bet · GK01SfU15 · 1997-04-17 00:00:00 — Det reformeradesystemet kommer således att innebära en flexibel pensionsålder, somdet alltid kommer att löna sig att fortsätta förvärvsarbeta efter . Utskottet konstaterar att flertalet av de försäkrade som skulle kunna göra ett förtida uttag från nuvarande pensionssystem är i ensådan ålder att de - enligt de antagna riktlinjerna - också kommer att fåålderspension från det reformerade systemet. Övervägandena vid uttag avförtida pension blir därför delvis beroende av villkoren i det reformeradesystemet.Utskottet vill tillägga att Genomförandegruppen överväger omen höjning av gränsen från 60 till för förtida uttag av ålderspensionfrån nuvarande system bör ske tidigare än som angavs i de ursprungligariktlinjerna.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifall till motion1996/97:Sf246 (fp).DelpensionPrincipbeslutetDelpension kan enligt lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring efter ansökanutges till en förvärvsarbetande i åldern som minskar sin arbetstid.Försäkrad för delpension är den som är bosatt i och under en ramtidav före den dag då pension avses börja utgå eller dentidigare dag då ansökan görs har förvärvsarbetat i minst fördeladepå . För rätt till delpension fordras vidare att denförsäkrade fr.o.m. det år då han fyllde har tillgodoräknatspensionsgrundande inkomst under . Efterarbetstidsminskningen skall den försäkrade arbeta i genomsnitt minst 17 ochhögst . Delpension utges avpensionsunderlaget, dock högst motsvarande en arbetstidsminskning av tiotimmar per arbetsvecka.Enligt riktlinjerna för pensionsreformen skall delpension inte kunnanybeviljas efter utgången av . Den som då uppbär sådan pension har dockfortsatt rätt till delpension fram till eller tills rättendessförinnan upphör.MotionI motion 1996/97:Sf218 av m.fl. (s) anser motionärernaatt möjligheten att arbeta halvtid i yrkeslivet skall vara enverklig och flexibel valfrihet oavsett inkomst. Det är ett bra sätt till ennertrappning inför upphörandet av arbetslivet, som det är en viktigarbetsmarknadsåtgärd eftersom det ger utrymme för yngre arbetskraft påmarknaden. Enligt motionärerna bör delpension finnas kvar även i detreformerade pensionssystemet, och detta bör ge regeringen tillkänna.Utskottets bedömningEnligt riktlinjerna för det reformerade pensionssystemet skall delpension intekunna nybeviljas . Det främsta motivet härför är att detreformerade ålderspensionssystemet kommer att innefatta en sådan flexibilitetoch medge individuella lösningar i sådan utsträckning att behovet av ensärskild delpensionsförsäkring kan anses vara tillräckligtframträdande. Ålderspensionssystemet som sådant kommer framgent att ge stortutrymme för uttag av en partiell ålderspension i kombination med fortsattförvärvsarbete, såväl före som ålder.Enligt vad utskottet inhämtat från bör uppskjutandet avpensionsreformen få till följd att möjligheterna att nybevilja delpensionskall upphöra först efter år 2000.Utskottet anser att bör vidhålla sin uppfattning att delpensionenpå detta sätt skall upphöra genom det nya pensionssystemets införande.Utskottet avstyrker därför motion 1996/97:Sf218 (s).Pensionsutbetalningar från utlandetMotionI motion 1996/97:Sf212 av och () tarmotionärerna upp ett problem vid utbetalning av pensioner från flera EU-länder. De anger som exempel en situation då en person som är bosatt här ilandet får förtidspension och arbetsskadelivränta från samtfolkpension och avtalspension från , grundad på arbete där. Förutom attlivräntan reduceras motsvarande pensionens storlek minskas pensionen ochlivräntan från på grund av att det land som betalar ut pensionen tarut en expeditionsavgift på . Bankerna i tar sedan utväxlingsavgift på . När RFV räknar ner livräntan med en schablon avvalutakursen innebär det en kostnad på för en pension på 1 500kr. Detta förhållande bör enligt motionärerna rättas till genom enskattereduktion eller justering av pensionsbeloppet