bet · GL01AU1 · 1997-11-27 00:00:00 — Under budgetåret1998 skall aktivitet och omställning prioriteras i högre omfattning äntidigare.Riksdagen har på regeringens förslag beslutat att på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för anslå ytterligare påanslaget A 1. Bidrag till arbetslöshetsersättning.A 1. Bidrag till arbetslöshetsersättningPropositionen---------------------------------------------|1997|Anslag |34 088 |Utgiftsprognos|41 229|| | |3341,2 | |3343 |---------------------------------------------|1998|Förslag|40 681 | | || | |334 | | |---------------------------------------------|1999|Beräknat|31 535 | | || | |334 | | |---------------------------------------------|2000|Beräknat|23 874 | | || | |334 | | |---------------------------------------------1 Beloppen anges i tusental kronor2 På tilläggsbudget har ytterligare anvisats3 Regeringen har på tilläggsbudget föreslagit att ytterligare 1 585 miljonerkronor skall anvisas.Under skall anslaget omfatta bidrag till inkomstrelateradarbetslöshetsersättning samt utgifter för grundbelopp och utjämningsbidrag tillarbetslöshetskassorna. Anslaget skall vidare omfatta en aktivare användning avarbetslöshetsersättning, offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa,bidrag till arbetsgivare vid resursarbete och ersättning till personer som fårtillfällig avgångsersättning. Anslaget skall också omfatta ersättningar somutges till personer som berörs av regeringens förslag om generationsväxling.MotionernaI partimotion A312 påpekar att det finns ett nära samband mellanutgiftsområdena 13 och 14 och att det är tveksamt att ha en uppdelning på tvåutgiftsområden inom nuvarande system. En övervägande del av kostnaderna för dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna avser försörjningsmedel där alternativetskulle vara arbetslöshetsersättning. För att åstadkomma en flexiblare modellföreslår att det införs ett anslag för omställningskostnaderinom ramen för utgiftsområde 14 som inkluderar det nuvarande anslaget påutgiftsområde 13 (yrk. 7).Vänsterpartiet anser att de nuvarande ersättningsnivåerna iarbetslöshetsförsäkringen är alltför låga. Alltfler löntagare hamnar ovanför?taket? Kompensationsnivån blir således för många inte 80 %.Vidare anser att grundbeloppet kommer att ligga på en alltförlåg nivå. Partiet föreslår därför att den högsta respektive lägsta dagpenningeni arbetslöshetsförsäkringen fr.o.m. bestäms till 620 krrespektive per dag (yrk. 1-2).Miljöpartiet föreslår i motion A309 också förändringar av ersättningsnivåerna iarbetslöshetsförsäkringen. Enligt skall ersättningsnivån fr.o.m.den 1 januari 1998 vara på inkomster upp till 4,2 basbelopp och påöverskjutande inkomstdelar (yrk. Vidare föreslås att högsta respektivelägsta dagpenning fr.o.m. skall vara respektive 619kr per dag (yrk. föreslår också att kvalificeringsvillkoretför rätten till arbetslöshetsersättning ändras fr.o.m. frånsex till fyra månaders arbete (yrk. 10).Hans Karlsson m.fl (s) föreslår i motion A235 att den 41:a arbetslöshetskassanlokaliseras till . Som motivering anför att har lång erfarenhet avadministration och förvaltning. Kommunen har under en följd av år förloratmånga arbetstillfällen inom administration p.g.a. omfattande neddragningar inomden offentliga sektorn.I motion A265 framför m.fl (s) att ett sätt att stimulerasmåföretagande är att uppmuntra bildande av kooperativa företag. Goda exempelpå sådana lösningar finns bl.a. i . Motionärerna föreslår därför att enutredning tillsätts med uppgift att förslå ett svenskt system för omvandling avarbetslöshetsersättning till insats i nystartade kooperativa företag.