bet · GL01JoU2 · 1997-11-25 00:00:00 — 1995/96:222, bet. 1995/96:FiU15, rskr. 1995/96: 307).Programmet syftar till att ge kommuner, företag och organisationer möjlighetatt pröva ny miljöteknik och nya metoder och därigenom driva på utvecklingenmot ekologisk hållbarhet. Verksamheten har kommit i gång ochregeringen har beslutat om de första investeringsbidragen.Regeringen anför att en delegation för en ekologiskt hållbar utvecklingtillsattes . Delegationen har i enlighet med sitt uppdragpresenterat ett investeringsprogram för ekologiskt hållbar utveckling samt engemensam plattform för fortsatt arbete. har godkänt huvudinriktningenför de lokala investeringsprogrammen samt att skallavsättas . Riktlinjer för ett treårigt stöd till lokalainvesteringsprogram för ekologisk hållbarhet redovisas under utgiftsområde 18.Utskottet har haft en särskild utfrågning med företrädare förMiljödepartementet och om de angivna anslagen. Utskottetinstämmer till stor del i vad som anförts i motion Jo726 yrkande 9 och anseratt regeringen bör följa upp och utvärdera användningen av de anslagna medlen.Det kan vara lämpligt att redovisningen görs i samband med regeringens årligamiljöskrivelse till . Med det anförda är motion Jo726 (mp) yrkande 9 iallt väsentligt tillgodosedd. Motionen bör inte föranleda någon ytterligareåtgärd.Miljövård (A)PropositionenRegeringen anför att på miljöområdet prioriteras den biologiska mångfaldengenom att medlen för investeringar i mark för naturvård och vård av sådan markbehålls oförändrade. Medlen för miljöövervakning är också oförändrade iavvaktan på förslag miljöpolitiska proposition. För bidrag tillkalkning av försurade sjöar och vattendrag beräknas 140 miljoner kronor.De planerade besparingarna på miljöområdet innebär för en minskningmed . Huvuddelen, , motsvaras av enindragning av anslaget till miljö- och kretsloppsforskning. Indragningen börväsentligen kunna kompenseras med medel från (). Medlen till sanering och återställning av miljöskadadeområden minskas som möjligheter öppnas för kommunerna att få bidragtill sådana investeringar via det lokala investeringsprogrammet för hållbarutveckling. Det femåriga programmet för insamling av kvicksilver avslutas ettår tidigare än planerat. Även denna förändring sker mot bakgrund av attkommunerna kan få stöd till sådana åtgärder via det lokalainvesteringsprogrammet. Bidragen till vissa ideella organisationers miljöarbeteminskas och bidragen till arbete med lokala dras in. Vissamöjligheter att erhålla bidrag kommer att finnas inom ramen för det lokalainvesteringsprogrammet som ett led i arbetet med att vidareutveckla sådanaprogram . Vidare minskas medlen för bidrag till skoterleder ochberäknas nu till i stället för förtreårsperioden 1997-1999.Klimatkonventionen möts i Kyoto för att underteckna ettprotokoll om minskningar av växthusgaser. har som medlem i EU medverkattill att föreslå ett förhandlingsbud innebärande att alla industriländer börminska utsläppen av växthusgaserna koldioxid, metan och dikväveoxid med 15 %mellan 1990 och 2010. Klimatfrågorna är ett prioriterat arbetsområde och harklara kopplingar till arbetet med hållbar utveckling.Miljövårdsberedningen (Jo 1968:A) har lämnat betänkandetHållbar utveckling i Sveriges skärgårdsområden (SOU 1996:153). Många avförslagen innebär ett ansvar för lokala och regionala myndigheter att vidtaåtgärder inom ramen för befintlig lagstiftning. Regeringen kommer under hösten1997 att uppdra till berörda centrala myndigheter och länsstyrelser att medutgångspunkt i de länsvisa strategiprogrammen för regional miljö (STRAM) och isamarbete med berörda kommuner och lokala organisationer m.m. utveckla,fördjupa och förankra arbetet i regionala och lokala miljö- ochutvecklingsprogram för några av de större skärgårdsområdena. Regeringen kommerdärvid att ge Miljövårdsberedningen tilläggsdirektiv att följa och stimuleraarbetet med skärgårdsmiljöprogrammen samt att senast år 2000redovisa en utvärdering av det samlade miljöarbetet för att bedöma