bet · GL01NU5 · 1997-12-04 00:00:00 — Det ärinte orimligt att vi också säger att det finns något slags gräns för hur gamlakärnkraftverk kan bli.Ola : Så det innebär att det inte finns några smittoeffekter?Anders : Nej. Kärnkraftverksföretagen är den enda typ av företag iSverige som staten går i borgen för som jag kan komma på på rak arm. Staten harlyft av risktagande från företagen när det gäller att driva dessakärnkraftverk. Det är en mycket unik företeelse.Ola : 40-årsregeln innebär vidare en nyordning inomexpropriationsrätten därför att man tar bort möjligheten för den enskilde attmotbevisa ett statligt påstående i domstol. Vilka smittoeffekter kan det ge?Per : Det är ett på många sätt unikt lagstiftningsärende. Jagtror inte att man skall ta detta lagstiftningsärende till intäkt försmittoeffekter inom expropriationsrätten. Den svåra frågan gäller ju eftervilka principer ersättning skall utgå. Svaret på det har varit att man haranvänt det expropriationsrättsliga regelsystemet som grund, därför att man dåhar en beprövad metod och beprövade förfaranden för hur ersättning skallfastställas.Man kan vidare konstatera att det inte är en expropriation i vanlig meningutan att det är en alldeles unik situation. Det är mot den bakgrunden som manskall se dessa alldeles speciella ersättningsregler. Syftet är för det förstaatt schablonisera och förenkla förfarandet och för det andra att göraskälighetsavvägningar, där samhällets intressen skall vägas mot den enskildes.Vi var inne på det.Ola : Proportionalitetsprincipen är genom Regeringsrättensbeslut om strandskyddet bekräftad som en del av svensk rätt. Enligtden hemliga PM som inte var känd för vare sig riksdag eller lagråd vidbehandlingen av ärendet visar utredningen att det skulle skada staten omRinghals skulle avvecklas. Detta har fått ligga till grund för förslaget attinleda avvecklingen med . En privat ägare drabbas av precis sammanackdelar som staten. Staten får enligt proportionalitetsprincipen inte göraingrepp i den enskildes intressen om det finns andra alternativ.Var skälet till hemlighållandet av promemorian att Lagrådet skulle kunnaifrågasätta förslagets förenlighet med proportionalitetsprincipen? Hur hardepartementet utrett frågan om proportionalitetsprincipen?Anders : Om jag börjar med promemorian kan jag säga att det harproducerats mängder av arbetsmaterial under denna beredning. Det materialet ärfortfarande arbetsmaterial. skall det också tas ställning tillvilka delar som kommer att bli offentliga.Jag sade i min inledning - jag vill gärna upprepa det - att omställningen kangå till på två sätt. Det ena sättet är via en lagstiftning, och det andra äratt staten via ägardirektiv till det statliga företaget eller viaförvärv hos privata företag genomför omställningen. Det tyckte vi var viktigtatt få belyst. Därför begärde vi en promemoria där konsekvenserna förVattenfall och ägaren av ett beslut att stänga en av företagets reaktorerskulle bedömas.Den promemorian visar - det tycker jag är en viktig slutsats - att vi skulleha fått en rad problem om vi hade valt att gå den vägen för att uppfyllariksdagens mål och göra omställningen. Först och främst hade vi inte kunnatstänga reaktorer i den takt som är bäst ur säkerhetssynpunkt. Vi hade t.ex.inte kunnat välja de reaktorer som är geografiskt mest utsatta.Vi hade för det andra fått en rejäl störning i marknadsekonomin på dettaområde om vi bara via ägardirektiv skulle ha stängt reaktorer. Vi skulle hafått en rejäl störning i konkurrensen. Det är därför lagstiftning är attföredra. Det utgår en ersättning till den som råkar ut för ett sådant intrång.Den ersättningen skall kompensera så att aktörerna kan uppträda på marknaden.Konkurrensen skall bibehållas på marknaden.Det är den synpunkt jag vill lämna på detta. Det var viktigt att vi gjordeden ordentliga belysningen och beredningen av ärendet när vi studerade de tvåalternativen: lagstiftning eller ägardirektivförvärv.Per : Det påstods att promemorian skulle ha varit hemlig. Det harman över huvud taget inte tagit ställning till. Någon formell hemligstämplingav promemorian har inte skett. Detta var en av många promemorior som togs framsom ett led i beredningen, helt enkelt. Avsikten var just den som AndersSundström nämnde, nämligen att få alternativets konsekvenser belysta. Detframgår väldigt tydligt vad syftet med promemorian har varit om man läser denpå ett ärligt sätt.Promemorian tillställdes partierna under partiöverläggningarna bland mycketannat underlagsmaterial för att bakgrund och annat