bet · GL01KU1 · 1997-11-25 00:00:00 — Redogörelsen har inte föranlett några motioner.Riksdagens revisorers granskningRiksdagens revisorer har granskat årsredovisningen och bokslutet /96 för den inre riksdagsförvaltningen. Revisionsberättelseninnehåller inga invändningar. I en särskild promemoria, vilken bifogatsrevisionsberättelsen, har dock lämnats vissa kritiska synpunkter på denformella handläggningen av anskaffning av varor och tjänster.Uppgifter från förvaltningskontoretPå ramanslaget B 2 förvaltningskostnader, vilket motsvarar detidigare anslagen förvaltningskostnader (A 3) och Riksdagensbyggnader (A 4), fanns, som framgår av budgetpropositionen, vid ingången ett anslagssparande på . Häri ingår 27,4miljoner kronor som härrör från det avskaffade reservationsanslaget Riksdagensbyggnader. Under innevarande budgetår beräknas utgifterna enligtförvaltningskontorets halvårsrapport uppgå till 417 miljoner kronor.Anslagssparandet skulle därmed minska till ca 40 miljoner kronor.Anslagssparandet är till sin huvuddel intecknat för beslutade men ej genomfördaprojekt.Av uppgifter som inhämtats från RFK framgår kostnaderna för vissa störreprojekt som inryms i budgetförslaget. Moderniseringen av datasystemet beräknastill , ny utrustning till ledamöter , nyplenisalsteknik och ny ärendehanteringsteknik 10 miljonerkronor. har medel vidare beräknats för investeringar i ett nyttbrandlarm , förändringar av plenisalen ochett utbildningscentrum 5 miljoner kronor.Om man delar upp ökningen av förvaltningskostnadsanslaget på olikakostnadsslag framgår enligt uppgifter från RFK att hänförsig till ökade driftkostnader, till ökade löner samt 10miljoner kronor till ökade investeringar. är en budgetreserv,vilket är en ny post i årets budgetförslag. Den stora ökningen avdriftkostnaderna faller främst på data- och tekniksidan. För personal har enram fastställts på . De beräknade utgifterna med nuvarandepersonalstyrka uppgår till . måste alltsåsparas in bl.a. genom att vakanser inte tillsätts.MotionerI motion 1997/98:K240 vill m.fl. (v, s, m, c, fp, mp, kd) attriksdagen hos förvaltningsstyrelsen skall begära förslag om en årligenåterkommande enligt vad som anförts i motionen. Motionärerna pekarpå att det i den franska senaten och nationalförsamlingen anordnas enBarnens dag, till vilken barn från olika delar av inbjuds. De fårunder pröva på det parlamentariska arbetet och bland annat arbeta framen gemensam deklaration. På samma sätt skulle det enligt motionärerna vara braatt öppna den svenska för barn. En sådan dag bör innehålla bådeföredrag för gästerna men också möjlighet för dem att själva debattera och tabeslut. En uttagning till en sådan dag kunde exempelvis ske genom lottning,tävling eller utväljning av skolor från olika delar av landet.I motion 1997/98:K248 begär () att skallbesluta att öppna en 020-linje till riksdag. Motionären anser att detskall vara lätt och kostnadsfritt att ringa till högsta beslutandeorgan för att få kontakt med sin riksdagsledamot. Samtalet skall inte kosta merför den som råkar bo långt från . Riktnumret 020 täcker hela Sverigeoch den som ringer betalar aldrig mer än en markering. Motionären framhålleratt Rixlex inte är något alternativ till 020-nummer.I motion 1997/98:K256 vill () att skall avskaffasystemet med röstbrevlådor inom sitt ansvarsområde (yrkande 1). Motionärenanser inte att systemet med röstbrevlådor fungerar som det skall. Den somringer till en offentlig institution och hamnar i en röstbrevlåda måstenämligen ringa om igen för att via växeln nå någon annan person som kanske kansvara på ens frågor. Även om man på röstbrevlådan lämnar meddelande om vem manär och lämnar telefonnummer innebär det ett problem att man måste hålla sig påen och samma plats för att invänta svarssamtal. Detta förhållande är orimligt,menar motionären, som anser att införandet av röstbrevlådor inte uppfyllerrimliga krav på servicenivå.I motion 1997/98:N310 begär och (båda s) attriksdagen skall uppdra åt förvaltningskontoret