bet · GK01FiU20 · 1997-05-29 00:00:00 — Sparandet ipremiereserven får under inga omständigheter tas till intäkt för ökadeutgifter på statsbudgeten. besked om hur premiereserven kan bokförashindrar inte heller att den bokförs som privat sparande. Utskottet anser atten ändring av redovisningen av premiereservmedlen vid sammanställningar av detoffentliga sparandet bör ske möjligt, senast fr.o.m. år 1999.På grund av det anförda tillstyrker utskottet motion Fi45 (mp) yrkande 7.Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande redovisning av premiereservenatt med bifall till motion 1996/97:Fi45 yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,20. Utformningen av utgiftstaket (mom. 8), , Per och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken avutgiftstaket som börjar med ?När utgiftstaket läggs fast? och slutar med?motion Fi42 (m) yrkande 3? bort ha följande lydelse:Budgeteringsmarginalen har av regeringen motiverats med den osäkerhet somfinns i utgiftsberäkningar som sträcker sig över flera år.Budgeteringsmarginalen är inlagd som en buffert mellan det fastställdautgiftstaket och de takbelagda utgifterna på statsbudgeten inklusivesocialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten. Med enbudgeteringsmarginal minskar behovet av att ändra utgiftstaket vid smärreavvikelser har regeringen påpekat.Utskottet vill för egen del framhålla följande. Den nya budgetprocessen med enny behandlingsordning i och ett utgiftstak för staten är två viktigaförändringar som kan påskynda saneringen av statsfinanserna. Regeringen haremellertid knappt börjat skönja ett överskott i statsfinanserna förräntillämpningen av de nya reglerna förslappas. I samband med behandlingen avförra årets vårproposition riktade Moderata samlingspartiet kritik mot att mantill de beräknade statliga utgifterna skulle lägga en budgeteringsmarginal, enmarginal som skulle uppgå till 15, 18respektive 22 miljarder kronor.Redan i 1996 års budgetproposition hade regeringen tagit i anspråk 3miljarder kronor av marginal och av 1998 årsmarginal. Hur dessa utgiftsökningar skall finansieras redovisas inte i åretsvårproposition. Tvärtom vill regeringen nu ta i anspråk budgeteringsmarginalenför nya ofinansierade utgifter. De tillkommande utgifterna uppgår till 4miljarder kronor 1998, vilket innebär att marginalen detta år därmed harsjunkit till . uppgår de tillkommande utgifternatill och som en följd härav är marginal nu nerei 13,5 miljarder kronor.Att på detta sätt ta i anspråk budgeteringsmarginalen för ofinansieradeutgiftsökningar står helt i strid med tanken bakom den nya budgetprocessen.Förfarandet har också uppmärksammats av () somi sin publicerade Sverigerapport riktar stark kritik mot regeringenför dess användning av budgeteringsmarginalen som finansieringskälla av nyautgiftsprogram i vårbudgeten. Agerandet underminerar den nyskapadebudgetdisciplinen, anser delar Moderata samlingspartiets uppfattning att det inteskall förekomma någon budgeteringsmarginal. Dessutom motsätter sig utskottetdet sätt på vilket budgeteringsmarginalen använts i just detta fall. anfört bör med bifall till motion Fi42 (m) yrkande 3 somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande utformningen av utgiftstaketatt med bifall till motion 1996/97:Fi42 yrkande 3 samt med avslag påmotion 1996/97:Fi44 yrkande 24 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om användningen av budgeteringsmarginalen,21. Utformningen av utgiftstaket (mom. 8)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken avutgiftstaket som börjar med ?Det statliga utgiftstaket omfattar? och slutarmed ?motion Fi44 (v) yrkande 24? bort ha följande lydelse:Finansutskottet vill i denna fråga framhålla följande. Lagen om assistans-ersättning och lagen om personlig assistans är båda rättighetslagar. I likhetmed anser finansutskottet att det är orimligt atträttighetslagstiftningen har inordnats under utgiftstaket för