bet · GK01UbU9 · 1997-04-24 00:00:00 — Betänkandet handlar om ett åttiotal yrkanden om högskolefrågor av skilda slag,väckta i motioner under allmänna motionstiden . De rör bl.a.huvudmannaskap, styrningsprinciper, tillträdesfrågor, utbildningenstillgänglighet, sommaruniversitet, resurstilldelning, rättssäkerhet,jämställdhet och vissa utbildningars mål och innehåll.Samtliga motioner avstyrks. Reservationer har gjorts av alla partier utomsocialdemokraterna. 1996/97:Ub7 av m.fl. (v) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om folkligt universitet med distansutbildning.1996/97:Ub211 av m.fl. (m) vari yrkas7. att hos regeringen begär förslag om nya regler för antagningentill högskolan i enlighet med vad som anförts i motionen.1996/97:Ub247 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillgänglighet till högre utbildning.1996/97:Ub249 av m.fl. (fp, s, m, c, v, mp, kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den högre utbildningen av bl.a. lärare och socialarbetare inom deämnen som rör alkohol, narkotika och tobak.1996/97:Ub401 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildning avcytologassistenter.1996/97:Ub403 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att fullgjordtotalförsvarsplikt och befälsutbildning ges ett meritvärde i arbetslivet ochför tillträde till högre utbildning.1996/97:Ub404 av () vari yrkas3. att hos regeringen begär en utredning om hur antalet studerandepå de långa och kvalificerade akademiska utbildningarna skall kunna ökas,som kursplanerna internationaliseras i enlighet med vad som anförtsi motionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att målsättningen för universitetsutbyggnaden bör vara tvåuniversitet per miljon invånare,5. att hos regeringen begär en utredning om hur kvalificeradutbildning skall kunna göras attraktiv och lönsam i enlighet med vad somanförts i motionen.1996/97:Ub407 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att läkarutbildningen och alla vårdutbildningar åläggs att ha ettkönsperspektiv i undervisningen.1996/97:Ub410 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att granska systemet föranslagsgivning till den högre utbildningen.1996/97:Ub411 av m.fl. (m) vari yrkas13. att hos regeringen begär förslag som innebär att samtligaoffentliga enheter för högre utbildning skall ha staten som huvudman ienlighet med vad som anförts i motionen,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om styrelserna vid universitet och högskolor,16. att hos regeringen begär förslag om vilka högre lärosäten somkan övergå till enskilt fristående huvudmannaskap i enlighet med vad somanförts i motionen.1996/97:Ub420 av () vari yrkas att hos regeringen begärförslag till sådan ändring att möjligheterna vid och iUmeå att etablera ett och enforskarskola inom miljöforskningsområdet utreds.1996/97:Ub423 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bristen på cytologassistenter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av åtgärder för att stimulera forskning och förbättrautbildningen rörande de reumatologiska sjukdomarna.1996/97:Ub425 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ekvivalering vid Högskoleverket.1996/97:Ub426 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omvikten av samarbete mellan den högre utbildningen och lokalautbildningsaktörer.1996/97:Ub430 av m.fl. (c, m, fp, v, mp) vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag om att universitet och högskolor skall varaskyldiga att erbjuda alternativ i de fall djurförsök förekommer inomutbildningar som inte syftar till direkt yrkesförberedande kunskap med adekvatförsöksdjursteknisk träning.1996/97:Ub433 av m.fl. (s) vari yrkas att hosregeringen begär en utredning av möjligheterna att starta ett pilotprojekt fördistansutbildning i Norrbotten.1996/97:Ub434 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behörighetsgivande utbildningför kvinnor.1996/97:Ub436 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att utbildacytologassistenter.1996/97:Ub437 av () vari yrkas att hos regeringenbegär en utredning av hur samhällets resurser bättre skall kunna samordnas föratt utveckla de regionala yrkeshögskolorna i enlighet med vad som anförts imotionen.1996/97:Ub441 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av adekvatutbildning för cytologassistenter.1996/97:Ub442 