att vid upphandling av el tillriksdagen eftersträva inköp av miljömärkt el (yrkande 2). Motionärerna påpekaratt i princip medför all den energi som förbrukas i samhälletmiljöproblem. Den omreglerade elmarknaden ger nu köparna av elmöjlighet att välja leverantör och att ställa krav på vad denne skall leverera.Riksdagen och , som yttersta företrädare för den politiskamakten och den politiska ambitionen, bör gå före och välja miljömärkt el.I motion 1997/98:K602 hemställer m.fl. (v) att riksdagenuppdrar åt att redovisa könsbaserad statistik(yrkande 1). Motionärerna hänvisar till den skrift ?Riksdagen i siffror? somförvaltningskontoret ger ut . I denna förtecknas olikaaktiviteter, bl.a. antalet tvärpolitiska motioner. Det hade enligt motionärernavarit intressant att få all den statistik som presenteras i ?Riksdagen isiffror? uppdelad på kvinnor och män - inte bara antalet kvinnor i riksdagenoch i de olika utskotten.BakgrundRiksdagens förvaltningskontor förbereder ett projekt om enUngdomsriksdag, som skall äga rum . Gymnasieungdomar från helalandet kommer då att samlas till en ungdomsriksdag i , där de fören dag ikläder sig rollen av riksdagsledamöter. Eleverna kommer att få arbetamed en proposition och motioner i några ?utskott?, debattera och votera.Debatten, som kommer att äga rum i andrakammarsalen, kommer att ledas avtalmannen. Uttagningen av de elever som skall få delta sker genom en tävling,där uppgiften består i att skriva dels en följdmotion till en givenproposition, dels en fristående motion i ett valfritt ämne.För elabonnemangen till fastigheter svarar , men förvaltningskontoret kommer att ta över fastighetsdriftenfr.o.m. När så sker tar förvaltningskontoret också överansvaret för upphandlingen av el. finns inget abonnemang av s.k.miljövänlig el.De avtal om elleveranser som gäller kan sägas upp med relativt kort varsel() varefter nya upphandlingar kan göras. Förvaltningskontoretsfastighetsenhet har planerat att se över möjligheten att beakta miljökrav vidval av elleverantörer inför nästa upphandlingstillfälle, oavsett omupphandlingen görs av eller av fastighetsenheten.Enligt uppgift från har utredningstjänsten vidflera tillfällen haft anledning att efterfråga möjligheten att ta fram den typav könsfördelad statistik som motionärerna hänvisar till. Det har gällt bådesom underlag för i siffror och för det egna utredningsarbetet.Utredningstjänsten uppger att det är tekniska skäl som gör att könsfördeladeuppgifter om antalet motioner, interpellationer och frågor inte ingår iRiksdagen i siffror. finns i Rixlex inget sökfält (utom i PERSREG) somger möjlighet att ta fram könsfördelade uppgifter. Med ett sådant sökfältskulle enligt utredningstjänsten motionärernas krav kunna tillgodoses. Attmanuellt ta fram könsfördelade uppgifter till i siffror vore omöjligtpå grund av den tid detta skulle ta.Inom riksdagsförvaltningen finns 700-800 röstbrevlådor inkopplade.Samtliga ledamöter har tillgång till röstbrevlåda. Enligt uppgift frånriksdagens förvaltningskontor efterfrågar allt fler röstbrevlåda. En funktionsom innebär att den som hamnat i en röstbrevlåda kan bli kopplad tilltelefonist kommer att installeras, uppger förvaltningskontoret.Tidigare riksdagsbehandlingRiksdagen har vid ett flertal tillfällen behandlat och avslagitmotioner om inrättande av 020-nummer för samtal till . Utskottet hardärvid hänvisat till STATTEL-delegationens arbete med frågan om användning av020-linjer inom statlig verksamhet. Vid sin senaste behandling av frågan (sebetänkande 1996/97:KU13) hänvisade utskottet till att sedan den 1januari 1996 har övertagit ansvaret för information om Europeiska unionen. för Europainformation som tidigare fanns inom Utrikesdepartementethade ett 020-nummer, och EU-upplysning har behållit detta nummer.Utskottet hänvisade också till att ett 020-nummer skulle komma att införas ävenför Press- och informationskansliet inom fr.o.m. den 1 januari 1997.Utöver detta nämnde utskottet att prenumerationsavgiften