bet · GL01UU1 · 1997-11-25 00:00:00 — Utgiftsområde 5 och internationell samverkan Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens framställning i proposition1997/98:1 avseende anslagsbehov under utgiftsområde 5 ochinternationell samverkan. Regeringen föreslår att totalt 2 811 310 000 kranvisas till anslag inom detta utgiftsområde, att ett antal mål förverksamheten inom utgiftsområdet godkänns och att Stiftelsen Svenska Institutetomvandlas till en myndighet med namnet Svenska institutet.I betänkandet tillstyrker utskottet regeringens samtliga förslag.Utskottet tar också ställning till motioner som väckts i anslutning tillpropositionen. Samtliga motionsyrkanden besvaras eller avstyrks. Tillbetänkandet är fogat 6 reservationer och 4 särskilda yttranden. Regeringen föreslår i proposition 1997/98:1, volym 4, utgiftsområde 5, attriksdagen:1. godkänner målen för utgiftsområdet i enlighet med vad regeringen förordarunder avsnitt 2 i propositionen,2. godkänner förslaget att bilda en ny myndighet med uppgiftatt bedriva motsvarande verksamhet som bedrivs av ,3. för anvisar anslagen under utgiftsområde 5Utrikesförvaltning och internationell samverkan enligt följande uppställning:---------------------------------------------------------|ANSLAG |ANSLAGSTYP |ANSLAGSBELOPP|| | |(1000-TAL || | |KR) |---------------------------------------------------------|A 1 |Ramanslag | 1 757 629|---------------------------------------------------------|A 2 Nordiskt samarbete |Ramanslag | 1 452|---------------------------------------------------------|A 3 Ekonomiskt bistånd till |Ramanslag | 4 402||svenska | | ||medborgare i utlandet m.m. | | |---------------------------------------------------------|B 1 Bidrag till vissa |Ramanslag | 464 161||internationella | | ||organisationer | | |---------------------------------------------------------|B 2 |Ramanslag | 274 300|---------------------------------------------------------|B 3 Organisationen för |Ramanslag | 24 400||ekonomiskt samarbete och | | ||utveckling ()|| |---------------------------------------------------------|B 4 Fredsfrämjande verksamhet |Ramanslag | 143 409|---------------------------------------------------------|C 1 |Ramanslag | 50 748|---------------------------------------------------------|C 2 Övrig information om |Ramanslag | 9 835||i utlandet | | |---------------------------------------------------------|D 1 Utredningar och andra |Ramanslag | 2 259||insatser på det | | ||utrikespolitiska området. | | |---------------------------------------------------------|D 2 Information och studier |Ramanslag | 9 000||om säkerhetspolitik och | | ||fredsfrämjande utveckling | | |---------------------------------------------------------|D 3 Bidrag till |Obetecknat | 20 324||internationella |anslag | ||fredsforskningsinstitut | | ||() | | |---------------------------------------------------------|D 4 Forskning till stöd för |Ramanslag | 10 262||nedrustning och | | ||internationell säkerhet | | |---------------------------------------------------------|D 5 Utrikespolitiska |Obetecknat | 10 004||Institutet |anslag | |---------------------------------------------------------|D 6 Forskningsverksamhet av |Ramanslag | 5 524||särskild utrikes- och | | ||säkerhetspolitisk betydelse|||---------------------------------------------------------|E 1 Inspektionen för |Ramanslag | 15 801||strategiska produkter | | |---------------------------------------------------------|E 2 Europainformation m.m. |Ramanslag | 7 800|------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|Summa för utgiftsområde 5 | | 2 811 310|------------------------------------------------------------------------------------------------------------------ 1997/98:U210 av m.fl. (c) vari yrkas11. att under utgiftsområde 5 och internationellsamverkan, anslag E 2 Europainformation för anvisar 1 500 000kr mindre än vad regeringen föreslagit eller således och underanslag A 2 Nordiskt samarbete för anvisar mer änvad regeringen föreslagit eller således 2 952 000 kr.1997/98:U220 av m.fl. (kd) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om NGO-ambassadör,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om UD:s projektexportsekretariat.1997/98:U301 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om Sverigefrämjande insatser.1997/98:U302 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att diplomatiska representationer i världen särskilt börbeakta det stora behovet av närvaro och verksamhet i den fransktalande delen avAfrika,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om återupprättande av svensk diplomatisk närvaro