bet · GK01FöU6 · 1997-04-17 00:00:00 — Nya regler om elberedskap I betänkandet behandlas regeringens förslag i proposition 1996/97:86 Nyaregler om elberedskap. En motion har avgivits med anledning av propositionen.I betänkandet föreslås en elberedskapslag. Denna lag syftar till att regleraansvaret för den planering och de åtgärder som behövs för att tillgodoseelförsörjningen vid höjd beredskap. Lagen innehåller bestämmelser omskyldighet att vidta beredskapsåtgärder, om ersättning för kostnader försådana åtgärder samt om avgiftssystem för finansiering av beredskapsåtgärderinom elområdet.En myndighet - elberedskapsmyndigheten - föreslås ha till uppgift attbesluta om föreskrifter om elberedskapen, ålägganden om elberedskapsåtgärder,ersättning för sådana åtgärder samt att utöva tillsyn över elberedskapslagenstillämpning. Denna myndighetsfunktion bör åläggas affärsverket Svenskakraftnät.Elberedskapslagen föreslås träda i kraft den 1 juli 1997.I betänkandet föreslås vidare ändringar i annan lagstiftning. Regeringen föreslår i propositionen att riksdagen1. antar regeringens förslag till elberedskapslag,2. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1902:71 s. 1),innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar,3. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1971:309) ombehörighet för allmän förvaltningsdomstol att pröva vissa mål,4. antar regeringens förslag till lag om ändring i vattenlagen (1983:291),5. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1984:1049) omberedskapslagring av olja och kol,6. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1720) omcivilt försvar.Motionen1996/97:Fö61 av de () vari yrkas att hosregeringen begär förslag till ändring i 3 § elberedskapslagen i enlighet medvad som anförts i motionen. BakgrundRegeringen redogör i propositionen inledningsvis för ärendet och framhållerbl.a. följande.Våren 1992 uppdrog regeringen åt en särskild utredare -() - att utarbeta förslag till ny lagstiftningpå elområdet (dir. 1992:39). Genom tilläggsdirektiv (dir. 1993:93) utökadesuppgifterna att också gälla förslag till riktlinjer för elberedskapen. ELUredovisade sina överväganden om elberedskapen i betänkandet (SOU 1995:51)Elförsörjning i ofred. Betänkandet har remissbehandlats.Med utgångspunkt bl.a. i remissynpunkterna uppdrog regeringen (dir. 1996:23)åt (EBU) att lämna förslag tillmyndighetsorganisation, ansvarsfördelning och finansiering inom elberedskapensområde. Utredaren hade även i uppdrag att överväga behovet av lagstiftninginom området. Överväganden och förslag redovisades i betänkandet (SOU 1996:78)Elberedskapen - Organisation, Ansvarsfördelning och Finansiering. Även dettabetänkande har remissbehandlats.Riksdagen beslutade om inriktningen för totalförsvaret (prop. 1996/97:4, bet. FöU1, rskr. Beslutetinnefattade bl.a. mål och inriktning för funktionen Energiförsörjning meddelfunktionen Elförsörjning. I sin behandling av ärendet framhöllförsvarsutskottet att det var särskilt viktigt att finansieringen säkerställsför de beredskapsåtgärder som behöver vidtas. Vidare anförde utskottet att detförutsätter att frågan om en avgiftsfinansiering på området får en så grundligoch allsidig beredning att finansieringen av beredskapsåtgärderna inomfunktionen Energiförsörjning säkerställs fr.o.m. den 1 juli 1997.Regeringen har för redovisat sina överväganden och förslag omåtgärder för att höja beredskapen mot svåra påfrestningar i samhället i fred(prop. 1996/97:11). Häri ingår överväganden om bl.a. beredskapen motallvarliga störningar i elförsörjningen i fredstid. Utskottet har behandlat debåda propositionerna 1996/97:11 och 1996/97:86 i ett sammanhang.Riksdagen beslutade om ny ellagstiftning (prop. 1994/95:222,bet. NU1, rskr. Det nya regelverket infördes genom förändringar av ochtillägg till lagen (1902:71 s. 1), innefattande vissa bestämmelser omelektriska anläggningar (ellagen). Beslutet innebar vidare ikraftträdande aven tidigare beslutad ny lag, lagen (1994:618) om handel med