bifall till proposition 1997/98:1 utgiftsområde 2 yrkande 1samt med avslag på motion 1997/98:Fi913 antar regeringens förslag till lagom ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden.res. 13 (v)res. 14 (m, fp, kd) - motiv.Stockholm den 4 december 1997På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), FredrikReinfeldt (m), (), (), (), (), (), (), GöranLindblad (m), (), Tom () och ().Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi ochfinansförvaltning1 000-tal kronorUtskottets förslag överensstämmer med regeringens förslag tillanslagsfördelning.Företrädaren för har avgivit särskilt yttrande.------------------------------------------------------------| |Verksamhetsområde |Utskottets| Reservanternas || | | förslag |förslag i för- || | | | hållande till || | | |utskottets förslag|-------------------------------------------------------------| |Anslag | | Res. 2 | Res.|| | | |(fp) |4 (mp) |-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|A |Centrala myndigheter och nämnder |-------------------------------------------------------------|1 || 35 494 | | + 4 000|| |(ram) | | | |-------------------------------------------------------------|2 |(ram)| 176 625 | | |-------------------------------------------------------------|3 |Statskontoret (ram) | 65 370 | | |-------------------------------------------------------------|4 || 327 886 | |+ 25 000|| |(ram) | | | |-------------------------------------------------------------|5 |Folk- och bostadsräkning | 70 000 | - 70 000 |- 70 000|| |(res.) | | | |-------------------------------------------------------------|6 |(ram) | 110 875 | | |-------------------------------------------------------------|7 || 985 | | || |(ram) | | | |-------------------------------------------------------------|8 |: | | | || |Förvaltningskostnader | 82 644 | | || |(ram) | | | |-------------------------------------------------------------|9 |: | | | || |Kostnader för upplåning | 769 000 | | || |och låneförvaltning (ram)| | | |-------------------------------------------------------------|10|: | | | || |Garantiverksamhet (ram) | 1 | | |-------------------------------------------------------------|11|Statens | | | || |lokalförsörjningsverk: | 8 500 | | || |Avvecklingskostnader | | | || |(ram) | | | |-------------------------------------------------------------|12|Täckning av merkostnader | | | || |för lokaler (ram) | 20 000 | | |-------------------------------------------------------------|13|| | || |upphandling (ram) | 6 292 | | |-------------------------------------------------------------|14|(ram) | 1 680 | | |-------------------------------------------------------------|15|Vissa nämnder m.m. (ram) | 1 588 | | |-------------------------------------------------------------|16|(ram) | 5 394 | | |-------------------------------------------------------------|17|Bidrag till Stiftelsen | | | || |för utvecklande av god | 800 | | || |redovisningssed (obet.) | | | |-------------------------------------------------------------|18|Utvecklingsarbete (ram) | 30 170 | | |-------------------------------------------------------------|19|Kammarkollegiet (ram) | 23 137 | | |-------------------------------------------------------------|20|Kontrollfunktionen i | 120 000 | - 45 000 | || |staten (res.)