bet · GK01UbU6 · 1997-02-27 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande ett åttiotal motionsyrkanden från denallmänna motionstiden . De rör vitt skilda ämnen såsomsegregationstendenser i skolan, reglerna för fristående grundskolor,integrering av förskola, skola och skolbarnsomsorg samt ålder för skolstartm.m., åtgärder mot mobbning och våld i skolan, elever med behov av särskiltstöd, skolans arbetsmiljö och elevvård, särskilda åtgärder för invandrare,kultur i skolan, informationsteknik i skolan samt tillsynen av skolan ochkommunernas skolplaner. Särskilt utförligt behandlar utskottet skolansmöjligheter att förhindra mobbning och våld och det arbete som pågår för attskärpa reglerna mot mobbning i skolan. Samtliga motionsyrkanden avstyrks underhänvisning främst till pågående utrednings- och utvärderingsarbete.Ett stort antal reservationer finns fogade till betänkandet. 1996/97:Ub201 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införande av anmälningsplikt för våld i skolan,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betydelsen av nätverksbyggande på skolorna, samt att hela skolanspersonal erbjuds utbildning om hur mobbning upptäcks och hindras,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att tillse att skollagens intentioner gällande arbete motmobbning följs,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utveckling av innehållet i skolornas arbetsprogram mot mobbning,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att förekomsten av mobbning och skolans insatser motmobbning löpande mäts och utvärderas,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rätten till fritt val av skola och dess betydelse för att skapagoda studiemiljöer.1996/97:Ub209 av de () vari yrkas att hosregeringen begär förslag till lagändring beträffande fullgörande av skolpliktpå annat sätt i enlighet med vad som anförts i motionen.1996/97:Ub211 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ökade kunskaper om barns förmåga och vilja att lära,2. att hos regeringen begär förslag om införande av skolstart ålder i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att hos regeringen begär förslag om möjligheter för elev atterhålla grundskoleundervisning till och med för att nåkursplanernas mål i enlighet med vad som anförts i motionen,13. att hos regeringen begär förslag om kommunernas framtidaansvar för lokal utvärdering och tillsyn av skolverksamheten i enlighet medvad som anförts i motionen.1996/97:Ub212 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn avundervisningen i svenska för invandrare.1996/97:Ub230 av m.fl. (kd) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sanering och ombyggnad av skolbyggnader och skolgårdar,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att använda ROT-bidrag till allergisanering av lokaler där barn ochungdomar vistas ,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om flexibel skolstart och fortsatt nioårig skolplikt med möjlighettill förlängning.1996/97:Ub233 av m.fl. (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tioårig grundskola,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skollagen och mobbning,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppdrag till angående olika elevers behov av stöd,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om elever med behov av särskilt stöd,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetsgruppen Kultur i skolan,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för kultur i skolan.1996/97:Ub234 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omstarkare inslag av interkulturell profil i svenska skolor, särskilt imiljonprogramsområden.1996/97:Ub241 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rätten till en våldsfri zon i skolan,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skolledningens ansvar för att denna rättighet ej kränks,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att information om lag och rätt bör ges kontinuerligt i samtligaårskurser i ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om upprättande av obligatoriska handlingsprogram mot mobbning på varjegrundskola,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den lagstiftning som gäller i övriga samhället angåendekränkningar och våld bör tillämpas inom skolområdet, vilket innebär att brottskall beivras,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skolledare måste få rätt att