bet · GL01UbU3 · 1997-09-18 00:00:00 — Befordringstitelnbiträdande professor bör inte kunna delas ut i fortsättningen, anserregeringen.Moderata samlingspartiet yrkar i motion 1996/97:Ub31 yrkande 2 avslag påregeringens förslag om befordran av professorskompetenta lektorer tillprofessorer. Lärarbristen får enligt motionärerna inte åtgärdas genom att mangör om lektorerna till professorer med en alltför storundervisningsskyldighet. Motionärerna påpekar också att regeringen glömt attfinansiera den fördubbling av antalet professorer som regeringen självförväntar sig som en följd av förslagen i propositionen. Motion 1996/97:Ub35(fp) för fram förslaget att biträdande professorer automatiskt skallsakkunnigbedömas för anställning som professor (yrkande 17).U t s k o t t e t anser att bör avslå motionsyrkandena ochgodkänna vad regeringen förordat om befordran av tillsvidareanställda lektorersom är professorskompetenta. Det mycket begränsade antalet professorer vidsvenska universitet och högskolor har i flera internationella utvärderingar avsvensk forskning påtalats som ett hinder för mångfald, rörlighet ochförnyelse. Den nuvarande ordningen medför att många mycket skickliga forskareoch lärare är utan möjlighet att söka en högre tjänst, därföratt ingen sådan kan väntas bli ledig. Detta är knappast stimulerande till godainsatser inom utbildning och forskning. Utskottet vill framhålla attregeringens förslag inte rör någon automatisk befordran. Dentillsvidareanställda lektor som vill bli professor måste själv ansöka om attfå sin kompetens som professor prövad. Prövningen skall ske på samma sätt ochmed samma kriterier som vid ett vanligt anställningsförfarande för professur,vilket bl.a. innebär att minst två sakkunniga, normalt hämtade utanför denberörda högskolan, skall bedöma ansökan. Frågan om de nuvarande biträdandeprofessorerna skall bli prövade utan att behöva ansöka är enligt utskottetsmening inte av det slag som bör avgöra.Avslag yrkas i motion 1996/97:Ub31 (m) också på regeringens förslag att mindreoch medelstora högskolor skall kunna anställa professorer utan att behövaHögskoleverkets tillstånd (yrkande 3). Motionärerna anser att enkvalitetssäkring är nödvändig vid tillsättning av nya professorstjänster.Högskoleverket bör få uppdraget att granska och bedöma den berörda högskolanskvalitet inom det berörda forsknings- och utbildningsområdet innan tillståndbeviljas (yrkande 10). Enligt motionärerna är det ologiskt att de mindre ochmedelstora högskolorna skall kunna anställa professorer utan sådan prövning,men däremot inte tilldelas vetenskapsområde och därmed rätt att anordnaforskarutbildning innan beviljat tillstånd. Även i motion1996/97:Ub36 (kd) sägs att kvalitetskontrollen försvinner när mindre ochmedelstora högskolor skall få anställa professorer utan tillstånd frånHögskoleverket (yrkande 2 delvis).U t s k o t t e t anser att bör avslå motionsyrkandena ochgodkänna vad regeringen förordar om att en högskola inte längre skall behövaHögskoleverkets tillstånd för att anställa professorer. Utskottet behandlarlängre fram i detta betänkande regeringens förslag att en prövning av denvetenskapliga miljön vid en högskola skall göras innan högskolan tilldelasvetenskapsområde och rätt att anordna forskarutbildning.Möjligheten för regeringen att inrätta professorstjänster vid universitetoch högskolor togs bort (prop. 1990/91:150 bil. II, bet.UbU21, rskr. Den återinfördes efter förslag ibudgetpropositionen för att göra det möjligt att prioritera vissa nationelltangelägna forskningsområden samt garantera tillgången på vetenskapligtkompetenta forskare, t.ex. inom vissa områden där forskning inte finnstillfredsställande representerad (prop. 1994/95:100 bil. 9, bet. UbU12, rskr.354). Regeringens möjlighet skulle utnyttjas restriktivt. Utskottet anser attriksdagen bör godkänna regeringens förslag att denna möjlighet nu åter tasbort.De senaste åren har kraven för behörighet att anställas som lektor varitreglerade