bet · GL01SfU1 · 1997-12-02 00:00:00 — 31 (v)33. beträffande utbyggnad av föräldraförsäkringen m.m.att avslår motionerna 1996/97:Sf236, 1997/98:Sf281, 1997/98:A804yrkandena 12, 14 och 15 samt 1997/98:So805 yrkandena 3 och 4,res. 32 (mp)34. beträffande uppföljning av tillfällig föräldrapenningatt avslår motion 1997/98:Sf279 yrkande 7,res. 33 (m)35. beträffande kontaktdagaratt avslår motionerna 1996/97:Sf37 yrkande 2, 1996/97: Sf207,1996/97:A707 yrkande 3 och 1997/98:Sf282,res. 34 (mp)36. beträffande reformerat underhållsstödatt avslår motionerna 1997/98:Sf238 yrkande 2, 1997/98: Sf279 yrkande5 och 1997/98:Sf306 yrkande 4,res. 35 (m)res. 36 (fp)37. beträffande fastställande av inkomst i underhållsstödetatt med anledning av motion 1997/98:Sf264 yrkande 2 och med avslag påmotionerna 1997/98:Sf238 yrkande 1, 1997/98:Sf273 och 1997/98:Sf290yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,38. beträffande behandling av de underhållsskyldigaatt avslår motion 1997/98:Sf264 yrkandena 1 och 3,res. 37 (v)39. beträffande utvärdering av underhållsstödetatt avslår motionerna 1997/98:Sf223, 1997/98:Sf235, 1997/98:Sf249 och1997/98:Sf296,40. beträffande underhållsstöd för familjehemsplacerade barnatt avslår motion 1997/98:So678 yrkande 1,res. 38 (v)41. beträffande anslag inom utgiftsområde 12 budgetåren 1999 och2000att avslår motion 1997/98:Sf294 yrkande 6,Socialavgifter42. beträffande socialavgifteratt antar av utskottet i bilaga 2 framlagt förslag till lag omändring i lagen (1997:938) om ändring i lagen (1981:691) omsocialavgifter,Socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten43. beträffande allmän tilläggspensionatt avslår motion 1997/98:Sf239,44. beträffande delpensionatt avslår motion 1997/98:Sf304 yrkande 1,res. 39 (m)45. beträffande arbetsskadeförsäkringatt avslår motionerna 1997/98:Sf280, 1997/98:Sf305 yrkande 11,1997/98:A271 yrkande 6 samt 1997/98:So240 yrkande 10,res. 40 (m)res. 41 (fp)res. 42 (v)46. beträffande elöverkänslighet som arbetsskadaatt avslår motion 1997/98:A271 yrkande 7,res. 43 (v)47. beträffande livräntenivånatt avslår motion 1997/98:Sf304 yrkande 2,res. 44 (m)48. beträffande beräkning av utgifterna för åren 1999 och 2000att avslår motion 1997/98:Sf299,49. beträffande förtida uttag från ATPatt antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1962:381)om allmän försäkring.Stockholm den 2 december 1997På socialförsäkringsutskottets vägnarBörje NilssonI beslutet har deltagit: (), (), MargaretaIsraelsson (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (),(), (), () och ÅkeSundqvist (m). Principer för socialförsäkringarna (mom. 1), , och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Principer försocialförsäkringarna börjar med ?Såvitt gäller? och slutar med ?anfört ovan. ?bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det är nödvändigt att i grunden förändra nuvarandetrygghetssystem. Socialförsäkringssystemet bör bygga på ett antal vägledandeprinciper. Bl.a. bör systemet vara robust i den meningen att det ärförutsägbart och finansiellt stabilt. Det bör vidare finnas en klar kopplingmellan avgifter och förmåner. Enligt utskottets mening bör systemet utformas såatt det är överblickbart som det skall garantera grundläggandetrygghet och betona arbetslinjen. Utskottet anser att ettsocialförsäkringssystem bör utformas antingen som en obligatorisk försäkringvid inkomstbortfall på grund av sjukdom, skada och arbetslöshet kombinerad medindividuella tilläggsförsäkringar eller som ett system med sparkonton. Vad nuanförts bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande principer för socialförsäkringarnaatt med bifall till motion 1997/98:So240 yrkandena 12 och 14 och medavslag på motionerna 1997/98:Sf213 yrkandena 1 och 3-5, 1997/98:Sf243,1997/98:Sf250, 1997/98:Sf263 yrkandena 1, 2 och 7, 