bet · GK01UU13 · 1997-05-20 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall vara pådrivande inom Europeiska unionen så attEU:s beslut om att förbjuda kosmetikatester på djur och försäljning av djur-testad kosmetika införs den 1 juni 2000.1996/97:U14 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ett ökat samarbete för att bekämpa miljöförstöringen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samarbetet mot internationell brottslighet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändrade beslutsregler för den gemensamma utrikes- och säker-hetspolitiken,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av förstärkt subsidiaritetsprincip,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av reformer för att möjliggöra östutvidgningen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fördelarna med ett svenskt medlemskap i från 1999.1996/97:U15 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att nu måste flytta fram sina positioner i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om flexibilitet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvecklingen av EU:s tre pelare,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om EU:s institutioner.1996/97:U16 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att iEU bör verka för att associeringsavtalen, partnerskaps- och samarbetsavtaleneller liknande avtal som EU ingår med andra länder bör ha samma skrivningom respekten för de mänskliga rättigheterna.3.3 Övriga motionsyrkanden1996/97:Fö59 av m.fl. (mp) vari yrkas25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en riskanalys bör genomföras av EU-medlemskapet.1996/97:N14 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tullen.4 Ärendets beredning, yttranden från andra utskottm.m.Utrikesutskottet har erhållit yttranden över skrivelsen jämte motionerna i dedelar som har samband med respektive utskotts beredningsområde frånkonstitutionsutskottet, finansutskottet, skatteutskottet, justitieutskottet,soci-alförsäkringsutskottet, socialutskottet och jordbruksutskottet. I de frågor sominte faller inom utrikesutskottets primära beredningsområde har relevantaavsnitt ur de andra utskottens yttranden refererats eller citerats relativtutför-ligt. Yttrandena återges även in extenso i bilaga till betänkandet.Betänkandets disposition följer i stort sett regeringens skrivelse. Huvud-kapitlet 5 består av sju avsnitt där först vissa övergripande frågor och däref-ter olika sakområden behandlas. Varje avsnitt inleds med en redogörelse förhuvudpunkterna i skrivelsen inom sakområdet och en sammanfattning av demotionsyrkanden som behandlas i avsnittet. Detta följs av utskottets övervä-ganden.Yrkanden med avseende på fördragsändringar har i huvudsak förts in un-der avsnitt 5.2 . När det gäller frågor inom det löpandesamarbetet behandlas samma samarbetsområden under respektive sakavsnitt.Undantag från detta utgör beslutsfrågorna inom den gemensamma utrikes-och säkerhetspolitiken och inom det rättsliga och inrikes samarbetet samtvissa EMU-frågor som behandlas under respektive sakavsnitt: 5.4 Europeis-ka unionens förbindelser med omvärlden inkl. den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken, 5.6 Samarbetet i inrikes och rättsliga frågor samt vissaEMU-frågor i avsnitt 5.5. 5.1 Allmänna överväganden och vissa övergripande frågorSkrivelsenRegeringen anför i skrivelsen att de grundläggande målen - solidaritet, fred,säkerhet samt sociala och ekonomiska framsteg - liksom tidigarevar vägledande för samarbetet i Europeiska unionen. Verksamheten under år1996 präglades av dels strävan efter fördjupat samarbete medlemsländernaemellan, dels förberedelser för utvidgningen med länderna i Central- ochÖsteuropa samt Cypern.Den europeiska integrationen var redan från början ett instrument för fredoch säkerhet. De senaste årens förändringar, vars främsta symbol är Berlin-murens fall 1989, ger ökade förutsättningar för att genom