med hänsyn till dessakostnader, vilket bör ges regeringen till känna.Utskottets bedömningInom EU/EES-området förekommer två olika system för invaliditetspensioner. Idet ena räknas pensionen i förhållande till försäkringsperiodens längd och idet andra är pensionen oberoende av försäkringsperiodens längd. För personersom varit försäkrade i flera länder gäller olika regler beroende på vilken typav försäkringssystem dessa länder tillämpar. I det fall alla länder sompersonen varit försäkrad i har system där pensionen är oberoende avförsäkringsperiodens längd betalar det land pensionen där personen varförsäkrad när invaliditeten uppkom. Pensionen beräknas enligt det landetslagstiftning och detta oavsett om pensionen då blir högre eller lägre än denskulle ha blivit om den utgivits från ett tidigare land. I övriga fall betalasseparata pensioner ut från samtliga länder. Vad gäller ålderspension betalassådan ut separat från alla länder personen varit försäkrad i under minst ettår. När invaliditets- eller ålderspension betalas ut i ett annat land stårpensionstagaren för valutaförändringar. Från pensionsbeloppet får göras avdragför post- och bankavgifter.Utskottet konstaterar att problemet med kostnader för utbetalning avsocialförsäkringsförmåner till annat land inte är begränsat till EU/EES-området utan gäller mer generellt. Utskottet vill därför hänvisa till att RFVhar haft i uppdrag att redovisa förslag till förändringar som innebär en merarationell hantering av utbetalningar av pensioner från till utlandet.Uppdraget redovisades till regeringen (RFV ANSER 1995:4). Irapporten anges att RFV:s utbetalningskostnad för beräknades till igenomsnitt per utbetalning, en kostnad som dock inte belastademottagaren. Vidare anges att kostnaden för den enskilde varierar från landtill land och i förhållande till utbetalningsform. RFV har gjort bedömningenatt den enskildes utkvitteringskostnad oftast ligger perutbetalning.Även om det således kan bli fråga om vissa kostnader för en person somtjänat in pension i flera länder är utskottet inte berett att föreslå åtgärderi enlighet med motionen. Utskottet förutsätter dock att såväl RFV somregeringen följer utvecklingen beträffande dessa kostnader. Med det anfördaavstyrker utskottet bifall till motion 1996/97:Sf212 (s). beträffande genomförandet av pensionsreformenatt avslår motionerna 1996/97:Sf225 yrkandena 14-17 och 19,1996/97:Sf242 yrkande 3 och 1996/97:Fi206 yrkande 2,res. (mp)2. beträffande premiereservsystem i offentlig regiatt avslår motion 1994/95:Sf229 yrkande 4,3. beträffande utbetalning av premiereservmedelatt avslår motionerna 1996/97:Sf229 yrkande 2 och 1996/97:Sf238yrkande 1,4. beträffande försäkringsfunktion till SPVatt avslår motion 1994/95:Sf261,5. beträffande pensionspoäng för totalförsvarspliktigaatt avslår motion 1996/97:Sf216,6. beträffande pensionstillskott vid underlåten avgiftsbetalningatt avslår motion 1996/97:Sf222,7. beträffande flexibel pensionsålderatt avslår motion 1996/97:Sf246,8. beträffande delpensionatt avslår motion 1996/97:Sf218,9. beträffande pensionsutbetalningar från utlandetatt avslår motion 1996/97:Sf212.Stockholm den 17 april 1997På socialförsäkringsutskottets vägnarBörje NilssonI beslutet har deltagit: (), (), MargaretaIsraelsson (s), (), (), (),(), (), (), vonEssen (m), (), (), (), UlfKristersson (m), (), () och (). Genomförandet av pensionsreformen (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med ?Den kraftiga?och på s. 9 slutar med ?motionerna avstyrks.? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är målkonflikter inbyggda i det reformeradepensionssystemet. De som står bakom pensionsöverenskommelsen vill å ena sidanha en hög grundtrygghet och å andra sidan en försäkring som är kopplad tillinkomsten och bygger på försäkringsmässighet. Dessa mål går inte att förena påett rimligt sätt när ersättningsnivån i den inkomstgrundande pensionen är såpass låg som . En fördjupad analys bör därför göras som belyserdessa målkonflikter. Systemet är dessutom utomordentligt krångligt och med endyrbar administrativ uppbyggnad.Utskottet anser att det nya pensionssystemet i stället bör utformas som ettgrundskydd, lika för alla, på ungefär samma nivå som dagens ålderspension fören låginkomsttagare som tjänar ca . Grundskyddetskall vara lägre för samboende än för ensamstående och beskattas på samma sättsom för förvärvsarbetande. I grundskyddet skall också räknas in ett belopp sommotsvarar det nuvarande bostadstillägget vid en basbostadskostnad på 2 200kr/månad. För bostadskostnader därutöver skall bostadstillägg utges på sammasätt som . Den ungefärliga pensionsnivån (räknat i nivåer )skulle för en ensamstående uppgå till ca före skatt och 6 800 krefter skatt samt för en samboende ca före skatt och efterskatt. Grundskyddet skall löneuppräknas. För majoriteten av pensionstagarnainnebär det nästan samma nettobehållning som enligt riktlinjerna för detreformerade pensionssystemet. Det finns därför inte skäl att införa ett såkomplicerat, svårförståeligt och dyrt system som det reformeradepensionssystemet ens om man av ideologiska skäl vill ha ett inkomstrelateratskydd.Människor som tjänat in stora ATP-rättigheter i nuvarande system måste fåbehålla dem. Vid införandet av ett grundskydd enligt den modell utskottet härförordar behövs därför långa övergångstider, troligen 15-30 år.Grundskyddssystemet skulle leda till sänkta kostnader för pensioneringoch ge utrymme för att klara ökade kostnader för vård och omsorg om äldre.Efter 25-35 år beräknas de årliga kostnaderna för ett pensionssystem enligtdenna modell vara lägre.Utskottet anser att med upphävande av sitt tidigare beslut omriktlinjer för det framtida pensionssystemet som sin mening bör ge regeringentill känna vad ovan anförts.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande genomförandet av pensionsreformenatt med bifall till motion 1996/97:Sf225 yrkandena 14-17 och 19och med avslag på motionerna 1996/97:Sf242 yrkande 3 och 1996/97:Fi206yrkande 2dels upphäver beslut (rskr. 1993/94:439) omriktlinjer för ett reformerat ålderspensionssystem,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,Särskilda yttranden1. Genomförandet av pensionsreformen (mom. 1)() anför:Vänsterpartiet har i samband med behandling av riktlinjerna för detreformerade pensionssystemet redovisat sin syn på det framtidapensionssystemet. Dessa synpunkter äger fortfarande giltighet. Vi ansersåledes att det reformerade pensionssystemet innebär ett systemskifte.Fördelningspolitiska inslag försvinner genom att egenavgiften inte tas ut övertaket 7,5 basbelopp. Det offentliga sparandet minskar, och det byggs upp ettstort privat sparande genom premiereservsystemet. Livsinkomstprincipen medföratt pensionens andel av slutlönen blir lägre för fler personer i det nyasystemet. Den missgynnar kvinnor och tvingar dem att anpassa sittförvärvsmönster till en manlig norm. Den uppmanar inte män att dela påhemansvaret eller kvinnor att föda barn och uppmuntrar inte heller tillstudier eller vidareutbildning. Vi kritiserar också barnårsrätten ur ettjämställdhetsperspektiv. Det reformerade pensionssystemet öppnar för enprivatisering av pensionssystemet . Det nya systemet ärkrångligare, mindre överskådligt och mer byråkratiskt än dagenspensionssystem. Det är inte heller säkert att det är ett samhällsekonomisktstabilt pensionssystem.Vänsterpartiet vill i stället ha ett generellt och obligatorisktpensionssystem som betalas solidariskt med arbetsgivaravgifter som tas ut påhela lönesumman och omfördelar mellan generationer och individer.