bet · GK01SoU8 · 1997-02-13 00:00:00 — De förutsättningar förförvarstagande som förut gällde för utlänningar under gäller nuutlänningar under . Slutligen har nya regler införts bl.a. om att barnskall höras i utredningarna samt avseende verkställighet av beslut omavvisning av barn.Även i har införts uttryckliga bestämmelser om barns rätt attkomma till tals i mål och ärenden om bland annat vårdnad och umgänge, om attdomstolen vid avgörandet av vad som är barnets bästa skall ta hänsyn tillbarnets vilja med beaktande av barnets ålder och mognad samt att den somverkställer utredning, om det inte är olämpligt, skall söka klarlägga barnetsinställning och redovisa den för rätten. Lagändringarna trädde i kraft den 1januari 1996 (prop. 1994/95:224, bet. 1995/96:LU2).Regeringen beslutade att under entvåårsperiod får fördela sammanlagt , dvs. 10 miljonerkronor , ur Allmänna arvsfonden till i första handfrivilligorganisationer för projekt som ökar kunskaperna om barnkonventionenbland förtroendevalda och anställda i kommuner och landsting. Regeringenanförde i sitt beslut att frivilligorganisationernas liksom Barnombudsmannenserfarenheter och kunskaper bör tas till vara i ett brett informationsprogramriktat mot förtroendevalda och personal som i sitt arbete kommer i kontakt medfrågor som berör barns levnadsvillkor och förutsättningar till en godutveckling. kommer att ansvara för samordningen av projektet.Barnombudsmannen () inrättades . skallsärskilt ägna uppmärksamhet åt att lagar och författningar samt derastillämpning stämmer överens med åtaganden enligt . BOskall fr.o.m. även informera om och tainitiativ till samordning och utveckling av samhällets förebyggande insatserinom området barns och ungas säkerhet. Ombudsmannen har också enopinionsbildande och attitydpåverkande roll. I sin verksamhet skall BO bl.a.följa och delta i den allmänna debatten med särskild tonvikt på frågor som rörutsatta barn och barns delaktighet och medinflytande. BO skall vidare samordnaett nationellt arbete i mobbningsfrågor och hålla samman olika typer avsektorsövergripande uppföljningsstudier om villkoren för barn och unga. Varjeår skall BO lämna en rapport till regeringen. Utöver en beskrivning avverksamheten skall rapporten ta upp frågor som BO anseratt regeringen behöver uppmärksamma.Ett av mål är att och dess grundläggandeprinciper skall vara kända bland barn och unga, beslutsfattare,barnprofessionella och allmänheten. Information om är därfören grundläggande uppgift för BO och spelar en framträdande roll iombudsmannens verksamhet. BO bedriver informationsarbete med t.ex.framträdanden och konferenser samt insatser som riktar sig till olikautbildningar och producenter av utbildningsmaterial.Enligt regleringsbrev för skall BO senast den 1 november1997 ta fram en informationsskrift om hur kommunerna kan arbeta med attintegrera i sin verksamhet samt därvid lyfta fram exempel påhur barns och ungas åsikter och inflytande bäst kan tas till vara.Justitieutskottet behandlade i betänkande 1994/95:JuU14 motioner om utbildningav poliser och jurister i olika ämnen, bl.a. om barnkonventionen.Justitieutskottet konstaterade att denna fråga ingår i den grundläggandepolisutbildningen, att erbjuder vidareutbildningar av olikaslag samt att polisen på regional och lokal nivå anordnar diverseutbildningsaktiviteter inom olika områden för personalen. Beträffandedomstolarnas personal framhöll utskottet att anordnarutbildningar i olika frågor. Utskottet anförde att det rent allmänt i förstahand måste ankomma på de myndigheter m.m. som är verksamma på området att taställning till vilka utbildningsinsatser för personalen som bör prioriteras.Beträffande utbildning om uttalade justitieutskottet attkonventionen självklart skall sätta sin prägel på allt arbete som rör barn,inte minst inom rättsväsendet, men att detta när det gällde rättsväsendet iförsta hand innebär att regelsystemet skall uppfylla konventionens krav.Enligt utskottets mening fanns det ingen anledning för att ta någotinitiativ i frågan varför motionen avstyrktes. följde utskottet.Regeringen har genom beslut givit i uppdrag attgöra de internationella deklarationer och rekommendationer som Sverigeförbundit sig att beakta kända i skolan.