bet · GK01KrU5 · 1997-02-13 00:00:00 — Kommunernas strävan bör vara att vidga bådemedborgarinflytande och expertmedverkan. Speciella regler om detta behövs dockinte. Centralt i den kommunala ortnamnsverksamheten står ansvaret förbelägenhetsadresser. Vilket författningsstöd som behövs för denna uppgift kannu inte överblickas. För det kommunala arbetet är information avgörande ochprojekt pågår som avser att stödja kommunerna. Inga särskilda ytterligareåtgärder erfordras.Förslag om en hänsynsregel i KMLAll statlig och ortnamnsverksamhet bör utövas med hänsyn tillortnamnens kulturvärden, dvs. enligt god ortnamnssed. En hänsynsregel som gördetta till en skyldighet bör tas in i KML. I regeln bör hävdvunnaortnamnsformer prioriteras, men den bör också kräva respekt för riktigaspråkliga former, även de som gäller för minoritetsspråken samiska och finska.Nya namn skall inte bildas utan att påverkan på hävdvunna namn beaktas. Denamn som godkänts för offentlig kartproduktion skall användas i den godkändaformen.Hänsynsregeln bör i och för sig vara obligatorisk, men kan inte förenas medpåföljder vid överträdelser. Inte heller går det att uppställa regler om hurbeslut som inte anses respektera hänsynsregeln skall kunna överklagas.Hänsynsregeln får genomslag främst genom kompletterande informationsinsatser. Förslag rörande VärldsarvslistanSverige har ratificerat dels Unescokonvention om skydd för kultur-egendom i händelse av väpnad konflikt () samt konventionenstilläggsprotokoll, dels Unescokonvention om skydd för väldens kultur-och naturarv (Världsarvskonventionen). Båda konventionerna har trätt i kraftför del under år 1985.Enligt förutsätts två grader av skydd. Den egendom somåtnjuter den högsta graden av skydd skall registreras på en särskild lista hosUnesco, Internationella registret för kulturegendom under särskilt skydd. Ienlighet med vad som föreskrivs i Världsarvskonventionen har det bildats enmellanstatlig kommitté för skydd av världens kultur- och naturarv. Kommitténupprättar en lista över objekt som förklaras vara av denna dignitet,Världsarvslistan.I ett föregående avsnitt har lämnats en utförlig redovisning för Världs-arvskonventionen. Utskottet begränsar sig här till att redovisa följande.Världsarvskonventionen kräver att de länder som ansluter sig har enlagstiftning, organisation och utbildning som garanterar att kultur- ochnaturvärden kan skyddas och vårdas. Världssamfundet, representerat av ,vill primärt genom konventionsarbetet fästa uppmärksamheten på de mestrepresentativa objekten och utveckla ett effektivt internationellt samarbeteför att så vitt möjligt skapa garantier för att världsarvet skyddas och kanöverlämnas till kommande generationer i gott och autentiskt skick. Det böremellertid understrykas att konventionen också handlar om skyddet mera allmäntför kulturarvet och då inte bara för de allra värdefullaste objekten.På finns nu upptagna mer än 500 objekt, varav merparten ärkulturobjekt. I ett föregående avsnitt har redovisats vilka svenska objekt sominskrivits på listan, liksom objekt som aktualiserats för sådan inskrivning.Utskottet anser att det är glädjande att det efter beslut haruppförts ett antal svenska objekt på . Härigenom harangelägenheten av att dessa objekt skyddas fått särskild uppmärksamhet.Härtill kommer att det är uppenbart att det särskilt i ett längre perspektivkan få stor betydelse från turismsynpunkt att det vid en internationelljämförelse slagits fast att det i finns kultur- och naturvärden som ärunika i världen.Motionären bakom motion Kr201 (m) anför att allt fler kulturmiljöer iSverige förts upp på , dock aldrig någon från Skåne.Motionären framhåller vidare att Falsterbonäset är den lokal som, näst efterBosporen, passeras av flest flyttfåglar i