bet · GK01SfU12 · 1997-05-27 00:00:00 — Det anförda bör medbifall till motion Sf35 yrkande 16 ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 24 bort ha följande lydelse:24. beträffande rollatt med bifall till motion 1996/97:Sf35 yrkande 16 och medanledning av regeringens förslag samt med avslag på motionerna1996/97:Sf40 yrkande 10 och 1996/97:Sf225 yrkande 20dels godkänner regeringens förslag om riktlinjer,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,33. roll (mom. 24)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 57 börjar med ?I likhet? ochslutar med ?utskottet anfört.? bort ha följande lydelse:I motion Sf40 föreslås en genomgripande organisatorisk reform avarbetsmarknadspolitik, socialförsäkringar och socialpolitik på lokal nivå medsyfte att förbättra samordning och effektivitet i den totala organisationen.Detta kan enligt motionärerna ske på så sätt att de lokalaarbetsförmedlingarna och försäkringskassornas organisation och personal försöver till kommunerna som får det administrativa huvudansvaret för de samladeverksamheterna. I motion Sf225 framläggs vidare olika förslag rörandesocialförsäkringen, bl.a. grundskydd vid långvarig ohälsa och ålderdom samtförenkling och samordning inom socialförsäkringssystemen. Dessa förslag lederenligt utskottets mening till effektivitetsvinster i försäkringarna och tillväsentligt lägre administrativa kostnader. I en sådan organisation kan RFV:sadministration kraftigt dras ned och RFV kan främst få i uppdrag att svara förden statliga planeringen inom området samt för service, uppföljning ochrevision av verksamheterna inom kommunerna. Vad utskottet anfört bör medbifall till motionerna Sf40 yrkande 10 och Sf225 yrkande 20 ges regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 24 bort ha följande lydelse:24. beträffande rollatt med bifall till motionerna 1996/97:Sf40 yrkande 10 och1996/97:Sf225 yrkande 20 och med anledning av regeringens förslag samtmed avslag på motion 1996/97:Sf35 yrkande 16dels godkänner regeringens förslag om riktlinjer,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,34. Patientombudsmän m.m. (mom. 25)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 57 börjar med ?Frågor om?och på s. 58 slutar med ?och Sf203.? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening finns det allvarliga brister i tillsynen avsocialförsäkringsverksamheten. För att organisationen skall kunna leva upptill sitt mål behövs en tillsynsfunktion som rapporterar direkt till riksdagoch regering. Med den inriktning som finns på kostnaderna för försäkringenanser utskottet att det för rättssäkerhetens skull behövs en instans som harsin verksamhet fokuserad på hur den enskilde behandlas i systemet. En sådantillsynsfunktion skall vara helt fristående frånsocialförsäkringsorganisationen. Vad utskottet anfört bör med bifall tillmotion Sf39 yrkande som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 25 bort ha följande lydelse:25. beträffande patientombudsmän m.m.att med bifall till motion 1996/97:Sf39 yrkande 18 och medavslag på motion 1996/97:Sf203 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,35. Försäkringskassornas styrelser (mom. 27)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 59 börjar med ?Utskottetdelar? och slutar med ?yrkande 12.? bort ha följande lydelse:Utskottet delar inte regeringens uppfattning att regeringen skall utseförsäkringskassans styrelse. Enligt utskottets mening bör en nationellstyrelse för socialförsäkringsverksamheten utses. Styrelsens uppgift skallvara att tolka de riktlinjer och ramar som ges av riksdag och regering och attföra ut dessa i organisationen. Styrelsen skall också i samråd med deregionala enheterna utvärdera och utveckla verksamheten. Den nu föreslagnastyrelsen skall utses av de politiska partierna. Utseende av ledamöter ikassastyrelserna på det sätt utskottet föreslår innebär också en bättredemokratisk styrning av socialförsäkringen. Det anförda innebär att utskottettillstyrker