samarbete ochekonomisk integration skapa allt större säkerhet i , framhåller rege-ringen i skrivelsen. kan som medlem av EU bidra till att unionentillvaratar dessa förutsättningar. Utvidgningen av EU är i detta sammanhangav största betydelse.Vidare anför regeringen att ökad säkerhet liksom samarbetet inom utrikes-och säkerhetspolitik, på de ekonomiska och sociala områdena och kringrättsliga och inrikes frågor främjar en gynnsam och stabil ekonomisk utveck-ling. Detta, tillsammans med bl.a. åtgärder för bättre miljö, utbildning ochforskning, ökar möjligheterna att skapa arbete och välfärd i . Samar-betet inom EU är ett uttryck för en solidarisk vilja att genom gemensammaåtgärder på europeisk nivå dela ansvar och möjligheter i gemensamma ange-lägenheter. En fördjupning av samarbetet kan inom vissa områden bidra tillatt målen förverkligas snabbare och effektivare.Unionens åtgärder stärker möjligheterna att uppnå de av medlemsländernauppsatta målen. finns det frågor som bäst hanteras genom beslutpå nationell nivå, bl.a. därför att något mervärde eller några samordnings-vinster inte blir resultatet av gemensamma åtgärder. En god avvägning mel-lan det gemensamma och det nationella stärker medborgarnas förtroende förunionen och därmed för samarbetet i EU.Regeringen framhåller även att den fäster stor vikt vid att medborgarna en-gageras i de europeiska utmaningar som står för dörren. Detta främjas omEU koncentrerar sig på de frågor som invånare anser vara de mestangelägna. Öppenhet och insyn i unionens arbete lägger grunden till förtro-ende för samarbetet.Huvuddelen av de områden som behandlas inom EU sammanfaller medinrikespolitiska frågeställningar. EU-politik är därför en naturlig del avsvensk inrikespolitik.Sverige skall som medlem av EU genom samordnat och effektivt agerandeutnyttja medlemskapet för att tillgodose såväl svenska som europeiska intres-sen. kunde föra fram sina ståndpunkter på ett framåtsyf-tande och aktivt sätt. har därmed fått ett inflytande som står väl inivå med det inflytande som andra jämförbara medlemsländer har, anförregeringen.EU har med , och som medlemmar fått en starknordisk dimension. Regeringen anför att detta har bidragit till att ge störregenomslag för svenska och nordiska synpunkter.När get gäller det pågående samarbetet i EU framhåller regeringen i skri-velsen att prioriterade tillväxt och sysselsättning,utvidgningen, miljö, öppenhet, förberedelser för genomförandet av dentredje fasen av EMU, jämställdhet mellan kvinnor och män, åtgärder syftan-de till att stärka medborgarnas förtroende för unionen, åtgärder för att stärkakonsumentperspektivet, livsmedelskvalitet, djurhälsa och ökat budgetmedve-tande. I unionens förbindelser med omvärlden fäste särskild vikt vidsamarbetet kring , den gemensamma utrikes- och säkerhetspoliti-ken, det gemensamma utvecklingssamarbetet, det första ministermötet inomVärldshandelsorganisationen (WTO) samt kampen mot narkotika och inter-nationell brottslighet.Regeringen anför att den ser positivt på möjligheterna att i än högre gradge samarbetet i EU den inriktning som är önskvärd ur svensk synpunkt.Italien och innehade ordförandeskapet i ministerrådet under förstarespektive , som består av medlemsländerna stats- och regeringsche-fer, möts normalt i slutet av varje ordförandeskapsperiod, dvs. två gånger perår. Ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möten i och iDublin återfinns i bilagor till skrivelsen.Vid Europeiska rådets möte i , under italienskt ordför-andeskap, kunde stats- och regeringscheferna lösa den politiskt viktiga frå-gan om BSE (den s.k. galna ko-sjukan), som blockerat EU-arbetet undervåren. Vid mötet nåddes en principöverenskommelse om att utarbeta en planför att utrota sjukdomen. Krisen ökade insikten i medlemsländerna om attden gemensamma jordbrukspolitiken behöver genomgå en långsiktig reform,anför gav vidare sitt allmänna stöd till Europeiska kommissio-nens förslag till sysselsättningsskapande åtgärder, den s.k. förtroendepakten.