Ålderspensionssystemet bör därför reformeras till ett system som kan sägasinnebära ett modifierat ATP-system och som i allt väsentligt behåller defördelar som den nuvarande ordningen innebär. Pensionen skall räknas på degenomsnittligt 30 bästa åren. I ett sådant system finns utrymme för attstudera, göra värnplikt, skaffa barn m.m. Utgående pensioner och taket 7,5basbelopp reallöneindexeras. Systemet skall kompletteras med en garantinivå påen högre nivå - 2,6 basbelopp - än vad regeringen föreslagit. Den högre nivånär motiverad av att en pensionär bara i undantagsfall skall behöva andrabidrag. Garantipensionen skall utges på denna nivå till såväl gift somensamstående pensionär.2. Utbetalning av premiereservmedel (mom. 3)(), (), (), (), () och () anför:I motion 1996/97:Sf238 påpekas att det nya ålderspensionssystemet för lång tidframöver är största och viktigaste samhälls- och privatekonomiskaprojekt. Det är därför av stor vikt att inte minst de principer och regelverksom skall styra premiereservdelen inom det reformerade pensionssystemet inteluckras upp, ytterligare fördröjs eller förfuskas.Redan i princippropositionen förutsågs att de avgifter som skall avsättastill premiereservdelen av administrativa skäl måsteplaceras på räntebärande konton i riksgälden. Därefter skall den enskildeefter eget val föra över medlen till valfri kapitalförvaltare.Efter regeringsskiftet har arbetet med pensionsreformen på ettolyckligt och onödigt sätt försenats. Dettta har bl.a. fått till följd attpremiereservmedlen forfarande står kvar på riksgälden och inte kan betalas uttill pensionsspararna inom den stipulerade tiden. Effekten av förseningen harförvärrats genom den praxis som nyttjas i statlig redovisning, nämligen attendast redovisa pensionsmedlen som en tillgång utan att ta uppmotsvarande skuld till pensionsspararna. Detta har i sin tur fått som följdatt statsbudgetens saldo visar ett skenbart bättre resultat. För år 1997motsvarar detta en förstärkning på ca . Uttalanden frånregeringshåll att utbetalningen av premiereservmedlen kan skapastatsfinansiella problem, dvs. egentligen problem av kameral natur, harsjälvklart lett till stor oro bland dagens pensionssparare. Till detta kommeratt de pensionsmedel som förvaltas på riksgälden får lägre avkastning än om deenligt planerna hade kunnat överföras till kapitalförvaltare förplacering i bl.a. aktier.För att trovärdigheten i det reformerade pensionssystemet inte skalläventyras vore det för det första önskvärt att statens redovisning avpremiereservmedlen justeras, så att det klart framgår att premiereservmedlenutgör en statlig skuld till pensionsspararna. För det andra vore det önskvärtatt pensionsspararna erhåller kontobesked gällande avsatta premiereservmedelredan 1997. Slutligen är det absolut nödvändigt att arbetet med detreformerade pensionssystemet bedrivs snabbt och effektivt, så attlagstiftningen beslutas av före sommaren 1998.Som framgår av utskottets skrivningar skall den tillsattaPremiereservutredningen lämna förslag på vilket statligt organ som bör ha handom försäkringsfunktionen. Vilka avvägningar som görs i detta sammanhang kan fåstor betydelse för det reformerade pensionssystemets framtida trovärdighet. Sammanfattning........................................1Motionerna............................................1Motioner väckta under den allmänna motionstiden /95 1Motioner väckta under den allmänna motionstiden /97 2Utskottet.............................................3Reformens huvudsakliga inriktning 3Principbeslutet 3Det fortsatta beredningsarbetet 5Motioner 7Utskottets bedömning 8Premiereservsystemet 9Principbeslutet och beredningen 9Premiereservutredningen 10Ny utredning om premiereservsystemet 11Motioner 12Utskottets bedömning 13Pensionsrätt vid totalförsvarsplikt 15Principbeslutet 15Motion 15Utskottets bedömning 15Pensionstillskott vid underlåten avgiftsbetalning 15Nuvarande ordning 15Flexibel pensionsålder 17Motion 18Utskottets bedömning 18Delpension 18Principbeslutet 18Motion 19Utskottets bedömning 19Pensionsutbetalningar från utlandet 19Motion 19Utskottets bedömning 20Hemställan 20Reservation..........................................21Genomförandet av pensionsreformen (mom. 1) 21Särskilda yttranden..................................22