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har, i enlighet med regeringens förslag, den 20 november 1997beslutat att på tilläggsbudget till statsbudgeten anslå ytterligare till anslaget utöver den höjning som beslutade medanledning av vårpropositionen. Detta innebär att anslaget utökats med 7,1miljarder kronor i förhållande till förslaget till förra åretsbudgetproposition.När det gäller förslag att det bör införas ett särskiltanslag under utgiftsområde 14 som även inkluderar arbetslöshetsersättningen påutgiftsområde 13 kan utskottet instämma i att gränserna mellan de bådautgiftsområdena till viss del har suddats ut. Den tidigare indelningen, sominnebar att medel för aktiva åtgärder och passiva ersättningar hölls åtskilda,upprätthålls inte lika strikt som . Vid en granskning av anslaget A1Bidrag till arbetslöshetsersättning kan noteras att de båda åtgärdernaresursarbete och aktivare användning av arbetslöshetsersättning som finansierasöver detta anslag är att betrakta som arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Bådahar likheter med andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder som återfinns underutgiftsområde 14. De övriga åtgärderna som skall finansieras över anslaget,tillfällig avgångsersättning och den nu föreslagna generationsväxlingen,skiljer sig från de andra arbetsmarknadspolitiska åtgärderna såtillvida att deinte förutsätter att berörda personer skall stå till arbetsmarknadensförfogande. Utskottet vill även påpeka att de båda förstnämnda åtgärderna ärförsöksverksamheter som skall pågå t. o. m. . Utskottet, som i och försig ser fördelar med att medlen för den passiva ersättningen hålls åtskildafrån medlen för de aktiva åtgärderna, anser bl.a. mot bakgrund av attåtgärderna endast är tillfälliga att den nuvarande ordningen kan bibehållas.Det innebär att förslag inte bör bifallas.Vänsterpartiet och lägger i sina respektive partimotioner A309och A312 fram förslag om ändrade ersättningsnivåer i arbetslöshetsförsäkringen.Vidare föreslår ändringar av det s.k. arbetsvillkoret. Utskottethar i samband med behandlingen av den nya sammanhållnaarbetslöshetsförsäkringen tagit ställning till identiska yrkanden som partiernaför fram . Utskottet ställde sig då bakom regeringens förslag ochavstyrkte och motförslag (se. 1996/97:AU13 s. 25och 31), vilket också blev beslut. Utskottet, som inte har ändratuppfattning , anser det inte nödvändigt med något tillkännagivandemed anledning av ovanstående motioner.Sammanfattningsvis kan utskottet inte ställa sig bakom förslagen i motionernaoch A309 (yrk. 7-10) och A312 (yrk. 1-2 och 7). Samtliga förslag äranslagspåverkande. Utskottet återkommer till motionerna i avsnittetSammanfattande bedömning av budgetförslagen och medelsanvisningen påutgiftsområde 13 nedan.Vad gäller förslaget som rör lokaliseringen av den nya kompletterandearbetslöshetskassan vill utskottet anföra följande.För att den nya sammanhållna försäkringen skall vara tillgänglig för allakrävs att det bildas en särskild kassa som komplement till dagensarbetslöshetskassor. Den nya kassan skall bildas av rikstäckande organisationersom företräder anställda och företagare på arbetsmarknaden. För att underlättaarbetet med bildandet av den nya kassan har regeringen den 17 april 1997beslutat att tillkalla en särskild utredare. Av direktiven (dir. 1997:62)framgår bl.a. att utredaren skall säkerställa att en kompletterandearbetslöshetskassa kan bildas och att den kan vara i full drift den 1 januari1998. Vidare anges att en förutsättning för uppdragets genomförande är att denkompletterande kassan övertar den nuvarande KAS-administrationen och att dennya verksamheten bedrivs i enheter på samma orter som den, dvs. i ,, och Ljusdal.Utskottet kan konstatera att genom sistnämnda krav kommer den kompletterandearbetslöshetskassan att i huvudsak vara förlagd till regioner med ettbesvärligt arbetsmarknadsläge. Den organisation som krävs för att samordnadessa enheter kommer troligen att vara relativt begränsad. Om det blir aktuelltatt inrätta ett huvudkontor anser utskottet därför att det kan ankomma på demsom bildar kassan att avgöra var kontoret bör förläggas. Utskottet avstyrkerdärför motion A235 (s).När det gäller det motionsförslag som framförts om omvandling avarbetslöshetsersättning till insats i ett kooperativt företag kan utskottetkonstatera att regeringen