el, m.m. (prop.1993/94:358). Det nya regelverket trädde i kraft den 1 januari 1996.De lagförslag som regeringen har överlämnat till Lagrådet för yttrande finnsi den till propositionen fogade bilagan 4. Regeringen anmäler att den ipropositionen följt Lagrådets förslag och synpunkter.Behovet av ett nytt regelverk för elberedskapenRegeringenLeveranssäkerhet i fred och krigRegeringen anför att den har redovisat sin bedömning avleveranssäkerheten i den svenska elförsörjningen i fred och krig. Regeringenbedömer sålunda det svenska elsystemet vara förhållandevis robust ochmotståndskraftigt mot de störningar som erfarenhetsmässigt och med rimligsannolikhet kan inträffa i fredstid (prop. 1996/97:11 s. 50). Fredstidaelavbrott beror vanligtvis på väderrelaterade fel som främst drabbarelsystemets lågspänningsdelar.Elförsörjningen bedöms däremot vara mycket sårbar i krig (prop. 1996/97:4 s.274). Den kan förväntas bli ett högt prioriterat militärt angreppsmål.Regeringen anser därför att den bristande förmågan att upprätthålla enfungerande elförsörjning som ett av de mest betydande problemen inomberedskapsområdet och därmed en gränssättande faktor för hela totalförsvaretssamlade förmåga.Regeringen anser att det finns ekonomiska och kommersiella skäl förföretagen inom elförsörjningen att upprätthålla den fredstidaleveranssäkerheten på en för företagens kunder och samhället i övrigt önskvärdoch ekonomiskt rimlig nivå. Elföretagen vidtar sålunda som en del i sinordinarie verksamhet åtgärder för att förebygga och åtgärda fredstidastörningar.Regeringen anför vidare att den krigstida skadebilden kan antas skilja sigfrån den fredstida, bl.a. så till vida att de skador som kan uppstå blir meromfattande och komplexa. Vissa av de åtgärder som genomförs för att uppnå enhög leveranssäkerhet i fred förstärker elförsörjningen också i krigstid.Regeringen menar dock att de åtgärder som krävs för god leveranssäkerhet ikrig är betydligt mer omfattande, och av en annan karaktär, än vad som krävsför den fredstida leveranssäkerheten.ElberedskapenRegeringen framhåller att en betydande del av elberedskapsåtgärderna hargenomförts av staten genom och senare affärsverketSvenska kraftnät. Vissa åtgärder har elföretagen varit skyldiga attfinansiera, bl.a. enligt lagen (1942:335) om särskilda skyddsåtgärder förvissa kraftanläggningar m.m. (krigsskyddslagen). Därutöver har många elföretagfrivilligt åtagit sig ett betydande ansvar för att genomföra och finansieraytterligare beredskapsförberedelser. Elföretagen har kommit att stå förbetydande delar av elberedskapens kostnader.Enligt regeringen har de stora inslagen av frivillighet bl.a. byggt på detidigare marknadsförhållandena inom elförsörjningen. Genom de legalakonkurrensbegränsningarna som funnits har elföretagen kunnat föra beredskaps-kostnader vidare till konsumenterna. Vidare har statsmakterna kunnat överlåtaåt att i samråd med berörda elföretag närmare preciseraberedskapskraven.Nya förutsättningar för elberedskapenRegeringen anför att ett nytt regelverk för elmarknaden trädde i kraft den 1januari 1996. Det innebär att produktion och försäljning av el sker ikonkurrens medan nätverksamhet, som är ett naturligt monopol, ävenfortsättningsvis regleras och övervakas. Med nätverksamhet avses denverksamhet som behövs för att överföra el på det elektriska nätet.Regeringen finner att det nya regelverket har förändrat förutsättningarnaför elberedskapen. Bl.a. har möjligheten att föra över kostnaderna tillkonsumenterna blivit mindre, vilket sägs få elföretagen att ompröva sinafrivilliga beredskapsåtaganden. De nya marknadsförhållandena ställer krav påkonkurrensneutralitet i ålägganden om beredskapsåtgärder, särskilt när detgäller finansieringen. Statsmakternas beredskapskrav inom elförsörjningen börtydliggöras, konstaterar regeringen.Krigsskyddslagen och annan lagstiftning om beredskapsåtgärderDen lagstiftning om beredskapsåtgärder som är tillämplig påelförsörjningen utgörs, enligt regeringen, dels av lagstiftning som gäller förhela beredskapsområdet, dels av krigsskyddslagen som huvudsakligen ärtillämplig på elförsörjningen. Regeringen sammanfattar den aktuella lagre-gleringen och anför:Lagen (1990:217) om skydd för samhällsviktiga anläggningar m.m.