bet · GL01UbU1 · 1997-11-25 00:00:00 — Regeringenhar - som framgått i det föregående (avsnitt 3) - funnit att högskolan börbyggas ut även och med sammanlagt 30 000 platser utöver vadsom tidigare beslutats. Grundskollärarutbildningen ochgymnasielärarutbildningen bör vidare utökas mer än vad de förra åretfastställda utbildningsuppdragen förutsatte. De lärosäten som anordnar dessautbildningar bör därför få sina utbildningsuppdrag ändrade. En vissomfördelning av antalet platser i NT-utbildning behövs också mot bakgrund avutfallet av antagningen till sådan utbildning . Regeringen föreslårdärför förändringar i utbildningsuppdraget för ett stort antal universitet ochhögskolor.Regeringen redovisar i propositionen också sin avsikt att, som enplaneringsförutsättning, i utbildningsuppdragen för varje lärosäte ange ävenexamensmål för perioden 2002-2005.Folkpartiet föreslår i motion 1997/98:Ub474 yrkande 7 att sommaruniversitetskall ingå i utbildningsuppdraget till universitet och högskolor ochfinansieras av staten. I partiets budgetalternativ har medel beräknats fördetta.I motionerna 1997/98:Ub428 (m) och 1997/98:Ub447 (v) framförs farhågor föratt alltför få psykologer kommer att utbildas inom högskolan de närmaste åren.Motionärerna anser att det borde anges examensmål även för denna utbildning,liksom det finns för läkarutbildning och tandläkarutbildning. I den sistnämndamotionen påpekas att när det nuvarande resurstilldelningssystemet infördesräknade regeringen med att ersättningen för platser i psykologutbildningen till60 % skulle utgå enligt prislappen för det medicinska utbildningsområdet.Motionären anser att det inte finns någon garanti för att psykologutbildningeni respektive lärosätes interna resursfördelning tillförs de medel som behövs.Enligt motion 1997/98:Ub435 (m) har begärt att få startaapotekarutbildning, men inte medgivits detta av regeringen. En sådan utbildningär enligt motionärerna nödvändig för den livaktiga läkemedelsindustrin ochmedicinsk-tekniska industrin som finns i regionen till tas upp i sex motioner.Motionerna 1997/98:Ub429 (s) och 1997/98:Ub442 (m) yrkande 2 gällerapotekarutbildning, som enligt motionärerna bör startas i , enligt densistnämnda motionen med 80 studenter . Motionerna 1997/98: Ub426 (mp),1997/98:Ub446 (fp, c, mp, kd), 1997/98:Ub475 (s) och 1997/98:Kr510 (kd) yrkande11 gäller rätt för att få ersättning enligt prislappenför utbildningsområdet idrott. Motionärerna hävdar att universitethar haft en mycket värdefull och mycket eftersökt lärarutbildning i idrott ochhälsa, som emellertid lagts ned när inte fick rätt attfå ersättning enligt den nämnda prislappen, medan tre andra högskolor fickdetta. I motionerna framhålls att har planer på attstarta en hälsovetenskaplig akademi och att utbildningen i idrott inomGöteborgs universitet har en stark inriktning på folkhälsa.Mitthögskolans utbildningsuppdrag tas upp i tre motioner. Enligt motion1997/98:Ub436 (c) behöver , med hänsyn till den kraftigautbyggnaden som regeringen föreslagit, tilldelas resurser utöverden resurstilldelning som motsvarar antalet platser (yrk. börenligt motionären också tilldelas resurser för distansutbildning i enlighet meddess målsättning (yrk. Samma förslag framförs i motion 1997/98: Ub422 (s),där motionärerna också anger vissa prioriterade forskningsområden inomMitthögskolan som kräver resurser. I motion 1997/98:Fö216 (mp) yrkande 8 sägsatt den utbildning till präst som startat för en döv student börbyggas ut till att omfatta flera studenter i och i förlängningen ocksåutländska studenter, eftersom teckenspråket skiljer sig så pass lite mellan deolika europeiska länderna att det är ganska lätt att lära sig för en personfrån ett annat sådant bör enligt motion 1997/98:Ub484 (c) yrkande 1 få ettvidgat utbildnings- och forskningsuppdrag. Utöver vissa samhällsvetenskapligaämnen bör det vid finnas en inriktning på naturvetenskap.