för tillgång tillRixlex via modem avskaffades , vilket medfört attsökning i Rixlex kan göras på ett sätt som i praktiken motsvarar 020-nummer.Med hänvisning till att användningen av 020-nummer i sålunda ökatvidhöll utskottet sin tidigare bedömning i frågan om införande av ytterligare020-nummer och avstyrkte den då aktuella motionen.Utskottets bedömningUtskottet har noterat den föreslagna höjningen av förvaltningskostnadsanslagetsom måste betecknas som förhållandevis stor. Detta bör emellertid ses motbakgrund av att ökningen i stor utsträckning skall användas till envälmotiverad modernisering och utbyggnad av datasystem och annan tekniskutrustning. Det handlar visserligen inte om investeringar i formell mening menom utgifter som inte bör återkomma . För budgetåren 1999 och 2000beräknas också anslagsbehovet minska. Utskottet tillstyrker såledespropositionens förslag till anslag för förvaltningskostnader . Utskottet tillstyrker också att förvaltningsstyrelsenbemyndigas att för besluta om lån i tillinvesteringar i fastigheter intill ett sammanlagt belopp av . Utskottet föreslår att lägger redogörelsen /97:RFK1 tillhandlingarna.Som framgått av den lämnade redovisningen förbereder förvaltningskontoret enungdomsriksdag som skall äga rum . Motion K240 (v, s, m, c, fp,mp, kd) är således redan tillgodosedd och avstyrks därför.Utskottet ser positivt på att förvaltningskontorets fastighetsenhet avser attse över möjligheten att beakta miljökrav vid valet av elleverantör vid nästaupphandlingstillfälle. Motion N310 (s), i vilken begärs attförvaltningskontoret skall eftersträva inköp av miljömärkt el, påkallar därmedingen åtgärd av utan avstyrks.Enligt uppgift har utredningstjänsten av tekniska skäl inte kunnat ta framkönsbaserad statistik men har haft anledning attefterfråga möjligheten att kunna göra detta. Utskottet delar motionärernasuppfattning att det är av intresse att få fram könsuppdelade uppgifter omriksdagens aktiviteter. Utskottet utgår från att man från förvaltningskontoretssida vidtar de åtgärder som behövs för att åstadkomma tekniska förutsättningarför sådan statistik och avstyrker motion K602 (v) yrkande 1.Motionären i motion K256 (s) vill avskaffa röstbrevlådorna i medhänvisning bl.a. till att den som hamnar i en röstbrevlåda måste ringa om igenför att via växeln nå någon annan person som eventuellt kan svara. Enligtförvaltningskontoret kommer en funktion att installeras som innebär att den somringer upp en röstbrevlåda i kan bli kopplad till telefonist.Utskottet avstyrker motionen ( yrkande 1) med hänvisning härtill.Från har införts ett 020-nummer till press- ochinformationskansli, dit bl.a. allmänheten kan ringa och få frågor besvarade.Även till EU-upplysningen kan allmänheten ringa på 020-nummer för bl.a.information om EU och EU-frågornas behandling i . Sökning i Rixlex,via modem eller via hemsida, är kostnadsfritt. Utskottet ändrar intesin inställning i frågan om införande av ytterligare 020-nummer utan avstyrkermotion K248 (fp).Riksdagens ombudsmänPropositionenRegeringen föreslår att till ombudsmän, ,anvisas ett ramanslag på för . Vidanslagsberäkningen har ombudsmän utgått från att några storaavvikelser från nuvarande förhållanden - bl.a. avseende ärendemängden - intekommer att inträffa.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag till anslag för Riksdagensombudsmän, , för budgetåret 1998.Regeringen m.m.Utgifterna för regeringen m.m. avser främst anslaget till Regeringskanslietm.m. (verksamhet budgeteras dock under utgiftsområde 5Utrikesförvaltning och internationell samverkan). I verksamhetsområdet ingåräven anslagen till , allmänna val och stödet till depolitiska partierna. För föreslås 2 222, . Denstörsta utgiftsökningen utgörs av kostnaderna för de allmänna val somäger rum detta år.Regeringskansliet m.m.PropositionenFr.o.m. utgör en myndighet, efter atttidigare ha omfattat femton, i förhållande till varandra självständigamyndigheter. består av Statsrådsberedningen,tretton