bet · GK01JoU9 · 1997-02-25 00:00:00 — Om manvet att man inte får använda salmonellakontaminerade partier får man kräva avsina leverantörer att de kan garantera att de inte är det.Det finns många industrier som har krav på de produkter de importerar, sådet kan inte vara något problem. Det är framför allt inget problem för staten,utan det är ett problem för dem som framställer foder.De uppgifter som kommer om att EU börjar titta på vårt salmonellaprogram medfunderingar borde stämma äggproducenterna till eftertanke. Den dag vi inte fårha kvar kraven på salmonellafrihet på importen, tror jag att svenskäggproduktion kommer att få svårigheter. Jag tror inte att svenskäggproduktion av höns i bur kommer att klara av konkurrens med burägg frånEuropa, därför att de har t.ex. inte svensk vinter. Jag tycker att man skallvara mycket rädd om salmonellafriheten.Gunnela : är inne på en intressant sak, som jag ärförvånad över att ingen annan har tagit upp. Jag har inte heller upplevt attremissinstanserna på rapporten har tagit upp det. Det är alltså frågan omursprungsmärkning. Vi vet mycket väl att vi inte får ha en obligatoriskursprungsmärkning. Men om vi i den här församlingen är överens om att vi haren högre kvalitet på svenska ägg måste ursprungsmärkning självfallet vara engrundförutsättning för att konsumenten skall kunna välja svenska ägg. Jagförstår inte att ingen annan driver den frågan.Olle : Vi har varit med om en ganskaintressant debatt. Vi har diskuterat det här med energin. När man tog beslutetlade man in vissa aspekter. I de refereringar som gjordes talade man bl.a. omatt kärnkraftsindustrin var väldigt stora komplex. Det kunde vara en fördelatt sprida ut det på mindre enheter. Då kommer vi givetvis tillbaka till dethär med familjejordbruk. Det är klart att det ur smittosynpunkt kanske ärlättare att begränsa smittor om det är mindre besättningar. Jag kan ta som ettexempel det som hände nere i när de fick på sin anläggning,vilka stora, förödande effekter det fick för en hel näring, när bl.a. avden svenska slaktkycklingproduktionen helt försvann.Detta är kanske en aspekt åt framtidshållet, men inte så mycket om hönsenskall sitta i bur eller gå fritt. Det är kanske en fråga om vilken typ aväggproduktion vi vill ha . Det är också en viktig tanke somutskottets ledamöter måste beakta. talar man väldigt mycket om attförsöka få mindre enheter när man talar både om företagande och om energi.Bo Algers: Jag skulle vilja komplettera med ett par saker. Det första gällerproblemen med att lagra gödsel inomhus och i hög- och lågbeläggningssystem.Även i lågbeläggningssystemen kan man mycket väl ha skrapor på golvet och taut gödseln där. Det hänger alltså inte ihop med systemet. Det är viktigt attdet står klart.En fråga som var uppe tidigt gäller läkemedelsindustrin och varför den inteanvänder de svenska äggen. Jag deltog vid ett seminarium som Kungl. Skogs- ochLantbruksakademien anordnade om svensk äggproduktions framtid . Där höll ett föredrag - på sidan 70 i den skrift som jaghar tillgänglig här - där han talade om varför läkemedelsindustrin inteanvänder de svenska äggen. Det beror alltså på att man foderoptimerar iSverige, dvs. fodret ändras i sin komposition från gång till annan, ochläkemedelsindustrin behöver ha en stabil sammansättning av fettsyror i sittäggulepulver. Sammansättningen har alltså varierat i den råvara som man harfått. Det var det skälet själv anförde vid det här seminariet.Man har alltså gått utomlands därför att man vill kunna kontrollera helakedjan, från foderindustrin. Jag hänvisar till denna skrift.Ingvar : Den här uppgiften är riktig. Jag har också läst det. Men jaghar ett intryck av att fodermedelsindustrin har åtgärdat det. Det ligger iallas intresse att vi kan klara den här försörjningen tillläkemedelsindustrin.Bo Algers: Om detta åtgärdas är man säkert intresserad igen. Det framgick avUlf inlägg.Martin : Man har börjat åtgärda det. Men detta kan bara ske genomatt det finns kontrakterade uppfödare, så att foderindustrin vet vart de skallskicka sitt specialtillverkade foder.Bengt Ingerstam: Jag vill inte börja en ny debatt, men jag tänkte försökalanda i en uppmaning till jordbruksutskottet. Jag skall börja med att försökaavliva en myt. Det är så att konsumenter aldrig frågar efter, utan de väljer.Vet de inte vad de skall fråga efter är det svårt