bet · GL01SkU13 · 1997-11-27 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet två motionsyrkanden som rör beslutom landbeskattning av sjömännen fr.o.m. . Motionärerna anseratt den beslutade övergången till landbeskattning kan ge skatteskärpningar förvissa grupper och yrkar att beslutet upphävs och att sjömansskatten behållsunder . Utskottet avstyrker förslaget men föreslår enjustering av sjömännens landbeskattning som innebär att sjöinkomstavdraget ochskattereduktionen för sjömän i när- och fjärrsjöfart höjs med vardera 1 000 kr.Vid betänkandet fogas en reservation (m, fp, kd). 1997/98:Sk704 av och () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skjuta upp beslutet att avskaffa sjömansskatten i minst tre år.1997/98:T623 av () vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bibehålla sjömansskatten. MotionernaI motionerna Sk704 yrkande 2 av och () ochT623 yrkande 6 av () begär motionärerna tillkännagivanden tillregeringen om att beslut om landbeskattning för sjömännen fr.o.m.den 1 januari 1998 skall skjutas upp. Enligt motionärerna kommer stora gruppersjömän att drabbas av skattehöjningar vid övergången till landbeskattning.Detta försämrar den svenska rederinäringens konkurrenskraft och medför en ökadrisk för utflyttning av tonnage. Enligt motionärerna kommer omläggningen mycketolägligt eftersom andra länder som och nu inför system somökar konkurrenskraften hos sina flottor.StällningstagandeLagen om sjömansskatt tillkom 1958 som ett led i ett nordiskt samarbete ochsyftade till en likformig beskattning av de nordiska sjömännen. Lagen har ocksåfyllt detta syfte . har dock sjömansskatten upphävts iövriga nordiska länder.I har frågan om en övergång till landbeskattning med särskilda avdragför sjömännen utretts . Även om något förslag inte kunde läggasfram under skattereformen klargjordes att det pågick ett arbete i syfte attavskaffa sjömansskatten och i stället införa ett särskilt sjöinkomstavdrag(prop. 1990/91:54). Arbetet med översynen av sjömansskatten redovisadeshärefter i promemorian Beskattning av sjömän (Ds 1991:41), som har legat tillgrund för beslutet att ersätta sjömansskatten med en landbeskattning medsjöinkomstavdrag och skattereduktion (prop. 1995/96:227, bet. 1996/97:SkU3).Bakom beslut ligger ett önskemål om att så långt möjligtupprätthålla skattereformens principer om en likformig beskattning. Sjömännensinkomster och förmåner skall därför enligt beslut följa de reglersom gäller för andra inkomsttagare.Även med denna utgångspunkt har det emellertid varit nödvändigt att tasärskilda hänsyn vid utformningen av sjömännens landbeskattning. Dekonkurrensförhållanden som gäller för rederinäringen och de stöd som lämnastill motsvarande näringar i andra länder har gjort det nödvändigt att vidtasärskilda åtgärder för att stärka den svenska rederinäringens konkurrenskraft.Ett särskilt bidrag på plus inlevererad sjömansskatt utgår förnärvarande till rederier som har svenska handelsfartyg i viss utrikes trafik.Syftet är att sänka bemanningskostnaderna, och har så sent som hösten1996 fattat beslut om att bibehålla detta stöd (prop.1996/97:1, bet. 1996/97:TU1). Vidare bidrar sjömansskattens låga nivå till attytterligare sänka bemanningskostnaderna.Det har mot denna bakgrund varit nödvändigt att bibehålla en låg skattenivåför sjömännen vid övergången till landbeskattning. beslut innebärdärför också att landbeskattningen kompletteras med ett särskiltsjöinkomstavdrag och en skattereduktion för den som har sjöinkomst. Avdragetoch skattereduktionen fastställdes till belopp som då bedömdes geett statsfinansiellt neutralt utfall.Enligt utskottets mening kan det inte komma i fråga att ändra beslutet om enövergång till landbeskattning för sjömännen när kvarstårtill ikraftträdandet. Eftersom gått sedan beslut harefterkommande reformer på skatteområdet medfört att en rekonstruktion av detregelsystem som gäller