världen. Näset är unikt somnaturmiljö. Det är av värde för hela det nordeuropeiska fågellivet. Motionensyftar till att regeringen skall verka för att Falsterbonäset skall uppföraspå Världsarvslistan.Utskottet vill erinra om att det pågår ett arbete som syftar till att flersvenska objekt skall uppföras på listan, nämligen i första hand ochkulturlandskapet i Markim-Orkesta i kommun. Redovisningen för ettnordiskt samarbetsprojekt visar också att ytterligare tre svenska objekt haraktualiserats för uppförande på nämnda lista, nämligen (yttre delar), och . Utskottet vill här också nämnaatt () hos regeringen anhållit omtillstånd att tillsammans med berörda parter i ta fram ennominering till av Karlskronaanläggningen, dvs. Karlskronamed varv, försvarsanläggningar och borgarstad.Utskottet anser att det inte bör ankomma på att göra någraställningstaganden då det gäller frågan huruvida visst objekt bör uppföras påVärldsarvslistan. Liksom hitintills bör i första hand RAÄ och Naturvårdsverketsom sakkunniga organ lämna förslag rörande uppförande av nya svenska objekt påVärldsarvslistan till regeringen. Sådana förslag bör grundas på myndigheternasegna initiativ eller på initiativ av ägare eller förvaltare av kultur- ellernaturobjekt eller av kommuner eller länsstyrelser där objekten är belägna.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Kr201.Industrihistoriskt centrum i EskilstunaI motion Kr235 (s) redovisas att ett industrihistoriskt centrum planeras iEskilstuna. Historia och äldre tiders kunskaper och erfarenheter skall utgörabasen för en kraftsamling . Faktoriholmarna utgör kärnan iverksamheten. Mot en bakgrund av utställningar som speglar Eskilstunashistoria och industriutveckling, aktiviteter, program, experimentrum m.m.,skall dagsläge och framtidsvisioner tecknas. För att förverkliga planerna påett industrihistoriskt centrum, som enligt motionen har ett riksintresse,krävs att staten är beredd att ge erforderligt stöd för verksamheten.Det i motionen aktualiserade projektet syftar bl.a. till att stimuleranytänk-ande och kreativitet. Alla tiders teknik skall vara representerad ochföremål för ständig uppdatering. Anvisningar skall kunna ges till intressantabesöksmål runtom i kommunen. Dessa besöksmål har sin lokala identitet menskall också vara kopplade till den centrala verksamheten. Industrihistorisktcentrum skall värna och vidareutveckla det industrihistoriska arvet. Det skallockså sudda ut de konstlade gränserna mellan teknik och humaniora. Centrumetavser att söka nära samarbete med olika utbildningsinstitutioner, bl.a.Mälardalens högskola.Inledande projektstöd har lämnats av i ochav kommun.Enligt utskottets uppfattning kan ett förverkligande av det påbörjadearbetet med att utveckla ett industrihistoriskt centrum i bli avvärde för kommunen och regionen. Utskottet vill därför understryka betydelsenav det lokala och regionala engagemanget för förverkligandet avprojektplanerna. Industrihistoriskt centrum torde ha möjlighet att på ettintressant sätt belysa roll i svensk verkstadsindustris historiaoch att stimulera besökarna till nytänkande genom att även ettframtidsinriktat perspektiv skall prägla satsningen.Då det gäller motionsförslaget om statlig medverkan i projektet villutskottet erinra om det uppdrag som regeringen gett RAÄ rörandeindustriminnesvården och som beskrivits i ett tidigare avsnitt i dettabetänkande. Uppdraget innebär att RAÄ skall ta fram ett program fördokumentation, vård och långsiktigt hållbar förvaltning av ett tiotal av deviktigaste industriminnena i . RAÄ skall även belysa frågan omhuvudmannaskap och kostnadsansvar för nedlagda industrianläggningar samt vilkaåtaganden som kan vara skäliga bl.a. från statens sida. Utskottet är inteberett att föregripa resultatet av