dels i högskolelagen (1992:1434), dels i högskoleförordningen(1993:100). Regeringen föreslår i propositionen förändringar av dessa krav påfyra punkter.Kravet att en lektor skall ha pedagogisk skicklighet har stått ihögskoleförordningen. Motsvarande krav när det gäller professor står däremot ihögskolelagen. Regeringen föreslår nu att detta krav även beträffande lektorförs in i högskolelagen (3 kap. 5 §).I den nämnda paragrafen i högskolelagen sägs också att en lektor skall havetenskaplig kompetens, utom i de fall då tjänsten avser konstnärligverksamhet. föreslår regeringen att det skall införas ett alternativtbehörighetskrav, nämligen ?annan yrkesskicklighet?. Därmed menas skicklighetförvärvad genom yrkesverksamhet utanför högskolan och som har anknytning tilldet ämne inom vilket läraren skall arbeta vid högskolan.Regeringen vill få rätt att föreskriva om undantag från kraven påvetenskaplig kompetens eller annan yrkesskicklighet i angivna bemärkelse.Detta föreslås också föras in i 3 kap. 5 § högskolelagen. Denna rätt avserregeringen att utnyttja till att ge regler om att en adjunkt, som visatsärskild pedagogisk skicklighet eller skicklighet avseende ledning, utvecklingoch samverkan, skall kunna anställas som lektor även om han eller hon inteuppfyller de nämnda behörighetskraven.I högskoleförordningen sägs f.n. att man för behörighet att anställas somlektor skall ha avlagt doktorsexamen. Regeringen avser att förtydligaförordningen så att det framgår att vetenskaplig kompetens för lektor skallinnebära avlagd doktorsexamen eller motsvarande vetenskapliga kompetens.Utländsk forskarutbildning, licentiatexamen enligt äldre bestämmelser ochövrig vetenskaplig meritering utan avlagd doktorsexamen, t.ex. efterindustriforskning, bör enligt regeringen också, efter prövning, kunna gevetenskaplig behörighet som lektor.I motion 1996/97:Ub32 (c) yrkande 3 tillstyrks regeringens förslag ombehörighetsgrunden ?annan yrkesskicklighet? i princip, men motionärerna anseratt viss akademisk meritering bör krävas även för lektorer som rekryteras påden grunden. Största restriktivitet bör enligt motion 1996/97:Ub35 (fp)yrkande 12 gälla för andra behörighetskrav än vetenskaplig och pedagogiskskicklighet för anställning som lektor.U t s k o t t e t anser att bör bifalla regeringens förslag ombehörighetsvillkor för lektor inom högskolan och avslå motionsyrkandena. Närdet gäller behörighetsgrunden ?annan yrkesskicklighet? vill utskottet anföraföljande.Grundutbildningar inom högskolan skall enligt högskolelagen bygga påvetenskaplig eller konstnärlig grund samt på beprövad erfarenhet. I de fall dåutbildningen bygger på konstnärlig grund är det accepterat attlektorer inte behöver ha vetenskaplig kompetens. I stället ställs där krav påkonstnärlig skicklighet. Flera andra utbildningar - t. ex. inom teknik-, vård-, undervisnings- och medieområdena - bygger till betydande del på beprövaderfarenhet. Där behövs lärare med erfarenhet från yrkesområdet i fråga. har det inom högskoleväsendet funnits lektorer som varitbehöriga i kraft av ?kompetens av annat slag?.Vid reformeringen av lärartjänsteorganisationen anfördeutbildningsutskottet att en väsentlig förutsättning för att genomgångenforskarutbildning skall kunna krävas av den som söker en högre lärartjänst äratt det förekommer en för tjänstens verksamhetsområde relevant forskning ochforskarutbildning (prop. 1984/85:57, bet. UbU9 s. 9, rskr. Utskottetutgår nu liksom då från att universiteten och högskolorna kommer att ta sittansvar för att utbildningen bedrivs med hög kvalitet både när det gällervetenskaplig grund och yrkesmässiga kvalifikationer. Det framgår avpropositionen att regeringen anser att lärosätet, innan en anställning lysesut, bör besluta om en anställningsprofil. Av denna bör framgå ämnesområdetsamt vilka behörighets- och bedömningsgrunder som skall gälla. Utskottetförutsätter att ?annan yrkesskicklighet? kommer att gälla som behörighetsgrundbara när det gäller en