anser att nya arbetstillfällen till låg kostnad kanskapas genom kooperativt företagande (Utgiftsområde 24, anslaget A 3 Stöd tillkooperativt företagande). Regeringen framhåller att internationellaerfarenheter visar att den kooperativa företagsformen har en storutvecklingspotential. För att öka insatserna för denna företagsform harregeringen i enlighet med vad som aviserades i vårpropositionen (prop.1996/97:150 s. 90) för avsatt utöver vad somanslagits . Utskottet kan därmed konstatera att denkooperativa företagsformen redan uppmärksammas och stöds om än på annat sätt änvad motionärerna föreslår. Utskottet avstyrker därför motion A265 (s).Aktivare användning av arbetslöshetsersättningI samband med behandlingen av vårpropositionen beslutade att detskulle vara möjligt att använda arbetslöshetsersättningen på ett aktivare sätt.Beslutet innebar att ersättning även skall kunna lämnas till en arbetslös somexempelvis deltar i ett projekt som inte ryms inom ramarna för den ordinariearbetsmarknadspolitiska verksamheten. Under innevarande budgetår fårförsöksverksamheten omfatta högst . Regeringen föreslår attverksamheten för får omfatta högst 1 miljard kronor.Utskottet biträder regeringens förslag. Förslaget är anslagspåverkande.Utskottet återkommer till förslaget i avsnittet Sammanfattande bedömning avbudgetförslagen och medelsanvisning på propositionen konstateras att bland de sysselsatta finns många äldre som harfysiskt eller psykiskt slitsamma arbeten och som gärna skulle vilja slutaarbeta före sin ordinarie pensionsavgång om det fanns ekonomiskaförutsättningar för det. som medelåldern bland de sysselsatta harstigit är ungefär hälften av de arbetslösa under ochmånga av dem är långtidsarbetslösa. Mot denna bakgrund föreslår därförregeringen att en möjlighet till s.k. generationsväxling införs den 1 januari1998.Förslaget innebär att anställda som har fyllt efter överenskommelse medarbetsgivaren får möjlighet att lämna arbetsmarknaden underförutsättning att en vakans som uppstår inom samma driftsenhet fylls med enlångtidsarbetslös person som har fyllt 20 men inte . Den arbetslöseanvisas av arbetsförmedlingen och skall erbjudas tillsvidareanställning hosarbetsgivaren. Ytterligare förutsättningar för generationsväxling är attansökan görs mellan och , att den äldre harhaft en sammanhängande anställning föregenerationsväxlingen, att den äldre efter generationsväxlingen inte står tillarbetsmarknadens förfogande för den arbetstid som vederbörande lämnat samt attlänsarbetsnämnden godkänner avtalet om generationsväxling mellan arbetsgivarenoch arbetstagaren. Generationsväxling får inte ske om någon hävdar att haneller hon har företrädesrätt till anställningen.Den arbetstagare som på detta sätt lämnar arbetsmarknaden får en ersättningfrån staten som är pensionsgrundande och som motsvarar av densjukpenninggrundande inkomsten (SGI), dock högst under år1998. Den fastställda ersättningen till den enskilde och det högsta beloppetknyts till basbeloppet. Utöver denna ersättning kan arbetsgivaren betala enextra ersättning direkt till arbetstagaren efter avtal med denne.Ersättningen, som också lämnas vid sjukdom, betalas ut till dess att denäldre får ålderspension, dock längst till och med månaden före den månad dåvederbörande fyller . Avtalspension bör inte påverka nivån påersättningen. Den allmänna skall beräkna och betala utersättningen.Om den äldre har deltidspension eller väljer att lämna endast en del avtjänsten, kan generationsväxling ske för den tid som den äldre lämnar. Den ungeersättaren bör i princip få samma arbetstidsmått som den äldre hade, menarbetsgivaren kan i situation då den äldre har lämnat endast del av tjänstenlägga samman lämnad tid från flera anställningar vid anställning av nyarbetskraft.Statens ansvar att till den äldre betala hela den fastställda ersättningenkvarstår om arbetsgivaren avvecklar sin verksamhet eller går i konkurs underden tid som åtagandet avser.Generationsväxlingen skall till en del