bifall till motion Sf39 yrkande 16.dels att utskottets hemställan under 27 bort ha följande lydelse:27. beträffande försäkringskassornas styrelseratt med bifall till motion 1996/97:Sf39 yrkande 16 och medanledning av motion 1996/97:Sf40 yrkande 12 samt med avslag påregeringens förslag som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,36. Socialförsäkringsnämnder (mom. 29)(), (), (), (), (), (), () ochÅke () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 62 börjar med ?Utskottethar? och slutar med ?yrkande 17 avstyrks.? bort ha följande lydelse:Utskottet delar regeringens uppfattning att det bör vara kassornas styrelsersom beslutar om inrättande av socialförsäkringsnämnder och utser ledamöter idessa. Det är enligt utskottets uppfattning på den regionala nivån som manbäst kan bedöma vilka ledamöter som skall ingå i styrelsen. Det finns hellerinte någon anledning att ge arbetsmarknadens parter en direkt rätt attnominera ledamöter. Om styrelsen finner att en sådan politiskt aktiv personbör ingå i nämnden föreligger naturligtvis inga hinder häremot. Det anfördainnebär att utskottet tillstyrker bifall till regeringens förslag ochavstyrker bifall till motionerna Sf36 och Sf39 yrkande 17. Vad utskottetanfört om nominering av ledamöter bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 29 bort ha följande lydelse:29. beträffande socialförsäkringsnämnderatt med avslag på motionerna 1996/97:Sf36 och 1996/97:Sf39 yrkande 17dels godkänner regeringens förslag om riktlinjer,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,37. Socialförsäkringsnämnder (mom. 29)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 62 börjar med ?Utskottethar? och slutar med ?yrkande 17 avstyrks.? bort ha följande lydelse:Under den senaste tioårsperioden har enligt utskottets uppfattningförtroendemannainflytandet i försäkringskassorna förstärkts, och utskottetanser att detta ytterligare bör förstärkas. Utskottet anser därför attregeringens förslag om hur ledamöterna i socialförsäkringsnämnderna skallutses bör avvisas. Enligt utskottets uppfattning skall dessa nämnder utses sommajoriteten av samhällets andra nämnder och styrelser där ett valresultat gerutslag i deras sammansättning. Detta är inte bara en fråga om organisationutan också en fråga om demokrati. En decentraliserad handläggning med lokaltansvar och befogenheter ger enligt utskottets mening försäkringen en aktivinriktning där förebyggande och rehabiliterande insatser kommer att medverkatill att upprätthålla arbetslinjen. En sådan inriktning kommer att krävaalltmer av individuella bedömningar och inslag av skälighetsbedömningar. Detär därför väsentligt hur kassorna tar till sig detta och hur de bemöter sinaförsäkrade. Enligt utskottets uppfattning är det bästa sättet att stärkaförtroendemannainflytandet att styrelser och nämnder på alla nivåer består avförtroendevalda som skall ha en aktiv roll och stort ansvar för verksamhetensstyrning och ledning. Det anförda bör med bifall till motion Sf39 yrkande 17ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 29 bort ha följande lydelse:29. beträffande socialförsäkringsnämnderatt med bifall till motion 1996/97:Sf39 yrkande 17 och medavslag på regeringens förslag och motion 1996/97:Sf36 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,Särskilda yttranden1. Sjuklöneperiodens längd (mom. 3)() anför:I reservation 4 om sjuklöneperiodens längd begär vi att sjuklöneperioden böråtergå till att gälla i en sjukperiod. Vänsterpartietanser dessutom att företag med upp till tio anställda helt bör undantas frånansvaret att utge sjuklön. De allra minsta företagen uppfattar ansvaret förden förlängda sjuklöneperioden som betungande. Speciellt kan detta ansvarkännas betungande för ett litet företag som står inför ett beslut att anställaytterligare en person. Den särskilda försäkringen mot kostnader för sjuklön ivissa fall kan visserligen motverka rädslan för nyanställningar men enligtVänsterpartiet behövs det andra åtgärder