År 1991 fick regeringens uppdrag att utarbeta ettåtgärdsprogram för att höja kompetensen och utveckla ett barnperspektiv iarbetet med utsatta barn, Barn i fokus-projektet. Uppdraget redovisades ioktober 1995. Enligt uppdraget till skulle satsningen ta siktepå att öka medvetenheten hos socialarbetare och andra som arbetar med utsattabarn och att tydliggöra skyldigheten att i första hand agera till barns skyddoch sätta barns bästa i främsta rummet.Enligt från projektet är barnkompetensenallmänt sett låg bland berörd personal. Socionomutbildningen är engeneralistutbildning som inte alltid ens ger elementära kunskaper om barn,konstaterar styrelsen. Förutom en grundläggande introduktion i arbetet medutsatta barn/barnfamiljer, som arbetsgivaren har ansvar för, behövs merkvalificerad fortbildning för dem som vill bli experter på detta område.Vidare behövs enligt styrelsen en kontinuerlig kompetensutveckling på så sättatt personalen ges möjlighet att hålla sig à jour med forskning och utvecklinginom området barn som far illa.Projektet har bl.a. givit ekonomiskt stöd till 27 försöksprojekt, arrangerattvå satellitkonferenser, finansierat 20-poängskurser vid socialhögskolorna iStockholm, och , gjort kartläggningar och utredningar samtpresenterat rapporter. Barn i fokus-projektets satsning på utbildning harresulterat i att en fristående 10-poängskurs vid i permanentats samt att masterskurser om 10 poäng om socialt arbete medutsatta barn respektive om barns rättsliga ställning har inrättats i . anordnar 20-poängskurser om socialt arbete med barn för akademiker med erfarenhet avarbete med barn. Även vid i kan yrkesverksammafortbilda sig inom området utsatta barn. påpekar emellertid islutrapporten att tillgången till kvalificerad vidareutbildning inom områdetutsatta barn, trots dessa nya satsningar, kommer att vara begränsat samt attdetta inte är acceptabelt.Socialtjänstkommittén anför i sitt huvudbetänkande att socialsekreterarnautbildas till generalister och i grunden inte är några experter på barn. Derasyrkeskompetens vilar på kunskaper om både samhälle och individ, vilket ger demgoda förutsättningar att tillämpa en helhetssyn i arbetet med enskildaindivider och familjer. Generellt kan enligt kommittén påstås attsocialsekreterarnas grundutbildning gör att de är beroende av experter inomandra verksamheter för att kunna avgöra vad som är bäst för det enskildabarnet, vilket förutsätter bl.a. ett väl fungerande samarbete mellansocialtjänsten och den barn- och ungdomspsykiatriska verksamheten.I artikel 12 stadgas att konventionsstaterna skalltillförsäkra det barn som är i stånd att bilda egna åsikter rätten att frittuttrycka dessa i alla frågor som rör barnet, varvid barnets åsikter skalltillmätas betydelse i förhållande till dess ålder och mognad. För dettaändamål skall barnet särskilt beredas möjlighet att höras, antingen direkteller genom företrädare eller ett lämpligt organ och på ett sätt som ärförenligt med den nationella lagstiftningens procedurregler, i alla domstols-och administrativa förfaranden som rör barnet.Ungdomars rätt till medinflytande inom miljö- och utvecklingsområdet harfastslagits i , det handlingsprogram som antogs vid ommiljö och utveckling i . I kapitel 25 i agendananges att det är av största vikt att ungdomar deltar på alla nivåer inombeslutsprocessen eftersom den påverkar deras liv och innebärkonsekvenser för deras framtid. Varje land bör därför i samråd med sinaungdomsgrupper inleda en process för att främja en dialog mellanungdomsgrupperna och regeringen och andra beslutande instanser på alla nivåer.Man bör även skapa mekanismer som ger ungdomen tillgång till information ochtillfälle att