sjömansskatten är en fråga om ett enkeltupphävande av det tidigare beslutet. Enligt utskottets uppfattning skulle detvara oansvarigt att upphäva beslutet i detta sena skede, och utskottet ärdärför inte berett att tillstyrka motionärernas yrkanden om etttillkännagivande med denna inriktning.Utskottet har med anledning av motionerna gjort en förnyad genomgång av dekalkyler som ligger till grund för sjöinkomstavdraget och skattereduktionen ochhar härvid beaktat de regler som kommer att gälla vid taxering. mening är det motiverat med en uppjustering av det sjöinkomstavdragoch den skattereduktion som skall gälla för sjömän i närfart och fjärrfart inomlandskattesystemet med vardera i syfte att hålla övergången neutralför sjömännen som grupp. Avsikten är inte att genomföra en tillfällig jämkningav reglerna i samband med övergången, utan den nivå som utskottet föreslår ärresultatet av en bedömning av vad som bör gälla för sjömännen mer permanent.Utskottet föreslår att justeringen genomförs och lägger i hemställan fram deförslag till lagändringar som är nödvändiga.Den justering som utskottet föreslår i syfte att lägga beskattningen på enför gruppen neutral nivå innebär inte att skatteskärpningar kan undvikas.Skälet är att fördelningsprofilen inom sjömansskatten skiljer sig från denfördelningsprofil som gäller inom landbeskattningen. Det är bl.a.sjömansskattelagens regler om beskattning av engångsbelopp och den gradvisökande andelen sådana utbetalningar som har lett till att sjömän med högainkomster har fått en förhållandevis förmånlig beskattning. Eftersom denfördelningsprofil som gäller inom landskattesystemet även bör gälla sjömännen -om än på en lägre nivå - medför därför en neutralt utformad övergång att sjömäni de nedre inkomstskikten får skattelättnader och att sjömän i de övre skiktenfår skattehöjningar, i vart fall om de använt sig av möjligheten att sänka sinskatt genom att ta ut en större del av inkomsten i form av engångsbelopp.Det är enligt utskottets mening svårt att med en rimlig teknik anpassalandskattereglerna så att de återspeglar de olika möjligheter somsjömansskatten ger, och utskottet anser inte heller att en sådan merlångtgående anpassning av sjömännens landskattesystem är förenlig med målet omen likformig beskattning. Utgångspunkten bör vara att de regler och denfördelningsprofil som gäller för övriga inkomsttagare också skall tillämpas påsjömännen, även om det sker på en lägre nivå. När det gäller deskatteskärpningar som kan inträffa i de högre inkomstskikten kan det ocksåframhållas att värnskatten i dess nuvarande utformning tillämpas sista gångenvid taxering och att en skatteskärpning kan komma att begränsa sigtill i landskattesystemet.Utskottet är sammanfattningsvis medvetet om att systemet med utbetalningar avlön i form av engångsbelopp bl.a. har berott på svårigheterna att rekryterabefäl. Utskottet ser dock ingen möjlighet att nu särskilt kompensera de sjömänsom på grund härav får skattehöjningar vid övergången till landskatteregler.Utskottet är alltså inte berett att nu tillstyrka ytterligare justeringar avlandskattereglerna men förutsätter att regeringen följer utvecklingen och vidbehov återkommer till med de förslag till ändringar som bedömspåkallade.När det gäller rederinäringens konkurrenssituation har Utredningen (K1997:01) om sjöfartens struktur- och kapitalsituation lagt framett delbetänkande där man föreslår en fördubbling av rederistödet. Regeringenhar också i ett beslut (K 97/3309) redovisat sin bedömningav den svenska sjöfartspolitiken och inriktningen på det fortsatta arbetet.Avsikten är bl.a. att den kartläggning som genomförts av Utredningen omsjöfartens struktur- och kapitalsituation skall ligga till grund för ett beslutom erforderliga åtgärder. Inriktningen är att man snabbt skall prövaförutsättningarna för att reducera bemanningskostnaderna och i regeringensbeslut redovisas också flera olika åtgärder. Enligt utskottets bedömning medfören övergång till landbeskattning inte någon försämring av möjligheterna attfinna lösningar på detta område.Med det anförda föreslår utskottet att såväl sjöinkomstavdraget somskattereduktionen höjs med i när- och fjärrsjöfart och attmotionsyrkandena avslås. Utskottet hemställerbeträffande sjömännens beskattningatt avslår motionerna 1997/98:Sk704 yrkande 2 och 1997/98:T623yrkande 6 och antar följande1. Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1331) om ändring ikommunalskattelagen (1928:370)Härigenom föreskrivs att 49 § kommunalskattelagen (1928:370) i dess lydelseenligt lagen (1996:1331) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse.-------------------------------------------------------|Nuvarande lydelse |Föreslagen lydelse |-------------------------------------------------------| 49[1] § |-------------------------------------------------------|Skattskyldig som uppburit | Skattskyldig som||sjöinkomst under ett helt |uppburit sjöinkomst under||år medges sjöinkomstavdrag |medges||med vid |sjöinkomstavdrag med 35||anställning på svenskt |vid anställning||handelsfartyg som går i |på svenskt handelsfartyg||närfart och med 35 000 |som går i närfart och med||kronor vid anställning på |vid||svenskt handelsfartyg som |anställning på svenskt||går i fjärrfart. |handelsfartyg som går i|| |fjärrfart. |-------------------------------------------------------|Skattskyldig som uppburit sjöinkomst under en del av||medges sjöinkomstavdrag med en||trehundrasextiofemtedel av belopp som anges i första||stycket för under vilken sjöinkomst||uppburits. |-------------------------------------------------------|Sjöinkomstavdraget avrundas nedåt till helt hundratal||kronor. |-------------------------------------------------------**FOOTNOTES**[1]: Senaste lydelse 1996:1331.2. Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483)Härigenom föreskrivs att 11 kap. 11 § skattebetalningslagen (1997:483) skallha följande lydelse.-------------------------------------------------------|Nuvarande lydelse |Föreslagen lydelse |-------------------------------------------------------| 11 kap. || 11 § |-------------------------------------------------------|Skattereduktion medges en skattskyldig för underskott||av kapital enligt 3 § 14 mom. lagen (1947:576) om||statlig inkomstskatt. Skattereduktionen skall uppgå||till av den del av underskottet som inte||överstiger och av resten. |-------------------------------------------------------|Skattskyldig som haft | Skattskyldig som haft||sjöinkomst enligt punkt 1 |sjöinkomst enligt punkt 1||av anvisningarna till 49 § |av anvisningarna till 49 §||kommunalskattelagen (1928: |kommunalskattelagen (1928:||370) under |370) under ||medges skattereduktion med |medges skattereduktion med||vid |vid||anställning på svenskt |anställning på svenskt||handelsfartyg som går i |handelsfartyg som går i||närfart och med 13 000 |närfart och med 14 000||kronor vid anställning på |kronor vid anställning på||svenskt handelsfartyg som |svenskt handelsfartyg som||går i fjärrfart. |går i fjärrfart.||Skattskyldig som haft |Skattskyldig som haft||sjöinkomst under en del av |sjöinkomst under en del av||medges |medges||skattereduktion med en |skattereduktion med en||trehundrasextiofemtedel av |trehundrasextiofemtedel av||det belopp som anges i |det belopp som anges i||föregående mening för |föregående mening för||med sjöinkomst. |med sjöinkomst.