(skyddslagen) syftar till att åstadkomma skydd mot sabotage, terrorism ochspioneri. Den är tillämplig för anläggningar inom energiförsörjningen. Enligtlagen kan ägare av sådan anläggning också föreläggas att mot ersättninggenomföra nödvändiga skyddsåtgärder.Bestämmelser om s.k. verkskydd finns i lagen (1994:1720) om civilt försvar.Verkskydd skall organiseras vid anläggningar som har stor betydelse förtotalförsvaret och som antas bli utsatta i samband med stridshandlingar.Säkerhetsskyddslagen (1996:627) syftar till att säkerställa skydd mot bl.a.spioneri, sabotage och andra brott som kan hota rikets säkerhet. Deninnehåller bestämmelser om bl.a. informationssäkerhet, tillträdesbegränsningaroch säkerhetsprövning av personal.Enligt lagen (1982:1004) om skyldighet för näringsidkare,arbetsmarknadsorganisationer m.fl. att delta i totalförsvarsplaneringen(närings-idkarlagen) är näringsidkare m.fl. skyldiga att på begäran avtotalförsvarsmyndighet delta i totalförsvarsplaneringen. De skall lämna deuppgifter om produktionsförhållanden m.m. i den egna verksamheten somtotalförsvarsmyndigheten behöver för sitt arbete.Lagen (1984:1049) om beredskapslagring av olja och kol omfattar lagring avfossila bränslen för bl.a. elproduktionsändamål. Enligt lagen kan innehavareav kraftvärmevärk, gasturbiner och oljekondenskraftverk över viss installeradeffekt åläggas att beredskapslagra bränslen för anläggningens beredskapsbehovi krig.Den tidigare nämnda krigsskyddslagen innehåller regler om åtgärder tillskydd mot skada genom krigshandling eller sabotage mot anläggningar avväsentlig betydelse för energiförsörjningen i landet. omfattas störrekraftverk och vattenregleringsmagasin, det landsomfattandekraftöverföringsnätet (stamnätet) samt stora transformator- ochkopplingsstationer. Krigsskyddslagen tillämpas även för skyddsåtgärder förrörledningar avsedda för transport av naturgas eller olja. Enligt lagen skallny- eller ombyggnad, ändring eller utvidgning av de anläggningar som omfattasav lagen utföras på ett från skyddssynpunkt lämpligt sätt.Krigsskyddslagen präglas av det decentraliserade elsystem och den militärahotbild som gällde då den tillkom under . Elsystemet och detmilitära hotet har förändrats starkt . Enligt regeringen ställerdessa förändringar krav på andra slags åtgärder än de som krigsskyddslagen tarsikte på.Behovet av nytt regelverkRegeringen konstaterar att krigsskyddslagen och skyddslagen inte reglerar allade åtgärder som bör komma i fråga för att trygga elförsörjningen ihändelse av krig. Krigsskyddslagen är delvis föråldrad. Regeringen anser attdet bör skapas förutsättningar för att reglera åtgärder inom ett vidaretillämpningsområde för anläggningstyper, system och funktioner inomelförsörjningen. För att öka effektiviteten i beredskapsåtgärderna bör detäven finnas förutsättningar för att genomföra beredskapsåtgärderna selektivt.Regeringen anser vidare att de förändrade konkurrensförhållandena påelmarknaden innebär att regelverket bör innehålla en konkurrensneutralfinansieringslösning. Regeringen framhåller att syftet med det i propositionenföreslagna regelverket är att skapa ett tidsenligt och ändamålsenligtregelverk som kan ersätta krigsskyddslagen.UtskottetElförsörjningen är av central betydelse för den ekonomiska och socialautvecklingen i . I stort sett alla delar av det svenska samhället ärberoende av en väl fungerande elförsörjning. Elavbrott kan leda tillomfattande störningar i viktiga samhällsfunktioner och förorsaka betydandemateriella skador och ekonomiska förluster. Under svåra väderleksförhållandenkan långvariga elavbrott utgöra ett hot mot människors möjligheter attöverleva.I samband med ett angrepp mot kan även begränsade militära insatserstöra elförsörjningen i betydande