bet · GL01UbU5 · 1997-11-25 00:00:00 — Rektor har ansvaret för att kränkande behandling inte förekommer.Även möjligheten till handledd medling mellan mobbande och mobbade elever ärenligt utskottets mening något som den enskilda skolan och rektor får beslutaom, i samband med utarbetandet av rutiner för arbetet mot mobbning vid skolan.De här aktuella motionsyrkandena bör, med hänvisning till vad utskottet nuanfört, avslås av riksdagen.Kvalitetssäkring av arbetsmiljön i skolanPropositionenEnligt arbetsmiljölagen (1977:1160) har arbetsgivaren ansvar för attverksamheten bedrivs på ett sådant sätt att en tillfredsställande arbetsmiljösäkerställs. Ansvaret för att arbetsmiljöaspekterna beaktas ligger på den ellerde kommunala nämnder som ansvarar för skolverksamheten. Enligt regeringendelegeras dock många av uppgifterna till t.ex. rektor och lärare.I propositionen hänvisas till att tillsynsverksamhet visat attmånga kommuners skolplaner är inaktuella eller t.o.m. formellt ogiltiga och attde saknar åtgärdsinriktning. Dessutom är uppföljningen och utvärderingen avplanerna i många fall dålig. Av en rapport från framgår vidare attdet är ytterst få kommuner och skolor som har kartlagt förekomsten av mobbningi skolan. Många kommuner saknar därför en samlad bild av hur arbetet motmobbning bedrivs ute i skolorna.Enligt regeringen bör det finnas en skyldighet för skolhuvudmännen och förvarje skola att regelbundet upprätta kvalitetsredovisningar. Syftet med dessaredovisningar skall främst vara att tillgodose behoven i det lokala arbetet medkvalitetsutveckling. Utgångspunkter för den lokala kvalitetsredovisningen skallvara de riksgiltiga målen, den kommunala skolplanen och arbetsplanen. I dettakvalitetsarbete kommer värdegrunden in som en naturlig del. Det är enligtregeringen av stor vikt att kommuner och skolor redovisar sitt arbete med attförebygga och åtgärda t.ex. mobbning.Regeringen avser att ge i uppdrag att utarbeta kommentarmaterialför att stödja kommuner och skolor i deras arbete med värdegrundsfrågor, t.ex.med arbete mot mobbning. bör också, i enlighet med sitt allmännauppdrag, följa upp och utvärdera efterlevnaden av värdegrunden och därmed denya bestämmelserna som föreslås vad avser arbetet mot mobbning.Det är angeläget, anser regeringen, att effektiviserar sittsamarbete med myndigheterna inom i frågor som rör skolansarbetsmiljö. Regeringen avser att återkomma till i denna fråga.MotionernaFlera motioner behandlar uppgifter att ge stöd åt och utöva tillsynöver skolornas arbete mot kränkande behandling, t.ex. mobbning.I motion 1997/98:Ub202 (m) yrkandena 1 och 2 påpekas att såväl skollagen somarbetsmiljölagen ställer tydliga krav på skolans arbete att förebygga ochstoppa mobbning. Trots det finns det brister ute på skolorna. Motionären anseratt innebörden i de båda lagarna måste förtydligas för skolan. Vidare behövstillsyn av att lagarna efterlevs i skolan.Enligt motionerna 1997/98:Ub807 (mp) yrkande 11, 1997/98:Ub10 (mp) yrkande 4och 1997/98:Ub273 (mp), samtliga i denna del, bör ha ettövergripande tillsynsansvar när det gäller skolans arbete mot mobbning och haskyldighet att ingripa om skollagens och läroplanernas intentioner i fråga ommobbning inte följs.Skolverket bör enligt motion 1997/98:Ub256 (kd) yrkande 2 få i uppdrag attutarbeta riktlinjer för hur arbetet med att utveckla värdegrunden kan bedrivasvid den enskilda skolan.I motion 1997/98:K332 (c) yrkande 1 refereras en undersökning om rasism blandskolelever som utfördes och som visade på en del rasistiskaattityder. För att bemöta dessa krävs förändringar inom skolans område när detgäller såväl utbildningens innehåll som utbildningsmaterialet, anförmotionärerna. Det är vidare angeläget att undersökningen följs upp.Den fysiska skolmiljöns betydelse för bekämpningen av mobbning betonas imotion 1997/98:Ub255 (kd) yrkande 4. En ren och snygg skolmiljö gör elevernamedvetna om sitt eget värde och om andra människors värde.Utskottets bedömningUtskottet avstyrker motionsyrkandena om uppgifter