finansieras genom de minskadekostnader för arbetslöshetsersättningen som uppstår när unga arbetslösa fårarbete och genom att arbetsgivaren skall betala ett finansieringsbidrag tillstaten på av den statliga ersättningen. Resten skall finansieras genom enhöjning och utvidgning av finansieringsbidraget vid arbetsplatsintroduktion.MotionernaSom framgår av kommittémotion A299 avvisar partiet förslaget omgenerationsväxling. Partiet har dock inte framställt något särskilt yrkande idenna del. Enligt krävs det nya arbeten för att komma till rättamed arbetslösheten. Förslaget är bara en form av pensionering. Partietifrågasätter även hur verkningsfull åtgärden är p.g.a. alla krav som ställs föratt få del av den.I partimotion A259 påpekar att många arbetsgivare drar sig för attanställa äldre arbetslösa som inte har kvar till pensioneringen,trots att dessa har en bred kompetens och erfarenhet. Denna grupp är ocksåmycket trogen mot sin arbetsgivare. Det kan därför vara mycket lönsamt attanställa en äldre person. anser att förslaget om generationsväxlinginnebär att många äldre på arbetsmarknaden kommer att känna att de inte ärbehövda. Därför bör förslaget avslås (yrk. 16).Miljöpartiet anser i sin partimotion A309 att förslaget om generationsväxlingär kortsiktigt och dåligt. Möjligheterna till fusk med ?övertagandevillkoret?är stora. Detta gäller särskilt i större företag som normalt anställerungdomar. Förslaget kan enligt partiet ses som en sämre variant avarbetstidsförkortning. Även om regeringen anser att åtgärderna är tillfälligaanser partiet att det finns en avsevärd risk för att de kommer att följas avflera om inte arbetslösheten kan lösa på något annat sätt. Enligt Miljöpartietär en bättre lösning en måttlig förkortning av arbetstiden. Partiet föreslårdärför att förslaget skall avslås (yrk. 12-13).I kommittémotion A264 (yrk. 8-9) avvisar även förslaget.Partiet ser generationsväxlingen som ytterligare ett exempel på regeringensstrategi att genom minskat arbetskraftsutbud komma till rätta med denbesvärande arbetslöshetsstatistiken. Partiet förordar i stället att störreansträngningar görs för att få fram fler arbetstillfällen.Lennart Beijer m.fl. (v) förklarar i motion A270 (yrk. 2) att åldersgränsen förrätten till generationsväxling bör sättas vid i stället för somföreslagits vid . Genom en sänkning av åldersgränsen ges fler ungdomarmöjlighet att komma in på arbetsmarknaden utan att det kostar staten någotextra.Hans Karlsson m.fl. (s) föreslår i motion A282 att kriteriet långtidsarbetslösersätts med långtidsinskriven. På det sättet utesluts inte arbetslösa som baragjort tillfälliga inhopp på en arbetsplats men i övrigt har varit utan arbeteunder en lång tid.Laila m.fl. (s) ställer sig i motion A308 bakom förslaget omgenerationsväxling men anser att en lägre åldersgräns än den föreslagna på 63år bör övervägas. Motionärerna föreslår därför att det tillsätts en utredningom vad en sänkning av åldersgränsen skulle kosta och vilka konsekvensernaskulle bli.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens uppfattning att det är angeläget att underlätta föryngre arbetslösa att komma in på arbetsmarknaden. Genom den föreslagnagenerationsväxlingen ges ungdomar den möjligheten som äldrearbetstagare erhåller ekonomiska förutsättningar att lämna sin yrkesverksammabana . Utskottet delar de synpunkter som framför att äldrearbetstagare är lojala, erfarna och har bred kompetens. Detta innebär dock inteatt det inte finns personer i denna grupp som skulle viljalämna arbetslivet. Enligt utskottets mening är det inte troligt att majoritetenav de äldre kommer att vilja lämna arbetsmarknaden . Men för vissaäldre kan detta innebära en stor lättnad eftersom många arbeten kan vara mycketkrävande både fysiskt och psykiskt. Det är nödvändigt att ange tämligendetaljerade krav för en åtgärd av detta slag. Den måste riktas till dearbetslösa som har svårast att komma in att komma in på arbetsmarknaden. Ävenom långtidsinskrivna i vissa fall har en