departement samt . Den närmareorganisationen framgår av förordningen (1996:1515, ändrad senast 1997:613). Avlagen (1997:560) om revision av , som trädde i kraft den 1juli 1997, framgår att är föremål för extern revision, somskall utföras av revisorer. Den första revisionsberättelsen skalllämnas till regeringen senast den 1 april 1998.På ramanslaget C 1 m.m. fanns enligt budgetpropositionenvid ingången av ett anslagssparande på 344 miljoner kronor.Utgiftsprognosen slutar på , vilket svarar motsumman av det anvisade beloppet, , och anslagssparandet.Något anslagssparande beräknas således inte uppkomma under innevarande år.För föreslås ett ramanslag om . Det ärdrygt 73 miljoner mindre än vad anvisat för innevarande budgetår.Samtidigt föreslår dock regeringen att medger att högst 135 miljonerkronor av anslagssparandet på ramanslaget (utgiftsområde5) överförs som anslagssparande till ramanslaget m.m.(yrkande 1). Medelsbehovet ökar således i själva verket med 62 miljoner kronor.Liksom tidigare ingår inte i anslaget medel för Utrikesdepartementetsverksamhet. Denna har i stället budgeterats tillsammans medutrikesrepresentationen under utgiftsområde 5 ochinternationell samverkan. kommer således ävenunder nästa budgetår att till den del som avser Utrikesdepartementetsverksamhet finansieras med medel från (utgiftsområde 5).För budgetåren 1999 och 2000 beräknar regeringen anslagen till 1 909 resp. 1962 miljoner kronor.Regeringen föreslår också att medger att anslaget Regeringskanslietm.m. får användas för att bekosta utgifter som ursprungligen tillgodosågs frånanslagen till Extra utgifter (yrkande 2). Enligt propositionen kan detta gällaändamål som inte i sig avser kostnader för , men som hängersamman med den verksamhet som bedrivs inom den sektor av samhällslivet som ettdepartements verksamhetsområde omfattar. Någon uppräkning av anslaget begärsinte för detta. Som exempel på ändamål som brukat tillgodoses från de tidigarereservationsanslagen Extra utgifter som fanns under olika huvudtitlar kan,enligt vad utskottet inhämtat, nämnas gåvor till jubilerande förbund, medaljeroch ordnar samt ex ersättningar, såsom ersättningar till patienter somblivit bestulna på statliga sjukhus.Regeringen har beslutat om inriktningen av det fortsattaförändrings- och förnyelsearbetet inom (se prop. s. 18-19).Detta arbete, som utgör en fortsättning på det arbete som ledde till bildandetav myndigheten , skall enligt propositionen säkerställa attRegeringskansliet är ett effektivt och kompetent instrument för regeringen idess uppgift att styra riket och förverkliga sin politik. Ett medel att uppnådetta sägs vara utvecklandet av en intern styrningsprocess förRegeringskansliet som är utformad utifrån de särskilda förutsättningar somgäller . Styrningsprocessen skall innefatta en gemensamverksamhetsplanering och uppföljning inom . Vidare skallkompetensförsörjningen i ses över. Arbetet, som skallbedrivas under förvaltningschefens ledning, får enligt propositionen visa vilkabudgetmässiga och administrativa förutsättningar som finns för attanslagsberäkna hela under samma anslag på statsbudgeten.MotionernaI motion 1997/98:K601 hemställer m.fl. (v) att anslaget C 1Regeringskansliet minskas med (yrkandet delvis).Även om regeringen i årets budgetproposition bantat något på förslaget tillanslaget C 1, anser att en ytterligare nedskärning är befogad.Vänsterpartiet pekar i motionen på att man i har använt sigav dyrare flygalternativ än nödvändigt vid resor till , att vissadepartements personal fått julgratifikationer och att mängden politiskatjänstemän har ökat.I motion 1997/98:K613 vill m.fl. (mp) minska anslaget med100 (yrkande 2, delvis). framhåller attanslaget till enligt regeringens egen prognos för serut att bli högre än vad anvisat. anser attäven regeringen måste åläggas budgetrestriktioner och att kraftigaöverskridanden bör följa med och leda till krav om att effektiviseraverksamheten. I motionen begärs också ett tillkännagivande om vad som anförtsom