för att komma till rätta medproblemet. Därför vill vi undanta de mindre företagen, något som vi tagit uppi vår motion med anledning av vårpropositionen. Vi anser att dessaförändringar av sjuklönesystemet är nödvändiga åtgärder för att öka viljan hosföretagen att göra nyanställningar och för att förhindra s.k.utestängningseffekter på arbetsmarknaden.2. Semesterlön m.m. vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst (mom. 7)() anför:Fr.o.m. gäller att andra skattepliktiga förmåner än lönliksom skattepliktiga kostnadsersättningar inte längre inräknas i densjukpenninggrundande inkomsten. Redan i samband med behandling avfrågan om ändrad beräkning av sjukpenninggrundande inkomst motsatte sigKristdemokraterna denna ändring. Eftersom förmånerna måste betraktas sominkomst för utfört arbete anser vi att att samtliga skattepliktiga förmånersamt skattepliktiga kostnadsersättningar skall räknas in i densjukpenninggrundande inkomsten. Vi anser att frågan är angelägen och avser attåterkomma vid lämpligt tillfälle.3. Arbetsförmedlingens rehabiliteringsansvar (mom. 15)() och () anför:Sjuk- och arbetsskadekommittén föreslog att arbetsförmedlingen bör ha sammaroll för de arbetslösa sjukskrivna som arbetsgivaren har för de anställda.Detta förslag bör inte kategoriskt avvisas. Vi anser att ansvaret för dearbetslösa sjukskrivna måste tydliggöras och betonas. Problemet med det dubblahuvudmannaskapet bör lösas genom ett förstärkt och utvecklat samarbete. Viförutsätter att Sjuk- och arbetsskadekommitténs förslag finns med i defortsatta övervägandena vad gäller ett effektivt sätt att utöka det nödvändigasamarbetet.4. Företagshälsovård (mom. 17)(), (), (), (), () och () anför:Inom bereds frågan om hur företagshälsovårdenskall utformas. Syftet är att stärka och klargöra företagshälsovårdens roll iförhållande till bl.a. annan hälso- och sjukvård. Enligt vår mening krävs deten samlad och långsiktig lösning. Vi har därför i samband med behandling avproposition 1996/97:93 Privata vårdgivare begärt (se bet. 1996/97:SoU17,reservation 5) bl.a. att en utredning tillsätts med uppgift att se överföretagshälsovårdens ställning, inriktning och framtida finansiering.Utredningen bör också se över i vilken utsträckning företagshälsovården kananslutas till försäkringskassa eller få vårdavtal med landstingen.5. Arbetsskadeförsäkringen (mom. 18)() och () anför:Vi anser att det är mycket otillfredsställande att tandvårdspersonal somdrabbats av skador till följd av exposition för kvicksilver i amalgam har såsvårt att få dessa klassade som arbetsskada. Som om inte detta vore nogdrabbas de också av en betydande misstro från myndigheternas sida. Detförekommer också att de får sin sjukpenning indragen. Detta förhållandeinnebär framför allt ett stort mänskligt lidande men även betydande kostnaderför samhället i med alltmer minskande resurser till sjukvården.Eftersom frågan har uppmärksammats förutsätter vi att den därmed får sinlösning genom tillämpningen i arbetsskademål.6. Arbetsskadeförsäkringen (mom. 18)() anför:I reservation 27 ovan har vi förklarat att vi inte anser attden av regeringen aviserade översynen av arbetsskadeförsäkringen skall fålägga fram förslag som innebär att arbetsolycksfallen särbehandlas genom enhögre ersättningsnivå jämfört med arbetssjukdomarna. Vi vill här utveckla vårsyn på frågan om arbetsolycksfall kontra arbetssjukdomar.Enligt vår uppfattning finns det inte några skäl att behandla arbetsolyckoroch arbetssjukdomar olika. Det finns ingen klart markerad gräns mellan dessatyper av arbetsskador. Alla arbetsskador kan graderas linjärt från lättaretill svårare skador. Från lättare allergiska besvär på grund av arbetsmiljöntill svåra hjärnskador som uppkommit till följd av olycksfall i arbetet. Påden linjen kan man finna otalet svåra gränsdragningsfall. Exempelvis kan ettoanmält olycksfall leda till sjukdomsbesvär som senare betraktas som enarbetssjukdom. Genast blir det problematiskt med bevisföringen och därmedårslånga