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om rätten till studieuppehålli högre utbildning.1996/97:Ub443 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om den socialasnedrekryteringen till högre utbildning.1996/97:Ub444 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om högskolornas skyldighetatt ge bindande förhandsbesked om tillgodoräknande vid studier utomlands.1996/97:Ub447 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande avhögskoleutbildning inom socialförsäkringsadministrationen.1996/97:Ub459 av m.fl. (v) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ANT-undervisning,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sommaruniversitet,8. att hos regeringen begär en utredning om studentersrättssäkerhet enligt vad i motionen anförts.1996/97:Ub462 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av enöversyn för en rättvisare resurstilldelning mellan landets universitet.1996/97:Ub464 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fördelningen mellan universiteten av medel för forskning ochforskarutbildning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ersättning för lokalkostnader och resurser för tjänster och drift,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att regeringen utan dröjsmål upptar förhandlingar kringen översyn av avtalet om samarbete om läkarutbildning och forskning m.m.1996/97:Ub465 av () vari yrkas att hosregeringen begär en utredning om ett trespråkigt Europauniversitet, i enlighetmed vad som anförts i motionen.1996/97:Ub476 av och () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om att intagningen tillläkarutbildningen reduceras ytterligare och att medel överförs till enutvidgad specialistutbildning i enlighet med vad som anförts i motionen.1996/97:Ub481 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om förlängning avarbetsterapeuters utbildning med anledning av behovet av ökadpraktiktjänstgöring.1996/97:Ub482 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om investeringar och inköp vid i /97:Ub483 av m.fl. (fp) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att åter låta högskolor och universitet ansvara för antagningen avstudenter,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning om friare antagning till högre utbildning,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om planering för fler universitet fram ,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en parlamentarisk utredning om långsiktig utveckling av svenskthögskoleväsende,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det angelägna i att pröva distansundervisningens möjligheter motbakgrund av ny teknik.1996/97:Ub485 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av förändringar i arkitektutbildningen.1996/97:Ub486 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillståndför berörda myndigheter att bilda /97:Ub489 av och (s, c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omnödvändigheten av en översyn av hur antalet äldre studenter vid de nyahögskolorna kan ökas.1996/97:Ub499 av () vari yrkas att hos regeringenbegär att förutsättningarna för att ge högskolestatus utreds.1996/97:Ub500 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av attutveckla pågående försök med IT-baserad undervisning på högskolenivå.1996/97:Ub504 av m.fl. (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en virtuell högskola.1996/97:Ub512 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den centrala styrningen av högskolan normalt skall ske i formav målsättningar och ej genom regler och direktiv,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den centrala regleringen av antagningsförfaranden bör begränsastill att gälla krav på mångfald och jämställdhet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att staten utöver vad som gäller dessutom skall garanteraavgiftsfri högre utbildning och främja ett nationellt utbildningsutbud,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att universitet och högskolor skall åläggas informationsplikt omsina kurser och utbildningar till den myndighet som har informationsansvar förlandets högre utbildning,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att studieorganisationen bör erbjuda studenterna stor ämnesfrihetoch ge utrymme för personliga kombinationer,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om informationstekniken i