bet · GL01UbU3 · 1997-09-18 00:00:00 — Emellertid har regeringen, ienlighet med ett riksdagsbeslut , godkänt avtal med sjulandsting om överföring av ansvaret för att anordna vårdhögskoleutbildningartill statlig högskola. Ytterligare tre sådana avtal har slutits och avvaktarregeringens godkännande. Vidare har i rapportenHögskoleutbildningar inom vård och omsorg (1997:2 R) rekommenderat regeringenatt förhandla med samtliga de landsting som önskar en överföring avvårdhögskoleutbildningen till den statliga högskolan. Ärendet bereds nu iRegeringskansliet. Under förutsättning att sådana avtal ingåtts ochvårdhögskolan således knutits till en statlig högskola kommer motionärernasönskemål att kunna tillgodoses genom de nu aktuella regeringsförslagen.Utskottet avser då främst de regler som ger varje statligt lärosäte rätt attanställa professorer samt att besluta om antingen sina fakultetsnämnder ellerom de särskilda organ som skall finnas för sådan grundutbildning och forskningsom inte hör till ansvarsområdet för någon fakultetsnämnd vid högskolan.Riksdagsuttalanden om kvalitetskrav vid utbyggnad av forskarutbildning begärsi två motioner. I motion 1996/97:Ub31 (m) yrkande 5 betonas attforskarutbildning inte bör anordnas vid fler lärosäten än att en hög kvalitetkan garanteras. Motionärerna anser att det är fel tänkt av regeringen attforskarutbildning skall påbörjas vid de mindre högskolorna i syfte att dessaskall producera sina egna lärare. Enligt yrkande 11 i samma motion bör vidtilldelning av ekonomiska och personella resurser fokus ligga på kvalitetenoch inte på kvantiteten. Det statliga resursfördelningssystemet skall vararesultatkrävande. I motionen betonas att höga kvalitetskrav innebär attforskning vid mindre högskolor måste koncentreras till ett eller flerabegränsade forskningsfält. Att utveckla dessa högskolors speciella profil ären huvuduppgift för både det enskilda lärosätet och det statligaresursfördelningssystemet. - I motion 1996/97:Ub35 (fp) yrkande 6 framhållsatt utbyggnaden av forskarutbildning och examensrätt vid de mindre ochmedelstora högskolorna bör ske i en takt som säkerställer att kvalitetskravenuppfylls. Motionärerna, som vill utreda fakultetsorganisationen ytterligare,anser att samarbetet i nätverk mellan högskolor och universitet måstefortsätta att utvecklas.U t s k o t t e t har samma uppfattning som motionärerna att det är viktigtatt kvalitetskraven upprätthålls inom högre utbildning och forskning. Om dettaråder inga delade meningar. Utskottet vill peka på den garanti som ligger iatt enligt regeringens förslag skall kvalitativt pröva huruvidaen högskola har den bredd och det djup i sin grundutbildning och forskninginom näraliggande ämnen att ett vetenskapsområde får inrättas. Högskoleverkethar med andra ord att bedöma om det finns förutsättningar förforskarutbildning på en hög vetenskaplig nivå inom ett eller fleravetenskapsområden vid en högskola som inte är universitet. Utskottet villdärutöver instämma i vad regeringen anfört i propositionen (s. 14) om attlärosätena själva har ett stort ansvar för att utveckla och bibehålla lokalainriktningar och profiler som förstärker mångfalden och bidrar till engemensam satsning på högre utbildning och forskning. Det är också, somregeringen påpekar, angeläget att statsmakternas övergripande regler förhögskolornas organisation och resursfördelningssystemet är så utformade att defrämjar denna mångfald. Med det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandena.En uppföljning av villkoren för små fakulteter och forskningsområden begärs imotion 1996/97:Ub34 (v) yrkande 9. Motionärerna ställer sig bakom regeringensförslag om indelning i vetenskapsområden m.m., men är oroade över hur reformenkan tänkas slå mot mindre forskningsområden. Risken är att deras villkorförsämras i den nya organisationen, menar de.U t s k o t t e t avstyrker motionsyrkandet med hänvisning till attregeringen i propositionen angett sin