Östersjösamarbetet lyftes fram som en viktig brygga mellan EU och ländernai regionen. Vidare löstes frågan om roll i Europolkonventio-nen genom att varje medlemsstat som så önskar gör det möjligt för sinanationella domstolar att inhämta förhandsavgörande från EG-domstolen.Stats- och regeringscheferna godkände även en allsidig dagordning för detfortsatta arbetet med regeringskonferensen.Europeiska rådets möte i , under irländskt ordförandeskap, i decem-ber 1996 behandlade den s.k. stabilitets- och tillväxtpakten för EMU, tillväxtoch sysselsättning, kampen mot narkotika och organiserad brottslighet samtett nytt utkast till unionsfördrag inom ramen för regeringskonferensen. Deutrikespolitiska slutsatserna koncentrerades till situationen i det forna Jugo-slavien, läget i samt förhållandena kring de iAfrika.I skrivelsen redogör regeringen för erfarenheter när det gäller det svenskaspråket, rekrytering av svenskar till EU:s institutioner samt föreffekter på statsförvaltningens organisation och arbetsformer.I bilagor till skrivelsen redovisas viktigare rättsakter som antagits av rådetunder 1996, mål i i vilka tagit aktiv del och viktigaredomar samt EU:s budget . Vidare framgår av bilagorna de viktigasteavtalen som ingåtts med tredje land samt ståndpunkter och åtgärder inom dengemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och det rättsliga och inrikessamarbetet.SubsidiaritetsprincipenRegeringen anför att för EU-samarbetets utveckling och för medborgarnasförtroende för unionen är frågorna om subsidiaritet, öppenhet och insyn avväsentlig betydelse. Regeringen anför vidare att en väl avvägd tillämpning avsubsidiaritetsprincipen leder till ett effektivare unionssamarbete genom attbeslut fattas på den nivå där de hör hemma. Vissa problem behöver hanterasav unionen medan andra bäst behandlas på nationell nivå. Således bör allaåtgärder prövas utifrån subsidiaritetsprincipen. Regeringen anser att detnoggrant bör prövas vilka frågor som med fördel kan föras till gemensameller nationell nivå. Försök att i subsidiaritetens namn till det nationellaplanet återföra frågor som bäst hanteras på gemenskapsplanet, t.ex. miljö-samarbetet, bör avvisas. Medborgarnas förtroende för unionen stärks om detsker en god avvägning mellan det gemensamma och det nationella, framhål-ler regeringen i skrivelsen.I december 1996 presenterade kommissionen, för , en merutförlig rapport om hur tillämpningen av principen om subsidiaritet i EG-lagstiftningen har beaktats i den lagstiftande verksamheten . Irapportens slutsatser skriver kommissionen bland annat att subsidiaritets-principen inte skall användas som instrument för olika särintressen. Princi-pen skall användas konsekvent och skall enligt kommissionen inte helleranvändas för att ifrågasätta det gemensamma regelverk som man kommitöverens om.MotionernaI partimotion U509 (fp) yrkande 4 från allmänna motionstiden framhålls attEU måste vara effektivt, vilket inte bara betyder att beslutssystemet måstevara effektivt utan också att EU skall ägna sig åt rätt frågor. Det finns i dagmenar motionärerna, frågor där beslutsmöjligheterna på EU-nivån är för småoch andra där möjligheterna till beslut är för stora. Som exempel på områdendär kompetensen på EU-nivå är otillräcklig nämner motionärerna gränsöver-skridande miljöförstöring, internationell brottslighet och den gemensammautrikes- och säkerhetspolitiken. När det gäller onödiga beslut på EU-nivåhärrör de flesta exempel från den gemensamma jordbrukspolitiken, menarmotionärerna. Exempel på andra områden där medlemsländerna bäst kangöra nödvändiga avvägningar och fatta beslut är föräldraförsäkringens ut-formning, turistpolitik och om alkoholpolitiken skall vara restriktiv eller intResonemanget utmynnar i slutsatsen att i allt arbete inom EU skallarbeta för att unionsnivån bara används i de fall då nationella nivåer (ellernivåer