utredningen och regeringens beredningdärav. Motionen avstyrks.Skydd av ortnamnLiksom vid en rad tidigare riksmöten har vid innevarande väckts enfråga som rör ortnamnsskyddet, nämligen motion Kr244 (kd). Motionären har somutgångspunkt för sitt yrkande bl.a. de förändringar av traktnamn som blireller kan bli en följd av sammanläggning av fastigheter. I de fall en sådanändring skett över en traktgräns och den nya fastigheten fått namnet från enav ursprungsfastigheterna har, framhåller motionären, den andraursprungsfastigheten förlorat sambandet med sitt gamla traktnamn, ofta ettgammalt bynamn. Motionsyrkandet innebär förslag om att traktnamnen skallomfattas av kulturminneslagen.Utskottet begränsar sig i det följande inte till att behandla frågan omskydd för traktnamn i fastighetsregistret utan gör en bedömning av behovet avett riksdagsinitiativ då det gäller skydd för alla namn som kan hänföras tillbegreppet ortnamn.Som delvis berörts har vid en rad tidigare tillfällen behandlatfrågor om skydd av ortnamn. Detta har skett såväl med anledning avregeringsförslag, vilka direkt eller indirekt berört ortnamnsskyddet, som medanledning av motioner.Utskottet ansluter sig till vad motionären anför om att vårt lands ortnamnär en oersättlig kulturskatt. Utskottet har vid olika tillfällen framförtsynpunkter av likartat innehåll om den del av det svenska kulturarvet somortnamnen utgör. - vars arbete utskottet återkommer tilli det följande - har framhållit att ortnamnen har stor kulturhistoriskbetydelse då de berättar mycket om vårt lands bebyggelsehistoria och om gångnatiders samhällsskick och ordning, tro, bruk och sedvänjor. Som de levandefornminnen de är omfattas ortnamnen av ett stort intresse inte bara avexpertis utan av alla människor. Ortnamnen är starkt förknippade med identitetoch hemkänsla (se SOU 1996:128 s. 236). kan för sin delansluta sig även till dessa formuleringar om ortnamnens betydelse.Sedan bl.a. på begäran av kulturutskottet (bet.1991/92:KrU3) begärt viss kartläggning rörande traktnamn, beslöt ,likaledes på förslag av kulturutskottet (bet. 1993/94:KrU2), attregeringen skulle överväga frågan om behovet och lämpligheten av enlagstiftning som har till syfte att skydda ortnamnen, i första hand införandeav en hänsynsbestämmelse i kulturminneslagen. begäran hareffektuerats av regeringen. Den tillsatta fick iuppdrag att lämna förslag som tillgodoser behovet av skydd av ortnamn. I sittslutbetänkande (SOU 1996:128) som avgavs behandlasortnamnsfrågan mycket grundligt. Utredningen föreslår att all statlig ochkommunal ortnamnsverksamhet skall utövas med hänsyn till ortnamnenskulturvärden, dvs. enligt god ortnamnssed. En hänsynsregel som gör detta skyldighet bör tas in i kulturminneslagen.Utredningens betänkande remissbehandlas . Det finns anledningutgå från att det under remissbehandlingen kommer att framföras ytterligarevärdefulla synpunkter rörande lagstiftningsfrågan. Remissbehandlingen och denfortsatta beredningen av ärendet bör därför inte föregripas. I enlighet härmedbör motionsyrkandet avslås.Motionsförslaget ger utskottet anledning erinra om följande. Utskottetförutsatte att , och övrigaortnamnsansvariga instanser framgent skulle arbeta på ett sådant sätt att detkulturarv som ortnamnen utgör skyddas och vårdas (bet. 1994/95:KrU4).Utskottet förutsatte också att de ortnamnsansvariga somKulturarvsutredningen arbetade skulle avstå från åtgärder som skulle kunnaskada detta värdefulla kulturarv. vill framhålla att det sagdasjälvfallet också gäller under den nu pågående beredningsprocessen avKulturarvsutredningens förslag rörande skydd av ortnamn.Skydd av kulturhistoriskt värdefulla fartygMotion 1996/97:Kr282 (m) syftar till att bestämmelserna i lagen (1988:950) omkulturminnen m.m. (KML) skall