omplacera mobbande och kränkandeelever till särskild skolgång utanför skolans område,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kommunerna bör bli skyldiga att svara för upprättandet av sådansärskild skolgång.1996/97:Ub242 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om information till landetslågstadieelever om nytt nödnummer.1996/97:Ub244 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en översyn av barnomsorgen och de tidiga skolårenutifrån ett pedagogiskt perspektiv,2. att hos regeringen begär förslag om att införa en allmänförskola , obligatorisk , i enlighet medvad som anförts i motionen,3. att hos regeringen begär förslag om att införa en obligatoriskskolstart i enlighet med vad som anförts i motionen.1996/97:Ub245 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär en utredning om segregationen enligtvad i motionen anförts,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skolhälso- och elevvård i skolplanerna,6. att hos regeringen begär förslag om sådan ändring i skollagenatt tillgång till elevvårdspersonal tydliggörs,7. att hos regeringen begär en utredning om skolhälso- ochelevvården enligt vad i motionen anförts,8. att hos regeringen begär förslag om sådan ändring i skollagenatt en skyldighet att utarbeta åtgärdsprogram mot mobbning införs,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tydligare mål för skolans arbetsmiljö i skolplanerna,10. att beslutar att ett nationellt statistikregister förelevernas olycksfallsskador skall upprättas,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett vidare uppdrag för ,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om information som flöde och resurs,14. att hos regeringen begär en utredning om hemspråk som meritenligt vad i motionen anförts,15. att hos regeringen begär en utredning om övergången mellan denobligatoriska skolan och gymnasieskolan enligt vad i motionen anförts.1996/97:Ub246 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att handikappade elever integreras i det ordinarie skolväsendet.1996/97:Ub247 av () vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om friskolors betydelse för integration.1996/97:Ub250 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om godkännande av fristående skolor,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ersättningen till fristående skolor,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillsyn av alla skolor inom kommunen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett tillägg till direktiven (dir. 1996:61) för den kommitté somskall utarbeta ett gemensamt måldokument för pedagogisk verksamhet för barnoch ungdom mellan ,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skolplikt och en tioårig grundskola,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder mot våld och mobbning,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att motverka segregation,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en genomtänkt satsning på IT i skolan.1996/97:Ub251 av m.fl. (kd) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kraftfullt verka för att motverka sexuella trakasserier,mobbning, främlingsfientlighet och rasism.1996/97:Ub252 av m.fl. (mp) vari yrkas att hosregeringen begär förslag om lagstiftning mot mobbning i skolan enligt deprinciper som anförts i motionen.1996/97:Ub254 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skolstart och tioårig skolplikt.1996/97:Ub514 av m.fl. (mp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införande av mål och planer för den pedagogiska verksamheten ibarnomsorg och förskola,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förskolans formella plats i utbildningsorganisationen ansvarsområde,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lagstiftning rörande mobbning vid svenska skolor enligt deriktlinjer som anförts i motionen,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fritidsverksamhetens integrering i skola och ungdomsverksamhet,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av åtgärder för att komma till rätta med allvarliga bristeri tillsynen av skolan enligt gällande lagstiftning,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en breddning av tillsynen av skolan till att omfatta större delarav vad skollagen stipulerar, t.ex. vad gäller mobbning, resurser för barn medspecifika läs- och skrivsvårigheter, elevdemokrati, otillbörlig påverkan (in-doktrinering) och