skulle belysas så ingåendesom möjligt. Att promemorian skulle ha varit hemlig eller dold för Lagrådetförefaller mig väldigt främmande.Ola : Det är flera ledande jurister på det EG-rättsliga området som haranfört att enbart förekomsten av promemorian visar att det skulle strida motden s.k. proportionalitetsprincipen. Det vore väl rimligt att redovisaslutsatsen av bedömningen till Lagrådet så att det skulle kunna avgöra om dettavar förenligt med grundlagen. fick inte Lagrådet den möjligheten.Anders : Jag vill bestämt avvisa det påståendet. Promemorian var ettsätt för oss att skaffa oss kunskap om två alternativa handlingsvägar. Den enavar att via ägardirektiv och förvärv genomföra omställningen, den andra var attgöra det via lag. Det kan inte vara i strid med EG-rätten att skaffa sig denkunskapen. Det kan definitivt inte vara i strid med den.Ola : Inte att skaffa sig kunskapen, men att inte redovisa denoffentligt i förarbeten och i lagförslag.Anders : Vi har valt att gå fram med en generell lag.Ola : Där den inte redovisas.Anders : Vi har över huvud taget inte valt att genomföraenergiomställningen via ägardirektiv. Det finns ett antal starka skäl tillvarför vi inte har gjort det. Det blev belyst på ett utmärkt sätt genom BoKönbergs fråga. Det handlar inte om att det fanns likvärdiga anläggningar. Detär skillnad på vilka anläggningar som man tar ur drift: ålder, storlek ochnärhet till befolkningscentrum. Allt detta har betydelse när man fattar ettbeslut. Det vore rätt orimligt om det bara utgick från vem som råkar ägaanläggningen. Det är därför vi har valt lagen.Per : Den omständigheten att det principiellt finns två olikasätt att gå fram, antingen via frivilliga uppgörelser, eller med att statenensidigt fattar ett beslut, eller en tvingande lagstiftning, har inte varitnågon hemlighet. Det påpekades redan i betänkande och idepartementspromemorian. Hur det skulle kunna vara en hemlighet för Lagrådetatt den möjligheten fanns har jag väldigt svårt att se.Ola : Professor , en av de ledande juristerna på EG-rätt här iSverige, har skrivit en ganska ingående artikel i den 24september om detta där han slutar med att säga: ?Således kan det anses stridamot fördragets principer och artikel 90 att en medlemsstat medvetet skadar ettprivatägt företag till gagn för ett offentligt ägt i samband med genomförandeav nationell politik. Dessutom är det den s.k. proportionalitetsprincipen somdrar gränsen för vad som är tillåtet eller förbjudet när staten gör ingrepp ienskildas äganderätt. Mot bakgrund av den tidigare hemliga promemorian framstårdet som klart att det tilltänkta ingreppet står utanför alla rimligaproportioner eftersom det inte grundar sig på säkerhets- eller miljöskäl utanpå en önskan att skydda statens finansiella intressen. ?Han knyter bl.a. an till artikel 90 i EG-fördraget. Vi har alldeles nysskonstaterat att departementet inte har utrett konsekvenserna i fråga om EG-rätten. När man nu läser dessa synpunkter av landets ledande jurister påområdet, ser inte departementet något skäl att förändra lagstiftningen på denhär punkten?Per : Ställer man frågan om det är tillåtet för staten attmedvetet skada ett enskilt företag för att gynna statens ekonomiska intressen,är svaret att det strider mot principer i EG-rätten. Det är ett alldelesuppenbart förhållande. Men den springande punkter är här: Har staten betett sigpå det sättet? Jag har svårt att tro att en av landets ledande professorerskulle uttrycka sig på det sättet enbart för att ge uttryck för juridiskavärderingar, om jag uttrycker mig på det sättet. Han utgår från enverklighetsbeskrivning som inte stämmer med sanningen.Ola : Det här lagförslaget ger den sittanderegeringen mandat att avgöra vilken reaktor som skall avvecklas, och om ochnär. Det strider mot förutsägbarheten, som är en grundläggande rättsprincip.Det kan också resultera i rättsprocesser beträffande varje avvecklad reaktormed argumenteringen att det är fel reaktor som valts. Det ger också maximalosäkerhet om den framtida energiförsörjningen.Hur skall inflytande över en så central politisk fråga somenergiförsörjningen försäkras med den föreslagna lagen?Per : Frågan om beslutsordningen finns väldigt ingående belyst ipropositionen. De kriterier som finns i lagen är att den skall stå iöverensstämmelse med den av beslutade energipolitiken, dvs. huromställningen skall gå till och under vilka förutsättningar. Den springandefrågan är då: Vilken är den mest praktiska lösningen, att ge regeringenfullmakten att fatta beslut i enskilda fall