i vilken månmiljö- och utvecklingsprogrammen bidragit till att nationella miljömål ochförpliktelser enligt internationella konventioner uppnås. Beträffande avgas-och bullerkrav för fritidsbåtar har Europeiska kommissionen på svensktinitiativ påbörjat ett arbete med att utarbeta ett direktivförslag tillgemensamma regler. Kommissionen arbetar med att utforma direktivförslagetenligt det till kommissionen notifierade svenska lagförslaget innehållandegränsvärden för avgaser och buller.Den kommitté för översyn av kemikaliepolitiken (M 1996:02), som regeringentillsatte , överlämnade sitt betänkande En hållbar kemikaliepolitik(SOU 1997:84) . Betänkandet innehåller förslag till nya mål förkemikaliepolitiken som är avsedda att understödja och driva på arbetet mot enhållbar utveckling. Kommittén föreslår att dessa mål skall utgöra grunden förden politik skall driva nationellt, inom EU och internationellt.Betänkandet har sänts på remiss och kommer att behandlas inomramen för den miljöproposition som regeringen avser att presentera förriksdagen under våren 1998.Riksdagen har vid behandlingen av statsbudgeten för budgetåret 1997utgiftsområde 23 (bet. 1996/97:JoU1, rskr. 1996/97:113 och 114) tillkännagivitatt regeringen bör utarbeta en sammanhållen rovdjurspolitik som möjliggör enhelhetssyn på de biologiska, jaktliga och näringsmässiga frågorna. Enligtriksdagen borde regeringen återkomma till med förslag om ensamlad rovdjurspolitik. Regeringen avser att utforma direktiv för enutredning med den breda ansats som angivit. Utredningen beräknasredovisa sina förslag under år 1998.A 1 Statens naturvårdsverkPropositionenRegeringen anför att genom omprioriteringar skall skapautrymme för att genomföra ett aktionsprogram för biologisk mångfald. Regeringenhar i proposition 1996/97:75 lämnat sina ställningstaganden beträffandeaktionsplanen.Regeringen har i budgetpropositionen för beräknat 10 miljoner kronorper år för bidrag till anläggande av skoterleder.Verksamheten har startats. Mot bakgrund av behoven att minska statensutgifter beräknar regeringen nu medlen för bidrag till skoterleder till 20miljoner kronor i stället för för treårsperioden 1997-1999.Anslaget för miljö- och kretsloppsforskning utgår och istället kommer huvuddelen av miljöforskningen att finansieras via Stiftelsenför miljöstrategisk forskning (MISTRA).Medlen till sanering och återställning av miljöskadade områden minskassamtidigt som möjligheter öppnas för kommunerna att få bidrag till sådanainvesteringar via det lokala investeringsprogrammet för hållbar utveckling.Naturvårdsverkets roll på efterbehandlingsområdet kommer från och med år 1998att bestå i att på central nivå vidmakthålla och uppdatera kunskapslägetavseende efterbehandlingsbehov och insatser i landet samt följa detinternationella arbetet. har ansvarat för tilldelningen avmedel för sanering och återställning av miljöskadade områden på regional ochlokal nivå. Inom ramen för det lokala investeringsprogrammet för ekologiskthållbar utveckling kan saneringsåtgärder ingå som en del av eninvesteringsplan. kompetens på området är även framöverviktig för att vidmakthålla och uppdatera kunskapsläget avseendeefterbehandlingsbehov och också följa det internationella arbetet på området.Jordbruksverket har i samråd med och Riksantikvarieämbetettill regeringen redovisat ett förslag till program för uppföljning ochutvärdering av miljöeffekterna av den gemensamma jordbrukspolitiken.Genomförandet bygger på deltagande från ovan nämnda myndigheter. Regeringenföreslår att medel avsätts inom utgiftsområde 23 för att genomföra detföreslagna programmet. kostnader täcks inom ramen för demedel som verket tidigare tilldelats för arbetsuppgifter inom miljöprogrammet.Regeringen beräknar ramanslaget för till . Anslagetberäknas preliminärt till för och till 277 819 000 krför år 2000.MotionernaI motion Jo715 (mp) yrkas att ytterligare anslås tillStatens naturvårdsverk för att tillgodose behovet av bibehållen kompetens(yrkande 2 delvis).I motion Jo726 (mp) yrkas att anslaget A 1 utökas med145 utöver regeringens förslag, att utöverregeringens förslag tilldelas ett nytt anslag Miljö- och kretsloppsforskningsamt att anslås på ett nytt anslag Sanering ochåterställning av miljöskadade områden (yrkande 10 delvis). Naturvårdsverketsanslag bör förstärkas för att tillgodose behovet av en bred kompetens inomolika miljöområden, även spetskompetens. Det finns enligt motionärerna ingagarantier för att MISTRA i ett längre perspektiv tar ansvar förmiljöforskningen. Medel på anslaget E 1 Stöd till lokala investeringsprogramför ekologisk hållbarhet får enligt motionen inte användas för inventeringaroch förundersökningar. Saneringar av gamla industriutsläpp, tippar m.m. ärmycket angelägna.I motion Jo745 (mp) yrkas tillkännagivande om vikten av att ökahavsforskningsanslagen (yrkande 1). har ett 60-tal forskare ochforskarstuderanden varit sysselsatta med att kartlägga de storskaligaprocesserna och miljöeffekterna i och havsområden.Arbetet finansierades av . Enligt motionärernakrävs ökade satsningar på havsforskningen.I motion Jo756 (m) yrkas tillkännagivande om miljöforskningen ochmiljöövervakning (yrkande 5). Motionärerna anser att regeringens neddragning avmiljöforskningen och miljöövervakningen är oacceptabel. Vidare yrkastillkännagivande om avfallsforskningsinstitutet , som finansieratstillsammans av kommunerna, industrin och staten (yrkande 7). Motionärerna anföratt när regeringen via stryper statens medfinansieringfungerar verksamheten inte längre. Nedläggningen av Reforsk är främst ett slagmot de små företagen som inte har egna forskningsresurser, vilket är olyckligt.Staten bör ta initiativ till att Reforsk eller motsvarande verksamhet återbyggs upp.Motionärerna i motion Jo757 (kd) yrkar att anslaget A 1 utökas med utöver regeringens förslag(yrkande 10 delvis). Dessa medel bör användas till utvärdering och uppföljningav fattade beslut, vilket är en prioriterad uppgift för Naturvårdsverket.I motion Jo775 (v) yrkas tillkännagivande om en ny anslagspost med namnetAkut forskning på miljöområdet (yrkande 6). Vidare yrkas tillkännagivande omvad som anförts i frågan om att anslaget för Akut forskning på miljöområdettilldelas (yrkande 7). I motionen anförs attNaturvårdsverket endast när behov uppstår kan tilldelas medel för akutforskning. Det bör finnas en post under utgiftsområde 20 för detta ändamål.Denna post skall också kunna användas för miljörelaterad forskning som inteingår i MISTRA:s uppdrag. Vidare yrkas att anslaget A 1 Statens naturvårdsverkutökas med utöver regeringens förslag, att ett nytt anslagAkut miljöforskning tilldelas och ett nytt anslagMiljösanering tilldelas utöver regeringens förslag (yrkande8 delvis). har haft samma besparingskravpå sig som övriga myndigheter som regeringen angett att miljöfrågornaskall vara prioriterade. Verket är tongivande i miljöarbetet och enförutsättning för kommuner och organisationer att arbeta aktivt medmiljöfrågor.I motion Jo777 (mp) yrkas tillkännagivande att anslaget A 1 Naturvårdsverketi den preliminära beräkningen utökas med 195 respektive245 , att ett nytt anslag A 9 Miljö- och kretsloppsforskning iden preliminära beräkningen tilldelas 50 miljoner kronorsamt att ett nytt anslag A 10 Sanering och återställning av miljöskadadeområden tilldelas 250 respektive utöver regeringens förslagför (delvis).I motion Jo782 (m) yrkas att anslaget A 1 Staten naturvårdsverk ökas med 80miljoner kronor jämfört med regeringens förslag (yrkande 1). Neddragning avmiljöforskning och miljöövervakning påverkar kompetens påmiljöområdet.Motionärerna i motion Jo784 (c) yrkar tillkännagivande om stöd tillinformation om bioteknik från anslag (yrkande 20). Det krävsenligt motionen en folkbildningsinsats för att sprida kunskap om bioteknik.Denna kan utföras av landets ideella organisationer. En sådan organisation , , . Vidare yrkastillkännagivande om behovet av att utreda organisation(yrkande 34). Motionärerna anser att en förutsättningslös genomgång av verketsuppdrag