lektor som skall undervisa i en utbildning där beprövaderfarenhet är väsentlig. Det är alltså inte fråga om att dennabehörighetsgrund skall utnyttjas för att komma förbi brist på vetenskapligtkompetenta sökande.Vikten av pedagogisk utbildning av högskolans lärare tas upp i flera motioner.Enligt motion 1996/97:Ub32 (c) yrkande 2 bör man överväga att göra pedagogiskutbildning till ett obligatorium för högskolans lärare, eftersom denfrivilliga utbildningen inte fått det genomslag som den borde. Motionärernatänker sig en utbildning som omfattar och som kan genomföras iomgångar som läraren har fast anställning. Imotionerna 1996/97:Ub35 (fp) yrkande 11 och 1996/97:Ub34 (v) yrkande 8 sägsatt det måste ställas krav på pedagogisk utbildning förhögskollärarna. Motionärerna hänvisar till förslaget från (?Grundbulten?, SOU 1992:1). Enligt folkpartimotionen skulle en obligatorisksådan utbildning handla bl.a. om metodik, presentationsteknik, ämnesdidaktik,kunskap om jämställdhet t.ex. mäns och kvinnors olika sätt att uttrycka sig,seminarieledning, handledarskap och examinering. I vänstermotionen begärsförslag från regeringen om en obligatorisk pedagogisk utbildning om 20 poängunder , med ett innehåll liknande det som angesi folkpartimotionen. I motion 1996/97:Ub36 (kd) yrkande 2 (delvis) framförsatt det vore rimligt att högskolelärare vidareutbildas i pedagogik även efteratt de trätt i tjänst. Även i motion 1996/97: Ub30 (mp) påtalas behovet av enordnad högskollärarutbildning, så att även studenter i högskolan kan fåhandledning och undervisning av professionella, väl utbildade lärare. Imotionen finns dock inget yrkande om detta. Vid förra har yrkandenfrån om högskollärarutbildning avslagits av (bet.1996/97:UbU3, rskr. 99).U t s k o t t e t föreslår att avslår motionerna.Liksom motionärerna och regeringen anser utskottet att utvecklingen avhögskollärarnas pedagogiska skicklighet är en angelägenhet av största vikt.Det program som föreslogs av innebar en obligatoriskutbildning under första tjänstgöringsåret och därefter tvåveckor , alltså totalt . Medel för att förverkligadetta program anslogs av , på förslag av den dåvarande regeringen,fr.o.m. /93 (prop. 1992/93:42, bet. UbU5, rskr. Densärskilda medelsanvisningen upphörde . I den senasteekonomiska vårpropositionen har regeringen aviserat vissa förslag för attgarantera kvaliteten i den pågående utbyggnaden av högskolan. Förslagen avseratt tillgodose dels lärares kompetensutveckling, dels högskolans och detomgivande samhällets behov av forskarutbildade (prop. 1996/97:150 s. 113). Detkan alltså förväntas att den budgetproposition som framläggs kommeratt innehålla sådana förslag. Utskottet har erfarit att förslag om att göradeltagande i pedagogisk utbildning till ett tjänsteåliggande för lärarnahittills inte har tagits upp i de centrala kollektivavtalsförhandlingarna påhögskoleområdet. - Lärosätena har i regleringsbrevet för budgetåret 1997ålagts att intensifiera det pedagogiska utvecklingsarbetet och aktivt arbetamed undervisningens förnyelse inom såväl grundutbildning somforskarutbildning. Lärarna skall erbjudas utbildning och fortbildning ipedagogik och inom jämställdhetsområdet. Av varje lärosätes årsredovisningskall framgå omfattning och inriktning av det pedagogiska utvecklingsarbetetoch antalet lärare som deltagit i kurser inom de nämnda områdena. Enligt vadutskottet inhämtat kommer att få ett uppdrag avregeringen att utvärdera bl.a. lärarnas fortbildning och vidareutbildning ipedagogik och i jämställdhetsfrågor. Mot denna bakgrund anser utskottet inteatt nu bör göra något tillkännagivande i enlighet medmotionsyrkandena. Utskottet utgår från att regeringen utifrån högskolornasårsredovisningar och utvärdering kommer att överväga om detbehövs centrala initiativ av något slag för att tillgodose det behov avpedagogisk utveckling som enligt utskottets bedömning uppenbarligen finns påmånga håll inom högskolan.Regeringen anser att de regler som gäller för den