avsikt att för vissa lärosäten föreslåsärskilda uppdrag för forskning. De särskilda uppdragen skall bl.a. vid behovsäkerställa att forskning bedrivs vid något eller några lärosäten inomämnesområden som är av nationellt intresse. Uppdragen skall kunna avse bådestörre områden, såsom juridik och teologi, och enskilda mindre ämnen.I motion 1996/97:Ub30 (mp) yrkande 5 efterfrågas åtgärder för att underlättatvärvetenskaplig samverkan mellan ämnen inom olika vetenskapsområden. Enåtgärd kan enligt motionärerna vara att ge högskolans ledning möjlighet attreservera t.ex. viss procent av det totala anslaget till forskning ochforskarutbildning för stöd till sådan samverkan.U t s k o t t e t anser att en samverkan inom högskolan mellan olikavetenskapsområden underlättas med det nya systemet som utskottet i detföregående tillstyrkt. Det enda krav som uppställs i förslaget till regleringär att universiteten eller en högskola med ett eller flera vetenskapsområdenskall inrätta minst en och forskarutbildning inomdessa vetenskapsområden. Förslaget bygger på att universiteten och de aktuellahögskolorna skall ha full frihet att själva bestämma om de vill ha fler än enfakultetsnämnd och vilket ansvarsområde varje nämnd i så fall skall ha. Enligtförfattningskommentaren (prop. s. 60) behöver ett ansvarsområde intesammanfalla med ett vetenskapsområde. Det betyder att en fakultetsnämndsansvarsområde kan sträcka sig över flera vetenskapsområden, men att det ocksåt.ex. är möjligt att dela in vetenskapsområdena i flera ansvars-områden alltefter vad eller högskolan finner ändamålsenligt. Någonytterligare reglering är utskottet inte berett att förorda. börsåledes avslå motionsyrkandet.Högskoleverket bör enligt motion 1996/97:Ub32 (c) yrkande 5 ges i uppdrag attutreda ett system med s.k. kvalificeringstrappa som skapar förutsättningar förhögskolan att successivt utveckla bredd och djup. Motionärerna anser bl.a. atterhållna examensrättigheter i fråga om magisterexamen med automatik böråtföljas av resurser för forskning och forskarutbildning.Enligt u t s k o t t e t s mening kommer möjligheter till en successivutbyggnad av forskning och forskarutbildning att finnas med det föreslagna nyasystemet. Utskottet vill också erinra om det uppdrag om den svenskaforskningspolitiken som givits åt utredningen 2000. Såsom utskotteti det föregående nämnt ryms inom uppdraget en mängd olika frågor rörandeforskning och forskningspolitik. Utskottet anser att utredningens resultat böravvaktas och föreslår att motionsyrkandet avslås av riksdagen.5 Lagförslagen i övrigtI propositionen föreslås ett antal ändringar i högskolelagen (1992:1434) sominte har behandlats i det föregående.Regeringen föreslår ett tillägg i 1 kap. 5 § högskolelagen att jämställdhetmellan kvinnor och män alltid skall iakttas och främjas i högskolornasverksamhet. Såväl som JÄST-gruppen och Utredningen ominsatser för kvinno- och jämställdhetsforskning har framfört detta förslag.U t s k o t t e t tillstyrker förslaget.Det nuvarande andra stycket i 3 kap. 2 §, att professorstjänster skall finnasinrättade i tillräcklig omfattning för att forskning och utbildning skallkunna bedrivas på en hög kvalitativ nivå inom olika vetenskapsområden,föreslås utgå.U t s k o t t e t har ingen invändning.Ett flertal ändringsförslag föranleds av att begreppet tjänst inte längreskall användas, utan ersätts av begreppet anställning. Vidare föreslås ordetbefordringsgrund ersättas med bedömningsgrund. Ytterligare ett antal ändringarär av uteslutande stilistisk natur.Ändringarna i högskolelagen föreslås träda i kraft i fråga om 2 kap. 4 § den 1januari 1998 och i övrigt den 1 januari 1999.U t s k o t t e t föreslår att antar regeringens förslag till lagom ändring i högskolelagen (1992:1434) i den mån det inte omfattas av vadutskottet i det föregående har föreslagit.