1997/98:Sf293 yrkandena1-5, 7, 8 i denna del, 9 i denna del och 10-13 och 1997/98:Sf305 yrkandena1, 2 och 10 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. Principer för socialförsäkringarna (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Principer försocialförsäkringarna börjar med ?Såvitt gäller? och slutar med ?anfört ovan. ?bort ha följande lydelse:Utskottet anser det nuvarande trygghetssystemet är ett ?lapptäcke? Enligt utskottets mening bör ett nytt trygghetssystem byggapå principen om grundtrygghet med möjlighet att teckna egna försäkringar.Systemet bör vara generellt, robust och lättöverskådligt. Utskottet anservidare att en ny arbetslivs- och ohälsorelaterad försäkring bör införas som vidarbetslöshet, sjukdom, arbetsskada eller förtidspension ger grundtrygghet iform av grundpenning till var och en och därutöver en inkomstrelaterad del varsstorlek är baserad på den inkomst man har som företagare eller anställd.Försäkringen bör vidare utformas så att den stärker arbetslinjen likaväl somrehabilitering. Enligt utskottet innebär införandet av en grundpenning iarbetslivsförsäkringen att det inte behövs någon statlig socialbidragsnorm. anfört bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande principer för socialförsäkringarnaatt med bifall till motionerna 1997/98:Sf213 yrkandena 1 och 3-5 och1997/98:Sf243 samt med avslag på motionerna 1997/98:Sf250, 1997/98:Sf263yrkandena 1, 2 och 7, 1997/98:Sf293 yrkandena 1-5, 7, 8 i denna del, 9 idenna del och 10-13, 1997/98:Sf305 yrkandena 1, 2 och 10 i denna del och1997/98:So240 yrkandena 12 och 14 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,3. Principer för socialförsäkringarna (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Principer försocialförsäkringarna börjar med ?Såvitt gäller? och slutar med ?2 (delvis). ?bort ha följande lydelse:Utskottet anser att socialförsäkringarna måste reformeras. Enligt utskottetbör det finnas tre allmänna obligatoriska försäkringar, en vid pension, en vidsjukdom och en vid arbetslöshet. Försäkringarna skall vara fristående och geincitament till arbete och rehabilitering samt motverka utslagning.Försäkringarna skall vidare vara autonoma och finansieras med avgifter ochstatsbidrag. En avgiftsväxling bör ske genom att både egenavgifter och lönerhöjs som arbetsgivaravgifterna sänks. Det skall också finnassjälvrisk samt ett direkt samband mellan avgifter och förmåner. Dessutom börförmåns- och avgiftstaken vara desamma och bestämmas så att de flesta hamnarunder taket.Ohälsoförsäkringen bör enligt utskottets mening lämna ersättning för långaoch korta fall inklusive förtidspension med en ersättningsnivå motsvarande 80 %av inkomsten . Vidare bör försäkringen innehållakarens och rehabilitering bör prioriteras. Utskottet anser dessutom attarbetsgivare bör ha ett medansvar.Vad utskottet anfört bör som sin mening ge till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande principer för socialförsäkringarnaatt med med bifall till motion 1997/98:Sf305 yrkandena 1, 2 och 10 idenna del och med avslag på motionerna 1997/98:Sf213 yrkandena 1 och 3-5,1997/98:Sf243, 1997/98:Sf250, 1997/98:Sf263 yrkandena 1, 2 och 7,1997/98:Sf293 yrkandena 1-5, 7, 8 i denna del, 9 i denna del och 10-13 och1997/98:So240 yrkandena 12 och 14 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,4. Principer för socialförsäkringarna (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Principer försocialförsäkringarna börjar med ?Såvitt gäller? och sluta med ? 