att fråga efter något. Detär priset som styr, och avsaknaden av kunskap är ett faktum.Det har inte gjorts några insatser för att öka kunskapsnivån. Man bör alltsåfixa till det för hönorna och för lantbrukarna, men man skall nog inte glömmabort att ge inte bara inköparna på ICA och KF utan också marknaden ochkonsumenterna möjlighet att göra ett fritt val. Det gäller att vi fårförutsättningarna för hur vi skall välja klara för oss.Därför tar upp en sak som är viktig, nämligen märkningen,varför den skall vara så förvirrande. Det går inte att informera konsumenterenkelt. Det vet reklambranschen. Men märkningen är ett virrvarr . Dåfaller alla in i det gamla mönstret och väljer efter priset. Attkonsumentkraven är legitima i det här fallet råder det väl inget tvivel om.Jordbruksverket kanske skulle behöva nya instruktioner, precis somLivsmedelsverket har fått, att verka mera för konsumenternas intressen. Detundanröjer inte hönornas intressen.Det är alltså uppmaningen till jordbruksutskottet, att verka för attmarknaden också får en funktion i det här. Då kanske vi kan pressa fram enutveckling. Även om ni löser problemet för hönorna kommer marknaden inte atthjälpa till om vi inte vet hur vi skall hjälpa till.Ann-Kristine : Jag vill hänga på vad sade. Det ärviktigt med konsumenterna. Det är vi konsumenter som vet vad vi handlar iaffärerna, och vi skall kunna ställa våra krav. Men vad gör ni ikonsumentorganisationerna för att informera och för att hjälpa oss konsumenteratt kunna välja? Jag saknar er i den här debatten när det gäller att informeraoss konsumenter.Bengt Ingerstam: Jag gjorde ett blygt försök att informera med de härfoldrarna, där vi har medverkat tillsammans med . Men harvi inte tillräckliga resurser, och det är ett problem. Reklambranschen hartill sitt förfogande 30 miljarder. Vi har i historien iSverige fått i bidrag för att kunna operera i 100 000 frågor, bl.a.den här.Pelle Sallin: Jag vill gärna säga en sak om det här. Jag har all respekt förden kritik som vi får i fråga om märkningen av äggen. Det är helt uppenbartatt det finns mer att önska här. Men jag tycker att man litet grandunderkänner att det finns en verklighet, som fungerar på ett sätt som mångainte vill att den skall fungera. Eftersom jag själv sitter i den situationenmåste jag kort relatera det.Vi har en orderupptagning på 200 kunder, i huvudsak butik. Vipackar i vagn, två askar av en sort, sju av en annan och en våning av entredje. Vi har smålådor som rymmer . Varje kundringning innebär att vialltid frågar om de vill ha sprättägg. Det har naturligtvis gett effekt. Vihar också ett sortiment med fyrpack som gör att det är attraktivt. Vi haralltså dubblat vår försäljning från 1,9 till . Detskvallrar väl om att det finns konsumenter som tycker att priset är viktigtoch att buräggen är bra.I den debatten kan man inte säga att ?du har rätt? eller ?du har fel?. Menman kan konstatera att om önskemålet är att erbjuda konsumenten ett rejälturval av ägg är det angeläget att noggrant läsa igenom den skrivelse somregeringen har lagt. Hela andemeningen är just att konsumenterna förutomsprättägg skall få tillgång till även svenska burproducerade ägg.För vår del och för en stor del av Norrlandsmarknaden - jag representeraräven Norrlandsägg i - skulle alltså t.ex. ett ensidigt förbud mot burarnaögonblickligen, innan vi har annat att ersätta dem med, innebära att helaramen för vår verksamhet försvinner. Vi kan alltså inte ringa till en kund iDorotea och säga att ?vill du ha den där lilla lådan med ägg i, medsprättäggen, som du har några kunder som vill ha?.Om jag skall fungera på en marknad i och kunna erbjuda butiker ochkonsumenter det som de vill ha måste jag vara en fullsortimentsleverantör. Dethär är alltså en verklighet, alldeles bortsett från synpunkter om hur djurenhar det, i intensiva eller lågintensiva system, burar eller modifierade burar.Det är ett resonemang som måste finnas med när man tänker sig en lösning påden här frågan framöver. För de konsumenter som är intresserade av att hakvar svenska ägg är det en hjärteangelägenhet att vi ser till att bl.a. denproduktion som vi har i , som utgör en hel promille av EU:sproduktion, också finns kvar. Vi kan alltså inte leva vidare på tvåtredjedelar av landets yta med en äggproduktion värd namnet om vi inte kan fåvara fullsortimentsleverantörer till våra