ochtillsynsverksamhet med avseende på värdegrunden och arbetet mot mobbning.Utskottet vill därvid hänvisa till följande.Regeringen har uppdragit åt att mot bakgrundav de förslag som lämnas i rapporten värdegrundad skola - idéer om samverkanoch möjligheter (Ds 1997:57), och i samråd med berörda myndigheter, övervägavilka åtgärder som behöver vidtas på nationell, och lokal nivå. Sådanaförslag till åtgärder som kräver ställningstagande av regeringen skall enligtuppdraget redovisas senast den 15 mars 1998.Vidare har regeringen efter det att den nu aktuella propositionen lämnadestill utfärdat förordningen (1997:702) om kvalitetsredovisning inomskolväsendet, som trädde i kraft . I förordningen föreskrivsatt varje kommun och skola skall upprätta skriftligakvalitetsredovisningar som ett led i den kontinuerliga uppföljningen ochutvärderingen av skolplanen respektive arbetsplanen. En kvalitetsredovisningskall innehålla en bedömning av dels i vilken mån målen för utbildningenuppnåtts, dels vilka åtgärder som behövs om målen inte har uppnåtts.Samtidigt har instruktionen för ändrats så att verket nu ocksåskall utveckla, kontrollera och stödja kvalitetssäkringsarbete i skolväsendet.När det gäller den fysiska skolmiljöns betydelse för bekämpningen av mobbninghar utskottet ingen annan uppfattning än motionärerna. Utskottet utgår från attskolhuvudmännen tar sitt ansvar för att hålla skollokaler i välvårdat skick.Motionsyrkandet avstyrks.Övriga frågorI två motioner tas upp frågor om utbildningen av lärare när det gäller atthantera elever i krissituationer.Enligt motion 1997/98:So306 (kd, m, c, fp, v, mp) yrkande 2 bör ilärarutbildningen införas träning i identifiering och hantering av konflikter,kriser, depressioner och självmordsproblem hos elever. I utbildningen bör ocksåingå kompetensutveckling vad gäller samtal om existentiella frågor.Den kommitté som tillsatts för att se över lärarutbildningen bör enligtmotion 1997/98:Ub7 (c) yrkande 3 också utreda om kunskaper om mobbning och dessorsaker kan bli en obligatorisk del av den grundläggande lärarutbildningen.U t s k o t t e t påminner om att det i direktiven tillLärarutbildningskommittén (dir. 1997:54) slås fast att det är viktigt attlärarna har kunskap om hur de elever reagerar som mobbas eller utsätts förannan kränkande behandling. Till kommittén har också överlämnats betänkandet Envärdegrundad skola - idéer om samverkan och möjligheter (Ds 1997:57) somutarbetats av en särskild arbetsgrupp inom . Arbetsgruppenlägger inga egna förslag men överlämnar sitt material och sina bedömningar tillutredningen. Bland annat måste alla lärarstuderande, enligt arbetsgruppen,göras förtrogna med skollagens och läroplanens innebörd vad gäller degrundläggande värdena och skolans roll att föra dem vidare till nästageneration. Motionsyrkandena bör avslås av riksdagen.Enligt motion 1997/98:Ub255 (kd) yrkande 2 bör varje kommun genomföra enfortbildning för all skolpersonal om skolans värdegrund. - All skolpersonal börenligt motion 1997/98:Ub202 (m) yrkande 6 erbjudas utbildning om hur mobbningupptäcks och hindras.Det påpekas vidare i motion 1997/98:Ub255 att en stabil personalsituation ibarnomsorg och skola har betydelse för bekämpningen av mobbning (yrkande 6).U t s k o t t e t utgår från att kommunerna - med nya tydligareföreskrifter i läroplanerna om skolans ansvar för arbetet mot kränkandebehandling - ser till att såväl lärare som övrig skolpersonal får kunskaper omvärdegrunden och hur den bör efterlevas. Det är också kommunernas ansvar atthantera personalsituationen. Motionsyrkandena avstyrks därmed.Rätten till fritt val av skola utgör enligt motion 1997/98:Ub202 (m) yrkande 8också incitament för skolorna att profilera sig genom en god studiemiljö ochett engagemang mot mobbning.U t s k o t t e t konstaterar att det finns en rätt för alla föräldrar ochelever att välja skola. behandlade utskottet ett liknandemotions-yrkande i sitt betänkande 1996/97:UbU6. Utskottet gjorde då en utförligredovisning av - effekter