omfatta kulturhistoriskt värdefulla fartyg samtatt statsbidraget till kulturmiljövård även skall komma fartyg till del.RAÄ har ett övergripande ansvar för frågor om kulturmiljövård. Enligt sininstruktion har RAÄ i uppdrag att bevara och levandegöra minnet av äldretiders kultur i (SFS 1988:1131).Skydd av fornminnen, byggnadsminnen och kyrkliga kulturminnen regleras iKML. I lagen finns även bestämmelser om skydd mot utförsel av vissa äldrekulturföremål. Det förhållandet att skyddet av viss del av kulturarvet ärlagreglerat innebär inte att staten påtagit sig ett generelltersättningsansvar för de inskränkningar i den enskildes rätt att fritt förfogaöver sin egendom som bestämmelserna i lagen innebär. I vissa fall utgår dockstatsbidrag till den som åsamkas kostnader till följd av bestämmelserna i lämnas också bl.a. till vård av kulturarvet även i fall då vårdansvaretinte är lagreglerat. Statsbidrag lämnas enligt förordningen (1993:379) ombidrag till kulturmiljövård till- ombyggnad m.m. av kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse,- vård av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse,- vård av kulturlandskap och fornlämningar,- arkeologisk undersökning vid bostadsbyggande,- arkeologisk undersökning vid mindre arbetsföretag och- information m.m. i anslutning till kulturminnen och kulturmiljöer.Statens museer har enligt sin instruktion till uppgift attfrämja kunskapen om det svenska sjöförsvaret, den svenska handelssjöfarten ochdet svenska skeppsbyggeriet genom tiderna (SFS 1990:571). vårda, förteckna, vetenskapligt bearbeta och genom nyförvärv berika desamlingar som har anförtrotts myndigheten. Vidare skall myndigheten hålla etturval av samlingarna tillgängligt för allmänheten samt driva och stödjautställningsverksamhet och annan pedagogisk verksamhet. Myndigheten skallockså lämna information, råd och annan hjälp åt regionala och lokala museer imån av möjlighet och tillgång på medel.En organisationskommitté, , förbereder sammanläggningenav inom med Statenssjöhistoriska museer. Kommittén skall bl.a. lämna förslagtill ändringar i instruktionerna för myndigheterna (dir. 1996:79).Frågan om bevarande av kulturhistoriskt värdefulla fartyg har behandlats vidett flertal tillfällen av kulturutskottet. (Se främst bet. 1989/90:KrU21 s. 14 och 1992/93:KrU24 s. Sedan budgetåret1990/91 delar ut ett ekonomiskt stöd, dets.k. skutstödet, till bevarande av kulturhistoriskt värdefulla segelfartyg.Stödet gäller i första hand fartyg som är byggda i eller som harseglats yrkesmässigt under svensk flagg men är byggda utomlands. har19 fartyg erhållit ekonomiskt stöd. Stödet, som härrör från Vasamuseetsintäkter, uppgår till per år.Företrädare för har uppvaktat utskottet iärendet. Därvid har föreningen informerat om bl.a. behovet av stöd tillbevarande av värdefulla segelfartyg.De historiskt intressanta segelskutor, ångfartyg, äldre fritidsbåtar osv.som underhålls och seglas i våra vatten utgör ett viktigt kulturarv som kan geoss en föreställning om historia som sjöfartsnation och förmedlakunskap om svenskt skeppsbyggande och om livet ombord.Utskottet konstaterar att värdefulla insatser görs på frivillig väg avintresserade och engagerade ägare till fartygen - det kan röra sig om såvälenskilda ägare som föreningar och kommuner - för att bevara fartygen ifunktionsdugligt skick. Skutstödet som nämnts i det föregående är av begränsadomfattning. Det bör enligt utskottets mening ses som en stimulans från statenssida till fartygsägarna att vidta behövliga renoveringsinsatser. Av avgörandebetydelse för att bevarandeåtgärder kommer till stånd är de insatser som görsav fartygsägarna själva.Utskottet har vid sina överväganden inte övertygats om attskyddsbestämmelser i skulle vara den lämpligaste åtgärden