ge sina synpunkter, anförs det vidare.Regeringen kommer att avlämna en nationell rappport till FNom hur handlingsprogrammet följs på olika nivåer i det svenska samhället.En av uppgifter är att sätta fokus på frågor som rör barnsoch ungas deltagande och inflytande i samhället. BO verkar för att barn ochunga själva skall kunna komma till tals. Att föreslå modeller förmedinflytande i skola och samhälle är en av BO:s viktigaste uppgifter. Iombudsmannens årsrapport föreslog BO att det för kommunens beslutandeorgan, i alla frågor som berör barn och unga, skall föreligga en skyldighetatt under ärendets handläggning inhämta synpunkter från kommunens ickeröstberättigade barn och unga, i den utsträckning som bedöms nödvändig. BOvidhöll sin ståndpunkt i årsrapporten 1996.Under våren 1995 gjorde en enkätundersökning som besvaradesav av landets kommuner. Resultatet sammanställdes i rapporten spaningefter - en kommunstudie. Enligt undersökningen har avkommunerna fattat beslut om formerna för barns och ungas inflytande i denkommunala beslutsprocessen. I de fall där sådana former fanns var målgruppennästan uteslutande ungdomar mellan medan de yngre barnensmöjligheter till inflytande var i det närmaste obefintliga.Svenska Kommunförbundet, , och StiftelsenGlobträdet har påbörjat ett arbete med att fläta sammanbarnkonventionen och . Organisationerna menar att FN-dokumentengriper in i varandra, ger uttryck för samma grundsyn och har en gemensammålsättning, det hållbara samhället för alla. Avsikten är att verka för enbättre samordning mellan aktörer på alla nivåer i samhället, att stödja ochutveckla dialogen mellan olika aktörer på lokal nivå samt att inspirerakommuner, näringsliv, organisationer och enskilda medborgare att samarbetakring och Agenda 21.Ungdomsstyrelsen har som ett av sina övergripande mål att verka för att ungamänniskor görs delaktiga i samhällsutvecklingen. Styrelsen arbetar sektors-övergripande och har en kontinuerlig kontakt med kommunerna när det gäller attfölja ungdomars villkor i samhället.Den parlamentariska ungdomspolitiska kommittén (C 1995:10) har bl.a. i uppdragatt föreslå åtgärder för att stärka ungdomars möjligheter till inflytande påolika nivåer i samhället. Utredningen skall redovisa sitt uppdrag senast den28 . I direktiven anges att ungdomstiden för de flesta innebärett starkt engagemang och en markerad vilja att påverka sin framtid samt attengagemanget ofta kännetecknas av stor kreativitet. Denna kraft ochkreativitet har enligt direktiven inte bara betydelse för enskilda individerutan är också en resurs för samhället i stort. Ungdomars kraft och idéer måstebättre tas till vara inom en rad olika samhällsområden och nya generationerkänna att det finns positiva förväntningar på såväl deras idéer som derasförmåga. Ungdomar måste uppmuntras att tidigt ta del av de rättigheter ochskyldigheter som tillhör alla myndiga medborgare, anförs det.I skolkommitténs delbetänkande Inflytande på riktigt (SOU 1996:22) föreslåsbl.a. att bestämmelserna om elevernas rätt till inflytande i skolan skärps.Ärendet är under beredning i Regeringskansliet.Enligt 7 kap. 2 § regeringsformen skall vid beredningen av regeringsärendenbehövliga upplysningar och yttranden inhämtas från berörda myndigheter. I denomfattning som behövs skall tillfälle lämnas sammanslutningar och enskilda attyttra sig.I 3 kap. 2 § tredje stycket riksdagsordningen stadgas att proposition medförslag om nytt eller väsentligen höjt anslag eller om sådana riktlinjer förviss statsverksamhet som avses i 9 kap. 7 § RF (princip- ochorganisationsbeslut) bör innehålla uppskattning av framtida kostnader för detändamål som förslaget avser.Genom verksledningsbeslutet (prop. 1986/87:99, bet. 1986/87:KU29, rskr. 226)har regeringen dragit upp vissa riktlinjer för hur arbetet med att utformalagar och andra föreskrifter skall bedrivas. Innan föreskrifter beslutas skallman så långt som möjligt bedöma vilka kostnader och övriga