Ökningen av studerandeplatser bör enligt motionärerna stärka somutbildningsområde.Högskolan i /bör enligt motion 1997/98:Ub411 (s) startaämneslärarutbildning i teckenspråk. Sådan saknas i hela landet, men behovet ärstort, hävdar motionärerna. Eftersom har ett gymnasieprogrammed lokal gren Teckenspråk är det enligt deras mening lämpligt att enämneslärarutbildning i teckenspråk anordnas vid iTrollhättan/Uddevalla.Som nämnts i avsnitt 3.5 begärs i motion 1997/98:Ub464 (c) etttillkännagivande om behovet av designutbildning på högskolenivå i Nybro.U t s k o t t e t föreslår att godkänner vad regeringen förordatom utbildningsuppdragen till , , , och Linköpingsuniversitet, , , Högskolan iGävle/, , , Högskolan iKarlstad, , , ,i och . Motionsyrkandena bör avslås.Utskottet vill framhålla följande med anledning av det som sägs i motionerna.Det finns numera inga nationella bestämmelser om läsår och terminer ihögskoleförordningen. Utskottet anser att det bör vara de olika lärosätenasjälva som bestämmer i vilken utsträckning som kurser skall anordnas undersommaren. Den utbyggnad som föreslås i propositionen ger utrymme för attanordna kurser även . De ytterligare resurser som tillförs lärosätenaför grundutbildning är avsevärt större än de som Folkpartietberäknat för sommaruniversitet i sitt budgetalternativ.När det gäller examensmål för psykologutbildningen vill utskottet påminna omatt sådana mål nu bara finns uppsatta för magisterexamen, apotekarexamen,civilingenjörsexamen, grundskollärarexamen 4-9 och gymnasielärarexamen.Examensmål har tidigare funnits även för grundskollärarexamen 1-7, läkarexamenoch tandläkarexamen, men ansågs inte behövliga för perioden 1997-1999.Examensmål för apotekarexamen infördes första gången , sedanregeringen av Apoteksbolaget gjorts uppmärksam på att det hotade att bli bristpå personal med denna utbildning. Utskottet utgår från att regeringenfortlöpande överväger om det finns behov av åtgärder för att förhindra att detblir brist på någon yrkeskategori som är viktig från allmän synpunkt.Frågan om apotekarutbildning i eller gäller i första hand omettdera eller båda lärosätena kan tilldelas examensrätt. Den frågan avgörs avHögskoleverket. Det framgår av propositionen att ansöktom sådan och att regeringen välkomnar detta.Frågan om skulle få ersättning enligt prislappen förutbildningsområde idrott behandlades utförligt av även (prop. 1996/97:1 utg.omr. 16, bet. UbU1 s. 97, rskr. Utskottet påpekadedå att det stod fritt att även i fortsättningen anordnalärarutbildning i idrott och hälsa och att det var en prioriteringsfråga inomuniversitetet om lärarutbildning i detta ämne skulle erbjudas eller inte.Motionärerna hänvisar nu till att valt att lägga nedutbildningen och att detta också äventyrar planerna på en hälsovetenskapligakademi. Utskottet anser inte att skall ingripa i universitetetsinterna prioritering.Utskottet förutsätter att den snabba utbyggnaden av harföreslagits av regeringen efter dialog med högskolans ledning. Särskilda medelför uppbyggnad av en högskola har bara anvisats när en helt ny högskola skulleinrättas (t.ex. och ). Mitthögskolaninrättades genom sammanslagning av två högskolor som då hade funnits i16 år. Högskolornas engagemang i distansutbildning är något som utskottetliksom regeringen välkomnar. Det resurstilldelningssystem som gäller för allahögskolor innefattar inte särskilda resurser för distansutbildning. Det börvara en sak för själv att bestämma om en eventuellt utökadutbildning av döva till präster.Regeringen har gett i ett särskilt uppdrag att påförsök anordna grundskollärarutbildning för döva och hörselskadade. I uppdragetingår också att i samråd med berörda intressenter ansvara för övrigtutvecklingsarbete när det gäller lärarutbildning för döva och hörselskadadesamt för utbildning i teckenspråk. har vidare fått i uppdrag att göra enanalys av vilken kompetens lärare inom olika teckenspråksutbildningar behöver.Utskottet anser inte att bör föregripa resultaten av dessa uppdrag.Det framgår av motion 1997/98:Ub464 att (Högskolan fördesign