och organisation bör göras med syfte att säkerställa ett så effektivtmiljöarbete som möjligt.Utskottets övervägandenTidigare har redovisats att anslaget för miljö- och kretsloppsforskning utgårfr.o.m. och i stället kommer huvuddelen av miljöforskningen attfinansieras via (). MISTRA hartill ändamål att stödja forskning av strategisk betydelse för en god livsmiljö.Regeringen anför att totalt sett har resurserna för miljöforskning vuxit underde trots nedskärningar av i första hand miljö-och kretsloppsforskning och Skogs- och jordbrukets forskningsrådsmiljörelaterade forskning. De nya resurserna har i första hand skjutits till avMISTRA och EU, vilket inneburit att forskning om åtgärder och lösningar fåttstörre tyngd.MISTRA beslutade om en ram på för stöd tillmiljöforskning vilket är mer än en fördubbling av MISTRA:s stödunder 1997. Beslutet innebär en viss ökning i förhållande till de samladeanslagen från MISTRA och . angerMISTRA:s styrelse en planeringsram på respektive 280, 270, 250 och 250 miljonerkronor . Utgiftsnivån kommer successivt att anpassas nedåt vilket svararmot den genomsnittliga långsiktiga avkastningen på kapitalet. MISTRA:s beslutinnebär vidare att statens del av den med näringslivet gemensamt finansieradeforskning som bedrivs via för vatten- ochluftvårdsforskning (SIVL), upphör . Regeringen anför att därefterhar SIVL möjlighet att få stöd för avgränsade projekt från MISTRA.Utskottet har inhämtat att MISTRA vid styrelsemöte beslutatatt för anslå bl.a. till projekt inom sådan miljö-och kretsloppsforskning vid som hälftenfinansierats mednäringslivet. Dessa medel utgår huvudsakligen till SIVL. Utskottet utgår frånatt regeringen tar initiativ till en översyn av SIVL:s verksamhet och verkarför en långsiktig finansiering av SIVL:s verksamhet även för tiden efter år1998.Utskottet instämmer i regeringens uppfattning att en med näringslivetsamfinansierad forskning om näringslivets miljöfrågor är betydelsefull. Liksomregeringen avser därför utskottet att följa frågan om den långsiktigafinansieringen av denna forskning.Regeringen anför att medlen till sanering och återställning av miljöskadadeområden minskas som möjligheter öppnas för kommunerna att få bidragtill sådana investeringar via det lokala investeringsprogrammet för hållbarutveckling. roll på efterbehandlingsområdet kommer fr.o.m. år1998 att bestå i att på central nivå vidmakthålla och uppdatera kunskapslägetavseende efterbehandlingsbehov och insatser i landet samt följa detinternationella arbetet. Verket skall vidare fungera som kunskapsstöd via bl.a.utbildningar till framför allt lokala men även regionala myndigheter samt gehandräckningstjänster vid konkurser. Medel för verkets uppgifter påefterbehandlingsområdet beräknas under förvaltningsanslaget.Naturvårdsverket har ansvarat för tilldelningen av medel för sanering ochåterställning av miljöskadade områden på regional och lokal nivå. Inom ramenför det lokala investeringsprogrammet för ekologiskt hållbar utveckling kansaneringsåtgärder ingå som en del av en investeringsplan.Utskottet delar regeringens uppfattning att kompetens påområdet även framöver är viktig för att vidmakthålla och uppdaterakunskapsläget avseende efterbehandlingsbehov och också följa detinternationella arbetet på området.Utskottet instämmer i den allmänna bedömningen i motionerna attNaturvårdsverket är tongivande i miljöarbetet och en förutsättning för kommuneroch organisationer att arbeta aktivt med miljöfrågor samt att det är angelägetatt tillgodose behovet av en bred kompetens inom olika miljöområden på verket,även spetskompetens.