Ändringar föreslås i propositionen också i lagen (1982:764) om vissaläkartjänster vid upplåtna enheter, m.m. Ändringsförslagen innebär en språkligbearbetning så att begreppet tjänst tas bort.U t s k o t t e t tillstyrker regeringens förslag. beträffande högskolorna som myndigheteratt avslår motion 1996/97:Ub31 yrkande 9,res. 1 (m) - delvis2. beträffande studentinflytandet i högskolanatt med anledning av motionerna 1996/97:Ub30 yrkande 2,1996/97:Ub31 yrkande 7, 1996/97:Ub32 yrkande 1, 1996/97:Ub34 yrkandena 2och 5 samt 1996/97:Ub36 yrkande 1 (i denna del) som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,3. beträffande kriterier för regeringens utseende av ledamöter ihögskolestyrelsernaatt med avslag på motion 1996/97:Ub35 yrkande 5 antar regeringensförslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) såvitt avser 2kap. 4 §,res. 2 (m, fp, kd)4. beträffande högskolestyrelserna i övrigtatt avslår motionerna 1996/97:Ub31 yrkandena 12, 14 och 15,1996/97:Ub35 yrkande 4 och 1996/97:Ub36 yrkande 1 (i denna del),res. 1 (m) - delvisres. 3 (fp) - delvisres. 4 (kd) - delvis5. beträffande poänggivande uppdragsutbildningatt avslår motion 1996/97:Ub34 yrkande 1,6. beträffande formerna för att utse rektoratt avslår motionerna 1996/97:Ub31 yrkande 13, 1996/97: Ub34yrkande 3 och 1996/97:Ub35 yrkande 9,res. 1 (m) - delvisres. 3 (fp) - delvis7. beträffande utvärdering av förändringen av högskolans ledningatt avslår motion 1996/97:Ub30 yrkande 1,res. 5 (mp) - delvis8. beträffande befordran av lektor till professoratt med avslag på motionerna 1996/97:Ub31 yrkande 2 och1996/97:Ub35 yrkande 17 godkänner vad regeringen förordat om att entillsvidareanställd lektor som är behörig att anställas som professorskall anställas som professor,res. 1 (m) - delvisres. 3 (fp) - delvis9. beträffande professorer vid de mindre och medelstora högskolornam.m.att med avslag på motionerna 1996/97:Ub31 yrkandena 3 och 10 samt1996/97:Ub36 yrkande 2 (i denna del) godkänner vad regeringen förordat omatt en högskola inte längre skall behöva tillstånd föratt anställa professorer och om att möjligheten för regeringen attinrätta professorstjänster vid universitet och högskolor tas bort,res. 6 (m, kd) - delvis10. beträffande behörighetsgrunder för anställning som lektoratt med avslag på motionerna 1996/97:Ub32 yrkande 3 och1996/97:Ub35 yrkande 12 antar regeringens förslag till lag om ändring ihögskolelagen (1992:1434) såvitt avser 3 kap. 5 §,11. beträffande pedagogisk utbildning av högskolans lärareatt avslår motionerna 1996/97:Ub32 yrkande 2, 1996/97: Ub34yrkande 8, 1996/97:Ub35 yrkande 11 och 1996/97:Ub36 yrkande 2 (i dennadel),res. 3 (fp) - delvisres. 7 (c, kd)12. beträffande tidsbegränsning av anställning som lärareatt avslår motionerna 1996/97:Ub30 yrkande 3 samt 1996/97:Ub31yrkandena 6 och 16,res. 8 (m, mp)13. beträffande forskarassistenteratt avslår motion 1996/97:Ub35 yrkande 16,res. 3 (fp) - delvis14. beträffande nordisk resp. utländsk lektoratt avslår motion 1996/97:Ub33,res. 3 (fp) - delvis15. beträffande lärares arbetsuppgifteratt med avslag på motion 1996/97:Ub31 yrkande 17 i denna del antarregeringens förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434)såvitt avser 3 kap. 1 § samt 2 § andra stycket,res. 1 (m) - delvis16. beträffande s.k. sabbatstermineratt avslår motionerna 1996/97:Ub31 yrkande 17 och 1996/97:Ub36yrkande 2, båda i denna del,res. 6 (m, kd) - delvis17. beträffande rekryteringsmål avseende könsfördelningen blandlärarnaatt med bifall till regeringens förslag och med avslag påmotionerna 1996/97:Ub30 yrkande 4, 1996/97:Ub31 yrkandena 4 och 8,1996/97:Ub35 yrkande 13 och 1996/97:Ub36 yrkande 3 godkänner principernaför uppställande av rekryteringsmål för professorer,res. 1 (m) - delvisres. 9 (c, fp)res. 5 (mp) - delvisres. 