överväganden. Enligt vår uppfattning finns det arbetssjukdomar somklart och snabbt kan härledas till arbetsmiljön. Det är lika lätt, ellersvårt, att klart och snabbt fastställa en del arbetsrelaterade sjukdomar somdet kan vara att ta ställning till om det är ett olycksfall.Det finns dessutom andra betänkligheter med att särskilja arbetsolyckornafrån de arbetsrelaterade sjukdomarna. De sistnämnda skadorna har utsatts fören rad restriktioner som gjort det mycket svårt att få en sådan skada godkänd,t.ex. ändringen av arbetsskadebegreppet fr.o.m. år 1993.Generellt drabbas kvinnor av arbetssjukdomar och män av olycksfall iarbetet. Detta beror på att kvinnorna är i majoritet i vård- och serviceyrkendär många drabbas av förslitningsskador. Förändringarna avarbetsskadebegreppet har försvårat för kvinnor med förslitningsskador att fåskadorna godkända som arbetsskada. Även om skadorna godkänns är vägen till eneventuell livränta nästan undantagslöst lång och påfrestande. Olycksfallensynes i detta sammanhang ha en högre status och legitimitet. En ytterligaresärbehandling av arbetsolycksfallen kan leda till attarbetssjukdomar hänvisas till sjukförsäkringen med dess avsevärt lägreersättningsnivå. En sådan särbehandling skulle på så sätt leda till att pengaröverförs från arbetsskadade kvinnor till arbetsskadade män. En utveckling avdetta slag bidrar knappast till ett rättvist försäkringsskydd. Vänsterpartietvill i sammanhanget hänvisa till JämO:s remissvar på förslaget till nyakriterier för sjuk- och arbetsskadeförsäkringen.I propositionen framlagda lagförslagOffentlig utfrågning om socialförsäkringsadministrationenDatum: torsdagen den 10 april 1997Tid 09.00-12.00Lokal: andrakammarsalenInbjudna deltagare: se bilagaBörje (), ordförande i socialförsäkringsutskottet: vägnar hälsar jag er mycket välkomna tillutfrågningen om socialförsäkringsadministrationen, som skall pågå fram tillkl. 12 med en paus ca för kaffe. Utfrågningen har väckt mycket stortintresse, vilket vi från utskottets sida naturligtvis är glada för. Det är ettangeläget ärende som vi skall dryfta i förmiddag.Socialförsäkringen är grundstenen i vårt sociala trygghetssystem. Varje årutbetalas till hushållen , vilket utgör närmare 20 %av BNP. Socialförsäkringen har kommit att innehålla alltfler delar, somtillsammans kräver en väl fungerande administration för att erbjuda det skyddför medborgarna som är avsett. Försäkringskassorna och Riksförsäkringsverketdelar på det administrativa ansvaret för socialförsäkringen. Väsentligt härvidär att likformighet och kvalitet i handläggningen av försäkrings- ochbidragsärendena säkerställs, och att rättssäkerheten tillgodoses. Detta ärviktigt i handläggningen.Enligt de mål som riksdag och regering lagt fast har administrationen ocksåatt offensivt arbeta med, och samordna, rehabiliteringen och därigenom bidratill att de som drabbas av sjukdom och skada ges möjligheter att återkommatill arbetslivet.Syftet med dagens utfrågning är att i som präglas av knappa resurseroch genomgripande reformer på socialförsäkringens område belysa problem somhänger samman med de stora krav som ställs på administrationens kvalitet ocheffektivitet i tillämpningen av socialförsäkringen.Utfrågningen kommer att inledas med ett anförande av direktören förVästerbottenskassan, . Därefter har ledamöterna i utskottetmöjlighet att ställa frågor till och till övriga. Efterkaffepausen lämnar jag ordet till justitieombudsmannen , och på detföljer också frågor. Sådan är uppläggningen. Utfrågningen kommer att tas upppå band, och jag ber dem som skall svara på frågorna att trycka in den svartaknapp som finns i pulpeten samt att tala nära mikrofonen, så att vi verkligenfår med allt på bandet. Dessutom kan jag säga att en filmupptagning kommer attske. Stockholmskassan har fått tillstånd till en sådan, som sedan skallanvändas i studiesyfte.Mycket välkomna! Jag överlämnar ordet till : Utskottet var och hälsade på oss i - iden sköna ljusa våren. Därför tror jag att