i genomomprioritering inom UD:s budget.1997/98:U303 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändigheten av god och tillförlitlig information om ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheter till resor till för lokalanställda inom ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ersätta ?JAS-ambassadörer? med ?folkrörelse-ambassadörer?,8. att med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anvisar anslagen under utgiftsområde 5 ochinternationell samverkan enligt följande uppställning:Anslag Regeringens förslagAnslagsförändringE2 Europainformation m.m. (ram) 7 800 +10 000Summa för utgiftsområdet: 2 811 310 +10 0001997/98:U304 av m.fl. (v, c, mp, kd) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett anslag förinformation och studier om och EU:s utveckling.1997/98:U305 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av resursertill folkrörelser och ideella organisationer för att höja kunskaper ochengagemang hos allmänheten i EU-frågorna.1997/98:U306 av (m) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att inrätta ett generalkonsulati Milano.1997/98:U307 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om svensk diplomatisk närvaro,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en skyndsam översyn av hur skall representeras utomlands,4. att under anslag A 1 anvisar1 i enlighet med vad som anförts i motionen,6. att beslutar avveckla anslaget D 2 Information och studier omsäkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling i enlighet med vad som anförts imotionen.1997/98:U502 av () att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om utbildningsinsatser för EU ochEMU.1997/98:U627 av m.fl. (kd, m, c, fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökade officiella kontakter mellan och ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skattefrihet för representationskontors personal.1997/98:U631 av m.fl. (m) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bereder representationskontor i , som är likvärdiga dem, som kommer andra utländska beskickningar tilldel.1997/98:U632 av m.fl. (fp) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skattefrihet för representationskontor i ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förstärka den svenska representationen i Taipei.1997/98:U801 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att svenskt konsulat inrättas i . Allmänt om utgiftsområdetPropositionen avsnitt 2 (s. 7-13)Utgiftsområde 5 och internationell samverkan består avföljande verksamhetsområden:- utrikesförvaltning,- internationella organisationer,- information om i utlandet,- nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor samt- övriga utrikespolitiska frågor.Regeringen anför att målet för utgiftsområdet är att säkerställa Sverigesintressen i förbindelserna med andra länder.Till de särskilt prioriterade delmålen hör:- utveckling av Östersjösamarbetet och regionens integration i en vidareeuropeisk och internationell samverkan,- utvidgningen av EU med nya medlemsländer- att göra utrikesförvaltningen till ett bättre instrument i näringspolitiken,- reform av FN samt- förnyelse av relationer till Afrika.Därutöver framhåller regeringen i propositionen att under det kommandebudgetåret kommer beslut om reformer av centrala politikområden inom EU, deneuropeiska säkerhetspolitikens utveckling och medlemskap i att kräva fortsatt uppmärksamhet.Dessutom framhåller regeringen särskilt att utrikesförvaltningen kommer attägna mycket tid åt de genomgripande reformer som är nödvändiga för att göra FNtill ett effektivare redskap för förebyggande av kriser och konflikthanteringsamt för ekonomisk och social utveckling. Ökad vikt kommer även att läggas vidhandels- och sysselsättningsfrämjande åtgärder, särskilt inomutlandsorganisationen, och vissa nya resurser kommer att avsättas för dettaändamål.A UtrikesförvaltningenPropositionen (s. 15-17)Regeringen framhåller i propositionen att syftet med den omorganisation avutrikesförvaltningen som genomförts under budgetåren 1995/96 och 1997 var attstärka den operativa verksamheten och genomföra rationaliseringar inom denadministrativa verksamheten. Faktorer som påverkat departementet i dennariktning är medlemskap i unionen och i FN:s säkerhetsråd.Regeringen anför att genom omorganisationen av utrikesförvaltningen har denanpassats till de nya uppgifter för utrikespolitiken som en tilltagandeinternationalisering medför.När det gäller verksamhetens inriktning under anförregeringen att oförändrat höga ambitioner på det utrikespolitiska områdetställer krav på en väl fungerande utrikesförvaltning. Den