beräknad fördelning på anslag inom utgiftsområde 1 för åren1999 och 2000 enligt tabell (yrkande 3, delvis). Av bilagd tabell framgår attMiljöpartiet vill minska anslaget C 1 med i förhållandetill beräkningarna i budgetpropositionen för vartdera och 2000.I motion 1997/98:A603 vill Per () att statsrådens löner inte skallfå öka mer än genomsnittet för de statsanställdas löner. Enligt motionären harlöneskillnaderna i ökat mycket kraftigt . Utgångspunktenborde egentligen vara att de förtroendevalda inte skall tjäna mer än dem derepresenterar. Möjligen kan det accepteras att statsministern och statsrådentjänar något mer. Om förslaget genomförs kan den särskilda iriksdagen avskaffas.I motion 1997/98:K251 begär och (båda s) attstatsråd skall ges formell möjlighet att vara föräldralediga. Även om detsannolikt är praktiskt svårt för statsråd att vara föräldralediga är detknappast rimligt att möjligheten formellt är stängd för dem.BakgrundStatsrådens löner fastställs av , vilken är en myndighetunder . Nämnden, som består av en ordförande och två andra ledamöter,skall enligt 1 § lagen (1991:359) om arvoden till statsråden m.m. fastställadet belopp som skall betalas i arvode till statsråden och besluta omavgångsersättning till statsråd. Nämndens verksamhet regleras i lagen(1993:1427) med instruktion för (skr. 1992/93:240,bet.1993/94:KU11). Som skäl för att inrätta nämnden anfördes att regeringenbl.a. utifrån allmänna jävsregler inte själv borde besluta om de egnaledamöternas grundläggande förmåner såsom arvoden samt pensions- ochavgångsersättning. Vidare ansågs att den dåvarande samordningen mellanstatsrådens och riksdagsledamöternas arvoden borde avskaffas.Konstitutionsutskottet ansåg i det ovan nämnda betänkandet att det bordeöverlämnas åt nämnden att avgöra de allmänna utgångspunkter som nämnden skallta hänsyn till vid fastställandet av arvodesnivåerna och att instruktionendärför inte borde innehålla några sådana föreskrifter. Utskottet förutsatteemellertid att arvodet för statsministern även i fortsättningen skulle kommaatt vara högre än övriga statsråds arvoden.Varken i regeringsformen eller i dess förarbeten finns några uttalanden omstatsrådsuppdragets rättsliga natur som är av betydelse när det gällerreglering av sjukavdrag m.m. Frågan om statsråds ledighet vid sjukdom berörsinte heller. Däremot förutsätts att statsministern och annat statsråd kan haförfall att fullgöra sina uppgifter. Statsministern kan utse ett av de övrigastatsråden att i egenskap av ställföreträdare fullgöra statsministernsuppgifter om han har förfall. Om statsministern inte utsett någonställföreträdare, eller om denne också har förfall, övertas statsministernsuppgifter i stället av det av de tjänstgörande statsråden som har varitstatsråd längst tid (7 kap. 8 § regeringsformen). inbegriper enligtmotiven även semester och annan ledighet (prop. 1973:90 s. 297 f.). Ingethindrar att statsministern eller annat statsråd under semester eller annanledighet inträder för att delta t.ex. i avgörandet av ?något särskilt viktigtärende?. I detta sammanhang kan också nämnas 6 kap. 9 § andra stycket RF,enligt vilket statsråd inte får utöva allmän eller enskild tjänst eller innehauppdrag av visst slag m.m. Föreskriften har enligt förarbetena tillkommit iförsta hand för att värna om statsrådens integritet men även för att garanteraatt statsråden koncentrerar sina krafter på regeringsuppdragets utförande (a.a.s. 284).Statsråd har inte rätt till sjukpenning enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring (jfr prop. 1996/97:6 om ändrade sjukavdrag för statsråden, bet.1996/97:KU8). Före fanns inte någon reglering alls omsjukavdrag beträffande statsråden. gäller enligt 2 § lagen (1991:359) omarvoden till statsråden att om ett statsråd inte kan fullgöra sitt uppdrag pågrund av sjukdom, avdrag skall göras på statsrådets arvode,avlöningsförstärkning och tillägg för logikostnad. av en sjukperiod görs avdrag enligt de bestämmelser som gäller förtjänstemännen i . Avdraget per dag därefter är för denfemtonde till och med den nittionde dagen samt för de därpå följandedagarna. Reglerna för sjukavdrag för statsråden skall så långt möjligt geersättningsnivåer som motsvarar dem som gäller vid sjukdom för statsanställda iallmänhet.