ni i utskottet vet en del omVästerbotten. Visserligen kunde några av er inte vara med, t.ex. GullanLindblad och några fler. Jag har funderat på hur jag skall presentera det härför utskottet, och jag har bestämt mig för att göra det som en av våramedarbetare i kassan och berätta i hennes perspektiv. Sedan får jag se om jagklarar att låta bli att vara direktör ibland, men det kommer ni snabbt attmärka i så fall.Först skall jag visa en overheadbild. När utskottet var hos oss och hälsadepå hade vi nio försäkringsområden. Det var vår kassa som startade med att slåihop kontor till områden, för att kunna klara försäkringen i vårt mycket glestbefolkade län. Vi är ungefär 265 000 invånare. har vi slagit ihopnågra områden till, och har alltså sju stycken. kommer vi att slå ihopnågra till, och få sex stycken. Det känns ungefär som tio små negerpojkar. Vihar tagit tillfället i akt därför att chefer har slutat. Vi har också känt attvårt underlag, framför allt i inlandet, minskar både när det gäller pengar ochnaturligtvis också när det gäller befolkning.Jag skall beskriva Robertsforskontoret, som i sitt område hör ihop medNordmaling. Det verkar litet konstigt, men det har sina särskilda skäl. Iområdet finns ungefär 20 årsarbetare. Kommunerna ärväldigt lika varandra - de kallades av en gång för tvillingkommuner.De har 7 000-8 000 invånare var. På kontoret i jobbar Marietillsammans med sina kompisar. De är ca 12 personer som jobbar hel- ochdeltid.Jag heter alltså , och jag är inte särskilt gammal för att tillhöraförsäkringskassans personal - jag är . Jag är mycket stolt övermitt arbete, och jag är duktig på försäkringen. Jag är också mycket stolt överatt vi har klarat de många och stora förändringar vi har gått igenom. Vi harvarit duktiga på att göra nya saker på vårt kontor. Vi var väldigt tidiga medtidig rehabilitering, och vi har gjort många bra projekt som vi är mycketstolta över. Vi, 12 personer i , har klarat 340 förändringar under90-talet. Det tycker vi är fantastiskt och otroligt, men vi tycker också attdet är dumt. Det är dumt att vi skall behöva genomföra så många förändringarpå så . Dessutom har vi gjort det med väldigt dåligt ADB-stöd. När detgäller förändringarna och försäkringen i sig har inte ADB-stödet gett oss detvi skulle behöva för att kunna klara jobbet på ett bra sätt.Vi har dessutom fått arbetsuppgifter som inte förorsakats av förändringarnai försäkringen. Vi skall t.ex. följa upp saker betydligt bättre, vilket vitycker är riktigt. Men till de 340 förändringarna kommer alltså väldigt mångauppföljningssystem som vi inte heller har ADB-stöd för. Många av dem, framförallt när det gäller rehabiliteringen, har varit . Vi har fått räkna påvåra kort och våra insatser för hand. kommer dessutom internkontrollen. Jagbegriper att den också är viktig. Vi vet att vi skall göra rätt från början,och fatta riktiga beslut. Men vi tycker att det börjar kännas som att det ärmycket , som de säger i . Det instämmer vi i. Detta läggs alltsåpå oss i när vi redan har alldeles tillräckligt att göra. Men vi harförstått att inte ger sig. Vi skall lämna in en plan för genomförandet,och vi skall göra det . Detta kommer vi inte ifrån.Förändringarna har gett oss en bild av hur Robertsforsborna ser pånyheterna. 1996 gjordes 120 besök på Robertsforskassan och 442människor ringde oss. Av dessa kom inte 236 fram, dvs. de fick ringa en gångtill. Vi var då 14 personer som tog emot det här; vi hade tvåutbildningsvikariat . Detta innebar naturligtvis en storpåfrestning för oss. Man kan tro att det här var en period när vi hadeovanligt mycket, och det var det också. Folk var nämligen väldigt bekymradeöver de förändringar som skedde. Bostadsbidragets förändring betydde mycketför oss. Folk är mycket ängsliga för hur de skall klara sina hyror.Vi känner också att människor är allmänt oroliga över sina pengar. De villha ut det mesta de kan få av försäkringen, och de är angelägna om att få sinapengar väldigt fort. Det är svårt att få förståelse