och konsthantverk) och ingår i ett samarbete medNybro kommun som syftar till att etablera en designutbildning i . Fråganom utvidgade resurser och utbildningsuppdrag när det gäller designutbildningbör prövas av regeringen i budgetarbetet.6.3 AnslagsbeloppRegeringens förslagRegeringens förslag till anslagsbelopp för till universitet ochhögskolor framgår av bilaga 2, spalten Regeringens förslag.Anslagen till de olika lärosätena för grundläggande utbildning har iförslaget utökats med anledning av förslaget om utökat antal platser och nyabelopp i prislapparna. Beloppen har också påverkats av förslagen att vissaytterligare högskolor skall få tillämpa prislappen för utbildningsområdetdesign. Förslaget att överföra Trafikflygarhögskolan till Lunds universitetföranleder en överföring av till anslaget B 3 Lundsuniversitet: Grundutbildning från utgiftsområde 6 Totalförsvar. till av viss utbildning föranleder ocksåöverföring av medel från anslaget B 3 till anslaget B 45 Särskilda utgifterinom universitet och högskolor m.m., där det finns en särskild anslagspost förMalmö högskola.Anslagen till forskning och forskarutbildning har räknats om med anledning avde ovan nämnda besparingarna samt pris- och löneomräkning och ökats med 236miljoner kronor för lärarnas kompetensutveckling samt förstärkning avstudiefinansieringen i forskarutbildningen. Vidare har dessa anslag tillförtsmedel för vissa nya ändamål enligt vad som redovisats i avsnitt 3.8 i dettabetänkande. Anslaget B 46 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vidvissa högskolor har tillförts dels medel för kompetensutveckling av lärarna,dels ytterligare medel för forskning.Under anslaget B 46 har medel beräknats bl.a. för forskning vid . Viss del av dessa medel är överförda från anslaget B 4 Lundsuniversitet: Forskning och forskarutbildning. Det gäller forskningsmedel somhittills avsett i . har iskrivelse till utskottet meddelat att ett tekniskt fel begåtts vidanslagsberäkningen. Man har nämligen förbisett att endast halva årsbeloppetskulle föras över, eftersom skall föras över till högskolaförst . Regeringen avser att i regleringsbrevet för 1998föreskriva att från anslagsposten utbetalas till Lundsuniversitet för forskning som avser i första halvåret1998.Under anslaget B 2 : Forskning och forskarutbildninganges i propositionen endast anslagsposter för varje fakultet samt förlokalkostnader. I den nämnda skrivelsen från Utbildningsdepartementetmeddelas också att regeringen avser att anvisa medel till Kollegiet församhällsforskning (SCASSS) under en särskild anslagspost inom anslaget B 2,vilket också sägs i propositionen i avsnitt 7.5.Under anslagen till universiteten för forskning och forskarutbildning angesför varje fakultet vilket belopp som minst skall användas förstudiefinansiering i forskarutbildningen. Dessa belopp har höjts jämfört medföregående budgetår med anledning av medelstillskottet för förstärkning avforskarutbildningen.MotionernaModerata samlingspartiet föreslår i motion 1997/98:Ub811 andra anslagsbeloppunder vissa anslag. budgetalternativ återges i bilaga 2, spaltenm. De vill återföra till från Malmöhögskola (yrk. avvisar regeringens förslag om nedskärning vidKarolinska institutet och föreslår ett anslag till grundutbildning på drygt11,mer än regeringen föreslagit (yrk. Anslaget B 45föreslås minskat med , av vilket en del utgörs avåterföringen till (yrk. Ett nytt anslag på 80 miljonerkronor föreslås för satsningar på tekniskt basår vid universiteten (yrk. 23).För anslaget B 46 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissahögskolor föreslår en minskning med (yrk. 20).I stället föreslår de ett nytt anslag på att fördelas mellananslagen till forskning och forskarutbildning vid universiteten samt anslaget B46 (yrk. Till Sunet vill anslå mer änregeringen, eftersom de vill se Sunet som Internetleverantör åt högskolevärldenoch att Sunet därutöver skall verka som ett nationellt kunskaps- ochkompetenscentrum av yppersta slag (yrk. 21).Folkpartiets budgetalternativ återfinns i motion 1997/98:Ub474 yrkande 21 (sebilaga 2, spalten fp). anser att medel bör tillföras för attfinansiera 20 000 platser i sommaruniversitet (yrk. Anslaget B 45 föreslåsdärför tillföras utöver regeringens förslag. För attexaminationen av doktorer skall kunna öka tillräckligt för att långsiktigtsäkra tillgången bl.a. på kompetenta lärare inom högskolesystemet villFolkpartiet ha fler anställningar som doktorander (yrk. Ibudgetalternativet anslår motionärerna ytterligare fördetta under anslaget B 46. Som nämnts i avsnitt 3.1 vill attutbyggnaden av högskolan inte skall börja förrän på höstterminen.Vidare avvisar motionärerna besparingen på grundutbildningsanslagen. Därförföreslår de en ökning av anslaget B 45 med att avregeringen fördelas tillbaka till lärosätena. Motionärerna vill vidare minskaanslaget till med , eftersom deanser det ogenomtänkt att i det ekonomiska läge där landet befinner sig börjabygga upp en filosofisk fakultet i . De föreslår minskningar av anslagentill högskoleutbildning på och i med 10 respektive 18 miljonerkronor, belopp som de betecknar som extra anslag för administration. I motion1997/98:Ub457 yrkande 1 säger att den satsning på högskolelärarnasvetenskapliga kompetens som den borgerliga regeringen inledde måste fullföljas.Enligt motionärerna avsatte den borgerliga regeringen fördetta.Vänsterpartiets budgetförslag när det gäller universitet och högskoloravviker från regeringens endast på en punkt (motion 1997/98:Ub803 i denna del,se bilaga 2 spalten v). Motionärerna föreslår ett nytt anslag på 10 miljonerkronor för fortsatt utvecklingsarbete med högskoleutbildning på distans medlokal förankring (t.ex. i samverkan med folkhögskolor eller studieförbund) ochkommunikation via IT.Miljöpartiets budgetförslag överensstämmer när det gäller universitet ochhögskolor på alla punkter med regeringens (motion 1997/98:Ub807 yrkande 62 idenna del, se bilaga 2 spalten mp).Kristdemokraterna vill enligt motion 1997/98:Ub441 yrkande 4 tillföra 50miljoner kronor för ytterligare doktorandtjänster, huvudsakligen inomhumaniora. Som framgått i avsnitt 3.1 vill de ha en långsammare utbyggnad avden grundläggande högskoleutbildningen. De föreslår i motion 1997/98:Ub809yrkande 3 i denna del att anslagen till universitet och högskolor minskas med318 . budgetalternativ återges i bilaga 2,spalten kd.I motion 1996/97:T917 (kd) säger motionären att Sunet bör uppgraderas (yrk.21). Motionen, som väcktes under allmänna motionstiden , överlämnadesi till utbildningsutskottet från trafikutskottet.Högskolan i bör enligt motion 1997/98:Ub465 (c) tilldelas särskildamedel för extraordinära investeringskostnader med anledning av densjöbefälsutbildning som ges vid högskolan.I motion 1997/98:Fö216 (mp) föreslås att hos regeringen skallbegära till en fond för att utveckla Kvinnouniversitetet iVästernorrland (yrk. 1).Enligt motion 1997/98:Ub405 (m) behöver fler och bättre utrustadeuniversitet.Utskottets bedömningU t s k o t t e t tillstyrker regeringens förslag till anslagsbelopp påanslagen till grundutbildning samt anslagen B 45 Särskilda utgifter viduniversitet och högskolor m.m., B 46 Forskning och konstnärligtutvecklingsarbete vid vissa högskolor, B 47 Sunet och B 48 Ersättningar förklinisk utbildning och forskning. Därmed anser utskottet också attmotionsyrkandena bör avslås i motsvarande del.Som nämnts har alla anslag påverkats av de statsfinansiellt motiveradegenerella besparingarna. Enligt vad utskottet inhämtat frånUtbildningsdepartementet har anslaget till förgrundutbildning därutöver inte drabbats av några andra nedskärningar än vad somgjorts som konsekvens av att tandläkar- och läkarutbildningarna enligtriksdagsbeslut skulle minskas vid bl.a. . Denytterligare minskning av dessa utbildningar som regeringen föreslog i förraårets budgetproposition har däremot inte föranlett några anslagsminskningarvare sig innevarande år eller i förslaget för . I stället är