effekter somtillämpningen kan leda till för staten, kommunerna och den privata sektorn(prop. s. 28 f.).Enligt artikel 4 i skall konventionsstaterna vidta allalämpliga lagstiftnings-, administrativa och andra åtgärder för att genomförade rättigheter som erkänns i konventionen. I fråga om ekonomiska, sociala ochkulturella rättigheter skall staterna vidta sådana åtgärder med utnyttjandetill det yttersta av sina tillgängliga resurser och, där så behövs, inom ramenför internationellt samarbete.Frågan om konsekvensanalyser har behandlats avkonstitutionsutskottet. bereddes övriga utskott tillfälle att yttrasig beträffande konsekvensanalyser i propositioner avlämnade under 1993.Socialutskottet (1993/94:SoU1y) framhöll vikten av att arbetet med attutveckla kostnads- och konsekvensanalyserna fortsatte. Redovisningen ipropositionerna av kostnader och andra konsekvenser av förslagen bör göras såutförliga att utskottet kan göra en reell bedömning av konsekvenserna av deframlagda förslagen och även bedöma regeringens beräkningsunderlag, anfördesdet. påpekade i sitt betänkande 1993/94:KU30 att detvid ett flertal tillfällen framhållit vikten och betydelsen av attpropositionerna innehåller genomarbetade konsekvensanalyser. Utskottetframhöll att arbetet med konsekvensanalyser måste fortsätta och att enutveckling måste ske. Riktlinjer och metoder för analysernas utformning måsteutvecklas. Härvid borde hänsyn tas bl.a. till att konsekvensanalyserna kanunderlätta såväl som regeringens efterföljande utvärderings- ochuppföljningsarbete, anfördes det. Utskottet utgick från att regeringen vidsina överväganden av åtgärder för fler och bättre konsekvensanalyser skullekomma att uppmärksamma det behov av förbättringar som påvisats genomutskottets granskning. Enligt utskottets mening borde regeringens övervägandenäven omfatta frågan om ett utvecklingsarbete beträffande riktlinjer ochmetoder för analyser. Utskottet utgick från att regeringen i detta arbeteskulle beakta de synpunkter som framförts av övriga utskott. Avslutningsvisangav att det avsåg att återkomma till frågan omkonsekvensanalyser i kommande granskningsarbete.I huvudbetänkande föreslås en ny bestämmelse isocialtjänstlagen om ansvar för att sociala konsekvensanalyserkommer till stånd. En sådan analys skall göras inför ett beslut om störreförändring av fysisk miljö eller av kommunens verksamhet om beslutet kan antasmedföra betydande konsekvenser för den sociala miljön eller enskildaslevnadsförhållanden. Till betydande sociala konsekvenser hör enligt kommitténsmening t.ex. förändrade ekonomiska villkor samt stora förändringar avvardagsvillkoren. Konsekvensanalyser behövs för att väga nyttan av deföreslagna åtgärderna mot kostnaderna och eventuella negativa effekter förvissa kommuninvånare. De behövs också för att väga alternativa åtgärdsförslagmot varandra samt för att erhålla ett underlag för utvärderingar ochuppföljningar av de insatser som gjorts, menar kommittén.I samband med att avlämnade sin rapport i förändringstider (följer upp och utvärderar 1994:4)till regeringen framhöll styrelsen att det är synnerligen viktigt attkommunerna i fortsättningen beaktar behovet av långsiktiga förändrings- ochbesparingsstrategier och därvid bl.a. gör besparingarna utifrån etthelhetsperspektiv på kommunens samlade verksamhet för barn och ungdomar, görsociala konsekvensbeskrivningar före besluten, gör medvetna resursfördelningarmellan bostadsområden, sektorer och grupper samt följer upp och utvärderareffekterna av förändringarna.I regleringsbrev för har fått i uppdrag attgöra en uppföljning av rapporten i de delar som styrelsen finner mestangeläget. Uppdraget skall avrapporteras den 1 mars 1998.Socialstyrelsen skall enligt regleringsbrevet vidare följautvecklingen inom barnomsorgen och särskilt beakta dess kvalitet. Styrelsenskall även följa hur situationen för särskilt utsatta barngrupper utvecklasoch verka för att förändringar inom den kommunala sektorn