övriga arbetsmarknaden närdet gäller tidsbegränsning av anställning i princip bör kunna tillämpas ävenpå lärare inom högskolan. Högskoleförordningen innehåller ett stort antalspecialregler om att lärare kan förordnas med tidsbegränsning. Vissa av dessasärskilda regler bör enligt regeringens uppfattning avskaffas. Högskolorna börsträva efter att öka antalet lärare med tillsvidareförordnande. Dessa lärareär normalt mer delaktiga i högskolans hela verksamhet än vad tillfälligtanställda lärare är, enligt regeringen.Tidsbegränsad första anställning bör dock kunna tillämpas, anser regeringen.Enligt lagen om anställningsskydd (1982:80) får parterna på arbetsmarknadenträffa avtal om provanställning . får en förstaanställning som lektor tidsbegränsas till högst , medan en anställningsom adjunkt inte kan tidsbegränsas. Med tanke på högskolans speciellaarbetsformer anser regeringen att det kan finnas behov av en längre prövotidän , men den bör inte vara längre än . En första anställningsom lektor respektive adjunkt bör enligt regeringens bedömning fåtidsbegränsas till högst ett år.De ändringar i högskoleförordningen som regeringen har för avsikt att görakräver inget beslut av riksdagen.Moderata samlingspartiet framför i motion 1996/97:Ub31 åsikten atttjänsterna vid universitet och högskolor i första hand bör vara tidsbegränsade(yrkande 6). Professorsförordnandet bör vara tidsbegränsat till en förstaperiod . Detta ser motionärerna som en kvalitetssäkring, eftersomalla duktiga docentkompetenta forskare inte blir fullgoda professorer. När denförsta perioden fullföljts bör professorn kunna ansöka om ettlivstidsförordnande, varvid en ny bedömning av vederbörandes kvalifikationermåste göras (yrkande 16). Med hänvisning till behovet av rörlighet sägerMiljöpartiet i motion 1996/97:Ub30 att tidsbegränsat förordnande, t.ex. påhögst med möjlighet till nytt förordnande i treårsperioder därefter,bör bli möjligt eller rekommenderas för fler anställningar (yrkande 3).U t s k o t t e t, som delar regeringens uppfattning när det gällertidsbegränsning, föreslår att avslår motionsyrkandena.Anställningen som forskarassistent har haft till syfte att genyexaminerade doktorer möjlighet att meritera sig vetenskapligt. De har alltidvarit tidsbegränsade. Fram till lärartjänstereformen 1986 var förordnandetidenhögst sex (tre plus tre) år. Den minskades då till högst fyra (två plus två)år, för att vid högskolereform återgå till högst sex år.Tidsbegränsningen till högst sammanlagt ansågs nämligen på ettolyckligt sätt begränsa möjligheterna att behålla kvalificerade personer(prop. 1992/93:1 s. 54).I den nu aktuella propositionen gör regeringen bedömningen att anställningensom forskarassistent bör tidsbegränsas till högst . Liksom hittillsskall det finnas möjlighet till förlängning om särskilda skäl föreligger,såsom sjukdom eller föräldraledighet.I motion 1996/97:Ub35 (fp) yrkande 16 anför motionärerna att det måste gesstörre utrymme att inneha denna tjänst på deltid och i gengäld under en längretid. Detta kan gälla dem som har svårt att förena heltidsarbete med ansvarför omsorgen om växande barn.U t s k o t t e t anser att bör avslå yrkandet.Föräldraledighetslagen (1995:584) ger den som har vårdnaden om ett barn sominte fyllt rätt till delledighet. Föräldraledighet anges ihögskoleförordningen som ett sådant särskilt skäl som kan motivera förlängningav förordnande som forskarassistent utöver f.n. . Som nämnts avserregeringen att bibehålla en sådan möjlighet även när förordnandetidenbegränsas till fyra år.Regeringen anser att lärarkategorierna nordisk respektive utländsk lektor böravskaffas och att arbetsuppgifterna i stället kan utföras inom ramen föranställning som lektor eller adjunkt.De nordiska lektorernas viktiga roll som förmedlare av kunskaper om språk,kultur och samhällsförhållanden i de nordiska länderna framhålls i motion1996/97:Ub33 (fp). De nordiska språklektorerna har en central ställning iarbetet för en nordisk