mot bakgrund av de kriterier somfinns i lagen eller att i själva lagen slå fast tidpunkter för då varje reaktorskulle stängas av, vilket hade varit den alternativa lösningen?Det finns väldigt noga belyst i propositionen varför man har valt den härmetoden. I realiteten står regeringen under kontroll. Möjligheternaför regeringen att handla i strid med är mycket begränsade, eftersomriksdagen när som helst kan avsätta regeringen. har bett om ingåenderedovisningar av effekterna av genomförandet av energipolitiken. Det ingick iriksdagsbeslutet om energipolitiken , om jag minns rätt.Ordföranden: Jag skulle med anledning av utfrågningen vilja ställa en fråga.Det blir alltså inte fråga om några ägardirektiv visavi Vattenfallnär det gäller avstängning av kärnkraften? Det finns ju en fortsättning, ochlagen kan användas på alla kärnkraftsreaktorer. Men det har i princip avfärdatsunder lagstiftningsarbetet. Det betyder att det inte blir några ägardirektiv ifortsättningen när de nästa reaktorerna skall ställas av. Är detta en lag enbart för ?Anders : Jag kan inte svara för hur en framtida regering kommer attagera om staten är helägare till . Jag anser att med den avregleradeoch fungerande elmarknad som vi nu har måste de olika aktörerna kunna uppträdasjälvständigt. Skulle det vara så att staten går in och utan ersättning stängert.ex. kärnkraftverk är det klart att det påverkar inte baraVattenfall utan också dess omgivning, långivare och kunder, och stör helamarknaden på detta område.Det är mitt skäl till att jag argumenterat för en generell lag. Det är ocksåden lagen som skall tillämpas om en av ägd reaktor skall stängas.Ordföranden: När det gäller 40-årsregeln ges staten via lagen möjligheter attprocessa och argumentera för än . Vi kan inte somlagstiftare ställa oss på den ena partens sida, utan vi skall också värna deenskilda. En reaktorägare, dvs. en enskild vars rätt vi också skall värna, gesinte möjlighet att processa och föra fram sina argument. Det är ett tak, trotsatt sade att man kundebedöma att livslängderna var minst 40 år.Det förs som argument fram i propositionen att det blir enklare medschablonregler. Men det är bara för en som schablonreglerna gäller, inte förden andra. Man hänvisar också till processkostnaderna och säger att det blirprocessekonomiskt mycket bättre. Men om staten har möjlighet att processa blirdet ju en process om dessa frågor. Då existerar ju inte argumentet omprocessekonomi. Det är en felaktighet i propositionen. Staten ges rätten atthålla på att processa om den här frågan.Anders : Bägge parter ges rätt att processa.Ordföranden: hänvisar ju till processekonomin, att man skall ha schablonerför att man skall slippa hålla på att bråka med detta.Per : Schablonen är . Det är den lösning som har valts. Dethar sagts att det kan få en begränsande effekt, teoretiskt sett i varje fall,om man skulle kunna påvisa . Den här regeln har också enavvägningseffekt. Det är en sorts grundläggande skälighetsavvägning som har attgöra med de alldeles speciella omständigheter som rör kärnkraften och beslutenom avvecklingen av kärnkraft. Kärnkraftens framtid och har funnits påagendan . Det är också en skälighetsavvägning, vilketockså finns omnämnt i propositionen.Anders : Jag vill till det bara föra att det även förs ett resonemangom detta i Lagrådets yttrande, där man inte har någon erinran mot detta.Ordföranden: Jag frågar nu om propositionens bedömning av att det blir enklareoch billigare. Man hänvisar till processekonomin. Det argumentet bortfaller omdet är så att den ena parten faktiskt har rätt att processa och kan hävda sinrätt mer än den andra.Anders : Man måste först och främst komma ihåg att det ändå är ennågot mindre spännvidd om man har en bortre gräns. Något enklare måste det väländå bli processmässigt. Det kan jag nog tycka att det blir.Jag tycker att den viktigaste frågan och den svåraste frågan är hur man skallse på just den här frågan om kärnkraften. Kärnkraften är unik i den meningenatt staten åtar sig ett mycket omfattande ekonomiskt ansvar för att över huvudtaget göra det möjligt att driva kärnkraftverk. Det måste ändå vägas in när viskall ersätta för att dra in ett tillstånd. Staten har ett stort ekonomisktåtagande genom att de tolv reaktorerna drivs.Ordföranden: Då har jag inte någon mer som vill ställa frågor. Jag ber att fåtacka och för att ni har velat svara påfrågorna. Överläggningen är avslutad.I reservation 2 föreslagna ändringar i regeringens förslag till lag omkärnkraftens avveckling-------------------------------------------------------|Regeringens förslag |Reservantens förslag |--------------------------------------------------------| 1 § |-------------------------------------------------------|Denna lag innehåller | Denna lag innehåller||bestämmelser om upphörande |bestämmelser om upphörande||av rätten att driva |av rätten att driva||kärnkraftsreaktorer för |kärnkraftsreaktorer för||att utvinna kärnenergi |att utvinna kärnenergi mot||till följd av |bakgrund av de allvarliga||omställningen av |hot mot miljö och hälsa||energisystemet i . |som kärnkraften orsakar|| |samt till följd av|| |omställningen av|| Syftet med omställningen |energisystemet i .