detmeningen att lärosätena skall öka sin utbildning inom t.ex. det biomedicinskaområdet.Utskottet har i avsnitt 3.6 behandlat förslaget om överföring avLärarhögskolan i och i ().Eftersom tyngdpunkten i utbyggnaden med nya platser skall ligga inom detekniska och naturvetenskapliga utbildningarna och regeringen har beräknatanslagen med hänsyn till detta kommer det enligt utskottets bedömning attfinnas goda möjligheter för lärosätena att öka omfattningen avbasårsutbildningen, om de bedömer det som motiverat.De anslagsbelopp som regeringen har beräknat för högskoleutbildning påGotland och för innefattar inte några särskilda medel föruppbyggnad av administrationen utan är beräknade med utgångspunkt iutbildningsuppdragen på samma sätt som för övriga högskolor. Medel föradministrativ uppbyggnad av dessa blivande högskolor samtden nyinrättade (sammanlagt ) hardäremot anslagits av på tilläggsbudget för (prop. 1997/98:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m., yttr. UbU3y, bet.FiU11, rskr. 42) utan invändningar från andra partier än Moderaterna.När det gäller anslagen till forskning och forskarutbildning tillstyrkerutskottet de anslagsbelopp som regeringen föreslagit men föreslår en vissomfördelning av medelsanvändningen inom anslagen till universiteten. För attdet skall vara möjligt att genomföra den reformering av forskarutbildningen somregeringen föreslår i propositionen (avsnitt 5.5) och som utskottet behandlar ibetänkandet 1997/98:UbU7, är det enligt utskottets mening nödvändigt attframför allt de humanistiska och samhällsvetenskapliga fakulteterna får ökatutrymme för studiefinansiering för doktorander. Inom dessa fakulteter finns detnämligen, enligt vad utskottet efter överväganden kommit fram till, viss riskför att större delen av utrymmet inom ramen för de anslag som regeringenföreslagit kommer att gå åt för att finansiera redan antagna doktorander så attde kan fullfölja sin doktorsexamen. Därmed skulle det bli svårare för dessafakulteter att ta emot några nya doktorander . Beräkningar somgjorts för visar att man kan befaraen påfallande stor brist på högskolelärare med doktorsexamen just isamhällsvetenskapliga och humanistiska ämnen. Det finns vidare ett stort behovi samhället av fler doktorsexaminerade inom t.ex. de matematisk-naturvetenskapliga och tekniska fakulteterna.Utskottet förordar mot denna bakgrund att avsättningarna inom respektivefakultetsanslag till studiefinansiering i forskarutbildningen ökas medsammanlagt i förhållande till vad regeringen utgått från ibudgetpropositionen. Av detta belopp bör avsättas inom dehumanistiska, teologiska, juridiska och samhällsvetenskapliga fakulteterna.Återstående bör avsättas inom de tekniska ochnaturvetenskapliga fakulteterna. Vilket lägsta belopp som vid respektivelärosäte skall avsättas för studiefinansiering i forskarutbildningen inomolika fakulteter anges av regeringen i regleringsbrev. Utskottet föreslår attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet här anfört.Utskottet kan inte ställa sig bakom förslag vad gälleromfattning och fördelning av resurserna till forskning och forskarutbildning.Skälet är främst att utskottet anser att det skulle missgynna de mindre ochmedelstora högskolorna.En upphandling pågår när det gäller uppgradering av Sunet.Medel beräknades för denna på tilläggsbudget för budgetåret 19956/96 och äravsedda att disponeras under minst en treårsperiod (prop. 1996/97:1 Revideradfinansplan, m.m., yttr. UbU2y, bet. FiU19, rskr. Dessa medel finns alltsåtillgängliga utöver det anslagsbelopp som föreslås i budgetpropositionen för år1998.Som nämnts i avsnitt 3.1 har fördelningen av utbyggnaden av grundutbildningengjorts bl.a. med syfte att fyra högskolor skall kunna bliuniversitet. Ansökningar från dessa fyra högskolor om att få benämnasuniversitet prövas för närvarande.7 Anslag till högskolemyndigheter7.1 är central myndighet för frågor som rör universitet ochhögskolor med offentlig huvudman samt enskilda anordnare