staten. Undantagbör därför göras för sådana lagar som och . Lika orimligt är det attbestämma nivåer för utgifter som på annat sätt är helt regelstyrda och/ellerkonjunkturbestämda, som t.ex. utgifterna för sjukersättningen,föräldraförsäkringen och a-kassan. Det orimliga i detta illustreras också ivårpropositionen där regeringen bl.a. har fått skjuta till betydligt merpengar på utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet än vad somberäknades i budgetpropositionen . Detta bör med bifalltill motion Fi44 (v) yrkande 24 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande utformningen av utgiftstaketatt med bifall till motion 1996/97:Fi44 yrkande 24 samt med avslagpå motion 1996/97:Fi42 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om att förmåner reglerade i rättighetslagar inteskall omfattas av utgiftstaket,22. Utformningen av utgiftstaket (mom. 8, motiveringen)() och () anser att den del av utskottets yttrandeunder rubriken av utgiftstaket som börjar med ?Eftersombudgeteringsmarginalen inte? och slutar med ?motion Fi42 (m) yrkande 3? bortha följande lydelse:Enligt utskottets mening finns det behov av en budgeteringsmarginal eftersomutgiftstaket fastställs i förväg och det avnaturliga skäl då råder stor osäkerhet om utgiftsutvecklingen under detaktuella året. Den bör dock vara avsevärt mindre än vad regeringen föreslagit.Av vårpropositionen framgår att utgifterna, exklusive statsskuldsräntor, nuberäknas vara högre under de närmasteåren jämfört med vad som redovisades i budgetpropositionen. Syftet med den nyabudgetprocessen var bl.a. att förhindra denna typ av utgiftsökningar underpågående budgetår.Finansmakten ligger hos som i olika sammanhang uttalat att denönskar få en bättre kontroll över utgiftsutvecklingen. En mindrebudgeteringsmarginal innebär att kraven på budgetdisciplinen skärps. Omutgifterna hotar att överstiga utgiftstaket tvingas regeringen förklaraeventuella överskridanden och motivera varför ett nytt högre utgiftstak måstefastställas.Användningen av budgeteringsmarginalen måste således stramas upp.Internationella valutafonden () har i sin senaste Sverigerapport riktatstark kritik mot regeringen för det sätt på vilket marginalen använts somfinansieringskälla för nya utgiftsprogram i vårbudgeten. Agerandetunderminerar den nyskapade budgetdisciplinen, anser IMF.Med hänvisning till det anförda avstyrks motion Fi42 (m) yrkande 3.23. Utgiftstak för staten (mom. 9), , Per och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken för statensom börjar med ?Vårpropositionen med dess? och slutar med ?Fi46 (kd) yrkande3? bort ha följande lydelse:Moderata samlingspartiet har en budgetstrategi som väsentligen minskarkänsligheten i de offentliga finanserna. Resultatet av en sådan politik ärlägre räntor, en långsiktigt hållbar och hög tillväxttakt och ett starkareförtroende för svensk ekonomi. Utskottet biträder en sådan inriktning avbudgetpolitiken som innebär att man genom utgiftsminskningar ochskattesänkningar ökar den privata och minskar den offentliga sektorns andel avsvensk samhällsekonomi.De utgiftsminskningar utskottet föreslår för de kommande tre budgetårenleder till att det statliga utgiftstaket kan bestämmas till belopp som är imotsvarande mån lägre. Utskottet avvisar användandet av debudgeteringsmarginaler som regeringen föreslagit eftersom de påverkarbudgetdisciplinen negativt. Om de föreslagna taken för statens utgifterbehöver överskridas, får regeringen i stället återkomma till med enredovisning av varför det ökade resursbehovet uppstått samt förslag tillåtgärder för att uppfylla det ursprungligen fastställda taket för de statligautgifterna.Mot denna bakgrund föreslår utskottet att det statliga utgiftstaket bestämstill 1998, 1999 och 640 miljarderkronor . Det är en minskning med 60, 86 respektive 104 miljarder kronorjämfört med regeringens förslag för de tre åren.Med det anförda tillstyrker utskottet motion Fi42 (m) yrkande 6. Samtidigtavstyrker utskottet propositionen i denna del samt motionerna Fi43 (fp), Fi44(v), Fi45 (mp) och Fi46 (kd) i berörda delar.