undervisningen,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att på försök införa en propedeutisk kurs med bl.a. kunskaps- ochvetenskapsteori samt etik vid något eller några lärosäten,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skolan måste ha som mål att motverka traditionella könsrollermen medverka till att bekräfta könsidentiteter,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om studenternas rättssäkerhet.1996/97:Ub514 av m.fl. (mp) vari yrkas21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillsättande av en utredning som närmare skall granska universitetsoch högskolors yrkesutbildningar med särskild prövning av olikayrkesutbildningars naturliga hemvist,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en utredning som skall framlägga förslag om ordnadutbildning vid universitet och högskolor av ekotekniker, miljöekonomer ochmiljö- och hälsoskyddsinspektörer,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppdrag till nya kanslersämbetet att sammanställa en bruksanvisningför universitets- och högskoleutbildningar lämpad för studenter vid studievaloch för arbetsmarknaden som vägledning vid planering av personalbehov,31. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppdrag till att i samverkan med universitet ochhögskolor föreslå nya organisationsformer i syfte att möjliggöra effektivarationaliseringar i verksamheterna vid universitet och högskolor.1996/97:L713 av m.fl. (mp) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att högskolelagens portalparagraf skall kompletteras med attutbildningen skall förmedla kunskaper om miljön,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall inrikta befintliga utvecklingsanslag påintegrerade miljöinslag i utbildningar inom information, journalistik ochmedier.1996/97:Sf625 av m.fl. (kd) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildningsalternativ med stark ställning för det finska språketinom viss yrkes- och högskoleutbildning och om tillvalsalternativ iyrkesinriktade svenskspråkiga utbildningar för finskspråkiga elever,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att rusta upp de finska institutionerna viduniversiteten.1996/97:Sf632 av m.fl. (c) vari yrkas6. att hos regeringen begär förslag till sådan utbildning somanförts om ekvivalering av utländska examina.1996/97:Sf633 av () vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ta vara på invandrares utländska utbildningar.1996/97:T215 av () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ta initiativ till att utreda formerna för en till Linköpingsuniversitet i anknuten Östersjöakademi för samordning avkvalificerat utbildnings- och utvecklingsarbete med sikte på Östersjöområdetsutveckling.1996/97:T616 av () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en samordnad sjöfartshögskola.1996/97:A432 av m.fl. (c) vari yrkas22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om decentraliserad utbildning.1996/97:A813 av m.fl. (mp) vari yrkas2. att beslutar om sådan ändring i 11 kap. högskoleförordningenatt sexuella trakasserier inbegrips såsom störande beteende.1996/97:A814 av m.fl. (s) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ett könsperspektiv skall integreras i utbildningspolitiken,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utbildningsresurserna skall fördelas rättvist mellan könen.1996/97:A821 av m.fl. (kd) vari yrkas18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att studie- och yrkesvägledare i sin utbildning måste fågrundläggande jämställdhets- och genusundervisning,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utvärdera avhopp av underrepresenterat kön vid olikautbildningar,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att högskolans jämställdhetsplaner skall omfatta även studenter,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om studenters behov av skydd mot sexuella trakasserier. I det följande behandlar utskottet 81 yrkanden om skilda högskolefrågor imotioner som väcktes under allmänna motionstiden 1996.1. Övergripande frågor om huvudmannaskap och styrningEnligt motion 1996/97:Ub411 (m) yrkande 13 bör huvudmannaskapet för högreutbildning och forskning ligga hos staten eller hos enskilda huvudmän.Motionärerna vänder sig mot nuvarande system, där landsting harhuvudmannaskapet för vissa utbildningar och även planerar och finansierar vissforskning. Detta innebär enligt deras