måste ävenfortsättningsvis utvecklas och förändras för att kunna svara mot de krav somställs på den i en snabbt föränderlig värld.Medel har ställts till förfogande genom den s.k.profilpotten. Genom dessa medel sker en ökad satsning på främjande av export,investeringar och turism. Detta sker bl.a. genom upprättande av tvågeneralkonsulat, i och i Los Angeles.Anslaget A1 används för de samladeförvaltningskostnaderna för , de 102 utlandsmyndigheternasamt de drygt 400 honorärkonsulaten. omfattar totalt ca 2400 anställda, därav omkring 1 000 lokalanställda. Regeringen föreslår attanslaget skall uppgå till för budgetåret 1998.Förvaltningskostnaderna består av löner och utlandstillägg till de anställda,fastighetskostnader, resekostnader vid deltagande i internationella möten ochförhandlingar, driftskostnader för en omfattande IT-verksamhet samt kostnaderför utredningar och officiella besök.Utrikesförvaltningen hade ett stort anslagssparande under /96.Regeringen framhåller att det beror på åtgärder som vidtagits inomutrikesförvaltningen och på minskade utgifter i svenska kronor på grund av densvenska valutans förstärkning gentemot andra valutor. När det gäller deåtgärder som vidtagits kan nämnas att rambudgettekniken har använts för attspara medel under ett budgetår för att klara extraordinära utgifter under ettannat budgetår, fastställda sparbeting har genomförts tidigt undermandatperioden och ett ökat kostnadsmedvetande har åstadkommits inomutrikesförvaltningen.Regeringen beslutade att skulle dras in och iföreliggande proposition föreslår regeringen under utgiftsområde 1 anslag C 1att ytterligare högst av anslagssparandet överförs tillramanslaget m.m.Från anslaget A 2 Nordiskt samarbete betalas kostnader för Sverigesdeltagande i samarbetet inom ramen för (samarbets-ministrarna) och m.fl. samarbetsorgan samt fördeltagande i vissa andra former av nordiskt samarbete, däribland detsvensk-norska samarbetet. Regeringen beräknar anslaget för nästa budgetår till1 452 000 kr.MotionernaI partimotion U220 (kd) yrkande 10 framhåller motionärerna att inom - vilket svarat för kontakter mellandepartementet samt nationella och internationella enskilda organisationer -varit mycket uppskattat och, enligt motionärerna, utnyttjats flitigt avenskilda organisationer för diskussioner, remissvar, synpunkter och frågor.Motionärerna menar att regeringens beslut om att lägga ned denna verksamhet ärfelaktigt och finner det önskvärt att samarbetet mellan UD och enskildaorganisationer åter får en så fast form som möjligt.I samma motion (yrkande 17) anförs att det svenska näringslivet har en viktigroll i upphandlingen för biståndsprojekt och att det svenska näringslivetskulle kunna spela en ännu större roll, vilket kan få positiva konsekvenseräven för sysselsättningen i . Ett centralt instrument i detta arbete ärenligt motionärerna UD:s projektexportsekretariat. För att kunna ta vara på ochutveckla den potential som finns måste projektexportsekretariatet tillföras deresurser som krävs.I motion U302 (fp) anför motionärerna att har behov av diplomatisknärvaro i det fransktalande västra (yrkande 1). Motionärerna framhålleratt de enskilda organisationernas verksamhet i västra går tillbaka merän i tiden och att på statlig nivå skapat mycket goda kontaktermed länderna i denna del av . Motionärerna anför även att det var ettförhastat beslut att stänga den svenska ambassaden i och därmedundvara den diplomatiska närvaron. I den nuvarande svåra politiska situationeni området skulle en svensk ambassad kunna fylla en viktig funktion för attorganisera de humanitära insatserna. Motionärerna begär ett tillkännagivande omatt svensk diplomatisk närvaro i återupprättas genom en omprioriteringinom UD:s budget (yrkande 2).I partimotion U303 (v) yrkande 2, menar motionärerna att för att informationenom vid utlandsmyndigheterna skall bli så god som möjligt bör delokalanställda erbjudas möjlighet att resa till i ökad utsträckning.I samma motion (yrkande 6) hävdas att det är motsägelsefullt från svensk sidaatt som landet har restriktiva riktlinjer för krigsmaterielexporteninrättas det tjänster vid vissa ambassader med uppgift att medverka imarknadsföringen av . Motionärerna konstaterar vidare att dentjänst som funnits som NGO-ambassadör skall dras in. motsättersig detta och vill ersätta tjänster med inriktning på export av JAS-flygplanetmed tjänster som lägger tonvikten vid att hjälpa de enskilda organisationerna.I motion U306 (m) förespråkas att det svenska generalkonsulatet i Milanoåterinrättas. Motionären framhåller att är ekonomiska ochfinansiella centrum och att svensk närvaro