av utbildning påhögskolenivå vilka får statsbidrag eller har tillstånd att utfärda examina.I propositionen redovisas att inom verksamhetsgrenennationella kvalitetsbedömningar prövat ett stort antal ansökningar omexamensrätt samt rätt att få inrätta professurer. Vidare pågår ett arbete medatt granska och bedöma kvalitetsarbetet vid samtliga statliga universitet ochhögskolor. Verket har också genomfört nationella utvärderingar av utbildningar.Högskoleverket har statistikansvaret för hela högskolesektorn inomverksamhetsgrenen beskrivning och analys. I sin uppgift som tillsynsmyndighethar verket bl.a. granskat principerna för avgifter inom högskolan samt reglernakring uppdragsutbildning. Vidare har verket fastställt föreskrifter om bl.a.behörighet och urval för högskolestudier.Regeringen anger att avgiftsbelagda verksamhet beräknas ge17 i intäkter . Det innebär en kostnadstäckning omendast , vilket beror på att verket utnyttjar tidigare anslagssparande.För föreslår regeringen ett ramanslag på . Ijämförelse med anslaget för innevarande budgetår är detta en minskning med ca16 . Enligt redovisningen i propositionen är minskningen enföljd av tidigare beslutad besparing framför allt inom Grundutbildningsrådetsom ingår i Högskoleverket.U t s k o t t e t föreslår att anvisar det begärdaanslagsbeloppet.I sammanhanget behandlar utskottet motion 1997/98:Ub805 (m) yrkande 7, varibegärs att ett från fristående kvalitetsinstitut skall inrättasmed ansvar för att utvärdera högskolans kvalitet och uppnådda resultat.Motionärerna anger närmare om institutets uppgifter, att det skall bistå ochstimulera universitet och högskolor i deras eget kvalitetsarbete. skall vidare pröva frågan om examinationsrätt förutbildningar vid såväl statliga som privata lärosäten och kunna återkallaexaminationsrätten om kvalitetskraven inte uppfylls. Det bör enligtmotionärerna övervägas i vilken form ett sådant institut bäst utvecklar oväldoch integritet.U t s k o t t e t anser att bör avslå motionsyrkandet. Som framgårav regeringens redovisning i propositionen (s. 54 f.) av kvalitetsarbetet viduniversitet och högskolor har samtliga lärosäten påbörjatett intensivt arbete med att utveckla och säkra kvaliteten i utbildning ochforskning. Inom görs omfattande insatser för att främja kvalitetinom högskoleutbildningen. Verket granskar systematiskt lärosätenas program förkvalitetsutveckling och publicerar sina bedömningar. Utskottet vill erinra omatt så sent som vid beslutet om inrättandet avHögskoleverket gjorde den bedömningen att det var viktigt att undanröjasplittringen i dåvarande organisation (prop. 1994/95:165, bet. UbU17, rskr.386). Det ansågs vara en nackdel att det centrala stödet tillkvalitetsutveckling och pedagogisk utveckling inte kunde utformas i anslutningtill arbetet med utvärdering och uppföljning. Därför inordnades i det nyaverket det tidigare uppgifter att granska och främjakvaliteten i verksamheten inom högskolan.7.2 Verket för högskoleserviceVerket för högskoleservice skall på uppdrag av universitet och högskolorbiträda vid antagningen av studenter, juridisk rådgivning och service,rådgivning och service i fråga om administrativ utveckling och ADB samt vidupphandling av i första hand utrustning. Verksamheten vid myndighetenfinansieras med avgifter med undantag för finansieringen av systemutvecklingoch systemunderhåll av datorbaserade system, för vilka verket disponeraranslagsmedel.I propositionen föreslår regeringen att Verket för högskoleservice anvisasett ramanslag på för budgetåret 1998.U t s k o t t e t tillstyrker regeringens förslag till medel under anslaget.7.3 Centrala studiestödsnämndenDe övergripande målen för är att somförvaltningsmyndighet för studiesociala frågor följa upp och utvärderastudiestödssystemen, ta fram underlag och förslag för utveckling av detstudiesociala området och på ett rationellt och ekonomiskt ansvarsfullt sättsvara för beviljning av studiestöd och för verksamheten med återbetalning avstudielån.