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om medelsanvisning under anslaget A1 . Utskottet tillstyrker med hänsyn till detstatsfinansiella läget också regeringens förslag rörande miljö- ochkretsloppsforskning samt sanering och återställning av miljöskadade områden.Motionerna Jo715 (mp) yrkande 2 delvis, Jo726 (mp) yrkande 10 delvis, Jo757(kd) yrkande 10 delvis, Jo775 (v) yrkandena 6, 7 och 8 delvis samt Jo782 (m)yrkande 1 avstyrks. Utskottet konstaterar att motionerna går utöver denbeslutade utgiftsramen. Även motionerna Jo745 (mp) yrkande 1 och Jo756 (m)yrkande 5 avstyrks med det anförda.Utskottet finner inte anledning att redan nu gå in på någon detaljeradbedömning av enskilda anslag för budgetåren 1999 och 2000. Motion Jo777 (mp)delvis avstyrks.När det gäller behovet av en översyn av anförde utskottetvid behandlingen av budgetproposition att verkets förutsättningar attsäkerställa ett effektivt miljöarbete och att åstadkomma en effektiv användningav anslagna medel kontinuerligt bör följas upp. Utskottet förutsatte därför attregeringen ( utöver det arbete som redovisats om utveckling avfunktionsindelade verksamhetsmål ( på lämpligt sätt följer upp verksamheteninom . När det gäller frågan huruvida miljöforskningen bör varaen del av verksamhet konstaterade utskottet att verket fått iuppdrag att redovisa alternativa förslag till besparingar inom sittverksamhetsområde för budgetåren 1998 och 1999 och att regeringen i avvaktan pådenna redovisning preliminärt inte beräknat några anslag till denforskningsverksamhet som administreras via för dessa år.Utskottet ville vidare erinra om att det även i övrigt på miljöområdet pågår enomfattande utrednings- och utvärderingsverksamhet som kommer att få betydelseför de fortsatta bedömningarna angående uppgifter ochorganisation. Utskottet var därför inte berett att föreslå någon särskildöversyn av verket.I budgetpropositionen för anges att verksamhetsmålen förNaturvårdsverket för /96 är indelade efter tretton miljöhot ochatt det är svårt att utifrån verksamhetsmål i form av miljöhot dra slutsatserom måluppfyllelse. Regeringen anför att verkets årsredovisning ger informationi dimensionerna miljöhot och funktioner. Vidare anförs att för att förbättra styrningen ochuppföljningsmöjligheterna av verket pågår arbete med att vidareutvecklaverksamhetsmålen samt prestationsmått nära knutna till dessa verksamhetsmål.Utskottet instämmer i regeringens bedömning att det är svårt att utifrånverksamhetsmål i form av miljöhot dra slutsatser om måluppfyllelse. Härutöverhar utskottet emellertid inte ändrat uppfattning i fråga om en översyn avNaturvårdsverket. Enligt utskottets bedömning kommer den utrednings- ochutvärderingsverksamhet som pågår på miljöområdet inom ramen för arbetet med dennya att ha betydelse för de fortsatta bedömningarna avNaturvårdsverkets organisation. Utskottet är därför inte berett att nu föreslånågon särskild översyn av . Motion Jo784 (c) yrkande 34avstyrks.Staten genom , ochÖverstyrelsen för civil beredskap har träffat ett avtal med stiftarna avReforsk (, ochSveriges ) om ett gemensamt program för tillämpad forskning ochutveckling för en kretsloppsanpassning av näringsliv och verksamhet.Avfallsforskningsrådet, som är en del av , gav undertiden 1 juli 1992-31 december 1996 sammanlagt i stöd tillReforsk. Utskottet har inhämtat att detta stöd numera har upphört. Mot bakgrundav behovet av besparingar tillstyrker utskottet regeringens förslag rörandemiljöforskningen. Motion Jo756 (m) yrkande 7 avstyrks.Enligt regeringens direktiv (dir. 1997:120) Biotekniken i samhället (möjligheter och risker skall en kommitté tillkallas med uppgift att analyseraden moderna bioteknikens möjligheter och risker, bedöma långsiktigaförändringseffekter av den moderna biotekniken samt lämna förslag till enövergripande politik för området i ett internationellt perspektiv. Kommitténskall genom ett öppet och utåtriktat arbetssätt främja debatt och diskussion omfrågor som rör den moderna biotekniken och dess konsekvenser för individen samtanalysera hur kunskaper, värderingar och andra faktorer formar attityder tillden moderna biotekniken. Kommitténs uppgift skall vara att bedöma behovet avutbildning för att höja kunskapsnivån om bioteknik inom olika samhällssektorer,bl.a. skall behovet av utbildning i skolan samt fort- och vidareutbildning avolika yrkeskategorier som t.ex. lärare, vårdpersonal, journalister