omfattning, vilket allvarligt kan inverka påviktiga funktioner inom totalförsvaret och samhället i övrigt. Sabotage kan fåmotsvarande konsekvenser. Utskottet uppmärksammade i anslutning tillförsvarsbeslutets andra etapp (prop. 1996/97:4, bet. FöU1, rskr. 109-112)denna sårbarhet och erinrade om vad som anförts i frågan tidigare.Utskottet uttalade sig då - vid försvarsbeslutets första etapp (prop.1995/96:12, bet. FöU1, rskr. 45-46) - om behovet av att åstadkomma en robustoch flexibel infrastruktur inom bl.a. elförsörjningen. Utskottet harmotsvarande synsätt i betänkandet 1996/97:FöU5 Beredskap mot svårapåfrestningar.Utskottet delar sålunda regeringens bedömning att den bristande förmågan attupprätthålla en fungerande elförsörjning är ett av de största problemen inomberedskapsområdet.Utskottet delar vidare regeringens bedömning att det nya regelverket förelmarknaden har förändrat förutsättningarna för elberedskapen. De nyaförhållandena gör det nödvändigt med konkurrensneutralitet i åläggandena omberedskapsåtgärder och beträffande finansieringen.Förändringarna ställer vidare krav på andra typer av åtgärder än de somkrigsskyddslagen (1942:335) tar sikte på. Elsystemet kan inte skyddas enbartmed fortifikatoriska åtgärder i anslutning till olika anläggningar. Behovet avatt skydda och skapa flexibilitet i funktioner och system inom elförsörjningenhar ökat.Utskottet delar sålunda regeringens bedömning om behovet av ett tidsenligtoch ändamålsenligt regelverk som kan ersätta krigsskyddslagen.Ny lag om elberedskapRegeringenRegeringen föreslår att de grundläggande bestämmelserna om elberedskapen vidproduktion, överföring och handel med el samlas i en särskild lag(elberedskapslagen). Denna lag föreslås innehålla bestämmelser om* skyldigheter att vidta beredskapsåtgärder,* elberedskapsmyndighetens befogenheter,* ersättning för de kostnader som beredskapsåtgärder ger upphov till samt* det avgiftssystem som skall finansiera beredskapsåtgärder inom elområdet.Regeringen anser att en särskild myndighet, elberedskapsmyndigheten, skallansvara för tillämpningen av lagen. föreslås blielberedskapsmyndighet.Regeringen betonar att elberedskapslagen syftar till att reglera ansvaretför den planering och de åtgärder som behövs för att kunna tillgodoseelförsörjningen vid höjd beredskap. De beslut som fattas med stöd avelberedskapslagen måste alltid kunna återföras till lagens syftesbestämmelser.Regeringen anmäler att EBU föreslagit en elberedskapslag för att tillgodoseelförsörjningen vid höjd beredskap eller annars då elförsörjningen ärallvarligt hotad. Regeringen anser för sin del att ansvarsfördelningen inomelförsörjningen är sådan att det är en uppgift för elföretagen att vidta deåtgärder som krävs för att hålla en god leveranssäkerhet i fred.Myndigheternas föreskrifts- och tillsynsarbete för driftsäkerhet, elsäkerhetoch nätverksamhet påverkar elföretagens arbete med leveranssäkerheten. Enligtregeringen täcker befintlig lagstiftning in vissa av de situationer som EBU:slagförslag tar sikte på. Det finns vidare en långtgående överlappning mellande beredskapåtgärder som vidtas för situationer med höjd beredskap ochåtgärdsbehovet för tillfällen med svåra påfrestningar i fredstid. Enligtregeringens bedömning är det inte påkallat att som EBUföreslagit införa regler om leveranssäkerhet i fredstid i elberedskapslagen.Sådana särskilda regler om fredstida leveranssäkerhet får prövas i särskildordning om framtida erfarenheter visar att det är påkallat. De föreslagnabestämmelserna är således inte tillämpliga vid allvarliga störningar ifredstid.Elberedskapslagen, anför regeringen, bör tillämpas i alla led inomelförsörjningen, dvs. inom produktion, överföring och handel med el.MotionenI motion Fö61 (m) anförs kritik mot en formulering i 3 § i den föreslagnalagen om elberedskap. Motionären håller med om att det inte är lämpligt att ilagstiftningen närmare precisera eller exemplifiera vilka beredskapsåtgärdersom skall vidtas, men anser det ändå olyckligt att man inte