kunder.Maggi : Det gäller uppföljningen av märkningsfrågorna. Jag harförstått, efter att bl.a. ha varit på SFS Svenska äggs kontaktdagar i ,att detta med märkning är kontroversiellt. Det här är viktigt. Märkningen ärett sätt att hjälpa konsumenterna att göra ett korrekt val.Jag skulle vilja fråga er från äggnäringen om ni är beredda att utnyttjaeller gå in i det frivilliga system som EU har och märka buräggen. Underövergångstiden kommer det att finnas burägg, och de som vill skall kunna köpadem medan de som inte vill skall kunna slippa. Är ni beredda att märka eraägg?Ingvar : I har man uppenbarligen kommit längre när det gällerkonsumenternas val av alternativproducerade ägg, men då utan ettburhönsförbud. Mot den bakgrunden kan vi ställa frågan: Vore det inte möjligtatt långsiktigt låta konsumenternas fria val av ägg från olikaproduktionssystem få en mer avgörande betydelse vad gäller val avproduktionssystem ?Ordföranden: Det är väl en av de frågor som utskottet kanske får svara på såsmåningom. Vi får se vad producenterna har att säga i denna fråga.Bernt : Vad det gäller märkningen menar vi från branschens sida heltklart att vi skall vara ärliga och uppriktiga, så att konsumenten lätt kanförstå vad han eller hon har att välja mellan. Vi kommer att omfattas av EU:sregler framöver vad gäller märkningen. Vi kan inte påverka deras reglemente såmycket. är vi inne i EU:s märkningssystem.Ragnar Tauson: Jag vill kort kommentera den undersökning som togupp. Han visade på skillnaden mellan vita och bruna djur. Jag stöder det. Vihar en våldsam skillnad speciellt mellan vissa vita och bruna djur. I vårastudier har vi möjlighet att hålla saker och ting konstanta. Det gäller defrågor som tog upp, dvs. effekten av foder, system och inhysning.Inhysningen ger en klar effekt, som ofta överbryggar hybrider.Vi har också resultat för bruna djur som har gått relativt dåligt i burar.De siffrorna togs upp i motion. Man sade att dödligheten var11,. Den översteg , och det är alldeles riktigt. Vad man glömde att sägavar att dödligheten var och i de parallella grupperna i t.ex.Marielundssystemet.Jag kan kommentera den holländska undersökningen. I den studien, som visarhälsan hos djuren - inte bara ekonomi och dödlighet - konstaterar man att alladjur har varit näbbtrimmade. Det gäller även djur i bur. Precis som LindaKeeling sade har vi inget tvingande behov av näbbtrimning på djur i bur,beroende på att det är så små djurgrupper. Utbrott av kannibalism åstadkomssällan.Dessutom vill jag säga att det bara i en av dessa 24 flockar fanns en omgångsom inte behövde avmaskas eller behandlas mot parasiter. Jag vill ta upp detigen eftersom inte har kommenterat just parasitproblemet. Manskall ha näbbtrimning och hälsan för övrigt som bakgrund.Kerstin : Jag skulle bara vilja komplettera detta. och ärbra förespråkare för en bra arbetsmiljö, tycker jag, och det de säger är heltriktigt. Jag skulle också inför den fortsatta debatten, innan beslutet fattas,vilja påpeka att vi inte får glömma bort arbetsmiljön. Vi från vår sida anseratt det är helt oacceptabelt att införa nya system som försämrar arbetsmiljön.Vi håller med om det som sades från jordbruksutskottet, dvs. att arbetsmiljönmåste bli bättre. Det är det vi arbetar för. Vi vill ha bra arbetsmiljöoavsett inhysningssystem.Jag tycker att arbetsmiljölagen och djurskyddslagen måste kunna tillämpasutan intressekrock. Det kan vi om det blir ett bra beslut.Klas Elwinger: Jag hade bara några kommentarer till de overheadbilder som BoAlgers visade. Han citerade mig i omsorgsprogrammet. Siffrorna gälldedödlighet, smutsägg och knäckägg, och det gjordes en jämförelse mellanbursystem och golvsystem. Jag vill påpeka att det är väldigt osäkra siffror pågrund av att det är väldigt få producenter som har journalföring där dekontinuerligt registrerar dödlighet och smutsägg och knäckägg, t.ex. Det ärlångt ifrån en fullständig täckning av alla producenter. Det är grovauppskattningar som , som har samlat in dessa data, har gjorttillsammans med producenterna. Det är inga signifikanta skillnader. Jag skulleinte våga dra några slutsatser eller visa just de siffrorna. De är med imaterialet, men det finns en kommentar om att siffrorna är väldigt osäkra.Syftet är att det skall vara en del av det fortsatta djuromsorgsprogrammet,och att det skall bli bättre.Barbro : 500 000 