inom medlemsländerna) inte är till fyllest för att lösa problemen.Sverige bör därför verka för att subsidiaritetsprincipen stärks i . Även i kommittémotion U14 (fp) yrkande 4 med anledning av rege-ringens skrivelse tar upp denna fråga.I motion U515 (kd) yrkande 4 framhålls att EU bör förbättra sin förmågaatt agera och ta ansvar för en demokratisk och fredlig utveckling både inomoch utanför unionens gränser. vill vidare att EU skall fåklara kompetensområden inom vilka unionen skall agera med sedvanligrespekt för demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstatens principer och mark-nadsekonomi.I motion Fö59 (mp) yrkande 25 med anledning av proposition 1996/97:11Beredskapen mot svåra påfretstningar på samhället i fred anför motionärernaatt genom EU-medlemskapet har en stor del av beslutsfattandet flyttat till enöverstatlig nivå och att avståndet mellan den lilla människan och rummen därbesluten fattas därmed ökar. Motionärerna menar att människor känner sigdistanserade från dem som beslutar, och intresset för samhällsutvecklingenoch demokratins grundvalar minskar därmed. På grundval av det anfördayrkar motionärerna att en riskanalys bör genomföras av EU-medlemskapet.I motion U507 (mp) från allmänna motionstiden anförs att en ny folkom-röstning bör hållas efter regeringskonferensens slut. Skulle en sådan om-röstning resultera i ett nej har nya förutsättningar skapats och en folkom-röstning om svenskt utträde ur EU bör då bli aktuell. Motionärerna menar attdepartement och myndigheter måste studera alternativa utvecklingsvägar ochen strategi utarbetas som medför ett återställande av för svenskt näringslivoch hushåll negativa beslut. Detta arbete bör utmynna i en svensk strategi förutträde ur EU.Liknande är tankegångarna i motion U516 (s) yrkande 2 från allmännamotionstiden där motionären yrkar att inom EU bör verka för att enparagraf som reglerar utträde ur unionen införs i grundfördragen.I motion U11 (v) yrkande 1 med anledning av regeringens skrivelse fram-för motionärerna att deras bedömning är att de svaga sympatierna för EU iSverige hänger samman med unionens bristande demokratiska legitimitet.Vidare anförs att beslut om lagstiftning har flyttats från riksdag och regeringtill , och möjligheterna att kontrollera hur regeringens före-trädare har röstat har försvagats. Motionärerna menar att skrivelsen missvi-sande framställer Coreper som ett beredande organ. De anför att tjänstemän-nen fattar en rad beslut som binder medlemsländerna och som kan ha lagstif-tande karaktär. Därför efterlyser motionärerna en analys av de demokratiskabristerna i EU:s beslutssystem.Vidare anförs i yrkande 2 i samma motion att en normbildningsprocesssom inte är demokratiskt förankrad förlorar sin legitimitet. Man efterlyser enprincipiell diskussion om demokratins ställning i EU-systemet och uppmanarregeringen att ta initiativ till en genomgripande utredning av hur medborgar-nas makt över samhällsutvecklingen i praktiken påverkats av medlemskapet iEU, en maktutredning i EU-perspektiv.I motion U513 (v, mp) från allmänna motionstiden framhåller motionärer-na att debatten och det offentliga samtalet kring EU kan stimuleras av ettriktat stöd till frivilliga organisationer och stiftelser för informationsinsatoch för att föra ut EU-frågorna till medborgarna. Motionärerna yrkar att ettsärskilt anslag inrättas för information och studier om och EU:sutveckling.Utskottets övervägandenEuropeiska unionens viktigaste uppgift är att trygga freden, friheten, demo-kratin och välfärden i hela . En fördjupad och utvidgad integration ärenligt utskottets uppfattning den bästa vägen för att skapa bestående fred ochför att nå en socialt och miljömässigt hållbar ekonomisk utveckling, som kanlägga en stabil grund för välfärden och skapa nya arbetstillfällen.Genom EU-samarbetet delar länderna i ansvar och möjligheter föratt solidariskt nå gemensamma lösningar i gemensamma angelägenheter. Idet