språkförståelse, ett av fundamenten i den nordiskasamhörigheten, säger motionärerna. Det är därför viktigt att stärka och säkratjänster som nordisk lektor.U t s k o t t e t avstyrker motionen. Både lektorstjänster och tjänster somnordisk lektor inrättas enligt nuvarande bestämmelser genom lokala beslut. Ettbibehållande av centrala bestämmelser om nordisk lektor som en särskildlärarkategori garanterar således inte att sådana tjänster finns i tillräckligomfattning eller ens över huvud taget. Utskottet anser att bör kunnautgå från att lärosätena känner ansvar för att utbildning anordnas i denordiska språken och att undervisningen i dessa språk meddelas av lärare medadekvata kvalifikationer.Den största skillnaden mellan tjänsten som nordisk lektor och den vanligatjänsten som lektor är att tjänst som nordisk lektor varit tidsbegränsad tillsammanlagt högst . För behörighet har krävts att sökanden till tjänstsom nordisk lektor haft det språk i vilket han eller hon skall undervisa somsitt modersmål och närmast före förordnandet huvudsakligen harvistats i det land där språket talas. Vidare har krävts pedagogisk skicklighetoch viss forskarutbildning.Motiven för nuvarande tidsbegränsning av anställningen som nordisk lektorhar enligt regeringen försvagats med dagens kommunikationsmöjligheter.Utskottet instämmer i detta. Med regeringens förslag kommer en förstaanställning som lektor eller adjunkt i nordiska språk - liksom i alla andraämnen - att kunna tidsbegränsas till ett år.Utskottet utgår från att ett lärosäte i anställningsprofilen för rekryteringav en lektor eller adjunkt i ett annat nordiskt språk kan ta upp krav på attden sökande har detta språk som modersmål och har vistats i detland där det talas.Regeringen förslår två förändringar av högskolelagens bestämmelser om läraresarbetsuppgifter. Enligt 3 kap. 1 § högskolelagen skall en lärare följautvecklingen inom det egna ämnesområdet. Regeringen föreslår att det förs läraren också skall följa den samhällsutveckling i övrigt som harbetydelse för lärarens arbete vid högskolan. I en professors arbetsuppgifterskall det, utom inom det konstnärliga området, normalt ingå både utbildningoch forskning. Detta föreslås bli infört som ett andra stycke i 3 kap. 2 §högskolelagen.I sammanhanget redovisar regeringen också sina bedömningar i några andrafrågor, där det inte krävs något beslut av . Regeringen framhålleratt det ankommer på varje högskola att fördela uppgifter inom utbildning,forskning och konstnärligt utvecklingsarbete samt administrativa uppgifterm.m. mellan sina lärare i ett flerårsperspektiv. Det skall härvidlag intefinnas någon direkt koppling mellan lärarkategori och arbetsuppgifter. Närantalet professorer ökar till följd av förslagen om befordran avprofessorskompetenta lektorer till professorer blir det möjligt att fördelaarbetsuppgifter på ett mer flexibelt sätt. En sådan flexibilitet och enjämnare fördelning av arbetsuppgifter mellan olika lärarkatergorier främjar engod kvalitet i verksamheten. Regeringen konstaterar att det kommer att finnasanledning att ompröva nu gällande kollektivavtal, som föreskriver en mycketlåg undervisningsskyldighet för professorer.Enligt motion 1996/97:Ub31 (m) får en sådan omprövning inte syfta till attprofessorerna skall tvingas ha en undervisningsbörda liknande lektorernas(yrkande 17 delvis). Studenterna behöver redan tidigt i sin grundutbildningmöta välrenommerade professorer, men precis som alltid är kvalitet viktigareän kvantitet, heter det i motionen.U t s k o t t e t föreslår att antar regeringens förslag till lagom ändring i högskolelagen (1992:1434) såvitt avser 3 kap. 1 § och 2 § andrastycket, samt att avslår motion 1996/97:Ub31 yrkande 17 omtillkännagivande i denna del.Sedan lång tid tillbaka har professorer varit garanterade att med vissregelbundenhet få utrymme för längre, sammanhängande perioder för forskning(numera även för konstnärligt utvecklingsarbete) - s.k. sabbatsterminer.Eftersom det inte skall finnas