har anslagits till rådgivning och utbildning. Detär ingen stor summa. Flera har påpekat hur viktigt det är med utbildning. Jagtog upp frågan -93. Tänk om man hade satsat på denna rådgivning och utbildningomedelbart! Då hade vi varit i ett helt annat läge.Det är litet pengar. Öka på pengarna, så att vi får en bra produktionframöver. Ta vara på de producenter som har satsat och jobbat i motvind. Detfinns producenter här . Jag hoppas att ni har intervjuat dem och frågathur deras produktion går. Här finns faktiskt de som har resultat som är bättreän dem man får med burhöns. Fråga dem även om arbetsmiljön. Ta hand om dem.Använd dem som föredöme och ordna med kursverksamhet, utbildning m.m. Detfinns de som ringer och vill starta. Det är slaktkycklingsproducenter som villi gång. Vi har mjölkbönder. Men jag undrar om det inte börjar vända nu när detgäller mjölkbönderna. De säger att de vill ha dispenser om burfolket fårdispenser. Det hör jag när jag är ute . kommer nästa debatt omdetta. Det finns producenter som vill satsa.Jag tycker att man omgående skall stänga en del buranläggningar som inteuppfyller kraven. Det finns många dåliga buranläggningar. Det är viktigt tar bort dem. Framöver kommer man att titta än mer på hur djuren har det.Man pratar om att det inte går att sälja, men flertalet av dem som startarnu säljer själva. Alltfler går över till detta. Jag tycker att det ärbeklagligt att packerierna inte kan sälja utan deklarerar öppet att de görförluster. Vad är det för företag, egentligen?Reklamen har tydligen undgått mig helt. Jag är mycket ute i affärerna, menjag har inte sett någon reklam.Jag hoppas också att man enas om en frivillig obligatorisk buräggsmärkning.Ordföranden: för det! Därmed lider denna utfrågning mot sitt slut. Nästavecka har vi i utskottet vår nästa behandling av ärendet. Det är på torsdag.Om ni har något skriftligt material att skicka i väg , så gör det.Jag kan rekommendera att ni skickar det individuellt till ledamöterna, för nubörjar utskottskansliet få svårt att hinna med de centrala utskicken. Gör såom ni har ytterligare någonting som ni vill ha framfört, som inte kom framunder utfrågningen. Det kan finnas skäl att använda det som ytterligareunderlag.I övrigt vill jag säga att jag är väldigt glad att ni kunde komma hit ochhjälpa oss med att svara på frågor. Det är nyttigt för oss i vårt fortsattaarbete. skall jag ge ordet till . När är klar ärockså denna utfrågning klar.Sinikka : Jag har inte deltagit aktivt med frågor utan lyssnat.Man kan som politiker ibland tillåta sig att lyssna, och det är kanskenyttigt. Jag fick av frågan om denna hearing ärmeningsfull, mot bakgrund av att vi har diskuterat ämnet . Mitt att det alltid är meningsfullt att träffa människor och diskutera med dem.När jag har lyssnat har jag inte kunnat säga att någon av er har fel, utanalla har rätt. Det är kanske det som gör att denna fråga är komplex. Detgäller att hitta alla dessa små pusselbitar från alla de rätta svaren, somskall bilda en helhet som handlar om svensk livsmedelskvalitet. Jag har inteheller hittat ett svar på frågan om vem som bär ansvaret eller vem som harskuld. Jag tror att vi har ett gemensam ansvar. Oavsett om vi är producenter,konsumenter, politiker, forskare eller kommer från har vi ettgemensamt ansvar för att inte släppa den kvalitet vi nått. Vi är kanske oenigaom vilken väg vi skall gå för att förbättra det som vi uppnått tidigare, mendet är de frågorna och svaren vi skall ta upp nästa vecka.Jag för min del vill tacka. Det har varit intressant att vara lyssnare dennadag.Ordföranden: Med dessa som vanligt kloka ord från slutar vi.Tack skall ni ha! Sammanfattning........................................1Skrivelsen............................................1Motioner med anledning av skrivelsen..................2Motion från allmänna motionstiden ................6Utfrågning............................................6Utskottet.............................................6Inledning 6Inhysning av höns 7Marknaden och konsumenterna 12Investeringsstöd 14Utbildning och rådgivning 15Forskning 16Dispens för traditionella burar 17Samordning inom EU 19Övrigt 20Hemställan 22Reservationer........................................24Särskilda yttranden..................................31Bilaga utfrågning om alternativtill traditionell burhållning av höns34