av valmöjligheteri (rapport nr 109). Denna visar att valfriheten utnyttjas på olikasätt av skilda elevgrupper och också att konsekvenserna av rätten att väljaskola har varit mycket olika för de skolor som ingått i studien. Med detanförda avstyrks motionsyrkandet.I motion 1997/98:Ub255 (kd) yrkande 7 föreslås att det i varje kommun skallfinnas en barn- och ungdomsplan. På så sätt skall alla beslut som fattas ikommunen och som rör barn och ungdomar samordnas, anför motionärerna. Ensamordning bör även ske med de ideella organisationerna. Vidare bör ungdomarnasjälva vara med och utforma planen.U t s k o t t e t har inget att invända mot förslaget som sådant. Utskottetanser dock att det ankommer på kommunen att besluta om en sådan barn- ochungdomsplan skall finnas. Motionsyrkandet bör därmed avslås av riksdagen.9. timplanPropositionenRegeringen anser att timplanens traditionellt styrande roll bör minska. Det ärenligt regeringen önskvärt att öka skolans möjlighet att organiseraundervisningen efter lokala behov och intressen samt att underlättaämnesövergripande undervisning och tematiska studier. Regeringen föreslårdärför att utrymmet för lokala beslut skall öka. Det lokala jämkningsutrymmetför skolans val föreslås utökas . Tid skall fåtas från alla ämnen i . Antalet timmar i ämnen, ämnesgrupper,språkval och elevens val skall få minskas i stället förnuvarande 15 %.Regeringen föreslår vidare att antalet timmar i ämnena idrott och hälsarespektive slöjd skall utökas från 460 respektive 282 till 500 respektive 330timmar. Tiden för utökningen - - skall enligt förslaget tas frånelevens val.MotionernaI flera motioner har förslag framförts om att avskaffa timplan.Enligt motionerna 1997/98:Ub208 (m) yrkande 5 (delvis), 1997/98:Ub11 (fp)yrkande 4 och 1997/98:Ub250 (fp) yrkande 8 måste skolan även i praktiken varamålstyrd. Kursplanerna skall var styrande och inte antalet timmar i varje ämne.Motionärerna framhåller att tiden för elevens val inte bör minskas. I motion1997/98:Ub264 (fp) yrkande 4 pekas på att svenskundervisningen med fördel börkunna utökas i klasser och skolor med många invandrarbarn. Detta underlättas omtimplanerna avskaffas. Motionärerna i motion 1997/98:Ub267 (c) yrkande 2 anseratt den statliga styrningen i ett första steg bör minskas genom att det lokalajämkningsutrymmet ökas. bör sy-stemet med minsta garanteradeundervisningstid och timplaner tas bort helt.I motion 1997/98:Ub3 (kd) yrkande 4 begärs en översyn av grundskolanstimplan. Motionärerna anser att det totala antalet timmar behöver utökas. Detföreligger stor risk att vissa ämnen hamnar i strykklass och att eleverna intefår tillräckligt med tid att befästa baskunskaperna ordentligt inför övergångentill gymnasiet. Regeringen bör göra en total översyn av timplanen och återkommamed förslag som beaktar helheten. Enligt motion 1997/98:Ub2 (m, c, fp, mp, kd)yrkande 1 bör en utvärdering och kvalitetsgranskning ske av alla ämnen i skolaninnan förändringar av läroplan övervägs. I motion 1997/98:Ub8 (c)yrkande 2 begärs att en fortlöpande kvalitetsgranskning skall ske av alla ämneni . Liknande krav ställs i motion 1997/98:Ub4 (s) yrkande 2.Förslaget om en utökning av antalet timmar i ämnena idrott och hälsarespektive slöjd samt en motsvarande minskning av elevens val avvisas imotionerna 1997/98:Ub13 (m) yrkande 2 och 1997/98:Ub11 (fp) yrkande 3.Undervisningen i alla ämnen skall grundas på vad som krävs för att uppnå de iläroplanen och kursplanerna uppställda kunskapsmålen. I motion 1997/98:Ub209(m) framhålls vikten av fysisk aktivitet för barn och ungdomar. Nedskärningenav antalet veckotimmar i ämnet idrott och hälsa i läroplanerna för grund- ochgymnasieskolan är enligt motionären obegriplig. I motion 1997/98:Ub253 (m)begärs en utredning om möjligheten att utöka timplanerna i grund- ochgymnasieskolan för att därmed få till stånd en utökning av timtiden i ämnetidrott och hälsa.I ett stort antal motioner har frågor om en utökning av timtiden även förämnet hemkunskap m.m. aktualiserats. I