|-------------------------------------------------------|Skattereduktion sker i första hand för sjöinkomst och||därefter för underskott i kapital. Skattereduktion||sker endast i fråga om inkomstskatt, statlig||inkomstskatt och statlig fastighetsskatt. |-------------------------------------------------------Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.res. (m, fp, kd)Utskottet hemställer att ärendet avgörs efter endast en bordläggning.Stockholm den 27 november 1997På skatteutskottets vägnarLars HedforsI beslutet har deltagit: (), (), (),(), (), (), BjörnEricson (s), (), Per (), (), (), (), (), (), (), () och ().ReservationSjömansskattenKarl-Gösta (), (), (), (), () och () hardels anfört följande:Handelsflottan har minskat under svensk flagg. Detta trots attriksdagen beslutat om en långsiktig politik och konkurrensutjämnande villkorför den svenska handelsflottan. Orsaken till minskningen är attkonkurrensförhållandena mellan EU-länderna dramatiskt har förändrats underslutet av 1996 och 1997. EU:s riktlinjer för statligt stöd har givitmöjligheter till att skapa förutsättningar för sjöfartsnäringen att minska sinakostnader för de ombordanställda och för bolagen. Länder som och Norgehar nya regelverk som innebär mycket gynnsammare utvecklingsmöjligheter medlägre kostnadsnivåer för den nationella flottan.Riksdagen har beslutat att sjömansskatten skall avskaffas från och med den 1januari 1998. Eftersom reglerna i andra länder ändras kommer de att kraftigtavvika från vad som gäller i och då uppstår problem. Vissa gruppersjömän kommer att få stora skattehöjningar vid övergången och det finns en riskför att många ombordanställda flyttar till andra länder och tar anställning påbåtar där. Denna omläggning genomförs som andra länder, t.ex. Norgeoch , inför system som gör deras flottor mer konkurrenskraftiga.Att i det läget försämra svensk sjöfarts konkurrenskraft med ett slopande avsjömansskatten är klart olämpligt och kan leda till brist på svenska sjöbefäloch utflaggning.Riksdagens beslut om en övergång till landbeskattning för sjömännen är inteneutral vad gäller sjömännens nettoinkomster. Detta är också anledningen tillatt parterna inom näringen protesterat mot beslutet och velat diskuteraförändringar. Det har stått klart att parterna är beredda attmedverka till en lösning som ger ett neutralt utfall även för individerna.Trots detta har regeringen inte velat diskutera några förändringar i beslutet.Utskottets majoritet har i elfte timmen valt att genomföra en justering avsjömännens landskatteregler som något förbättrar läget. Trots att man varitmedveten om att parterna vill ha en lösning som ger ett neutralt utfall förindividerna har man inte brytt sig om att ens diskutera de förslag som parternalagt fram. I stället har man på samma sätt som regeringen valt att hålla fastvid den ursprungliga modellen. Kritiken kvarstår därför. I en bransch som ärutsatt för ett hårdnande konkurrenstryck som bl.a. tar sig uttryck i förmånligavillkor för de anställda och rederierna är det utmanande att utsätta en viktiggrupp inom näringen för skattehöjningar som kan komma att uppgå till . Den justering som utskottet föreslår ger enförbättring på ca per år.Vi anser att det finns en god möjlighet att ändra beslutet om en övergångtill landsbeskattning på ett sådant sätt att man undviker de negativaeffekterna för näringen. Parterna har förklarat sig beredda att ställa upp pålösningar med en statsfinansiellt neutral utformning. Regeringen bör nuutarbeta en ny modell för sjömännens landbeskattning i samråd med parterna ochhärefter återkomma till med ett förslag om nya regler.För att undvika att de enskilda sjömännen utsätts för kraftigainkomstförändringar måste beslutet om en övergång till landbeskattning den 1januari 1998 skjutas upp. Regeringen bör därför skyndsamt återkomma tillriksdagen med förslag till de lagändringar som behövs.Det anförda bör med anledning av de aktuella motionerna som sinmening ge regeringen till känna.dels hemställtbeträffande sjömännens beskattningatt med anledning av motionerna 1997/98:Sk704 yrkande 2 och1997/98:T623 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförts om att sjömansskatten skall behållas tills vidare och i avvaktanpå att regeringen återkommer med ett förslag som kan accepteras av allaparter inom rederinäringen.