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande utgiftstak för statenatt med bifall till motion 1996/97:Fi42 yrkande 6 samt med avslag påproposition 1996/97:150 yrkande 5 och motionerna 1996/97:Fi43 yrkande 4,1996/97:Fi44 yrkande 4, 1996/97:Fi45 yrkandena 39 och 40 samt1996/97:Fi46 yrkande 3 fastställer utgiftstaket för staten inklusivesocialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten för till 660miljarder kronor, för till och för år 2000till ,24. Utgiftstak för staten (mom. 9)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken för statensom börjar med ?Stora skillnader föreligger? och slutar med ?Fi46 (kd) yrkande3? bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser i likhet med att både inkomster ochutgifter bör reduceras för att skapa bättre förutsättningar för en växandeekonomi. Dessutom bör de löpande utgifterna fördelas på ett annat sätt än ipropositionen, med mer betoning på insatser för de mest utsatta grupperna idet Glömda Sverige.Enligt finansutskottets mening bör utgiftstaket för treårsperioden 1998-2000i enlighet med förslag fastställas till 705, 710 respektive 744miljarder kronor.Med det anförda tillstyrker utskottet motion Fi43 (fp) yrkande 4. Samtidigtavstyrker utskottet propositionen i denna del samt motionerna Fi42 (m), Fi44(v), Fi45 (mp) och Fi46 (kd) i berörda delar.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande utgiftstak för statenatt med bifall till motion 1996/97:Fi43 yrkande 4 samt med avslag påproposition 1996/97:150 yrkande 5 och motionerna 1996/97:Fi42 yrkande 6,1996/97:Fi44 yrkande 4, 1996/97:Fi45 yrkandena 39 och 40 samt1996/97:Fi46 yrkande 3 fastställer utgiftstaket för staten inklusivesocialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten för till 705miljarder kronor, för till samt för år 2000till ,25. Utgiftstak för staten (mom. 9)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken för statensom börjar med ?Stora skillnader föreligger? och slutar med ?Fi46 (kd) yrkande3? bort ha följande lydelse:Finansutskottet noterar att regeringens viktigaste kriterium för enframgångsrik ekonomisk politik är ett positivt budgetsaldo. Självklart skallbetydelsen av den statsfinansiella återhämtningen inte underskattas. Menregeringens syn är, enligt utskottets mening, ett uttryck för en inskränktkonservativ ekonomisk-politisk uppfattning.Regeringen har alltså sänkt den finanspolitiska ambitionsnivån.Huvudambitionen tycks nu vara att göra statsbudgeten immun mot arbetslösheten,inte att skapa nya jobb. De offentliga utgifterna skall ned på varaktigt lägrenivåer. Statsbudgetens utfall skall bli mindre känsligt förkonjunktursvängningar och variationer i sysselsättningsnivåer. För att uppnådetta har regeringen tvingats göra stora ingrepp i den generella välfärden,spara på de svagaste grupperna i samhället och acceptera allt störresamhällsklyftor.Regeringen har i enlighet med EU:s krav bakbundit finanspolitiken genominflationsmålets överhöghet, genom utgiftstaken och genom inskränkningarna ikommunernas ekonomiska rörelsefrihet.I likhet med anser finansutskottet att utgiftstaketkombinerat med balanskraven och skatteregleringarna i kommunerna är ettuttryck för en samhällsvision som egentligen är arbetarrörelsen djuptfrämmande: Den demokratiskt och politiskt styrda sfären i ekonomin skallhållas tillbaka och den privata öka.Finansutskottet ansluter sig mot denna bakgrund till mycketkritiska uppfattning beträffande konstruktionen av utgiftstaken. På ettövergripande plan är det orimligt att på detta sätt begränsa utrymmet för enaktiv konjunkturpolitik.Riksdagen bör således avvisa alla förslag som innebär att ett tak läggs överde offentliga utgifterna. Detta bör ges regeringen till känna.Med det anförda tillstyrker utskottet motion Fi44 (v) yrkande 4. Samtidigtavstyrker utskottet propositionen i denna del samt motionerna Fi42 (m), Fi43(fp), Fi45 (mp) och Fi46 (kd) i berörda delar.