internationaliserade samhälle som har att verka i har vi valtsamarbetets väg. Därmed fullföljs enligt utskottets mening en tradition somgår tillbaka på engagemang i , Nordiska rådetoch frihandelsorganisationen . Som regeringen framhåller i skrivelsenhar de senaste årens förändringar i , främst symboliserade genomBerlinmurens fall 1989, skapat nya förutsättningar för att genom samarbeteoch ekonomisk integration skapa större säkerhet i . Utskottet instäm-mer i regeringens uppfattning att som medlem av EU kan bidra tillatt unionen tillvaratar dessa förutsättningar.En av EU:s grundtankar är att uppnå säkerhet genom samverkan och inte-gration. Samarbetet genom EU har inneburit att många trådar har tvinnatsmellan människorna i , det har inneburit en ökad förståelse för var-andras situation och behov, vilket i sin tur har bidragit till insikten om attkrig i är otänkbart och till att befästa demokratins idé.Att utsträcka samarbetet till länderna i - och ge deländer som så önskar möjlighet att bli medlemmar i unionen - är enligt ut-skottets uppfattning ett viktigt steg på vägen mot den alleuropeiska freds-och säkerhetsordning som eftersträvar. Syftet är inte endast att dessaländer skall samarbeta mera med unionen, ett centralt mål är även att de skallsamarbete mer med varandra. Det är också grundtanken bakom det alltmerutvecklade samarbetet mellan unionen och länderna i södra och östra . Detta samarbete - EU-Medelhavspartnerskapet - skapar delsen grogrund för hållbar ekonomisk utveckling i regionen, dels förutsättningarför ökad samverkan och integration mellan dessa länder. Det har därmed,enligt utskottets uppfattning, liksom det alltmer utvecklade samarbetet medCentral- och , en viktig stabilitetsfrämjande roll.Unionen och dess medlemsländer står inför många utmaningar. En centralutmaning är att inrikta EU-samarbetet mera på människors behov och pro-blem i vardagen. En annan är att förbereda unionen för den kommande ut-vidgningen med länderna i och bana väg för denna.Unionen har också att ta sig an förhandlingarna omunionens nästa femårsbudget . I samband med budgetbe-handlingen i rådet kommer frågor kring behovet av reformer av främst jord-brukspolitiken att aktualiseras. kan det även bli aktuelltmed en ny runda globala frihandelsförhandlingar med särskild tonvikt påjordbruksprodukter. Parallellt med dessa förhandlingsprocesser står flera avunionens medlemsländer inför beslutet att ta avgörande steg i förverkligandetav en ekonomisk och monetär union.Medlemsländerna har således att ta sig an både enfördjupning av samarbetet och en epokgörande utvidgning av unionen.Unionens historia visar att medlemsländerna har kunnat ta sig an nya utma-ningar och fördjupa samarbetet parallellt med att antalet medlemsstater harvuxit från sex till femton. över en längre tidsperiod är utvidgning ochfördjupning komplementära processer. Enligt utskottets mening är det viktigtatt unionens medlemsländer även förmår utveckla samarbetet såatt både en utvidgning av medlemskretsen och en fördjupning av samarbetetkan äga rum.Utvidgningen är enligt utskottets uppfattning en fortlöpande process. Denhar redan inletts, bl.a. genom den av kommissionen utarbetade förmedlem-skapsstrategin. Viktiga beståndsdelar i denna är bl.a. Europaavtalen för deländer som ansökt om medlemskap i och för attassistera kandidatländerna att genomföra de anpassningar som krävs för dettamedlemskap. Det är enligt utskottets uppfattning viktigt att förhandlingarnaom medlemskap inleds för samtliga kandidatländer. Inträdet iunionen måste enligt utskottets uppfattning styras av rättvisa, objektiva ochtydliga villkor. Utvidgningsprocessen får inte stanna upp även om blott enmindre grupp kandidatländer blir medlemmar i en första omgång. Moderni-seringen, demokratiseringen och de ekonomiska reformerna i kandidatlän-derna får heller inte stanna upp eller försenas även om EU-inträdet kommeratt ske för olika