||är att åstadkomma en | Syftet med omställningen||ekologiskt och ekonomiskt |är att åstadkomma en||hållbar energiförsörjning |ekologiskt och ekonomiskt||byggd på förnybara |hållbar energiförsörjning||energislag. Omställningen |byggd på förnybara||skall genomföras på ett |energislag. Omställningen||sätt som gör det möjligt |skall genomföras på ett||att tillförsäkra svensk |sätt som medför att||industri och samhället i |näringslivet ges||övrigt el på |konkurrenskraftiga villkor||internationellt |och hushållen rimliga||konkurrenskraftiga |totalkostnader. ||villkor. | |----------------------------------------------------------------------------------------------------------------| 7 § |-------------------------------------------------------|När ersättningen skall | När ersättningen skall||bestämmas skall som |bestämmas skall som||särskilda förutsättningar |särskilda förutsättningar||gälla följande: |gälla följande: || 1. Har upphörandet av | 1. Har upphörandet av||driften vid en |driften vid en||kärnkraftsreaktor medfört |kärnkraftsreaktor medfört||inverkan av någon |inverkan av någon||betydelse på priset på |betydelse på priset på||högspänd el i , |högspänd el i ,||skall ersättningen |skall ersättningen||beträffande den reaktorn |beträffande den reaktorn||bestämmas på grundval av |bestämmas på grundval av||det pris som skulle ha |det pris som skulle ha||gällt om en sådan inverkan |gällt om en sådan inverkan||inte hade förekommit. |inte hade förekommit. || 2. Ersättningen skall | 2. Ersättningen skall||bestämmas utifrån |bestämmas utifrån||antagandet att en |antagandet att en||kärnkraftsreaktor inte kan |kärnkraftsreaktor inte kan||nyttjas efter |nyttjas efter||den tidpunkt då den först |den tidpunkt då den först||togs i kommersiell drift. |togs i kommersiell drift.|--------------------------------------------------------|När ersättningen skall bestämmas skall hänsyn inte tas||till sådan värdeändring som uppkommer efter det att||rätten att driva kärnkraftsreaktorn har upphört. Om det||allmänna prisläget därefter har höjts, skall dock||ersättningen jämkas med hänsyn till detta. Ärendet...............................................1Sammanfattning........................................1Propositionen.........................................2Motionerna............................................2Utskottet.............................................3Bakgrund............................................3Propositionens huvudsakliga innehåll................5Allmänt om motionerna...............................6Inhämtande av yttrande..............................7Frågan om avslag på propositionen...................8Inledning.........................................8Vissa bestämmelser i regeringsformen och m.m.8Propositionen.....................................9Motionerna.......................................11Konstitutionsutskottets yttrande.................15Utskottets ställningstagande.....................17Lagens utformning..................................20Motionen.........................................20Utskottets ställningstagande.....................22Hemställan.........................................23Reservationer........................................231. Avslag på propositionen (m, fp, kd).............232. Lagens utformning (mp)..........................28Särskilda yttranden..................................291. Avslag på propositionen (m, fp).................292. Avslag på propositionen (kd)....................293. Lagens utformning (mp)..........................29Bilagor1. Regeringens lagförslag..........................312. Lagrådets yttrande..............................353. yttrande 1997/98:KU3y...364. Offentlig utfrågning med professorerna . Offentlig utfrågning med näringsminister 856. I reservation 2 föreslagna ändringar i regeringens förslag till lagom kärnkraftens avveckling111