motion 1997/98:Ub10 (mp) yrkande 5begärs att beslutar att, förutom en utökning av utrymmet i timplanenför ämnena idrott och hälsa samt slöjd, också utöka timtalet i ämnet hemkunskapmed . Detta för att ge ett ökat utrymme för familjekunskap,komsumentkunskap, miljökunskap m.m. I motionerna 1997/98:Ub3 (kd) yrkande 3 och1997/98:Ub256 (kd) yrkande 12 tillstyrks regeringens förslag om en utökning avantalet timmar i idrott och hälsa samt slöjd. Motionärerna anser dock attförslaget borde ha innefattat också en utökning av antalet timmar i ämnethemkunskap, bl.a. för att inrymma familj- och barnkunskap i ämnet. I motionerna1997/98:Ub2 (m, c, fp, mp, kd) yrkande 2, 1997/98:Ub8 (c) yrkande 1,1997/98:Ub261 (c), 1997/98:Jo525 (c) yrkande 12, 1997/98:Ub4 (s) yrkande 1,1997/98:Ub6 (s) yrkande 1 och 1997/98:Ub9 (s) betonas vikten av ämnethemkunskap. I motionerna förs en i huvudsak likartad argumentation.Motionärerna framhåller att med regeringens förslag om ökat timtal i ämnenaidrott och hälsa samt slöjd minskas balansen och likvärdigheten mellan de s.k.praktisk-estetiska ämnena. Ämnet hemkunskap har det lägsta antalet timmar avdessa ämnen, . Motionärerna i motion 1997/98:Ub6 (s) yrkande 2 pekarpå att klasslärare får undervisa i hemkunskap på låg- och mellanstadierna utanformell behörighet. De anser att det bör undersökas hur detta har utfallit.Utskottets bedömningI läroplanen för det obligatoriska skolväsendet (Lpo94) och i kursplanerna förgrundskolan anges de mål som skolan ansvarar för att alla elever skall nå.Läroplanen och kursplanerna är därmed centrala i mål- och resultatstyrningen avskolan. Timplanen skall bidra till en nationellt likvärdig utbildning genom attange en minsta garanterad undervisningstid som kommunerna är skyldiga attavsätta resurser för. Det totala timtalet för utgör en garanteradundervisningstid som inte får underskridas - men väl överskridas.När det gäller regeringens förslag om en utökning av det lokalajämkningsutrymmet i timplan vill utskottet anföra följande.Utskottet vill inledningsvis betona att det är målen i kursplanerna som skallvara styrande för skolornas uppläggning av undervisningen. Det viktiga är attalla elever ges förutsättningar att nå de mål för undervisningen som anges iläroplanen och kursplanerna. Utskottet delar regeringens uppfattning atttimplanens traditionellt styrande roll bör minska. Det är önskvärt att ökaskolans möjligheter att organisera undervisningen efter lokala behov ochintressen samt att underlätta ämnesövergripande undervisning och tematiskastudier. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag om en utökning av detlokala jämkningsutrymmet i timplan och föreslår att riksdagenantar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen såvitt avser dennafråga.Som utskottet har redovisat ovan har förslag om avskaffande av timplanenframförts i flera motioner. Utskottet har i det föregående bl.a. betonat attdet är målen i läroplanen och kursplanerna som skall vara styrande förskolornas uppläggning av undervisningen. Det är inte antalet timmar som skallutgöra grunden för den likvärdiga utbildningen utan målen för undervisningen.Utskottet delar härvidlag motionärernas åsikter. Utskottet anser emellertid attdet tills vidare finns behov av att behålla en nationellt fastställd timplansom ett instrument för att värna om likvärdighet och kvalitet. Utskotteterinrar om att läroplanen, timplanen och kursplanerna tillämpas fullt ut igrundskolan först innevarande läsår. Utskottet vill i likhet med regeringenbetona att en central timplan inte i praktiken får tillämpas så att den utgörett hinder för pedagogiskt nytänkande och förändrat arbetssätt. Regeringensförslag att öka utrymmet för lokala beslut är ett viktigt steg mot ökad friheti uppläggningen av arbetet för att nå de uppställda målen och för att pröva nyametoder i undervisningen, etc.Med hänvisning till vad utskottet anfört bör motionerna 1997/98:Ub11 yrkane4, 1997/98:Ub208 yrkande 5 (delvis), 1997/98:Ub250 yrkande 8, 1997/98:Ub264yrkande 