4 (kd) - delvis18. beträffande könsfördelningen i styrelser och nämnder samtgenusforskningatt avslår motion 1996/97:Ub32 yrkande 4,res. 10 (c) - delvis19. beträffande förfarandet vid anställning av professoratt avslår motion 1996/97:Ub35 yrkandena 7, 8 och 10,res. 3 (fp) - delvis20. beträffande bisyssloratt avslår motion 1996/97:Ub34 yrkande 7,res. 11 (v) - delvis21. beträffande en strategi för att säkerställa behovet avkompetenta högskolllärareatt avslår motion 1996/97:Ub35 yrkande 1,res. 3 (fp) - delvis22. beträffande åtgärder för att stimulera rörlighetatt avslår motionerna 1996/97:Ub34 yrkande 4 och 1996/97:Ub35yrkande 15,res. 3 (fp) - delvisres. 11 (v) - delvis23. beträffande indelning i vetenskapsområden, m.m.att med avslag på motionerna 1996/97:Ub31 yrkande 1, 1996/97:Ub35yrkandena 2 och 3 samt 1996/97:Ub451 yrkande 8 dels godkänner vadregeringen förordat om indelning i vetenskapsområden och om principer förfördelning av resurser till forskning och forskarutbildning, dels antarregeringens förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434)såvitt avser 1 kap. 11 och 12 §§ samt 2 kap. 5,5 a och 6 §§,res. 12 (m, fp)24. beträffande behovet av en vårdvetenskaplig fakultetatt avslår motion 1996/97:Ub445,25. beträffande kvalitetskrav vid utbyggnad av forskarutbildningm.m.att avslår motionerna 1996/97:Ub31 yrkandena 5 och 11 samt1996/97:Ub35 yrkande 6,res. 1 (m) - delvisres. 3 (fp) - delvis26. beträffande uppföljning av villkoren för små fakulteteratt avslår motion 1996/97:Ub34 yrkande 9,res. 11 (v) - delvis27. beträffande tvärvetenskaplig samverkan mellan vetenskapsområdenatt avslår motion 1996/97:Ub30 yrkande 5,res. 5 (mp) - delvis28. beträffande "kvalificeringstrappa" för högskolanatt avslår motion 1996/97:Ub32 yrkande 5,res. 10 (c) - delvis29. beträffande högskolelagen i övrigtatt antar regeringens förslag till lag om ändring i högskolelagen(1992:1434) i den mån det inte omfattas av vad utskottet i det föregåendehar hemställt,30. beträffande lagen om vissa läkartjänster vid upplåtna enheter,m.m.att antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1982:764)om vissa läkartjänster vid upplåtna enheter, m.m.Stockholm den 18 september 1997På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (), BengtSilfverstrand (s), (), (), (),(), (), (), MargittaEdgren (fp), (), (), (), (), (), () och (). Högskolorna som myndigheter, m.m. (mom. 1, 4, 6, 8, 15, 17 och 25), , och (alla m) anför:Vi anser i likhet med -93 och Förvaltningspolitiska kommissionen attfrågan om högskolorna som myndigheter är så pass komplicerad att den kräver enfördjupad analys. Det finns starka skäl som talar för en egenoffentligrättslig form för de statliga universiteten och högskolorna. Attförändra högskolornas myndighetsform kräver möjligen en grundlagsändring.Som framgår av reservation 2 anser vi att kriterier för regeringens utseendeav ledamöter i högskolestyrelserna bör stå kvar i högskolelagen. När detgäller högskolestyrelserna i övrigt anser vi att det inte finns något hinderför att universitet respektive mindre och medelstora högskolor har olikastyrsy-stem. En högskolestyrelses huvuduppgifter bör vara att ansvara för delångsiktiga frågorna, medverka till att kreativa forsknings- ochutbildningsmiljöer skapas och aktivt driva på det viktiga tvärvetenskapligasamarbetet. Huvudansvaret för den dagliga verksamheten är däremot rektorsuppgift. En prioriterad uppgift för styrelsen tillsammans med rektor bör varaatt arbeta aktivt med att knyta samman lärosätets verksamhet med det omgivandesamhället. Det vore förödande för verksamheten om det viktiga uppdraget somordförande i högskolestyrelse blev partipolitiserat. Regeringen bör tillordförande inte kunna utse en aktiv politiker eller politiskt tillsatttjänsteman. Styrelsen och ordföranden skall enligt vår mening utses eftersamråd med den berörda högskolan eller universitetet.Rektor för ett universitet eller en högskola bör enligt vår mening varasjälvskriven ledamot av styrelsen och föredragande. Rektor bör utses avstyrelsen efter det att lärarnas, studenternas och övriga anställdassynpunkter inhämtats. På det sättet renodlas rektors förhållande tillstyrelsen. Stor frihet bör råda för hur de olika lärosätena tar fram