i nämnda 3 § harförsökt formulera en övergripande och mer generellt hållbar definition avbegreppet beredskapsåtgärd. Regeringen bör därför, enligt motionären, i ettsenare skede återkomma till med förslag till komplettering ochförtydligande av 3 § elberedskapslagen.UtskottetUtskottet delar regeringens uppfattning att en tydlig och överskådligreglering av elberedskapen bäst sker genom att bestämmelserna samlas i ensärskild lag.Utskottet delar vidare regeringens synsätt att det är kraven på åtgärder föratt möta störningar i elförsörjningen vid höjd beredskap som skall varaavgörande för elberedskapslagens tillämpning. Hänsyn bör dock tas till deplanerade årtgärdernas effekter på situationer med svåra påfrestningar påelförsörjningen i fredstid.Utskottet anser, liksom regeringen, att elberedskapslagen bör tillämpas ialla led inom elförsörjningen, dvs. inom produktion, överföring och handel medel.I motion Fö61 (m) föreslås att uppdrar åt regeringen att återkommamed en övergripande och mer generellt hållbar definition av begreppetberedskapsåtgärd. Enligt utskottets mening torde det inte vara någon avgörandenackdel med den relativt öppna definition som framgår av den föreslagnaelberedskapslagens 3 §, eftersom behoven kan ändras över tiden bl.a. som följdav den tekniska utvecklingen och förändringar i hotet. Det bör sålunda, somregeringen föreslår, ankomma på regeringen eller på den myndighet somregeringen utser att närmare definiera bl.a. innebörden av begreppetberedskapsåtgärd. Härav följer att inte bör bifalla motion Fö61 (m).Skyldighet att vidta beredskapsåtgärderRegeringenRegeringen anför att elföretagen i enlighet med den s.k. ansvarsprincipen börupprätthålla sin verksamhet vid höjd beredskap och vidta de beredskapsåtgärdersom behövs. Det finns enligt regeringens bedömning inget behov av att ielberedskapslagen föra in särskilda bestämmelser om elföretagens skyldighetatt upprätthålla verksamheten vid höjd beredskap och i samband med andra förelförsörjningen allvarliga situationer. Behovet av reglering gäller ansvaretför planering och genomförande av beredskapsåtgärder. Regeringen avser medelföretag den som driver elproduktion, elhandel och nätverksamhet.Elföretag skall enligt den föreslagna elberedskapslagen vara skyldiga att isin verksamhet och sina anläggningar mot ersättning vidta deberedskapsåtgärder som beslutas för att tillgodose elförsörjningen vid höjdberedskap.Den nya lagen sägs bl.a. ta sikte på beredskapsåtgärder i anläggningar avväsentlig betydelse för elförsörjningen i landet, inom en ort eller ettområde. Det kan exempelvis gälla viktiga produktions-, överförings- ellerdriftledningsanläggningar. Regeringen anser att det i lagen är olämpligt attprecisera eller exemplifiera vilka beredskapsåtgärder som skall vidtas.Behoven kan ändras över tiden, bl.a. som följd av teknik- och hotförändringar.Det sägs vara en uppgift för regeringen, eller efter regeringens bemyndigandeelberedskapsmyndigheten, att närmare ange vad som skall utgöraberedskapsåtgärder.UtskottetUtskottet har ingen erinran mot vad regeringen föreslår. Elföretagen börsålunda åläggas skyldighet att vidta beredskapsåtgärder som syftar till atttillgodose elförsörjningen vid höjd beredskap och som beslutas i enlighet medelberedskapslagen.Närmare föreskrifter om vad som utgör beredskapsåtgärder bör, som utskottetnyss påtalat, meddelas av regeringen eller av elberedskapsmyndigheten.Utskottet föreslår att antar de delar av den föreslagna lagen sombehandlar skyldigheten att vidta beredskapsåtgärder.AnmälningsskyldighetRegeringenRegeringen föreslår att regler om anmälningsskyldighet införs i den nyalagstiftningen. Syftet härmed är att skapa förutsättningar för ett effektivtberedskapsarbete. Regeringen anser att det är viktigt att behovet avberedskapsåtgärder prövas tidigt, eftersom kostnaderna för flertalet sådanaåtgärder blir lägre om de vidtas i samband med att en anläggning uppförs,byggs om eller ändras på annat sätt. Vidare anser regeringen det vara