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande utgiftstak för statenatt med bifall till motion 1996/97:Fi44 yrkande 4 avslår proposition1996/97:150 yrkande 5 samt motionerna 1996/97:Fi42 yrkande 6,1996/97:Fi43 yrkande 4, 1996/97:Fi45 yrkandena 39 och 40 samt1996/97:Fi46 yrkande 3 samt som sin mening ger regeringen till känna attnågot utgiftstak inte skall tillämpas,26. Utgiftstak för staten (mom. 9)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken för statensom börjar med ?Vårpropositionen med dess? och slutar med ?Fi46 (kd) yrkande3? bort ha följande lydelse:Vid beräkningen av nivåerna för utgiftstaken utgår utskottet från de avMiljöpartiet föreslagna prioriteringarna i den gröna finansplanen. För år 1998förordar utskottet samma nivå på utgiftstaket som regeringen. För åren 1999och 2000 anser utskottet, i likhet med , att utgiftstaket börfastställas till 732 respektive , dvs. något lägre än vadregeringen förslagit. Vad som främst bidrar till de lägre nivåerna på utgifts-taket är lägre kostnader för arbetslösheten.Utskottet tillstyrker således förslag i motion Fi45 yrkandena39 och 40. Utskottet avstyrker propositionens förslag yrkande 5 samtmotionerna Fi42 (m) yrkande 6, Fi43 (fp) yrkande 4, Fi44 (v) yrkande 4 ochFi46 (kd) yrkande 3.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande utgiftstak för statenatt med bifall till motion 1996/97:Fi45 yrkandena 39 och 40 samt medavslag på proposition 1996/97:150 yrkande 5 och motionerna 1996/97:Fi42yrkande 6, 1996/97:Fi43 yrkande 4, 1996/97:Fi44 yrkande 4 samt1996/97:Fi46 yrkande 3 fastställer utgiftstaket för staten inklusivesocialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten för till 732miljarder kronor och för till ,27. Utgiftstak för staten (mom. 9)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken förstaten börjar med ?Stora skillnader föreligger? och slutar med ?samt Fi46 (kd)yrkande 3? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör förslag tillbudgetförstärkningar stödjas. Utskottet föreslår därför neddragningar påutgiftssidan som motsvaras av neddragningar på intäktssidan i form av sänktaskatter och egenavgifter i syfte att stimulera ett bättre företags- ochtillväxtklimat och skapa incitament och förutsättningar för arbete, sparandeoch personligt ansvarstagande.De förslag för fram bör enligt utskottets mening styrautformningen av budgetpolitiken . Utskottet föreslårsåledes att utgiftstaket fastställs till 705, 721 respektive 729 miljarderkronor under åren 1998-2000.Med det anförda tillstyrker utskottet motion Fi46 (kd) yrkande 3. Samtidigtavstyrker utskottet propositionen i denna del samt motionerna Fi42 (m), Fi43(fp), Fi44 (v) och Fi45 (mp) i berörda delar.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande utgiftstak för statenatt med bifall till motion 1996/97:Fi46 yrkande 3 samt med avslag påproposition 1996/97:150 yrkande 5 och motionerna 1996/97:Fi42 yrkande 6,1996/97:Fi43 yrkande 4, 1996/97:Fi44 yrkande 4 samt 1996/97:Fi45yrkandena 39 och 40 fastställer utgiftstaket för staten inklusivesocialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten för till 705miljarder kronor, för till och för år 2000till ,28. Den offentliga sektorns utgiftstak (mom. 10)Under förutsättning av bifall till reservation 23 (mom. 9), , Per och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken sektornsutgiftstak som börjar med ?Finansutskottet har i? och slutar med ?Fi45 (mp)yrkande 38? borde ha haft följande lydelse:I en tidigare reservation tillstyrks Moderata samlingspartiets förslag tillutgiftstak för staten inklusive socialförsäkringssektorn vid sidan avstatsbudgeten. Om man till det statliga utgiftstaket lägger de beräknadeutgifterna inom den kommunala sektorn motsvarar detta utgiftstaket för denoffentliga sektorn.Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet således även Moderatasamlingspartiets förslag till beräkning i motion Fi42 yrkande 5 av deoffentliga utgifterna för åren 1998-2000.Med det anförda tillstyrker utskottet motion Fi46 (kd) yrkande 3. Samtidigtavstyrker utskottet propositionen i denna del samt motionerna Fi42 (m), Fi43(fp), Fi44 (v) och Fi45 (mp) i berörda delar.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande den offentliga sektorns utgiftstakatt med bifall till motion 1996/97:Fi42 yrkande 5 samt med avslag påproposition 1996/97:150 yrkande 4 och motionerna 1996/97:Fi43 yrkande 3,1996/97:Fi44 yrkande 3 och 1996/97:Fi45 yrkande 38 godkänner beräkningenav de offentliga utgifterna ,29. Den offentliga sektorns utgiftstak (mom. 10)Under förutsättning av bifall till reservation 24 (mom. 9)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken sektornsutgiftstak som börjar med ?Finansutskottet har i? och slutar med ?Fi45 (mp)yrkande 38? bort ha följande lydelse:Finansutskottet föreslår att godkänner förslag tillberäkning av de offentliga utgifterna . avstyrkerutskottet propositionen i denna del samt motionerna Fi42 (m), Fi44 (v) ochFi45 (mp) i berörda delar.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande den offentliga sektorns utgiftstakatt med anledning av motion 1996/97:Fi43 yrkande 3 samt med avslagpå proposition 1996/97:150 yrkande 4 och motionerna 1996/97:Fi42 yrkande5, 1996/97:Fi44 yrkande 3 och 1996/97:Fi45 yrkande 38 godkännerberäkningen av de offentliga utgifterna ,30. Den offentliga sektorns utgiftstak (mom. 10)Under förutsättning av bifall till reservation 25 (mom. 9)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken sektornsutgiftstak som börjar med ?Finansutskottet har i? och slutar med ?och Fi45(mp) yrkande 38? bort ha följande lydelse:Finansutskottet föreslår med hänvisning till det tidigare anförda attriksdagen godkänner de beräkningar av de offentliga utgiftsnivåer för1998-2000 som redovisar i sin motion Fi44 yrkande 3. Samtidigtavstyrker utskottet propositionen i denna del samt motionerna Fi42 (m), Fi43(fp) och Fi45 (mp) i berörda delar.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande den offentliga sektorns utgiftstakatt med bifall till motion 1996/97:Fi44 yrkande 3 samt med avslag påproposition 1996/97:150 yrkande 4 liksom motionerna 1996/97:Fi42 yrkande5, 1996/97:Fi43 yrkande 3 och 1996/97:Fi45 yrkande 38 godkännerberäkningen av de offentliga utgifterna ,31. Den offentliga sektorns utgiftstak (mom. 10)Under förutsättning av bifall till reservation 26 (mom. 9)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken sektornsutgiftstak som börjar med ?Finansutskottet har i? och slutar med ?och Fi45(mp) yrkande 38? bort ha följande lydelse:I en tidigare reservation tillstyrks förslag till utgiftstakför staten inklusive socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten. Påannan plats tillstyrks också förslag till beräkning avutgifterna inom den kommunala sektorn.Om man till det statliga utgiftstaket lägger utgifterna i den kommunalasektorn motsvarar detta de samlade utgifterna för den offentliga sektorn. Medhänsyn till dessa båda övriga ställningstaganden tillstyrker utskottet såledesäven förslag till beräkning av de offentliga utgifterna för åren1998-2000 i motion Fi45 (mp) yrkande 38. Propositionens förslag (yrkande 4)och motionerna Fi42 (m) yrkande 5, Fi43 (fp) yrkande 3 och Fi44 (v) yrkande 3avstyrks.