i form av ett generalkonsulat iMilano skulle få positiva effekter på kulturutbytet men även främja det svenskanäringslivets närvaro och verksamhet i Italien.I motion U801 (m) yrkande 1 efterlyser motionären ett ökat engagemang ochhandelsutbyte mellan och nordvästra , vilket skulle gynnautvecklingen i hela . Regionen är rik på naturtillgångar och enmiljöanpassad utveckling i regionen skulle, parallellt med utvecklandet avbättre kommunikationer och utökad handel, bidra både till stabiliteten iBarentsområdet och till att gynna svenskt näringsliv, i synnerhet i Sverigesnorra delar, menar motionären. Vidare konstateras i motionen att ochFinland har öppnat handelskontor och konsulat i . Motionären anför attsvenska företag måste få likvärdig och snabb behandling av visum och övrigahandlingar som behövs för gränshandel och yrkar därför att även böröppna ett handelskontor och konsulat i Murmansk.I motion U627 (m, c, fp, kd) yrkande 1 förespråkas ökade officiella kontaktermellan och . Motionärerna framhåller att landet under senare århar genomfört demokratiska val både till parlamentet och presidentposten.Vidare anförs att är en för inte helt oviktig handelspartner ochett trettiotal svenska företag är etablerade i landet. Det gör en ökad svensknärvaro påkallad, menar motionärerna. Vidare anför de att Taiwansrepresentationskontor i i praktiken fungerar som en ambassad ochborde erhålla officiell status i enlighet med denna funktion. I yrkande 2 isamma motion förespråkas att representationskontorets personal gesskattefrihet.Liknande är de tankegångar som framförs i kommittémotion U632 (fp) vilka mynnarut i ett förslag om att personalen vid representationskontor iStockholm bör ges skattefrihet (yrkande 7) samt att den svenskarepresentationen i förstärks (yrkande 8).I motion U631 (m) yrkande 2 föreslås att ger Taiwansrepresentationskontor i villkor som är likvärdiga med dem somtilkommer utländska beskickningar.I motion U307 (m) anförs i yrkande 1 att utrikesrepresentationen behövertillföras ett antal nya myndigheter för att kunna verka effektivt i en världdär globaliseringen ställer allt större krav på en modern och flexibelutrikesförvaltning. Strategiskt viktiga platser där saknarrepresentation bör komma i fråga. Motionärerna framhåller att diplomatisknärvaro i är påkallad med tanke på den besvärande situationen förmänskliga rättigheter och demokrati i . Vidare är de utomeuropeiskaindustriländerna centrala. Därför var det ett misstag att stänga ambassaden iWellington, menar motionärerna. är ett dynamiskt industriland meden för särskilt intressant samhällsutveckling. Vidare menar de attframväxten av dynamiska ekonomier i främst och , och iframtiden även södra , ställer större krav på kontaktytor och kompetens.Vad avser dessa regioner anför motionärerna att ambassaderna med sina kontakterkan spela en viktig handelspolitisk roll genom att underlätta för svenskaföretag att få tillträde till den lokala marknaden likväl som de kan stimuleratill utländska investeringar i Sverige.Motionärerna efterlyser i yrkande 2 i samma motion en skyndsam översyn av hurSverige skall representeras utomlands. Utgångspunkten bör därvid vara attutröna om de långsiktiga ekonomiska ramarna är rimliga förutrikesrepresentationen och verksamhet. Vidare börbelysas vilka kostnader för utrikesförvaltningen som bör belasta andra delar avsvensk förvaltning, menar motionärerna. En sådan översyn bör även analysera hurförbättrad kommunikationsteknik kan möjliggöra alternativa administrativalösningar samt vilka möjligheter till samverkan inom och EU som kanfinnas.När det gäller de ekonomiska ramarna för utrikesförvaltningen föreslårmotionärerna i yrkande 4 i samma motion att under anslaget A 1Utrikesförvaltningen anvisar 1 för budgetåret 1998.I partimotion U210 (c) föreslås i yrkande 11 att anslaget A 2Nordiskt samarbete tillföres ytterligare vilka tas från anslaget E2 Europainformation. Anslaget A 2 Nordiskt samarbete skulle då uppgå till . Medlen skall utgöra särskilda resurser för informationsinsatser om detnordiska samarbetet. Motionärerna anför att den enda utåtriktadeinformationsverksamhet som finns i om och det nordiskasamarbetet är Arena . Arena utgör ett och enmötesplats för den mångfald av frivilliga organisationer som finns i Stockholm.Arena skulle kunna utvecklas och bidra till att informationen om detnordiska samarbetet når ut till en bred allmänhet i hela landet, menarmotionärerna.Utskottets övervägandenDen samverkan som äger rum mellan det offentliga biståndet och de enskildaorganisationerna i stödet till utvecklingsländerna, intar en framträdande platsi svensk