mening risker för dubbelarbete ochforskningsprojekt som grundar sig på för smala eller otillräckligaproblemformuleringar, vilket inte gynnar kvaliteten. De vill därför attriksdagen hos regeringen skall begära förslag som innebär att samtligaoffentliga enheter för högre utbildning skall ha staten som huvudman. Vidareanser de (yrk. 16) att fler lärosäten bör ges möjlighet att övergå ifristående form, eftersom ombildningen av ochHögskolan i till stiftelser visat sig ge goda resultat. Som lämpligkandidat för övergång till fristående form nämner motionärerna Kungl. Tekniskahögskolan.U t s k o t t e t avstyrker yrkandena med hänvisning till följande.Riksdagen godkände ett förslag från den dåvarande regeringen atthuvudmannaskapet för vårdhögskolorna skulle kunna få variera, och att fråganom en eventuell förändring av det landstingskommunala huvudmannaskapet skulleregleras genom avtal mellan staten och var och en av de dåvarande huvudmän somönskade en förändring (prop. 1993/94:177, bet. UbU13, rskr. Hittillshar regeringen godkänt avtal med sju landsting om överföring till statlighögskola, och ytterligare tre sådana avtal har slutits och avvaktarregeringens godkännande. Regeringen gav i uppdrag tillHögskoleverket att lämna underlag till hur en nationell struktur förvårdhögskoleutbildningen borde utformas. I uppdraget ingick bl.a. att utredaom staten bör ta ansvar för vissa vårdutbildningar , och i så fallför vilka. Uppdraget redovisades i rapporten inomvård och omsorg (rapportserie : 2 R). Där rekommenderarHögskoleverket regeringen att förhandla med samtliga de landsting som önskarföra över ansvaret för att anordna vårdhögskoleutbildningar till den statligahögskolan. Ärendet bereds nu i . Utskottet anser inte attriksdagen har fått anledning att ändra det ställningstagande som gjordesenhälligt sedan.Riksdagen beslutade om en ändring i hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763) som klarlägger att landstingen har en rätt och enskyldighet att bedriva klinisk forskning på hälso- och sjukvårdens område samtfolkhälsovetenskaplig forskning (prop. 1996/97:5, bet. SoU6, rskr. 59).När det gäller förslaget att fler offentliga högskolor skall övergå ifristående form noterar utskottet att de genomfördastiftelsebildningarna förutsatte ett kapital, som då hämtades ur de avveckladelöntagarfonderna. Hur motsvarande kapital nu skulle kunna överföras vid enombildning till stiftelse av t.ex. Kungl. Tekniska högskolan berörs inte imotionen. Utskottet anser inte att bör ta initiativ till ombildningav fler högskolor till stiftelser.I motion 1996/97:Ub512 (kd) begärs ett tillkännagivande till regeringen om attden centrala styrningen av högskolan bör ske i form av målsättningar och integenom regler och direktiv (yrk. Motionärerna beklagar att regeringen ipraktiken begränsar den frihet som universitet och högskolor vunnit.De nämner särskilt de nya bestämmelserna om antagningen till högskolan.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena. De förändringari högskoleförordningen som motionärerna vänder sig mot har vidtagits ienlighet med riktlinjer som godkände vid föregående (prop.1995/96:184, bet. UbU11, rskr. Syftet med ändringarna har varit attskapa ett system som är tydligt, överblickbart och rättssäkert för de sökandetill universitet och högskolor.I samma motion, yrkande 3, anförs att staten, utöver vad som gäller ,även skall garantera en avgiftsfri högre utbildning och främja ett nationelltutbildningsutbud.U t s k o t t e t anser att yrkandet redan är tillgodosett och avstyrkerdet därför. Avgiftsfrihet i den högre utbildningen är föreskriven i 1 kap. 10§ högskoleförordningen (1993:100, ändrad på denna punkt 1995:944), och denhelt övervägande delen av den högre utbildningen bedrivs vid offentligahögskolor som får utbildningsuppdrag och finansiering av staten.Samma motionärer föreslår också (mot. 1996/97:Ub512 yrk. 4) att universitetoch högskolor skall åläggas informationsplikt om sina kurser och utbildningartill den myndighet som har ansvar för landets högre utbildning.U t s k o t t e t anser att även detta yrkande redan är tillgodosett ochdärför bör avslås. Regeringen har i regleringsbrev för budgetåret 1997föreskrivit att universiteten och högskolorna skall informera om sinutbildning och forskning. Alla svenska universitet och högskolor, samt andrautbildningsanordnare som har