relativt svag anknytning dit anserutskottet att denna åtgärd i första hand bör inriktas på den svagaste gruppen,dvs. Eftersom det är en försöksverksamhet anser utskottetatt åtgärden kan genomföras med föreslagna regler utan någon föregåendeutredning. Utskottet förutsätter att regeringen följer verksamheten och att detsenare görs en utvärdering av generationsväxlingen. Utskottet avslår motionA308 (s) med hänvisning till detta.Utskottet vill nu ta upp en särskild fråga som rör generationsväxlingen.Utskottet anser att det bör klargöras att den ersättning som utges vidgenerationsväxling skall vara skattepliktig intäkt hos mottagaren. Det skallgälla såväl ersättningen från staten som det som arbetsgivaren eventuelltbetalar utöver den statliga ersättningen. Detta kan lämpligen regleras genomett tillägg till punkt 12 i anvisningarna till 32 § kommunalskattelagen.Utskottet förordar att näst sista stycket i denna punkt av anvisningarna gesföljande lydelse. ?Detsamma gäller ersättning vid generationsväxling samt dagpenning, som enligtav regeringen eller av statlig myndighet meddelade bestämmelser utgår tilldeltagare i arbetsmarknadsutbildning samt med dem i fråga om sådant bidraglikställda. ?Sammanfattningsvis ställer sig utskottet bakom regeringens förslag med det nyssangivna tillägget. Av detta följer att utskottet inte kan biträda något av deövriga motionsyrkandena. Samtliga förslag är anslagspåverkande. Utskottetåterkommer till motionerna A259 (yrk. 16), A264 (yrk. 8-9), A270 (yrk. 2), A282och A309 (yrk. 12-13), i avsnittet Sammanfattande bedömning av budgetförslagenoch medelsanvisningen på utgiftsområde 13 nedan.OTA - offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösaMotionerI fyra partimotioner begärs att OTA avskaffas, eller på längre sikt.Folkpartiet liberalerna hänvisar i motion A259 (yrk. 18 delvis) till risken föratt ordinarie arbeten trängs undan. OTA är ingen bra lösning och bör därföravskaffas.Vänsterpartiet anser enligt motion A310 att risken är stor att åtgärden döljerde verkliga arbetslöshetsnivåerna som den reguljära arbetsmarknadenstörs. I takt med att de resurser som partiet föreslår för kompetensutveckling,anställningsstöd m.m. får genomslag bör OTA successivt utmönstras, (yrk. 9delvis).Miljöpartiet anser i motion A309 att OTA bör avskaffas från kommande årsskifte.De som redan deltar i åtgärden bör dock få fullfölja detta (yrk. Partiet tillgodoräknar sig en besparing på under1998 och respektive 2000. Utskottet återkommer tilldetta i avsnittet Sammanfattande bedömning av budgetförslagen ochmedelsanvisning.Kristdemokraterna ser enligt motion A269 OTA som ett exempel på att regeringenbedriver en politik motsatsen till vad som uttaladesi valrörelsen. Åtgärdensaknar relevans och bör avvecklas (yrk. Som framgått ovan anserKristdemokraterna att även åtgärden Resursarbete bör utmönstras. Det är enligtmotionen bättre att säkerställa resurser för kommuner och landsting så att mankan upprätthålla en god personalbemanning och förhindra arbetslöshet.Länsarbetsnämnderna skall tillåtas skriva avtal med kommuner och landsting näralternativet är öppen arbetslöshet. Detta förslag (yrk. 24) har utskottetbehandlat ovan i avsnittet Resursarbete.I några motioner föreslås i stället en utvidgning av åtgärden.Ulla () ser det som en brist att OTA förutsätter att deltagarenär berättigad till arbetslöshetsersättning. Därmed ställs många invandrareutanför. De skulle annars kunna göra insatser inom vården, skolan och omsorgen.I motionen, A245, föreslås att regelverket ses över.Utskottets ställningstagandeÅtgärden offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa infördes från den1 . Åtgärden är tidsbegränsad till slutet av . De äldre arbetslösas kompetens skall tas till vara och kvalitetenskall höjas i den verksamhet där OTA utförs. Omfattningen har blivit mindre änvad som ursprungligen antogs. beräknas enligt propositionen att5 000 personer skall delta. Fler män än kvinnor är deltagare.Utskottet kan inte instämma