sinakandidater till befattningen som rektor - genom valförsamling eller på annatsätt.Vi avvisar förslaget att tillsvidareanställd lektor skall kunna befordras tillprofessor. Professorsuppgifter medför en förskjutning åt merforskningsverksamhet och mindre undervisning än att verka som lektor. Enprofessor skall kunna bedriva långsiktig forskning. Fler professorstjänster ärett bra förslag, men de måste finansieras fullt ut. Det har regeringen integjort.När det gäller lärarnas arbetsuppgifter har vi inget emot regeringens förslagtill ändring i högskolelagens tredje kapitel. Vi anser dock att börpåtala att lärarbristen vid universitet och högskolor inte får åtgärdas genomatt man gör om lektorer till professorer och ger dem en undervisningsbördaliknande den som lektorer har , vilket är vad som antyds i propositionen.Jämställdhet skall främjas - inte kvoteras eller tvingas fram. Vi avvisarregeringens förslag till principer för uppställande av rekryteringsmålavseende könsfördelningen bland lärarna. Det bör inte uppställasrekryteringsmål vare sig för professorer eller för andra lärartjänster. Vårutgångspunkt är att kompetensen skall avgöra vem som får en professorstjänst.Kvotering är fel metod, och hot om indragna anslag är upprörande. Kvoteringleder till en nedvärdering av professorsyrket och det gynnar ingen. I ställetär det viktigaste att debatten om hur kompetens bedöms och värderas fortsätterbland forskare och ansvariga. Kompetensen och detaljkunskaperna om personeratt anställa, lämpliga forskningsområden och resursfördelning finns iforskarvärlden, inte i Regeringskansliet.Vi anser att resurser till forskarutbildning bör koncentreras till ett antaluniversitet och högskolor i syfte att en hög kvalitet skall kunnaupprätthållas. Forskarutbildning bör inte anordnas vid fler lärosäten än attdetta kan garanteras. Fokus vid tilldelning av ekonomiska och personellaresurser skall alltså ligga på kvaliteten, inte på kvantiteten. Det statligaresursfördelningssystemet skall vara resultatkrävande. Ökad fokusering påkvalitet innebär inte att mindre och medelstora högskolor sätts åt sidan. Menforskning och forskarutbildning vid mindre enheter måste begränsas till etteller flera forskningsfält. Det är enligt vår mening helt fel att anordnaforskarutbildning vid de mindre högskolorna för att dessa skall producera sinaegna lärare. Vad vi här anfört om kvalitetskraven vid utbyggnad avforskarutbildning bör med bifall till motion 1996/97:Ub31 yrkandena5 och 11 som sin mening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under momenten 1, 4, 6, 8,15, 17 och 25 bort hemställa:1. beträffande högskolorna som myndigheteratt med bifall till motion 1996/97:Ub31 yrkande 9 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,4. beträffande högskolestyrelserna i övrigtatt med bifall till motion 1996/97:Ub31 yrkandena 12, 14 och 15, medanledning av motion 1996/97:Ub36 yrkande 1 i denna del och med avslag påmotion 1996/97:Ub35 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan anförts,6. beträffande formerna för att utse rektoratt med bifall till motion 1996/97:Ub31 yrkande 13 och med avslag påmotionerna 1996/97:Ub34 yrkande 3 och 1996/97: Ub35 yrkande 9 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,8. beträffande befordran av lektor till professoratt med bifall till motion 1996/97:Ub31 yrkande 2 och med avslag påregeringens förslag och motion 1996/97:Ub35 yrkande 17 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,15. beträffande lärares arbetsuppgifteratt dels antar regeringens förslag till lag om ändring ihögskolelagen (1992:1434) såvitt avser 3 kap. 1 § samt 2 § andra stycket,dels med bifall till motion 1996/97:Ub31 yrkande 17 i denna del som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,17. beträffande rekryteringsmål avseende könsfördelningen bland lärarnaatt med bifall till motion 1996/97:Ub31 yrkandena 4 och 8 och medanledning av motionerna 1996/97:Ub30 yrkande 4 och 1996/97:Ub36 