4 och 1997/98:Ub267 yrkande 2 avslås av riksdagen.Som redan framgått tillämpas Lpo94 fullt ut i först innevarandeläsår. Utskottet erinrar om att i uppdrag ingår, förutomuppföljning och utvärdering av skolans verksamhet, att medverka tillutvecklingen inom skolan. Enligt regeringens skrivelse Utvecklingsplan förförskola, skola och vuxenutbildning (skr. 1996/97:112, bet. 1996/97:UbU13)måste inre arbete och utbildningens kvalitet nu komma i fokus.Utskottet anser det mot bakgrund härav inte påkallat med något uttalande om entotal översyn av timplan eller om utvärdering ochkvalitetsgranskning av alla ämnen i . Utskottet anser således attmotionerna 1997/98:Ub2 yrkande 1, 1997/98:Ub3 yrkande 4, 1997/98:Ub4 yrkande 2och 1997/98:Ub8 yrkande 2 bör avslås av riksdagen.Utskottet övergår till att behandla regeringens förslag till utökad tid förämnena idrott och hälsa respektive slöjd. Utskottet erinrar om att förändringari de olika timtalen gjordes i samband med beslut om läroplansreformhösten 1993. Framför allt var det de praktisk-estetiska ämnenas timtal somreducerades för att möjliggöra en förstärkning av baskunskaps-ämnena, geutrymme för utökat språkval och för att ge eleverna möjlighet till eget val.Den inbördes balansen mellan olika ämnen förändrades, varvid särskilt ämnenaslöjd respektive idrott och hälsa fick en kraftig timtalsreduktion.I likhet med regeringen anser utskottet att de praktisk-estetiska ämnena ärbetydelsefulla bl.a. för att utveckla olika delar av elevernas personlighet ochintressen. Regeringen pekar på att slöjdämnet fick vidkännas den ojämförligtstörsta reduceringen i timtal av de ämnen vars timtal reducerades i samband medatt Lpo94 infördes. Regeringen anser att det med tanke på ämnets betydelse förelevernas allsidiga utveckling är viktigt att ämnet återfår timmar till sittförfogande. Utskottet delar den uppfattningen.Med hänvisning till framför allt betydelsen för folkhälsan har krav på merundervisning i idrott och hälsa framförts i flera motioner under de senasteåren. Som utskottet redovisat tillhör ämnet idrott och hälsa de ämnen varstimtal fick en kraftig reduktion i samband med införandet av Lpo94. Utskottetdelar regeringens uppfattning att det är väsentligt att ämnet - med tanke påämnets betydelse för elevernas allsidiga utveckling - får fler timmar till sittförfogande. Det är viktigt att alla elever regelbundet får tillfälle tillfysisk aktivitet under grundskoleåren, inte bara de elever som är de mestidrottsintresserade.Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet regeringens förslag att antalettimmar i ämnena idrott och hälsa respektive slöjd skall utökas till 500respektive . Tiden för utökningen - - skall tas frånelevens val. Utskottet anser således att bör anta regeringens förslagtill lag om ändring i skollagen såvitt avser dessa förändringar i bilaga 3 tilllagen och avslå motionerna 1997/98:Ub11 yrkande 3, 1997/98:Ub13 yrkande 2,1997/98:Ub209 och 1997/98:Ub253.Enligt utskottets uppfattning är hemkunskapsämnet viktigt. Utskottet harframhållit detta tidigare, bl.a. i samband med behandlingen av regeringensskrivelse med utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning (bet.1996/97:UbU13, s. 34). Ämnet skall ge både praktiska och teoretiska kunskaper.Kunskaper om sambanden mellan livsstil, mat, hälsa och miljö har betydelse förfolkhälsan och folkhushållet. Undervisningen i hemkunskap skall ge sådanakunskaper. Utskottet påminner om att ämnet hemkunskap vid läroplansreformeninte fick någon timreduktion. Tvärtom fick ämnet ett något högre timtal äntidigare. Som utskottet har framhållit i det föregående är det målen ikursplanen för respektive ämne som skall vara styrande för undervisningen ochinte enbart antalet timmar enligt timplanen. Utskottet är inte berett atttillmötesgå motionärernas önskemål om ett uttalande av om en utökningav tiden för ämnet hemkunskap m.m. Utskottet avstyrker således yrkandena.10. SkolmåltidernaPropositionenRegeringen föreslår att elever i , sameskolan, specialskolan