skolhälsovård,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fristående skolors rätt till egen plats i kommunala skolplaner.1996/97:K427 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om etniskt/språkligt baserade friskolor.1996/97:Fi613 av m.fl. (m) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om medborgarnas rätt att välja skola och barnomsorg.1996/97:Sf613 av och () vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att undervisningen i svenska för invandrare bör kompletteras medkulturkompetensfrågor.1996/97:Sf625 av m.fl. (kd) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inrättandet av en sverigefinsk utbildningslinje inom grundskolaneller särskilda sverigefinska skolor i kommuner med en viss andelfinskspråkiga invånare,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildningsväsendet och de språkliga och etniska minoriteternasroll som medskapare i den svenska historiska utvecklingen och i det nutidasamhället.1996/97:Sf632 av m.fl. (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hemspråkscheck,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rätten att starta fristående skolor på språklig och kulturellbasis,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildningscheck för svenska för invandrare,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om motprestationer för att få fler att genomgå svenska för invandrare.1996/97:Sf633 av () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om undervisning i svenska,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förebyggande åtgärder i skolan.1996/97:So426 av m.fl. (c) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kommunernas skolplaner och tillsynsverksamhet.1996/97:A434 av m.fl. (v) vari yrkas3. att hos regeringen begär medel till ett pedagogisktkulturcentrum på ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att de statliga skolanslagen måste kompensera kommunerna för denegativa konsekvenser skolpengssystemet innebär i form av ökad segregering ochökade klasskillnader. I betänkandet behandlar utskottet en stor mängd motionsyrkanden från denallmänna motionstiden , vilka huvudsakligen avser ochrör skiftande frågor om lagstiftning, organisation m.m. Motionsyrkanden sommera direkt anknyter till innehållet i läroplanen för det obligatoriskaskolväsendet (Lpo 94) behandlas i utskottets betänkande 1996/97:UbU8.Segregationstendenser i skolan, m.m.Angelägenheten av att åtgärder vidtas för att motverka tendenser till ökadsegregation i skolan betonas i fyra motioner.Enligt motion 1996/97:Ub250 (fp) yrkande 11 kan rätten att fritt välja skolavara ett medel mot segregation. En annan åtgärd är att ökade resurser styrstill skolor som har många elever med behov av särskilt stöd. Att bo i ettområde med tung social belastning skall inte vara liktydigt med att dennärmaste skolan är dålig, anför motionärerna. Förutom en genomtänktresursfördelning krävs engagerade lärare och mera av lokalt självstyre.Liknande synpunkter framförs i motion 1996/97:Ub247 (fp) yrkande 5, därmotionären också understryker att fristående skolor kan fungera som?magnetskolor? i utsatta områden.En brett upplagd statlig utredning om segregationen begärs i motion1996/97:Ub245 (v) yrkande 1. Motionärerna ser en oroande tendens attskillnaderna mellan olika skolor ökar både inom en kommun och mellan kommuner.De menar emellertid att det är möjligt att åstadkomma någraradikala förändringar genom politiska beslut som rör enbart skolan. Kunskaperom den socioekonomiska, etniska och demografiska segregationen behöversammanföras och bearbetas.I motion 1996/97:A434 (v) yrkande 8 påtalas att systemet med skolpeng ikombination med rätten att välja skola ger negativa konsekvenser i form avökad segregering och ökade klasskillnader. Somliga skolor utarmas på eleveroch därmed på ekonomiska resurser.Medborgarnas rätt att välja skola och barnomsorg framhålls som ensjälvklarhet i motion 1996/97:Fi613 (m) yrkande 4. Motionärerna är övertygadeom att kvalitet och variationsrikedom i t.ex. undervisningen främjas bäst omskolor med olika inriktning, arbetssätt och huvudmän kan verka sida vid sida.De anser att det i den diskussion som förs om mångfald och kvalitet inom dekommunala verksamhetsområdena är särskilt viktigt att lyfta fram hurresultatet värderas av dem som verksamheten är till för.Enligt motion 1996/97:Ub201 (m) yrkande 6 utgör rätten till fritt val avskola också incitament för skolorna att profilera sig