viktigtatt beredskapsplaner snabbt kan anpassas till väsentligareverksamhetsförändringar. Anmälningsskyldigheten bör därför kunna begränsastill att omfatta sådana anläggningar eller sådan verksamhet som är av särskildbetydelse för elberedskapen.Regeringen föreslår att denna begränsning sker genom att regeringen eller,efter regeringens bemyndigande, elberedskapsmyndigheten genom föreskrifteranger vilka anläggningar och slag av verksamhetsförändringar som omfattas avanmälningsplikten. De typer av anläggningar som enligt regeringens bedömningför närvarande bör komma i fråga är kraftverk, vattenregleringsmagasin,elledningar, transformator- och kopplingsstationer, reservdelsförråd samtdrift- och övervakningscentraler för produktions- och nätdrift, medtillhörande styr- och kommunikationssystem.Även andra större förändringar i verksamheten vid en elektrisk anläggningeller verksamhet för produktion, överföring och handel med el skall anmälas omverksamheten är av väsentlig betydelse för elförsörjningen. Det kan exempelvisgälla nedläggning eller överlåtelse eller en väsentlig neddragning ellerutvidgning av verksamhet som har stor betydelse för elförsörjningen. Det kanockså gälla när sådan verksamhet startas. Anmälan skall göras senast i sambandmed att förändringen vidtas. Regeringen anser att anmälningsskyldigheten tillstor del kommer att kunna fullgöras vid den löpande beredskapsplaneringen ochvid övriga kontakter mellan elberedskapsmyndigheten och det aktuellaföretaget.UtskottetUtskottet anser, i likhet med vad regeringen har föreslagit, att elektriskaanläggningar som är av väsentlig betydelse för elförsörjningen inte fåruppföras, byggas om eller på annat sätt ändras innan anmälan om detta gjortstill elberedskapsmyndigheten och denna fattat beslut i frågan. Störreverksamhetsförändringar vid elföretag, och som är av väsentlig betydelse förelförsörjningen, skall också anmälas till elberedskapsmyndigheten.Det bör ankomma på regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, påelberedskapsmyndigheten att ge närmare föreskrifter om vilka anläggningar ochvilken verksamhet som skall omfattas av anmälningsplikten.Utskottet föreslår att antar de delar av den föreslagna lagen sombehandlar anmälningsskyldigheten.Ersättning för kostnader för beredskapsåtgärderRegeringenBeredskapsåtgärderna inom elförsörjningsområdet bör, enligt regeringen,genomföras selektivt genom att individuellt utformade krav på åtgärder riktastill det enskilda företaget. Detta förutsätter att åtgärderna finansieras påett konkurrensneutralt sätt. Enligt regeringen vore en sådan ordning möjligmed ett system som innebär att de berörda företagen ersätts för sinaberedskaps-kostnader.Regeringen föreslår att huvudregeln skall vara att beredskapsåtgärder sombeslutas med stöd av lagen är ersättningsberättigade. Ersättning förutsättsbetalas i efterhand sedan åtgärden har genomförts och mot redovisning. Rättentill ersättning förutsätts kunna begränsas om anmälningsplikten inte hariakttagits.Regeringen anser att det finns skäl för vissa kompletterande regler när detgäller ersättning för beredskapslagring av bränsle för elproduktion.Regeringen erinrar om att olja beredskapslagras med två syften, lagring förfredstida oljekriser respektive s.k. krigslagring. Lagringen sker med stöd avlagen (1994:1049) om beredskapslagring av olja och kol. Lagringen föroljekriser tar sikte på allvarliga störningar i oljeförsörjningen i fredstid.Krigslagringen är avsedd för situationer då landet antingen har blivitindraget i krig eller står neutralt. Såväl kol som oljeprodukter lagras.Innehavare av vissa större elproducerande anläggningar kan åläggas att hållavissa oljelager. Det rör sig om beredskapslagring vars syfte är att under visstid möjliggöra drift av gasturbiner, oljekondenskraftverk och kraftvärmeverk ikrigssituationer. Regeringen påpekar att kostnaden för denna beredskapslagringär betydande och att det därför finns risk för att viss reservkapacitetavvecklas om inte ersättning utgår.