examensrättigheter, medverkar medstudieinformation i en utbildningsdatabas kallad ASKen. ochhögskola ger där en utförlig presentation av den egna verksamheten samtuppgifter om bl.a. studievägledning och utbildningsansvariga, om studentkårer,studentbostäder m.m. ASKen innehåller sammantaget mer än 10 000utbildningsprogram och kurser med beskrivningar. har detsamordnande ansvaret. Databasen finns tillgänglig dels på cd-rom, dels påInternet. Enligt vad utskottet erfarit har verket inte förmärkt någonmotvillighet från högskolornas sida att lämna material till ASKen. Det ärrespektive lärosäte som ansvarar för att den egna informationen i ASKen ärkorrekt och aktuell. Cd-romversionen, som uppdateras ochkostar , har f.n. ca 500 prenumeranter. Dessa är huvudsakligenarbetsförmedlingar, infotek, studievägledningsexpeditioner och liknande. Underterminstid uppgår antalet besök till ASKens hemsida på Internet till ca 50 000per månad. har vidare i början av detta år givit utStudenthandboken, som sänts eller delats ut till alla elever i sista årskurseni gymnasieskolan och även finns att få gratis på arbetsförmedlingar och hosstudievägledare. I ges grundläggande information omhögskolestudier och översiktlig beskrivning av utbildningsutbudet vid de olikalärosätena. - Verket för högskoleservice (VHS) arbetar påregeringens uppdrag med att utforma ett datorbaserat system för antagning avstudenter till högskoleutbildning. Ansvaret för antagningen vilar pårespektive lärosäte. Det system som VHS förbereder skall säkerställamöjligheterna för allmänhet och antagningsmyndigheter att få överblick översökande och antagningsmöjligheter och kunna användas för ett rationellturvals- och antagningsförfarande. Det skall därför enligt regeringens beslutgöras obligatoriskt för alla lärosäten att lämna uppgifter i det datorbaseradesystemet. Regeringen har markerat att det är önskvärt att informationen tillde sökande från detta system enkelt kan kopplas till datorbaserad informationsom tillhandahålls av Högskoleverket.I motion 1996/97:Ub411 (m) yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande tillregeringen om att högskolestyrelserna skall vara professionella. Ingen börväljas till en högskolestyrelse enbart på grund av ett politisktförtroendeuppdrag, heter det i motionen.U t s k o t t e t avstyrker yrkandet. De som utses av regeringen att ingå ihögskolestyrelser bör enligt högskolelagens 2 kap. 4 § vara personer medbakgrund i sådan verksamhet som är av betydelse för högskolans utbildnings-eller forskningsuppdrag. Regeringen anmälde 1995(prop. 1994/95:100 bil. 9, bet. UbU15, rskr. 353) sin avsikt att kompletterahögskolestyrelserna med politiska företrädare för nationella, regionala ellerlokala intressen. Så skedde också. Motivet var att högskolan inte har råd attundvara den kompetens och den kunskap om det omgivande samhället som dessabesitter. Utskottet har inget att invända mot den bedömningen. Utskottetnoterar också att regeringen aviserat en proposition detta år omhögskolans lednings- och befattningsstruktur.2. Studiernas organisation m.m.FlexibilitetEnligt motion 1996/97:Ub512 (kd) yrkande 6 bör studieorganisationen erbjudastudenterna stor ämnesfrihet och ge utrymme för personliga kombinationer.U t s k o t t e t anser att ett tillkännagivande av denna innebörd äröverflödigt och att yrkandet bör avslås. Att den grundläggandehögskoleutbildningen är uppbyggd av kurser har till syfte just att möjliggöraalla slag av kombinationer. Kursutbudet och dess eventuella organisation isammanhållna studieprogram beslutas av varje lärosäte. Det finns inganationella bestämmelser som hindrar personliga kombinationer, t.ex. av kurserfrån helt skilda fakultetsområden.Rekrytering och tillträdeVarje lärosäte bör enligt motion 1996/97:Ub211 (m) yrkande 7 ansvara förantagningen till och förkunskapskraven för sina utbildningar och kunna utformakraven med koppling till de förkunskaper utbildningen kräver.U t s k o t t e t avstyrker yrkandet. Som nämnts godkände riksdagenvid förra de riktlinjer för behörighet till högre utbildning somregeringen föreslagit (prop. 1995/96:184, bet. UbU11, rskr. 264).Högskoleförordningen har ändrats i enlighet därmed (SFS 1996:984). De nyareglerna för särskild behörighet innebär att fastställer s.k.standardbehörigheter som skall tillämpas i fråga om utbildningar som vändersig till nybörjare i högskolan.