biståndspolitik. har det skett en betydandeökning av de resurser som ställs till de enskilda organisationernas förfogandeför den biståndsverksamhet de bedriver. Förutom medel inom det s.k. EO-anslageterhåller de enskilda organisationerna även särskilda medel för humanitärtbistånd och katastrofinsatser. I proposition 1997/1998:1 framhåller regeringenatt de svenska enskilda organisationernas engagemang och arbete spelar en storroll när det gäller att utveckla ett livskraftigt civilt samhälle iutvecklingsländerna. Folkrörelseförankringen och den svenskafolkbildningstraditionen kan användas för att stödja utvecklingen av det civilasamhället i mottagarländerna.I motion U220 (kd) yrkande 10 menar motionärerna att regeringens beslut attlägga ned inom UD var felaktigt och finner det önskvärt attsamarbetet mellan UD och de enskilda organisationerna åter får en så fast formsom möjligt.Utskottet har inhämtat att i samband med den omorganisation som hargenomförts inom UD beslutades att ansvaret för kontakterna, avseende denoperativa delen av de enskilda organisationernas biståndsverksamhet, skallligga inom respektive geografisk enhet. Den fördel man ser med dennaorganisationsform är att de enskilda organisationerna i sin dialog med UD fårtala med de personer och enheter som har särskilda kunskaper med avseende pårespektive region och samarbetsland. Detta ligger också i linje med attansvaret för det offentliga biståndet till samarbetsländerna efterdepartementets omorganisation ligger på de geografiska enheterna.Icke desto mindre finns behov för en kontaktyta inom departementet förorganisationer som inte har bedrivit biståndsverksamhet och för deenskilda organisationernas/folkrörelsernas dialog med regeringen i övergripandefrågor kring stödet till enskilda organisationers biståndsverksamhet.Utrikesdepartementet har därför inrättat en tjänst inom Enheten förinternationellt utvecklingssamarbete med uppgift att vara central kontaktpunktinom departementet för enskilda organisationer samt för att bevaka vad somhänder i andra givarländer och i multilaterala sammanhang när det gäller deenskilda organisationernas biståndsverksamhet.Det är enligt utskottets mening tydligt att regeringen fäster stor vikt vidde svenska folkrörelserna och enskilda organisationerna. Det finns ett centraltforum - - för dialog mellan regeringen och de enskildaorganisationerna både om utvecklingssamarbete allmänt och om vissa särskildafrågor. Dialog och erfarenhetsutbyte med de enskilda organisationerna är ocksåen del av det dagliga arbetet på . Bland annat genomförsmöten med enskilda organisationer inför varje rådsmöte för biståndsministrarna.Det finns även ett råd för freds- och säkerhetsfrämjande insatser ochregelbundna möten äger likaså rum mellan representanter för departementet ochenskilda organisationer inom ramen för det s.k. OSSE-nätverket.Utskottet menar att den biståndsverksamhet som bedrivs av enskildaorganisationer och folkrörelser ger ett värdefullt bidrag till resursutvecklingoch till att bygga demokratiska samhällen. Inte minst är de erfarenheter somdessa kan förmedla när det gäller folkrörelsernas bidrag till demokratiskutveckling värdefulla i det samhällsbygge som pågår i samarbetsländerna.Utskottet finner vidare att betydande resurser ställs till de enskildaorganisationernas förfogande för biståndsverksamhet.I likhet med motionärerna anser utskottet att det är väsentligt att enskildaorganisationer och folkrörelser kan föra en dialog med idessa frågor. Utskottet kan konstatera att den nya organisationen inom UD harmedfört att dialogen numera får föras i delvis nya former som dennadialog även fortsättningsvis har en hög prioritet från departementets sida.Detta visas inte minst av att en särskild tjänst har inrättats för att centraltinom departementet vara en kontaktpunkt för de enskilda organisationernas ochfolkrörelsernas biståndsverksamhet.Därmed anser utskottet att motionärernas önskemål är uppfyllda och betraktarmotion U220 (kd) yrkande 10 besvarad.I motion U220 (kd) yrkande 17 anförs att näringslivet har en viktig roll iupphandlingen för biståndsprojekt samt att projektexportsekretariatet inom UDbör tillföras de resurser som krävs.Projektexportsekretariatet upprättades med syfte att underlätta försvenska företag att delta i den upphandling av varor och projekt förbiståndsändamål som bedrivs av multilaterala samarbetsorgan, främst inom FN,samt utvecklingsbankerna. Sekretariatet upprättades för en försöksperiodomfattande , dvs. t.o.m. 1997.Enligt vad utskottet inhämtat har låtit utvärderaverksamheten och slutsatsen är att fortsatt verksamhet förordas.