genom att skapa godastudiemiljöer.U t s k o t t e t vill inledningsvis göra klart att ett övergripande målför det offentliga skolväsendet är en nationellt likvärdig utbildning för barnoch ungdomar. Skollagen föreskriver att utbildningen inom varje skolform skallvara likvärdig, oavsett var i landet den anordnas (1 kap. 2 §). I läroplanenför det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) slås fast att en likvärdigutbildning inte innebär att undervisningen skall utformas på samma sättöverallt eller att skolans resurser skall fördelas lika. Hänsyn skall tas tillelevers olika förutsättningar och behov, och skolan har ett särskilt ansvarför de elever som av olika anledningar har svårigheter att nå målen förutbildningen.Utskottet erinrar om att det finns en omfattande valfrihet inomskolväsendet. Elever och föräldrar har successivt givits större rätt ochmöjlighet att välja skola. I fråga om stadgas i skollagen attkommunen vid fördelningen av elever på de olika skolenheterna så långt det ärmöjligt skall beakta föräldrarnas önskemål om att deras barn skall tas emotvid en viss skola. Detta gäller under förutsättning att inte andra eleversberättigade krav på placering i en skola nära hemmet åsidosätts ellerbetydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen.En kommun skall i sin grundskola även ta emot en elev för varsgrundskoleutbildning kommunen inte är skyldig att svara, om eleven med hänsyntill sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den kommunensgrundskola. I gymnasieskolan finns en mångfald av utbildningsvägar. Elevernahar rätt att genomgå sådan utbildning som inte anordnas av den egna kommunenvarhelst den anordnas i landet, och hemkommunen är skyldig att betalautbildningen. Inom både och gymnasieskolan finns fristående skolorsom eleverna har möjlighet att välja som alternativ till den kommunala skolan.Skolverket har i rapporten välja skola - effekter avvalmöjligheter i (rapport nr 109) redovisat en utvärdering medbetoning på den eventuellt segregerande effekt valfriheten kan ha. Uppgifterhar samlats in i tio kommuner i landet (, , ,, , , , , och ) omelever som valt en annan grundskola än den de normalt tillhör. Totalt har ca13 000 elevers skolbyten inför /95 studerats. Skillnader mellanolika skolor i vad avser elevernas sociala och etniska bakgrund har ocksåkartlagts. av samtliga elever i de undersökta kommunerna valde enannan skola än den de normalt tillhörde. Även om effekterna av dessa skolbyteninte har inneburit en genomgripande förändring av elevsammansättningen i olikaskolor och områden, kan det enligt konstateras att de tendenser somframträder går i segregerande riktning. Utvärderingen visar att det framförallt är elever vars föräldrar har eftergymnasial utbildning som utnyttjarrätten att välja skola. Detta är särskilt tydligt vid skolbyten till defristående skolorna. Majoriteten, , bytte emellertid till en annankommunal skola. Av dessa bytte till en skola med elever somhade en annan social och etnisk bakgrund. Elever vars föräldrar hareftergymnasial utbildning tenderar att söka sig till skolor i områden medstörre andel högutbildade och elever med svensk bakgrund. Till områden med andel elever med invandrarbakgrund och stor andel föräldrar med enbartförgymnasial utbildning söker sig elever med en liknande social och etniskbakgrund. Utvärderingen har också enligt tydliggjortboendesegregationen och dess effekter på elevsammansättningen i skolan. Vidarepekar verket på att konsekvenserna av rätten att välja skola har varit mycketolika för de skolor som ingått i fallstudien. Däribland finns både skolor somhar haft ett inflöde av elever och skolor med ett elevutflöde, samt exempel påskolor som har lyckats bryta en negativ trend med sjunkande elevantal. Dessasenare skolor, i rapporten kallade trendbrytarskolor, har ofta genommålmedvetna profileringar lockat nya elever till skolorna.Frågan om segregation i boende och skola har också berörts av den s.k.Skolkommittén i dess delbetänkande Krock eller möte - om den mångkulturellaskolan (SOU 1996:143), överlämnat . Bland annat refereras därSkolverkets utvärdering av rätten att välja skola. Betänkandet har enligtuppgift skickats ut till skolorna. De reaktioner som kommittén får på sittdiskussionsunderlag skall tas till vara inför kommitténs slutbetänkande somväntas föreligga i oktober 1997.I sammanhanget bör även hänvisas till det arbete som bedrivs av Kommittén (S1995:01) om levnadsvillkor i storstadsområden (). Enligt vadutskottet inhämtat avser att kring månadskiftet mars/aprilavge ett delbetänkande om barns och ungdomars levnads- och uppväxtvillkor i deutsatta bostadsområdena i , och . I delbetänkandetskall kommittén dels kartlägga de resurser som kommunerna satsar på barn ochungdomar i dessa utsatta områden, dels söka synliggöra barns och ungdomarsegna upplevelser av sina levnads- och uppväxtvillkor. Vissa förslag tillåtgärder kommer att presenteras.Utskottet vill understryka vikten av att kvaliteten och likvärdigheten iutbildningen inom skolan upprätthålls. Enligt utskottets mening är detkommunens skyldighet att se till att det inte växer fram någon form avkunskapssegregation genom att elever lämnar med bristfälligakunskaper. Utskottet utgår från att i sin verksamhet meduppföljning, utvärdering och tillsyn har uppmärksamheten riktad på attskolhuvudmännen lever upp till det övergripande målet om en nationelltlikvärdig utbildning.Utskottet konstaterar att det finns en formell rätt för alla föräldrar ochelever att välja skola. nämnda utvärderingsrapport visaremellertid att valfriheten utnyttjas på olika sätt av skilda elevgrupper.Utskottet vill som ett positivt resultat av utvärderingen lyfta fram attengagemang och genomtänkta satsningar kan bryta en negativ skolutveckling,vilket har skett i de s.k. trendbrytarskolorna.Utskottet är inte berett att förorda att en segregationsutredning tillsättssom griper över flera samhällssektorer. Pågående kommittéarbete bör avvaktas.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslårmotionerna 1996/97:Ub245 yrkande 1, 1996/97:Ub247 yrkande 5, 1996/97:Ub250 yrkande 11 och 1996/97:A434 yrkande 8.Även motionerna 1996/97:Ub201 yrkande 6 och 1996/97:Fi613 yrkande 4, omrätten att välja skola m.m., bör med det anförda avslås av riksdagen.Reglerna för fristående grundskolorSom villkor för att en fristående grundskola skall godkännas av börenligt motion 1996/97:Ub250 (fp) yrkande 2 gälla att skolans utbildning svararmot de kunskaper och färdigheter som förmedlar och att skolan äveni övrigt väsentligen svarar mot mål. Dessutom bör skolan ha etttillräckligt elevunderlag, dvs. minst 10-15 elever i en årskurs.I samma motion yrkande 3 anför motionärerna att fristående grundskolor somgodkänts bör ha rätt till ersättning från elevernas hemkommuner. Därvid börden fristående skolan tilldelas motsvarande ekonomiska resurser som den skulleha fått om den varit en skola och av den genomsnittligakommunala kostnaden.U t s k o t t e t erinrar om att beslutat om nya reglerför godkännande av och offentligt bidrag till fristående skolor (prop.1995/96:200, bet. 1996/97:UbU4, rskr. De nya reglerna innebär i korthetatt fristående grundskolor för att kunna godkännas skall svara inte bara motgrundskolans mål utan också mot den värdegrund som gäller för det offentligaskolväsendet. Vidare skall skolan om inte särskilda skäl föreligger ha minst20 elever. En godkänd fristående grundskola skall av förklarasberättigad till bidrag från elevernas hemkommuner. Förklaring skall dock intelämnas, om skolans verksamhet skulle innebära påtagliga negativa följder förskolväsendet i den kommun där skolan är belägen eller skolan tar utelevavgifter. Det bidrag som hemkommunen lämnar skall bestämmas med hänsyntill skolans åtagande och elevens behov efter samma grunder som kommunentillämpar vid fördelning av resurser till de egna grundskolorna. Den tidigareregeln att bidraget skall relateras till kommunens genomsnittskostnad per elevhar slopats.Utskottet finner inte skäl att ändra sitt ställningstagande från hösten1996. Motionsyrkandena som i huvudsak syftar till en återgång till tidigarebestämmelser avstyrks därmed.Förskola - ålder för skolstart - skolpliktens omfattningBakgrundUtskottet behandlade i början av innevarande och före den allmännamotionstiden regeringens proposition 1995/96:206 Vissa skolfrågor m.m. samtmed anledning av denna väckta motionsyrkanden (bet. 1996/97:UbU5). Ipropositionen redovisade regeringen sin syn på en integrering avförskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg.I betänkandet hänvisade utskottet till att regeringen , undertiden för utskottets beredning av propositionen, tillkallat den s.k.Barnomsorg och skola-kommittén (BOSK) med uppdrag att utarbeta förslag tillett nytt måldokument för den pedagogiska verksamheten för barn och ungdom iåldrarna (dir. 1996:61).