ochpolitiker. Utskottet föreslår i avvaktan på utredningsresultatet att motionJo784 (c) yrkande 20 avstyrks.A 2 Miljöövervakning m.m.PropositionenUnder detta anslag anvisas medel för miljöövervakning och för bidrag till vissaideella organisationers miljöarbete samt för bilavgasundersökningar.Miljöövervakningen har som mål att beskriva tillståndet i miljön och dessförändringar. fattar beslut om dennationella miljöövervakningens inriktning och fördelar medel till denna. Inomden nationella miljöövervakningen fördelas även medel för viss regionalmiljöövervakning som specificeras i avtal med länsstyrelserna. En mindre andelanvänds också för internationellt miljöövervakningssamarbete.Av årsredovisning framgår att verket genom sinmiljöövervakningsnämnd fördelat tillgängliga medel som också inkluderar medelfrån en tillfällig strukturfond för den nationella och regionalamiljöövervakningen. Flera samnordiskt planerade övervakningsprogram har kunnatgenomföras delvis tack vare tillskott av medel från besparingarinom andra delar av verket.Ett samlat program för den framtida miljöövervakningens omfattning ochinriktning har på regeringens uppdrag utretts och redovisats avNaturvårdsverket (rapport 4543-1). Med programsom underlag har regeringen tillkallat en särskild utredare som granskat dagensmiljöövervakning och utarbetat förslag till verksamhetens fortsatta inriktning,omfattning, struktur och finansiering. Utredaren har överlämnat betänkandetÖvervakning av miljön (SOU 1997:34). Utredningen kommer att behandlas i denmiljöpolitiska propositionen som regeringen lämnar under våren 1998.I avvaktan på närmare klarlägganden i uppdrag och arbeten enligt ovan anserregeringen att medlen till miljöövervakningen för bör beräknasmed det belopp som avsatts för miljöövervakning. räknarregeringen preliminärt med en ökning med . Regeringen beräknarvidare sammanlagt för bidrag till , och Hembygdsförbundför visst arbete inom naturvård och miljöskydd.För avgasverksamheten beräknas oförändrat anslag. En översyn avfinansieringen av bilavgasverksamheten m.m. kommer att göras under hösten 1997.Regeringen avser återkomma till frågan i samband med vårpropositionen 1998.Regeringen beräknar anslaget för till sammanlagt 85 452 000 kr.Anslagsnivån bör i avvaktan på närmare beredning av underlagför beslut om den framtida miljöövervakningen preliminärt beräknas till 91 452000 kr.MotionernaI motion Jo220 (v) yrkas tillkännagivande att av de medel som finns anslagnaunder utgiftsområde 20 skall 2,2 miljoner anslås till ,till och tillHembygdsförbundet.I motion Jo731 (m) anförs att sambanden mellan miljöstörningar i haven ochnäringstillförseln, utsläpp av miljöföroreningar samt naturliga variationermåste klarläggas. Miljöövervakningen bör fortsätta i minst nuvarande omfattningoch den neddragning av övervakningen som främst sker på bör omprövas(yrkande 15).I motion Jo757 (kd) yrkas att anslaget tillförs utöverregeringens förslag för bl.a. fortsatta medel till det lokala Agenda 21-arbetet(yrkande 10 delvis). Härav bör öronmärkas till folkbildning ibioteknik. I övrigt bör fördelningen av medel inom anslaget göras på ett sådantsätt att Internationella försurningssekretariatet, tillförsäkras resurser så att man inte riskerar enreducering av nuvarande nivå.I motion Jo775 (v) yrkas tillkännagivande att en ny anslagspost med namnetBidrag till kommunala miljörådgivare skall införas (yrkande 4). Motionärernaanför att det är viktigt att det finns experter och sakkunniga som kan hjälpatill att svara på frågor eller ge tips och råd (yrkande 5). Kommuners ekonomiär ansträngd och utrymme saknas för den typen av hjälp. För att skapaförtroende för kommunens och statens miljöarbete är en satsning påmiljörådgivare viktig. Vidare yrkas att anslaget Bidrag till miljörådgivningtilldelas utöver regeringens förslag (yrkande 8 delvis).I motion Jo781 (kd) anförs att bygderörelsens engagemang viaFolkrörelserådet bör ges en framträdande plats i arbetet för ett uthålligtsamhälle (yrkande 1).