någon direkt koppling mellan lärarkategori ocharbetsuppgifter anser regeringen att dessa bestämmelser skall utgå urhögskoleförordningen.Moderata samlingspartiet motsätter sig i motion 1996/97:Ub31 med bestämdhetregeringens förslag på denna punkt (yrkande 17 delvis). I motion 1996/97:Ub36(kd) sägs att förslaget är kontraproduktivt eftersom det begränsar professornsutrymme för egen forskning (yrkande 2 delvis).U t s k o t t e t föreslår att avslår motionsyrkandena.Högskollärarutredningen skriver (SOU 1996:166 s. 71 f.) att det måste vara denenskilda högskolans sak att, inom ramen för sina samlade resurser och sinverksamhetsplanering, ta ställning också till utrymmet för längresammanhängande perioder för olika ändamål. Vad gäller utrymme förkompetensutveckling kan det vara naturligt att träffa lokala avtal med defackliga organisationerna. Utskottet delar regeringens och utredningensuppfattning i denna fråga.3.3 Rekryteringsmål och anställningsprocedurI propositionen Jämställdhet mellan kvinnor och män inom utbildningsområdetanmälde regeringen sin avsikt att för varje lärosäte sätta upp mål förkönsfördelningen bland nyrekryterade professorer (prop. 1994/95:164, bet.UbU18, rskr. Regeringen lägger nu för godkännande framförslag till principer för uppställande av rekryteringsmål för professorer.Samtliga universitet och vissa statliga och enskilda högskolor skall ges målavseende könsfördelningen bland nyrekryterade professorer. Målen skall gällatreårsperioder med början . Vart och ett av dessalärosäten skall ges ett enda samlat mål, som beräknas med utgångspunkt frånrekryteringsunderlaget. Rekryteringsunderlaget uppskattas utifrån dels andelenkvinnor respektive män bland det totala antalet docentkompetenta lektorer vidfakulteterna i landet, dels den nuvarande fördelningen av lärosätetsprofessurer över fakulteterna. De lärosäten som regeringen avser att sätta upprekryteringsmål för är dels samtliga statliga lärosäten som får eget anslagtill forskning och forskarutbildning, dels den stiftelseägda och Stiftelsen , som får statligt anslag förforskning och forskarutbildning, dels också högskolorna i , ochÖrebro samt , som enligt regeringen kan förväntasansöka om universitetsstatus.Vid sin behandling av den nämnda jämställdhetspropositionen uttaladeutskottet, med anledning av motionsyrkanden från ochKristdemokraterna, att mål för rekrytering borde formuleras också för andratjänster som lärare och forskare inom högskolan än professorer, i syfte att nåen jämnare könsfördelning på fler nivåer (bet. 1994/95:UbU18 s. 41). Riksdagenställde sig bakom utskottets uppfattning (rskr. 1994/95:405). Enligt denproposition som utskottet nu behandlar avser regeringen att ge varje lärosäte,utom de konstnärliga vilka har en alltför liten rekrytering, i uppdrag attsätta upp egna mål i fråga om könsfördelningen bland nyrekryterade inom övrigalärarkategorier.Om något lärosäte inte uppfyller de av regeringen uppställdarekryteringsmålen beträffande professorer kan regeringen komma att föreslå attmedel inom lärosätets anslag för forskning och forskarutbildning hålls innesåsom reservation. Dessa medel bör då endast få användas till kostnader förytterligare nyanställda professorer av underrepresenterat kön.Moderata samlingspartiet yrkar i motion 1996/97:Ub31 avslag på regeringensförslag om principer för uppställande av rekryteringsmål för professorer(yrkande 4). De anser att kvotering och bestraffningar i form av frysta anslagär oacceptabla redskap för att främja jämställdhet, som motionärerna betraktarsom ett mycket viktigt mål (yrkande 8). anser enligt motion1996/97:Ub35 att lärosätena bör formulera och tillämpa rekryteringsmål på allalärarkategorier (yrkande 13). Motionärerna anför också att frågan omeventuella sanktioner får resas senare, om det visar sig att andelen kvinnligaprofessorer inte ökar tillräckligt. avvisar i motion 1996/97:Ub30användning av sanktioner mot lärosäten som inte uppnår rekryteringsmålen(yrkande 4).