2 (delvis). ?bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör de statliga socialförsäkringarna huvudsakligenbygga på grundskyddsprincipen. Alla skall garanteras en grundtrygghet när deinte kan försörja sig själva. Det är dock inte samhällets uppgift att garanteraen hög levnadsstandard. Systemet bör enligt utskottet bygga på olika principerför kortvariga respektive långvariga ersättningar. Den kortvariga försäkringenbör ge ersättning vid arbetslöshet, ohälsa och föräldraskap.Försäkringarna mot ohälsa och arbetslöshet bör vidare slås ihop till enarbetslivsförsäkring som det är viktigt att trygghetssystemetutformas så att det klarar förändringar i arbetslivet.Utskottet anser vidare att regeringen bör återkomma till medförslag om en höjning av garantinivån i sjukförsäkringen till motsvarande 5 400kr efter sex månaders sjukdom. Vidare bör regeringen återkomma medförslag dels om ersättningsnivåer enligt brutet tak-principen i sjuk-,föräldra- och arbetslöshetsförsäkringarna, dels om en enhetlig taknivå i nämndaförsäkringar. Ersättningsnivåerna bör enligt utskottet vara avinkomstbortfallet för inkomstdelar upp till 4,2 basbelopp i årsinkomst och 40 %för inkomstdelar däröver. Det övre taket för ersättning, som bör vara detsammai alla försäkringar, bör ligga vid en inkomst på 6,5 basbelopp. Utskottet anserockså att regeringen bör återkomma med förslag om ett försörjningstillägg, sombör utformas som ett förenklat socialbidrag och utges till personer utanegentliga sociala problem men där ersättning från socialförsäkringen inte ärtillräcklig. Utskottet vill vidare ha förslag på inrättande av en gemensamförsäkring vid långvarig ohälsa och arbetslöshet med enhetliga ersättningar pågrundskyddsnivå motsvarande ca efter skatt för ensamstående.Därtill kommer barntillägg och bostadstillägg. Enligt utskottets mening är detviktigt att människans hela situation beaktas vid bedömning avkvalifikationskrav till långvariga försäkringar och att försäkringarna -alldeles oavsett om de slås ihop eller inte - har gemensamma regler ochersättningsnivåer samt att de administreras från ett ställe.Slutligen anser utskottet att frågan om alternativ användning av kostnadenför en individs socialförsäkringsskydd i ett livsperspektiv i form avmedborgarlön bör utredas.Vad utskottet anfört ovan bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande principer för socialförsäkringarnaatt med bifall till motionerna 1997/98:Sf293 yrkandena 1-5, 7, 8 idenna del, 9 i denna del och 10-13 och 1997/98:Sf250 och med avslag påmotionerna 1997/98:Sf213 yrkandena 1 och 3-5, 1997/98:Sf243, 1997/98:Sf263yrkandena 1, 2 och 7, 1997/98:Sf305 yrkandena 1, 2 och 10 i denna del och1997/98:So240 yrkande 12 och 14 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,5. Utredning m.m. av socialförsäkringssystemet (mom. 2)(), (), (), (), (), (), () ochÅke () anserdels att den del av utskottets yttrande som som i avsnittet Principer försocialförsäkringarna börjar med ?Utskottet behandlar? och sluta med ?och 2.?bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det framtida socialförsäkringssystemets utformning måstediskuteras i grunden och att en reformering av systemet måste ske. Det finnsolika vägar att gå. Man kan förbättra och utveckla det nuvarande systemet.Sannolikt behövs dock en mer genomgripande förändring. En viktig beståndsdel iett framtida system är att det inte ställer människor utanförförsäkringssystemet.En parlamentarisk kommitté bör enligt utskottet tillsättas för att nåen bred överenskommelse om socialförsäkringssystemet. Vad nu anförts börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande utredning m.m. av socialförsäkringssystemetatt med bifall till motionerna 1997/98:Sf252, 1997/98: Sf305 yrkande13, 1997/98:So240 yrkande 13 och 1997/98:A272 yrkande 2 samt med avslag påmotion 1997/98:Fi912 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,6. Anslag inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp(mom. 4)(), () och (), som harandra alternativ till medelsanvisning för utgiftsområdet men till följd av dennya budgetprocessen inte i denna gemensamma reservation kan ge uttryck fördetta, anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Samverkan inomrehabiliteringsområdet börjar med ?Mot bakgrund? och slutar med ?dessamotionsyrkanden.? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att regeringens förslag till ökad möjlighet för kommuner,landsting, de allmänna försäkringskassorna och länsarbetsnämnden att samverka isyfte att förbättra rehabiliteringen är ett steg i rätt riktning. Särskilt motbakgrund av att regeringen så sent som i samband med proposition1996/97:63 inte var beredd att med konkreta lagändringar underlätta ett meromfattande samarbete. Utskottet anser dock att den naturliga och självklarautgångspunkten i alla former av rehabilitering skall vara ett organiseratsamarbete mellan kommunerna, hälso- och sjukvården, försäkringskassorna ocharbetsförmedlingarna. Erfarenheterna av FINSAM och andra liknande projekt harpå ett tydligt sätt visat att effekterna av ett organiserat samarbete har varitmycket positiva för såväl den enskilde individen som samhället i stort i formav minskat mänskligt lidande och minskade kostnader. Vad ocksåpåvisat och som också redogörs för i rapporten ?FINSAM - en slutrapport(Finansiell samordning 1997:1) av och äratt det inte skett en omfördelning mellan sjukförsäkringen, socialbidragen ocharbetslöshetsersättningen.Frivilliga försök till finansiell samordning på ett antal håll i landet hartyvärr inte visat sig fungera beroende på motstånd från en eller flera av deinstanser som varit aktuella. Detta är enligt utskottet otillfredsställande ochunderstryker vikten av att kravet på samordning tydligt lagregleras. Utskottet,som kan konstatera att det såvitt framgår av motionerna i fråga finns en klarmajoritet för att införa en samverkansform med finansiell samordning av detslaget som FINSAM-modellen utgör, anser att regeringens förslag tillsamverkansform även med de av utskottet ovan föreslagna förändringarna inte ärtillräckligt för att uppnå detta syfte.Mot denna bakgrund anser utskottet att det av de föreslagna lagändringarnamåste framgå att kommunerna, landstingen, försäkringskassorna ocharbetsförmedlingarna skall samarbeta såväl organisatoriskt som finansiellt.Utskottet vill också understryka vikten av att kostnaderna för sjukpenningingår i denna finansiella samordning. Av lagen bör framgå att försäkringskassanhar full beslutanderätt över sjukpenninganslaget och att medel som frigjortsgenom besparingar kan användas till såväl vård som medicinsk rehabilitering.Sekretessfrågan vid en administrativ och finansiell samordning kan enligtutskottets mening lösas på ett enkelt sätt genom ett fullmaktsförfarande, därden enskilde medger att information ges från en myndighet till en annan. torde människor i allmänhet inte neka att ge en sådan fullmakt,eftersom det ligger i den enskildes eget intresse att erhålla en snabbrehabilitering eller annat bistånd.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande anslag inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vidsjukdom och handikappatt riksdagena) med anledning av regeringens förslagdels anvisar anslagen inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdomoch handikapp för enligt utskottets förslag i bilaga 3,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omstorleken på och ändamålet med de särskilda medlen för samverkan,b) dels med anledning av regeringens förslag antar av utskottet i bilaga 2framlagda förslag till1. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,2. lag om ändring i lagen (1997:313) om ändring i socialtjänstlagen(1980:620),3. lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763),dels godkänner regeringens förslag till mål inom utgiftsområdet samtgemensamt mål för samverkan inom rehabiliteringsområdet,c) med bifall till motionerna 1997/98:Sf207, 1997/98:Sf263 yrkande 5,1997/98:Sf267 yrkande 3, 1997/98:Sf291 yrkande 1, 1997/98:Sf305 yrkande 10 (delvis), 1997/98:So230 yrkande 2, 1997/98:So240 yrkande9 och 1997/98:So307 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om ett mer organiserat samarbete med finansiellsamordning,d) antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1991:1047) omsjuklön,e) avslår motionerna 1997/98:Sf226 och 1997/98:Sf270 samt demotionsyrkanden i övrigt som förtecknats i bilaga 4 Utgiftsområde 10,7. Kriterier för rätt till sjukpenning m.m. (mom. 6)(), (), (), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Kriterier för rätt tillsjukpenning och förtidspension m.m. börjar med ?Frågan om? och slutar med?motion Sf205.? bort ha följande lydelse:Enligt beslut med anledning av regeringens proposition 1996/97:28innebär steg 5 i den s.k. steg för steg-modellen att skallbedöma om den försäkrade kan klara ett annat arbete som normalt finns påarbetsmarknaden. Detta innebär att t.ex. en egenföretagare som är lantbrukareoch som inte kan fortsätta sitt arbete på grund av förslitningsskador ellerastma får vända sig till arbetsförmedlingen för att få ett nytt arbete. Om ettsådant inte finns riskerar han eller hon att bli arbetslös. En allmän ochsammanhållen arbetslöshetsförsäkring införs fr.o.m. . Enligtden nya lagen, som omfattar även företagare, gäller att företagaresarbetslöshet skall avgöras utifrån en samlad bedömning av om den personligaverksamheten har upphört. Vidare införs en möjlighet att låta företag varavilande. Trots denna förbättring kan en företagare få svårigheter att erhållaarbetslöshetsersättning. Problemet kan dock enligt utskottets mening lättundanröjas genom att prövningen enligt steg 5 slopas för egenföretagare.Regeringen bör återkomma till med förslag härom. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande kriterier för rätt till sjukpenning m.m.att med bifall till motion 1997/98:Sf205 och med avslag på motionerna1997/98:Sf297 och 1997/98:So308 yrkande 32 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,8. Kriterier för rätt till sjukpenning m.m. (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Kriterier för rätt tillsjukpenning och förtidspension m.m. börjar med ?Vad gäller? och slutar med?yrkande 32.? bort ha följande lydelse:Genom införandet av de nya kriterierna för rätt till bl.a. sjukpenning harutrymmet för annat än medicinska skäl minskat. Utskottet anser dock att enbartmedicinsk bedömning vid prövning av rätt till sjukpenning är otillräcklig. Detbör finnas möjlighet att göra en helhetsbedömning av arbetsförmågan. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande kriterier för rätt till sjukpenning m.m.att med bifall till motion 1997/98:So308 yrkande 32 och med avslag påmotionerna 1997/98:Sf205 och 1997/98:Sf297 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,9. Sjukpenning till timanställda och sjukpenningberäkning vid blandadeinkomster (mom. 7)(), (), (), Rose-MarieFrebran (kd) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Sjukpenning tilltimanställda och sjukpenningberäkning vid blandade inkomster börjar med ?Vadförst? och slutar med ?och 2.? bort ha följande lydelse:En person med timanställning kan bl.a. på grund av de s.k.timsjukpenningreglerna ha problem att få sjukpenning under de första 28 dagarnaav sjukperioden. Inte heller utges sjuklön eftersom personen inte anses hatillträtt en anställning. Enligt utskottets mening skall en person medanknytning till arbetsmarknaden ha rätt till ersättning vid sjukdom.Anställningsformen får inte innebära ett åsidosättande av denna rätt. Utskottetanser således att regeringen bör återkomma till med förslaginnebärande att även timanställda ges rätt till sjukpenning underarbetsgivarperioden.I motion Sf214 redovisas ett fall där den försäkrade arbetar både somanställd och som egen företagare och där reglerna i AFL leder till alltför lågersättning, inte minst i förhållande till inbetalda avgifter. Detta problem kanuppstå på grund av att dagens sjukpenningregler har som huvudsakligutgångspunkt att den försäkrade har löneinkomster. Med hänsyn till att alltfler personer har inkomster från såväl företagande som anställningar och olikauppdrag är det enligt utskottets mening viktigt att reglerna försjukpenningberäkningen vid blandade inkomster ändras. Regeringen bör återkommatill med förslag härom.Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande sjukpenning till timanställda och sjukpenningberäkning vidblandade inkomsteratt med med bifall till motion 1997/98:Sf214 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,10. Karensdag vid flera arbetsgivare m.m. (mom. 8)(), (), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Karensdag vid flerarbetsgivare m.m. börjar med ?Liknande yrkanden? och slutar med ?yrkande 3.?bort ha följande lydelse:Många anställda missgynnas enligt utskottets mening av de nuvarandekarensdagsreglerna. Det gäller t.ex. arbetstagare som har mer än enarbetsgivare. En sådan person kan drabbas av fler karensdagar vid varjesjuktillfälle. Detsamma gäller dem med deltids- eller skiftarbete samttimanställda. Utskottet anser att regeringen bör återkomma till medförslag till regeländringar. Vad utskottet anfört bör som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande karensdag vid flera arbetsgivare m.m.att med bifall till motion 1997/98:Sf291 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,11. Ersättningsnivån (mom. 9)() anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Ersättningsnivån börjarmed ?Utskottet konstaterar? och slutar med ?yrkande 3.? bort ha följandelydelse:Utskottet anser att ersättningsnivån i sjuk- och föräldraförsäkringen skallvara . Som ett första steg bör dock nivån höjas till fr.o.m. den1 . Regeringen bör återkomma med förslag härom. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande ersättningsnivånatt med bifall till motion 1997/98:Sf263 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,12. Försäkringen mot kostnader för sjuklön (mom. 10)(), (), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Försäkringen motkostnader för sjuklön börjar med ?Som redan? och slutar med ?det anförda.? bortha följande lydelse:Utskottet anser att det förhållandet att sjuklöneperioden förkortas till 14dagar fr.o.m. underlättar för de små företagen. mening finns det ändå anledning att göra förbättringar för dennagrupp. För att ytterligare hjälpa de små företagen anser utskottet attförsäkringen mot kostnader för sjuklön bör förbättras och framför allt görasbilligare. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande försäkringen mot kostnader för sjuklönatt med bifall till motion 1997/98:N217 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,13. Rehabiliteringsersättning m.m. vid ätstörningssjukdomar (mom. 12)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittetRehabiliteringsersättning m.m. vid ätstörningssjukdomar börjar med ?Utskottethar? och slutar med ?och Sf209.? bort ha följande lydelse:Anorexi och andra ätstörningar är ett stort och växande tonårsproblem somkräver nya och utvecklade behandlingsmetoder. Uppskattningsvis rör det sig om200-300 barn som drabbas i landet . har patienterna vårdats påsjukhus under långa perioder. Ett projekt vid har visat når bättre resultat om patienten vårdas hemma som någon förälderfinns till hands och hjälper honom eller henne att successivt börja äta igen. Idetta skede har patienten och familjen bl.a. regelbunden poliklinisk kontakt.Tillfällig föräldrapenning utges till dess barnet fyllt men intedärefter. Föräldrar till anorexipatienter har därför ofta storaekonomiska svårigheter till följd av inkomstbortfall.