genomförs medrespekt för barnets bästa.Barnombudsmannen, som medverkade i arbetet med rapport1994:4, har i sin årsrapport föreslagit att regeringen i samband medbudgetpropositionen redovisar ett centralt måldokument som beskriverregeringens samlade syn på barn- och ungdomspolitiken och ger en överblicköver departementets insatser på barn- och ungdomsområdet. I rapporten föreslåsockså att kommunerna i särskilda barn- och ungdomspolitiska handlingsplanerblir skyldiga att redovisa hur intentioner och de nationellamålen kan uppfyllas på den kommunala nivån. Enligt BO behövs särskildakonsekvensbeskrivningar med bedömningar av vilka effekter de kommunalabesluten får för barn och unga i förhållande till deras egna rättigheter ochbehov.I betänkande 1996/97:SoU1 framhöll utskottet, mot bakgrund av att kommunernasvarar för större delen av omsorgen om barn och ungdomar, vikten av attkommunala besparingar genomförs med tillbörlig hänsyn till barnets bästa,särskilt när det gäller de barn som är mest utsatta.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin uppfattning att bestämmelserna och intentionerna iFN:s barnkonvention måste beaktas på alla nivåer i samhället i arbetet medfrågor som rör barn och barns rättigheter. Utskottet har vidare erfarit attregeringen i den kommande propositionen om ändringar i socialtjänstlagen avseratt föreslå ett nytt stycke i 1 § angående mål om att barnetsbästa skall sättas i främsta rummet när åtgärder rör barn.Sverige har genom att ratificera åtagit sig att görakonventionsbestämmelserna allmänt kända. Arbete med detta syfte pågår redan.Det är bl.a. en viktig uppgift för att sprida kunskap ombarnkonventionen och dess grundläggande principer. En särskildinformationskampanj för att öka kunskapen om konventionen hos förtroendevaldaoch anställda ute i kommunerna har påbörjats. harvidare påbörjat ett arbete med syfte att höja kompetensen hos socialarbetareoch andra yrkesgrupper som arbetar med utsatta barn. Möjligheterna till ut-och fortbildning på området har ökat. Enligt vad utskottet erfarit kommerregeringen i den nya socialtjänstpropositionen att poängtera betydelsen avkompetens och kunskapsutveckling samt föreslå en bestämmelse om att personaleninom skall ha lämplig utbildning och erfarenhet. Utskottetförutsätter att arbetet med att öka kompetensen hos dem som handlägger ärendensom rör barn fortsätter. Något initiativ från sida med anledning avmotionerna So624 (s) och So658 (fp) yrkandena 2 och 3 behövs inte. Yrkandenaavstyrks.Utskottet anser det angeläget att det förebyggande arbetet bland barn ochungdomar i kommunerna stärks. Barn- och ungdomspolitiska handlingsplaner påkommunal nivå kan vara ett steg i rätt riktning mot att förbättra barnenssituation. arbetar med en idéskrift om hurbarnkonventionen kan användas och tillämpas som ett underlag i kommunalplanering. Information kommer som påpekats att riktas tillförtroendevalda och anställda i kommunerna. Motion Ub245 (v) yrkandena 3 och 4får i huvudsak anses tillgodosedd. Yrkandena avstyrks därför.En av grundläggande principer är barnets rätt att framförasina åsikter och få dem respekterade. I fastslås ungdomars rätt tillmedinflytande inom miljö- och utvecklingsområdet. genomför förnärvarande en bred översyn av hur svensk lagstiftning och praxis förhåller sigtill bestämmelserna i . Som tidigare nämnts harBarnombudsmannen fått i uppdrag av regeringen att vidta särskilda åtgärder föratt kommunerna skall integrera i sin verksamhet. Ett arbetepågår inom , och vissafrivilligorganisationer med syfte att fläta samman och Agenda21. har föreslagit ett utökat inflytande för eleverna i skolan,bl.a. vad gäller arbetsmiljön. Den ungdomspolitiska kommittén har till uppgiftbl.a. att föreslå åtgärder för att stärka ungdomars möjligheter tillinflytande på olika nivåer i samhället. Motion So812 (mp) yrkandena 4 och 5får därmed anses tillgodosedd och avstyrks därför.Utskottet vidhåller sin tidigare inställning