i den kritik som framförs mot åtgärden.Deltagarna har i många fall kunnat bidra med sin kompetens och erfarenhet ochdärmed gjort värdefulla insatser på angelägna områden. Åtgärden har inte sådanart eller omfattning att den kan antas störa den reguljära arbetsmarknaden.Utskottet kan alltså inte biträda kravet på att åtgärden avskaffas ochavstyrker därmed motionerna A259, A269, A309, A310, alla i berörda delar.OTA bygger på att den arbetslösa är berättigad till arbetslöshetsersättning.Reglerna för åtgärden är kopplade till arbetslöshetsförsäkringen. En åtgärd somäven innefattar icke ersättningsberättigade skulle behöva konstrueras på ettannat sätt. Utskottet kan därför inte ansluta sig till om utvidgning till denna kategori. Utskottet instämmer i att äveninvandare skulle kunna göra värdefulla insatser inom de sektorer som OTAomfattar. Det bör kunna ske inom ramen för andra arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Motion A245 avstyrks.ResursarbeteBakgrundResursarbete (Kalmarmodellen) är en ny, tillfällig åtgärd som infördes den 1juli 1997 och som gäller till och med den 31 december 1998.Arbetstagarorganisationer och arbetsgivare på en arbetsplats inom stat,kommun, landsting, kyrkliga kommuner eller allmänna försäkringskassor kan kommaöverens om att inrätta resursarbeten inom alla yrkeskategorier. Syftet är attmöjliggöra kvalitetshöjande insatser. Som motprestation förbinder sigarbetsgivaren att täcka alla kortare vikariatsbehov med resursarbetare.Personer som varit inskrivna som arbetssökande vidarbetsförmedlingen och som har rätt till arbetslöshetsersättning kan anvisastill resursarbeten som blir en extra resurs i det ordinarie arbetet. Denanvisade anses som arbetstagare, men lagen (1982:80) om anställningsskydd ärinte tillämplig. Ett resursarbete får omfatta högst , med möjlighettill förlängning . beslutar omresursarbete.Lön utgår till den anvisade enligt ett särskilt träffat lokaltkollektivavtal. Lönen får uppgå till högst av dendagpenninggrundande inkomsten, dock högst per dag till och med den 28december 1997 och högst per dag därefter. Pågår resursarbete på deltid,räknas arbetslöshetsersättningen ned i motsvarande mån. Arbetsgivaren får ettbidrag som motsvarar den anvisades arbetslöshetsersättning. När resursarbetebryts av vikariat lämnas lön enligt gällande kollektivavtal.MotionernaModeraterna hänvisar i kommittémotion A299 till att partiet ställde sigavvisande till att resursarbete infördes. Partiet vidhåller sin uppfattning,men har inte framställt något särskilt yrkande om att åtgärden skall avvecklas.Även , och anser att åtgärdenresursarbete bör avvecklas.I partimotion A259 (yrk. 18 delvis) förklarar att åtgärden ärdefensiv och inte leder till fler sysselsatta.Enligt i partimotion Fi219 (yrk. 13) är det i längden omöjligt attskilja resursarbetarna från den ?normalt? anställda personalen, vilket kan ledatill övervältrings- och inlåsningseffekter.I sin partimotion A269 (yrk. 23) förklarar att åtgärdenskapar ett B-lag inom den offentliga sektorn, bestående av tidigare anställdasom får komma tillbaka men med lägre lön. Partiet förordar i stället attkommunernas och landstingens resurser säkerställs så att de kan upprätthållabemanningen inom prioriterade områden såsom vård och omsorg och förhindra attytterligare personer friställs.Vänsterpartiet anför i partimotion A310 (yrk. 9 delvis) att man har accepteratatt åtgärden införs . Enligt partiet finns det en riskför att åtgärden i likhet med OTA är kontraproduktiv i den meningen att dendöljer de verkliga arbetslöshetsnivåerna som den reguljäraarbetsmarknaden störs. Åtgärden borde därför omprövas och ersättas medberedskapsarbeten eller arbetstillfällen med avtalsenlig lön.Utskottets ställningstagandeSyftet med åtgärden resursarbete är bl.a. att motverka långtidsarbetslöshet ochlångtidsinskrivning vid arbetsförmedlingen. Genom åtgärden kan personer somvarit arbetslösa erbjudas fortsatt kontakt med arbetslivetför att kunna upprätthålla sin kompetens.