för en betalnings- ochhandläggningstid . Kommuner och landsting gör avdrag på lönen redanden om man är sjuk eller ledig för vård av barn under de förstafjorton dagarna av månaden. Detta känner vi av. Vi känner att folk är oroliga,och vi får väldigt mycket samtal och besök. Besöken handlar naturligtvis oftaom att folk inte kan fylla i våra blanketter. Eftersom vi måste vara säkra påatt allting blir rätt och riktigt så blir det hela krångligt. Vår försäkringskall vara så heltäckande som möjligt och det skall finnas så få kryphål sommöjligt, och därför blir blanketterna väldigt krångliga. Robertsforsbornatycker också det.De säger också att de mår dåligt. De tycker inte att staten håller sinaingångna avtal, vare sig när det gäller pensioner till änkor eller när detgäller bostadsbidrag. De förstår att det inte är vårt fel, men de vill ändåtala om för oss vad de tycker - och förresten är ju vi dem som de kan pratamed. Vi brukar säga att de kan skriva till politikerna, och att de kan pratamed i . Jag tror säkert att ni får både brev ochtelefonsamtal, och en del av dessa har vi uppmanat till.Vi har det väldigt stressigt just . Vår fysiska arbetsmiljö är bra - vihar det fint på kontoret. Vi har också bra ADB-apparater, men det vi får ut urburkarna är inte särskilt mycket, och det är ganska spretigt. Alla de brarapporter som Västerbottenskassan skriver hinner vi inte med att läsa. JanneAlmqvist var hos oss och sade att det görs väldigt brautvecklingsgrejer i , men vi hinner inte med att läsa allt. Vihinner inte heller ta till oss alla bra utvecklingsmöjligheter.Uppsägningarna oroar oss mycket. Robertsforskontoret ligger i ,vilket betyder att så fort det går åt pipan på Umeåkontoret får vi också hängamed eftersom vi finns bara 6 mil från . Dessutom är vi unga och har intevarit anställda så . Därför ryker alltid några av oss, fast det kanskeinte skulle behövas. Allt detta gör inte oss till några bra samtalspartner förfolk som har det svårt. Vi måste också lära oss att säga nej på ett bra sätt,och vi måste också veta att våra beslut är underbyggda när vi gör det.Västerbottningen är ingen otrevlig person, och folk försöker att inte skällapå oss i onödan. Men vi känner att människor inte har det bra nu.Vi har ett svårt sparbeting. skall vi på våra ca 7miljoner kronor i det här området - och - spara enmiljon. Vi sparar på allt vi kan. Vi tycker t.ex. att det är bra attSparbanken och skall slås ihop. De behöver litet mer lokaler,och de kanske kan få några rum hos oss. På det viset kan vi tjäna någrakronor. Vi sparar alltså på allt. Om vi inte får de 200 miljoner somRiksförsäkringsverket föreslår i sin begäran - egentligen är också detalldeles för litet - kommer vi förmodligen ändå att bli tvungna att bli tvåpersoner färre på Robertsforskontoret. Vi skall klara precis lika mycket medtvå personer färre. Om förändringarna fortsätter vet vi inte riktigt hur dettaskall gå till.Om det dessutom blir så att vi inte kan säga upp folk förränregleringsbrevet kommer lär vi inte bli fler än knappt hälften kvar på vårtkontor efter . Om Västerbottenskassan skall gå med balansunder 1998 säger att om vi säger upp någon så sägervi upp 249 årsarbetare av våra 386. Då är det inte mycket att ha! Av oss bliri så fall förmodligen bara 4-5 stycken kvar. Så kan det väl ändå inte behövabli, tycker jag. Vi får se till att kassan kommer överens med facket och fårsådana planeringsförutsättningar att vi får veta hur vi skall ha det med vårtarbete.Vi tycker att vi får alldeles för litet pengar för deuppgifter vi är ålagda att göra. Vi är rädda att vi med de här besparingarnakommer att bli stingsliga mot våra kunder - våra försäkrade - och det vill viinte. Man skall inte kunna läsa om att vi på har en likadanattityd till de försäkrade som man kunde läsa att man hadeinom socialförvaltningarna.Vi vill inte ha sämre resultat i socialförsäkringen. Om vi blir två personerfärre på Robertsforskontoret kommer vi inte att kunna klara vårahandläggningstider.