för att bevarakulturhistoriskt värdefulla fartyg. Utskottet vill i sammanhanget erinra om deavvägningar som måste göras mellan antikvariskt önskvärda åtgärder och de kravsom ställs beträffande sjösäkerheten för att fartygen skall kunna brukas.Vidare bör framhållas att lagstiftning av åsyftat slag skulle innebära ettingrepp i den enskilde båtägarens rätt att fritt förfoga över sin egendom. Somföljer av det inledningsvis anförda skulle en lagstiftning inte automatisktmedföra utökade bidragsmöjligheter. Mycket starka skäl bör föreligga för attsådan lagstiftning skall tillgripas. Detta bör ske endast om det bedöms somoundgängligen nödvändigt. Utskottet är således inte berett att ta initiativtill en översyn i syfte att ändra kulturminneslagen. Utskottet är inte hellerberett att - som motionärens förslag innebär - minska de av anvisaderesurserna för byggnadsvård och vissa andra preciserade kulturmiljöinsatser.Utskottet vill tillägga att det är angeläget att kulturhistorisktintressanta och värdefulla fartyg i allmänhet, såväl segelfartyg som andrafartyg, kan bevaras. Ansvaret härför bör främst ligga på fartygsägaren. Enviktig åtgärd när det gäller bevarande torde vara att en inventering,registrering och dokumentation görs av fartygen. På försett utförligt register över segelfartyg. Ett motsvarande register överångbåtar har påbörjats. Enligt utskottets uppfattning är det naturligtatt myndigheten får i uppdrag att genom aktiva insatser i samarbete med andrasjöfartsmuseer dokumentera även andra typer av kulturhistoriskt värdefullafartyg. Vidare finns det skäl som med styrka talar för att det bör bli enskyldighet för museet att samverka med fartygsägarna och att - inom ramen förtillgängliga resurser - genom råd och informationsinsatser sprida kunskap omde kulturhistoriska sammanhangen, bevarandemöjligheter, hantverkstraditionerm.m. Utskottet förutsätter att i anslutning till sittarbete med instruktionen för den nya museimyndigheten överväger möjligheternaoch lämpligheten av att lämna förslag i enlighet med vad som här har anförts.Med hänvisning till det anförda avstyrks motionen.Fråga om ett landsarkiv i VäxjöUtskottet avstyrker motion Kr202 (c), vari motionären vill att skalluttala sig för behovet av ett landsarkiv i . Det får anses ankomma påRiksarkivet som sektorsansvarig myndighet att samlat överblicka och bedömaeventuellt behov av en ytterligare utbyggnad av landsarkivorganisationen.Finansiering av sådana förändringar får ske inom de resursramar myndighetendisponerar (jfr prop. 1996/97:3 s. 153). beträffande förslag rörande Världsarvslistanatt avslår motion 1996/97:Kr201,2. beträffande Industrihistoriskt centrum i Eskilstunaatt avslår motion 1996/97:Kr235,3. beträffande skydd av ortnamnatt avslår motion 1996/97:Kr244,4. beträffande skydd av kulturhistoriskt värdefulla fartygatt avslår motion 1996/97:Kr282,5. beträffande landsarkiv i Växjöatt avslår motion 1996/97:Kr202.Stockholm den 13 februari 1997På kulturutskottets vägnarÅke GustavssonI beslutet har deltagit: (), (), BeritOscarsson (s), (), (), (), BjörnKaaling (s), (), (), (),(), (), (v), EwaLarsson (mp), (), () och (). Sammanfattning........................................1Motionerna............................................2Unescos världsarvskonvention m.m......................2Vissa konventioner 2Svenska och andra objekt på 5Förslag inom 6Tidigare riksdagsbehandling 6Industriminnesvård....................................7Skydd av ortnamn......................................7Tidigare riksdagsbehandling m.m. 7Förslag av 9Utskottet............................................11Förslag rörande 11Industrihistoriskt centrum i 12Skydd av ortnamn 13Skydd av kulturhistoriskt värdefulla fartyg 14Fråga om ett landsarkiv i 16Hemställan 16