kandidatländer till följd av skillnaderförhandlings- och integrationstakt.Verksamheten inom EU har präglats av arbetet med utvidg-ningen och av strävan att utveckla samarbetet mellan medlemsländerna.Sverige har i sina prioriterade frågor inom EU kunnat verka påtvå fronter, dels i det löpande samarbetet inom unionens institutioner, delsinom ramen för regeringskonferensen för att förstärka den fördragsmässigagrunden på vissa prioriterade områden.Konferensen har enligt utskottets uppfattning en viktig roll att spela för attgöra samarbetet mer relevant för medborgarna och för att nå fram till lös-ningar som lägger grunden för morgondagens unionssamarbete med en störremedlemskrets. I skrivelse 1995/96:30 harregeringen lämnat en redogörelse för förberedelsearbetet inför konferensensamt för vissa principiella ställningstaganden i de frågor som konferensen,enligt den information som förelåg , skulle komma att behandla.Skrivelsen jämte motioner har behandlats i betänkande 1995/96:UU13 , vilket sedermera ställt sig bakom. I betänkan-det framhöll utrikesutskottet bl.a. att regeringskonferensen måste leda till enfördjupning av samarbetet inom EU och till konkreta resultat på de områdensom prioriteras av Sverige.Regeringen har i den nu aktuella skrivelsen bl.a. lämnat en redogörelse förarbetsläget i regeringskonferensen och redovisar som sammanfattande be-dömning att frågor prioriterade av har behandlats utförligt och attförhandlingsfokus ofta ligger mycket nära de svenska förslagen. Detta gällerinte minst sysselsättningsfrågan.Utskottet konstaterar att regeringen har lagt förslag på de områden somriksdagen i sin behandling av regeringens skrivelse angav som angelägna attta upp i regeringskonferensen och vill framhålla att det svenska agerandet ikonferensen har bidragit till en ökad fokusering på sakfrågor som är viktigaför medborgarna såsom sysselsättning, miljö, öppenhet och jämställdhet.Utskottet kan även konstatera att det skett framsteg när det gäller nyaskrivningar i fördraget för att förstärka unionens möjligheter att ta initiativtill humanitära insatser och militär krishantering inom ramen för den gemen-samma utrikes- och säkerhetspolitiken.Utskottet noterar slutligen i denna del att ändringar i fördraget måste god-kännas av samtliga medlemsstater i enlighet med deras konstitutionella be-stämmelser och att således har att ta ställning till det nya fördrageNär det gäller det löpande samarbetet kan utskottet konstatera att Sverigeefter medlemskap har bidragit till att centrala frågor som sysselsätt-ning, jämställdhet, öppenhet, konsumentfrågor och djurhälsa har fått engiven plats i diskussionerna inom EU och har befästs som viktiga områdenpå unionens dagordning även om mer skulle kunna göras inom olika områ-den genom att nya och adekvata fördragsmässiga grunder - vilket Sverigeverkar för - gällande dessa och andra samarbetsområden upprättas som endel av resultatet från regeringskonferensen. Genom medlemskapet i EU kanSverige således aktivt utöva ett inflytande på de skeenden i som viunder alla omständigheter är en del av.I skrivelsen lämnar regeringen en utförlig presentation av verksamheten iEU och dess agerande i de frågor som EU hade att hantera och ide av prioriterade frågorna. Skrivelsen fyller enligt utskottets meningen viktig funktion och utgör en del av regeringens information till riksdagenavseende EU-samarbetet.Subsidiaritets- eller närhetsprincipen regleras i art. 3b.Principen innebär att på områden där gemenskapen inte ensam är behörig -dvs. på områden där kompetensen är delad mellan medlemsländerna ochkommissionen - skall gemenskapen vidta en åtgärd endast om målen för denplanerade åtgärden bättre kan uppnås på gemenskapsnivå.Det bör framhållas att principen varken tilldelar eller fråntar gemenskapenbeslutsbefogenheter utöver de som redan följer av fördragen. Den inverkardärför inte på den gällande kompetensfördelningen mellan EG och med-lemsstaterna.