och denobligatoriska särskolan skall erbjudas kostnadsfria skolmåltider. Motsvarandeskyldighet skall gälla för fristående grundskolor.MotionernaI motionerna 1997/98:Ub7 (c) yrkande 4 och 1997/98:Ub11 (fp) yrkande 1 avvisasregeringens förslag att lagstifta om kostnadsfria skolmåltider för elever igrundskolan och motsvarande skolformer. Motionärerna anser att skolmåltidernasjälvklart skall vara kostnadsfria för eleverna. De utgår från att kommunernatar sitt ansvar och även fortsättningsvis anordnar kostnadsfria skolmåltider.De avvisar förslaget på principiella grunder och anser att lagstiftning stridermot kommunernas självbestämmanderätt. Även i motion 1997/98:Ub13 (m) yrkande 3förs en likartad argumentation. Motionärerna framhåller att den kommunalasjälvstyrelsen är en viktig princip och att det rör sig om frågor som mycketväl kan avgöras av hem, skola och kommun i samverkan. Enligt motion 1997/98:Ub3(kd) yrkande 5 är det viktigt att eleverna får en näringsriktig måltid underskoldagen. Motionärerna motsätter sig inte regeringens förslag men pekar på attdet finns en risk att lagregleringen vad avser uppfattas som attregeringen anser det naturligt med avgifter i gymnasieskolan.Frågan om avgiftsfria skolmåltider i gymnasieskolan och gymnasiesärskolanbehandlas i motionerna 1997/98:Ub5 (v) yrkande 12 och 1997/98:Ub12 (s).Motionärerna i den först nämnda motionen anser att det är befogat att ocksålagstifta om fria skolmåltider i dessa skolformer. I den andra motionenframhålls bl.a. skolmatens stora betydelse för folkhälsan.Utskottets bedömningEn enkätundersökning som genomförde , därsamtliga kommuner svarade, visade att avgift för skolmåltider inte förekommer igrundskolan. Några kommuner har dock diskuterat att införa sådana. Igymnasieskolan däremot förekommer avgifter i 37 kommuner och diskussioner omatt införa avgift i 39 kommuner.Utskottet delar regeringens uppfattning att det är av stor vikt attskolhuvudmännen även i fortsättningen tillhandahåller kostnadsfriaskolmåltider, särskilt för elever i skolpliktig ålder. Det är viktigt atteleverna får ett näringsriktigt mål mitt för att de skall kunna varaaktiva och ta till sig kunskaper under resten av dagen. Rätt utformad kanskollunchen också bidra till att vuxna uppfattar signaler som tyder påatt ett barn har någon form av ätstörning eller inte mår bra av andra orsaker.Utskottet anser liksom regeringen det befogat att - i likhet med vad somföreskrivs i fråga om fria läromedel och under vissa förhållanden friaskolskjutsar - en rätt till kostnadsfria skolmåltider föreskrivs i skollagenför elever i skolpliktig ålder. Utskottet ansluter sig även till regeringensuppfattning att motsvarande skyldighet skall gälla för fristående skolor pågrundskolenivå. Fristående skolor, som motsvarar och som ärberättigade till bidrag, skall fr.o.m. få bidrag frånkommunerna på samma grunder som kommunens egna skolor, utifrån skolans åtagandeoch elevernas behov (9 kap. 6 § skollagen). Skyldigheten bör endast avse deelever som är bidragsberättigade.Utskottet tillstyrker således regeringens förslag om kostnadsfriaskolmåltider för elever i och motsvarande skolformer. böranta regeringens förslag till lag om ändring i skollagen såvitt avser 4 kap.4 a §, 6 kap. 4 a §, 7 kap. 4 §, 8 kap. 4 a § samt 9 kap. 7 och 12 §§ och avslåmotionerna 1997/98:Ub3 yrkande 5, 1997/98:Ub7 yrkande 4, 1997/98:Ub11 yrkande 1och 1997/98:Ub13 yrkande 3.Enligt utskottets mening är det väsentligt att kostnadsfria skolmåltider ävenerbjuds elever i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. De skäl som talar föratt elever i de obligatoriska skolformerna kostnadsfritt får skolmat gäller iprincip även för elever i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Utskottet delarsåväl regeringens som motionärernas uppfattning i denna fråga. Utskottet anseremellertid i likhet med regeringen att det - eftersom det är fråga om enfrivillig utbildning - inte bör lagstiftas om kostnadsfria skolmåltider förelever i dessa skolformer.