yrkande 3avslår regeringens förslag till principer för uppställande avrekryteringsmål för professorer samt avslår motion 1996/97:Ub35 yrkande13,25. beträffande kvalitetskrav vid utbyggnad av forskarutbildning m.m.att med bifall till motion 1996/97:Ub31 yrkandena 5 och 11 och medanledning av motion 1996/97:Ub35 yrkande 6 som sin mening ger regeringentill känna vad som ovan anförts,2. Kriterier för regeringens utseende av ledamöter i högskolestyrelserna (mom.3)(), (), (), (), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med ?Utskottet anseratt ? och slutar med ?2 kap. 4 §.? bort ha följande lydelse:U t s k o t t e t anser att bör bifalla motionsyrkandet och avslåregeringens förslag. När förslaget till ny högskolelag behandlades i riksdagenpåminde utskottet, apropå förslaget om kriterier för regeringens val avstyrelseledamöter, om följande yttrande i proposition 1986/87:127 av dendåvarande regeringen:Den rekrytering utifrån, som en högskolestyrelse behöver, avser personer somförst och främst har ett starkt personligt engagemang för högskolansutveckling och därutöver är särskilt förtrogna med områden som på olika sätthar anknytning till högskolans eget verksamhetsområde.Det finns således en god överensstämmelse mellan det som sägs i den nuvarandehögskolelagen och det som vägledde regeringens handlande innan bestämmelsenefter beslut med stor majoritet i fördes in i lagen. Utskottet anserinte att det finns anledning att ta bort bestämmelsen. Regeringen böråterkomma till med förslag om hur den skall bibehållas i 2 kap. 4 §högskolelagen.dels att moment 3 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:3. beträffande kriterier för regeringens utseende av ledamöter ihögskolestyrelsernaatt med anledning av motion 1996/97:Ub35 yrkande 5 dels antarregeringens förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434)såvitt avser 2 kap. 4 §, dels som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,3. Högskolestyrelserna i övrigt, m.m. (mom. 4, 6, 8, 11, 13, 14, 19, 21, 22och 25)() anför:Som framgår av reservation 2 anser jag att kriterier för regeringens utseendeav ledamöter i högskolestyrelserna bör stå kvar i högskolelagen. När detgäller högskolestyrelserna i övrigt vill jag påpeka att det inte finns någonanledning att maximera antalet ledamöter i dessa till 15. Behoven kan varierautifrån verksamhetens omfattning vid olika lärosäten.Bestämmelserna om formerna för att utse rektor bör inte ändras på det sättregeringen tänker sig. För att säkerställa demokrati inom högskolorna ochautonomi för dessa bör det förbli obligatoriskt med en valförsamling som utserrektorskandidater.Folkpartiet liberalerna tycker att det är ett bra förslag att öka antaletanställda professorer genom befordran av lektorer till professorer. Vi anseratt de personer som har ställning som biträdande professor inte skallbehöva ansöka om att bli sakkunnigbedömda för anställning som professor, utansådan bedömning bör göras automatiskt.Den pedagogiska skickligheten i högskolans lärarkår måste höjas. I dag ärpedagogisk utbildning av högskolans lärare frivillig, men måstedet ställas krav på sådan. Jag ansluter mig till förslaget iHögskoleutredningens slutbetänkande (SOU 1992:1) om en utbildning som bl.a.handlar om metodik, presentationsteknik, ämnesdidaktik, kunskap omjämställdhet, t.ex. mäns och kvinnors olika sätt att uttrycka sig,seminarieledning, handledarskap och examinering.Jag anser att det måste ges större utrymme för att inneha anställning somforskarassistent på deltid, och då . Detta kangälla dem som har barn i åldrar som gör det svårt att förena heltidsarbete medansvar för omsorgen om växande barn. Det viktiga är då att den överenskomnatidsplanen för forskarutbildningen hålls.De nordiska lektorerna spelar en viktig roll som förmedlare av kunskaper omspråk, kultur och samhällsförhållanden i de nordiska länderna. En nordiskspråkförståelse är ett av fundamenten i den nordiska samhörigheten.