att det är angeläget attregeringens propositioner innehåller konsekvensanalyser. Bland annatSocialstyrelsen har framhållit vikten av kommunala konsekvensanalyser.Styrelsen kommer att följa upp rapporten i förändringstider ochverka för att förändringar inom kommunerna genomförs med respekt för barnensbästa. Rapporten innehåller en utförlig redogörelse för barnslivsvillkor i . arbetar också med dessa frågor.Motionerna So606 (c) yrkandena 1-3, So808 (mp), So811 (mp), Sf241 (v) yrkande8 samt So658 (fp) yrkande 1 avstyrks.FöräldrautbildningMotionernaI motion 1996/97:So638 av m.fl. (c) yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omföräldrautbildning vid alla barnavårdscentraler (yrkande 2), omföräldrautbildning under barnens hela uppväxt (yrkande 3), om pappagrupper(yrkande 4) samt om föräldrautbildning i behandlingsarbetet (yrkande 5). Iolika former av föräldrautbildning får föräldrar stöd och kunskap som bidrartill att skapa trygghet i föräldrarollen och därigenom goda uppväxtvillkor förbarnen. Den allmänna föräldrautbildning som beslöt om 1979 knötstill barnavårdscentralerna och avsåg framför allt utbildning kring tiden förbarnets födelse och första levnadsår. Enligt 1994:4,Barns villkor i förändringstider, erbjöds denna verksamhet i föräldragruppervid av landets barnavårdscentraler. Erfarenheterna från dem som deltar iföräldragrupperna är mycket positiva. Motionärerna anser att verksamhetenmåste vidgas till att omfatta alla barnavårdscentraler. Enligt motionärernabör föräldrautbildningen vara en rättighet för alla vuxna. Den bör startatidigt och pågå under barnens hela uppväxt samt breddas till att äveninnefatta psykologi. Motionärerna anser vidare att jämställdhetsaspekterna till vara i högre grad. De särskilda pappagrupperna måste fortsätta ochutvidgas, anförs det. Genom att hjälpa föräldrar att skapa bättre relationermed sina barn kan man hejda utvecklingen mot ökat ungdomsvåld.Föräldrautbildning har i forskningsprojekt framgångsrikt använts även vidbehandling av föräldrar med problem. Enligt motionärerna bör metoden prövas ibehandlingsarbete i Sverige.I motion 1996/97:So636 av m.fl. (kd) begärs ett tillkännagivandeav vad i motionen anförts om vikten av föräldrautbildning (yrkande 2). Ettviktigt område i föräldrautbildningen är enligt motionärerna hur relationenmellan föräldrarna påverkas när det första barnet kommer. Den typ avrelationsproblem som uppstår går ofta att förebygga genom samtal ochinformation. Att bli medveten om hur värderingar, könsroller och mönsterförmedlas till barnen genom hur man uppträder i vardagen är en annan viktigdel av föräldrautbildningen, anförs det. Enligt motionärerna görs den störstainsatsen för barnen genom att underlätta och hjälpa föräldrarna. Förutom detpositiva arbete som utförs vid många mödravårds- och barnavårdscentralerförekommer till exempel samtalsgrupper för nyblivna föräldrar inomstudieförbundens ram. Motionärerna anser att dessa goda exempel aktivt börspridas genom exempelvis seminarieverksamhet.I motion 1996/97:A821 av m.fl. (kd) begärs etttillkännagivande av vad i motionen anförts om föräldrautbildning för nyblivnaföräldrar (yrkande 6). Familjen och hemmet har enligt motionärerna en viktigroll för det fortsatta jämställdhetsarbetet. Redan i hemmet formas barnetsinställning till mans- och kvinnorollerna. Motionärerna anser attopinionsbildningen bör bygga på att det är viktigt att båda föräldrarna ärdelaktiga i arbete och fostran i hemmet så att en jämlik och stabil samlevnaduppnås. Ett sätt att stärka föräldrarollen är att erbjuda alla nyblivnaföräldrar utbildning, anförs det.I motion 1996/97:So637 av m.fl. (v) yrkas att hosregeringen begär att får i uppdrag att avsätta 1 miljonkronor, utgörande projektmedel till avföräldrautbildning (yrkande 3). Motionärerna anser att föräldrar i ökadutsträckning bör ges möjlighet till fortsatt föräldrautbildning efter det attmödra- och barnavårdscentralernas ansvar upphört.