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande den offentliga sektorns utgiftstakatt med bifall till motion 1996/97:Fi45 yrkande 38 samt med avslagpå proposition 1996/97:150 yrkande 4 och motionerna 1996/97:Fi42 yrkande5, 1996/97:Fi43 yrkande 3 och 1996/97:Fi44 yrkande 3 godkännerberäkningen av de offentliga utgifterna ,32. Indelning av utgiftsområden (mom. 11)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken avutgiftsområden som börjar med ?Uppdelningen mellan? och slutar med ?Fi44 (v)yrkandena 39 och 40? bort ha följande lydelse:Såsom framhåller i sin motion finns det ett nära sambandmellan utgifterna inom utgiftsområdena 13 och 14. En övervägande del avkostnaderna för de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna avser försörjningsmedelvars alternativ vore a-kasseersättning. Av de totala kostnaderna i budgetenför 1997 för arbetsmarknadspolitiska åtgärder och kontantstöd uppgår drygt80 % - ca - till försörjningsmedel av olika slag. Medtilläggsbudgetens förändringar höjs andelen till . Omfattningen avkostnaderna för den öppna arbetslösheten beror till avsevärd del pååtgärdernas omfattning. Så t.ex. bidrog regeringens indragning av 3 miljarderkronor av åtgärdsmedlen till att kostnaderna förarbetslöshetsersättningen i stället ökade kraftigt.Mycket talar därför för att man i enlighet med förslag börföra över anslaget för arbetslöshetsersättning från utgiftsområde 13 tillutgiftsområde 14 och att ett anslag för omställningskostnader införs ienlighet med vad AMS har föreslagit. Ett sådant system skulle innebära enförenkling och ge större flexibilitet under budgetåret. Det skulledärmed ge utrymme för ett aktivare förhållningssätt som kan minska det passivabidragsberoendet.Vad utskottet här anfört bör med bifall till motion Fi44 (v)yrkandena 39 och 40 ge till känna för regeringen.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande indelning av utgiftsområdenatt med bifall till motion 1996/97:Fi44 yrkandena 39 och 40 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,33. Preliminär fördelning på utgiftsområden (mom. 12)Under förutsättning av bifall till reservation 23 (mom. 9), , Per och (alla m) anserdels att utskottets yttrande under rubriken sammanfattandebedömning av budgetförslagen bort ha följande lydelse:Regeringens budgetpolitik är inriktad på att bygga upp ett ökat offentligtsparande. Denna strävan att socialisera sparandet och överbeskattabefolkningen är direkt kontraproduktiv, eftersom den hämmar tillväxten. Genomkraftiga skattehöjningar som fortsätter och ökarbidragsberoendet. medför en illa genomtänkt besparingsstrategi attutsatta grupper såsom handikappade och änkor får en sämre situation.Politiken måste i stället inriktas på att återupprätta som en nationi arbete. Det måste bli möjligt att leva på sin lön utan att vara beroende avdet offentliga för sin försörjning. Bidragsberoende kan och måste brytas.Vidare måste det sociala ansvaret hävdas och förtroendet för de grundläggandeoffentliga åtagandena återställas. Det är därvid av stor vikt atträttstryggheten kan stärkas och försvaret ges möjlighet att utföra sinauppgifter. Kärnverksamheten inom dagens offentliga verksamhet som vård, skolaoch omsorg måste garanteras ett kvalitativt utförande. Utskottet anser attdetta kan göras genom att de befintliga resurserna utnyttjas bättre.De förslag till förändringar inom olika utgiftsområden som redovisas i denmoderata motionen ser utskottet som första steget mot en erforderlig förnyelseav budgetpolitiken. Utrymme måste skapas för en nödvändig sänkning av skattenpå arbete för främst låg- och medelinkomsttagare och av beskattningen avföretagande och investeringar. Därigenom minskar också behovet av olika formerav bidrag. Nödvändiga besparingar skall utformas så att naturliga gemensammaåtagandena inte äventyras. Att som regeringen gjort rikta in dem påförsämringar för handikappade och dem som uppbär barn- och änkepension kaninte godtas.I den moderata motionen redovisas en samlad strategi för lägre offentligautgifter och därmed lägre skatter för enskilda och företag. föreslårpartiet en lägre utgiftsnivå inom den offentliga sektornän regeringen och skattesänkningar på . föreslåsen utgiftsnivå som är lägre och skattesänkningar på 74miljarder kronor. slutligen ligger utgiftsnivån i det moderataalternativet lägre, medan skattesänkningarna det åretberäknas till .