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att utgiftsbehovet för myndigheten dåligt fram i begärda anslag. Under innevarande budgetår beräknas, sompåpekas i motion K613 (mp), utgifterna att bli eller 17 %högre än det anslagna beloppet. För att täcka det överskjutande beloppet tasanslagssparande i anspråk. För nästa budgetår begärs ett anslag som med 135miljoner kronor underskrider utgiftsbehovet. Det beräknade underskottetföreslås bli täckt genom en överföring av anslagssparande från ramanslagetUtrikesförvaltningen, som hör till ett annat utgiftsområde. Metoden attutnyttja anslagssparande på ett anslag inom ett visst utgiftsområde förutgifter på ett annat utgiftsområde ligger knappast i linje med budgetreformensprinciper. Utskottet vill emellertid inte motsätta sig att överföringen skermed hänsyn till det nära sakliga sambandet mellan anslagen tillRegeringskansliet och och tillstyrker därför att riksdagenmedger den föreslagna överföringen av anslagssparandet (yrkande 1). Det äremellertid angeläget att regeringen ser till att beräkningarna avutgiftsbehovet för myndigheten blir realistiskaoch att utgifterna täcks med myndighetens eget anslag eller anslagssparande.Utskottet förutsätter att frågan tas upp i det förändrings- och förnyelsearbetesom kommer att ske inom i enlighet med regeringens ovannämnda beslut den 4 september 1997.Utskottet tillstyrker propositionens förslag angående anslaget C 1Regeringskansliet m.m. och avstyrker motionerna K601 (v), yrkandetdelvis och K613 (mp) yrkande 2 delvis.Utskottet tillstyrker också att medger att anslagetRegeringskansliet m.m. får användas för att bekosta utgifter som ursprungligentillgodosågs från anslagen till Extra utgifter (yrkande 2).När det gäller motion K613 (mp) yrkande 3, delvis, om anslagen för åren 1999och 2000 anser utskottet att inte nu bör ta ställning till konkretayrkanden som gäller anslagen och avstyrker motionen i dennadel.Utskottet anser, liksom vid behandlingen av förslaget till instruktion förStatsrådsarvodesnämnden , att det bör överlämnas åtStatsrådsarvodesnämnden att avgöra de allmänna utgångspunkter som nämnden skallta hänsyn till vid fastställandet av nivåerna på statsrådens löner. Utskottetavstyrker därmed motion A 603 (v).Ett statsråd är inte någon arbetstagare utan har ett uppdrag av en mycketspeciell natur. Ett statsråd förutsätts i princip alltid vara i tjänst, även omregeringsformen utgår från att statsministern och andra statsråd kan ha förfallatt fullgöra sina uppgifter, t.ex. på grund av sjukdom eller ledighet.Mot bakgrund av vad som anförts om statsrådsuppdragets särskilda natur anserutskottet inte att frågan om statsrådens möjligheter att vara föräldraledigalämpar sig för en lagreglering. Det måste i stället ankomma på regeringen självatt från fall till fall praktiskt lösa den situation som uppkommer vid ettstatsråds behov av längre ledighet. Med det anförda avstyrks motion K251 (s).Svensk författningssamlingPropositionenRegeringen föreslår ett oförändrat anslag till C 2 Svensk författningssamlingom för 1998.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag till anslag för Svenskförfattningssamling för budgetåret 1998.Allmänna valPropositionenRegeringen föreslår att anslaget C 3 Allmänna val skall uppgå till 205miljoner kronor. Beloppet avser kostnader allmänna val tillriksdagen, kommun- och landstingsfullmäktige.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag till anslag för Allmänna val förbudgetåret 1998.Stöd till politiska partierGällande bestämmelser m.m.Enligt lagen (1972:625, ändrad senast 1996:1533) om statligt stöd tillpolitiska partier lämnas stöd dels som partistöd, dels som kanslistöd för ettår i taget räknat fr.o.m. .