bet · GK01AU9 · 1997-01-28 00:00:00 — revisorers förslag angående arbetsmarknadsutbildning I detta betänkande behandlar utskottetRiksdagens revisorers förslag(1996/97:RR3) omarbetsmarknadsutbildning jämte fyramotioner som har väckts med anledning avförslaget. Förslaget bygger pårevisorernas rapport /96:10 Effekterav arbetsmarknadsutbildningen.Revisorerna föreslår att riksdagenskall göra tillkännagivanden tillregeringen i tre avseenden. Ett gällerbehovet av ytterligare utvärderingar avarbetsmarknadsutbildning. Ett annatavser deltagarnas bakgrund och särskiltutvecklingen av de prioriteradegruppernas andel avarbetsmarknadsutbildningen. Det tredjeomfattar en rad aspekter påarbetsmarknadsutbildningens inriktningoch dimensionering. Utskottet erinrar omatt ett nytt oberoendeutvärderingsinstitut inrättades den 1januari 1997. Vidare betonar utskottetvikten av att kvinnornas situation inomarbetsmarknadsutbildningen uppmärksammasliksom att undervisningen i svenska förinvandrare förbättras. Utskottetföreslår att lämnarrevisorernas förslag utan vidare åtgärd.Samtliga motionsyrkanden avstyrks.FörslagetI förslag 1996/97:RR3 har Riksdagensrevisorer föreslagit att somsin mening ger regeringen till känna vadrevisorerna har anfört om1. utvärderingar,2. deltagarnas bakgrund,3. planeringen av utbildningensinriktning och dimensionering.Motioner1996/97:A21 av och (fp) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om innehållet iarbetsmarknadsutbildningen,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om utvärderingar ochuppföljning.1996/97:A22 av () variyrkas1. att hos regeringen begären oberoende utvärdering av den aktivaarbetsmarknadspolitikens effektivitet ursåväl mikro- som makroekonomisktperspektiv i enlighet med vad somanförts i motionen,2. att hos regeringen begärförslag om möjlighet för andra aktörerän den offentliga arbetsförmedlingen attanvisa arbetsmarknadsutbildning ienlighet med vad som anförts i motionen.1996/97:A23 av och () vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behov av utvärderingar,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om synpunkter på utvärderingar,3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om synpunkter påarbetsmarknadsutbildningen,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om könsperspektivet.1996/97:A24 av ()vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om kvinnorsarbetsmarknadsutbildning,2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ett oberoendeutvärderingsinstitut till hjälp för AMS. BakgrundArbetsmarknadsutbildning är enligtförordningen (1987:406, omtryckt1996:1103) om arbetsmarknadsutbildningen utbildning för enskilda personer somlänsarbetsnämnden beslutar om och somberättigar till utbildningsbidrag.Ansökan om sådan utbildning görs hoslänsarbetsnämnden.Arbetsmarknadsutbildning bedrivs genomantingen särskilt upphandladeutbildningar eller utnyttjande avplatser i det reguljärautbildningsväsendet.Arbetsmarknadsutbildning skall varayrkesinriktad och antas kunna leda tillett arbete. Den kan även vara sådanutbildning som innebär att arbetslösainvandrare får en kompetens av värde vidåterinvandring. Fr.o.m. den 1 januari1997 kan arbetsmarknadsutbildning ocksåanvändas för att deltagarna skall fåmöjlighet att utveckla egna affärsidéerför att starta egna företag ellerkooperativ. Som arbetsmarknadsutbildningräknas även bl.a. sådan kortareutbildning som är en nödvändigförberedelse för en yrkesutbildningliksom kurs i svenska för invandrareunder vissa betingelser.Personer får beviljasarbetsmarknadsutbildning fr.o.m. den 1juli det år de fyller underförutsättning att de är eller riskeraratt bli arbetslösa och att de sökerarbete genom den offentligaarbetsförmedlingen. Vissa personer fårunder närmare angivna villkor beviljasarbetsmarknadsutbildning trots att deinte uppfyller kraven på arbetslöshet.Detta gäller flyktingar och intagna påkriminalvårdsanstalt. Ungdomar medfunktionshinder får beviljasarbetsmarknadsutbildning trots att deinte fyllt . Utbildningsbidraglämnas i form av dagpenning.Utgifterna för arbetsmarknadsutbildninguppgick under /95 tillnärmare , vilketmotsvarade av de totalautgifterna för arbetsmarknadspolitikenunder . I volym räknathar utbildningen varierat mellan ca 10000 och ca 86 000 deltagare.Arbetsmarknadsutbildning infördes år1918 och har sedan slutet av 1950-taletspelat en central roll i den aktivaarbetsmarknadspolitiken. En viss ändradinriktning genomförs under budgetåret1997 genom att delar avarbetsmarknadsutbildningen förs övertill det reguljära utbildningsväsendet.Härigenom tydliggörs inriktningen på denyrkesinriktade utbildningen. framgår att antaletarbetssökande väntas öka i denyrkesinriktade utbildningen respektiveminska i den yrkesförberedande. Vidareförutsätts att en besparing om 300miljoner kronor skall åstadkommas genomeffektivare upphandling och därmed lägrekurskostnader.Effekter av arbetsmarknadsutbildningAllmäntRiksdagens revisorer har granskatarbetsmarknadsutbildningen. Ämnet förgranskningen var ett av dem somföreslogs av arbetsmarknadsutskottet vidsammanträde (dnr1994/95:U17). I rapport /96:10Effekter av arbetsmarknadsutbildningen,redovisar revisorerna resultatet avgranskningen. Rapporten harremissbehandlats.I revisorernas förslag till (1996/97:RR3) angåendearbetsmarknadsutbildning redovisas dennagranskning. Deras överväganden förs framunder fyra rubriker, nämligen1. utvärderingar,2. regelsystem och incitament,3. deltagarnas bakgrund samt4. planeringen av utbildningensinriktning och dimensionering.För tre av dessa punkter, nämligen 1, 3och 4, begär revisorernatillkännagivanden till regeringen. Dessabehandlas i det följande under särskildarubriker.Såvitt avser punkten 2 analyseras irapporten den s.k. utförsäkringsgarantinoch dess eventuella effekter på dearbetssökandes och arbetsförmedlingarnasbeteende. Enligt revisorerna kan maninte utesluta attarbetsmarknadsutbildning har utnyttjatsi större utsträckning än andra åtgärderför att förhindra utförsäkring. Någotförslag till har revisorernaemellertid inte lagt fram med hänvisningtill förändringarna iarbetslöshetsförsäkringen. Revisorerna,som konstaterar attarbetsmarknadsutbildning är den dyrasteav de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna, vill emellertid betona tvåaspekter. För det första börarbetsmarknadsutbildning inte utnyttjasför att förhindra utförsäkring; endastrena utbildningsskäl bör motivera ensådan åtgärd. För det andra börkontrollsystemet förstärkas.UtvärderingarRevisorernas förslagRevisorerna anser att det fortfarandefinns ett stort behov av utvärdering avarbetsmarknadsutbildning. Endast ettfåtal studier finns, vilkas resultat kanutnyttjas i den konkreta utformningen avarbetsmarknadspolitiken, konstaterar de.En viktig uppgift förArbetsmarknadsdepartementet bör därförvara att initiera ytterligare studierinom området, anför de. Revisorernanoterar attArbetsmarknadsstyrelsen (AMS) fram tillår 1995 inte har ansett sig ha tilluppgift att utföra undersökningar avutvärderingstyp, och detta trots attmyndigheten enligt sin instruktion(1988:1139) skall sätta upp mål ochriktlinjer för verksamheten vidlänsarbetsnämnderna samt följa upp ochutvärdera resultatet av derasverksamhet. Vidare påpekas bl.a. att AMShar tilldelats särskilda medel förutvärderingsverksamhet - och det ibetydande omfattning - /94. Dessutom, anförrevisorerna, anges motsvarande krav iden generella förordningen (1993:134) ommyndigheters årsredovisning ochanslagsframställningRevisorerna föreslår sammanfattningsvisatt utvärderingsverksamheten förstärkshos såväl Arbetsmarknadsdepartementetsom AMS. De betonar att det bör ske inomramen för befintliga resurser.MotionerKenth Skårvik och ()säger sig i motion A21 ansluta sig tillrevisorernas förslag i de flestaavseenden. När det gäller deras krav påutvärderingar vill motionärernaunderstryka vikten av att något konkretockså kommer till stånd; de anser därföratt bör uttala sig klart föratt en uppföljning och utvärdering måstegenomföras och för redovisasså snart detta kan ske (yrk. 2).Hans Andersson och ()instämmer i motion A23 i uppfattningenatt arbetsmarknadsutbildningen - liksomandra slags åtgärder - måste utvärderasnoggrant, kontinuerligt ochsystematiskt. Revisorernas rapport slåremellertid in öppna dörrar, ansermotionärerna; alla är överens om attbehovet av utvärderingar är stort. Imånga fall upprepas väl kända synpunkteri den, i andra fall bygger slutsatsernapå förhållanden som inte längre gäller.Vidare kritiserar motionärernagenomförda utvärderingar för att varabaserade på teoretiska spekulationer ochförenklade modeller. Vikten av att sättaupp relevanta mål och kriterier förutvärderingarna diskuteras liksom en radolika metodproblem. De förespråkar ocksåen noggrann uppföljning på individnivåmed avseende på studieresultat ochutbildningens relevans för den enskilde.Motionärerna föreslår sålunda uttalandenav om dels själva behovet avutvärderingar (yrk. 1), dels de imotionen framförda synpunkterna på hursådana utvärderingar bör genomföras(yrk. 2),() anför i motion A24inledningsvis att revisorernas rapportkunde ha varit klarare och merstrukturerad. Hon delar samtidigtrevisorernas bekymrade inställning överArbetsmarknadsverkets (AMV) och AMSointresse fram attåterkommande utvärderaarbetsmarknadsutbildningen. Det är intebara det statsfinansiella läget somskulle ha motiverat sådana utvärderingarutan även - och framför allt - denuppenbarade bristen på kvalitetssäkring.Miljöpartiet anser att ett oberoendeinstitut omgående måste ges tillfälleatt hjälpa AMS med den saken. Vidaremåste AMS ges lämpliga instrument föratt kunna utvecklas i fråga omarbetsmarknadsutbildning, däriblandåterkommande utvärderingar genomförda avoberoende organ (yrk. 2).Utskottets övervägandenUtskottet vill inledningsvis erinra omden skillnad mellan begreppenuppföljning och utvärdering som görs irevisorernas rapport (1996/97:RR3 s. Uppföljning definieras som enenklare typ för mätning av effekterna aven viss åtgärd. Vid utvärdering,däremot, betraktas inte bara detfaktiska förloppet utan även etthypotetiskt - man sätter således upp enjämförelsenorm. Tillämpat på utvärderingav arbetsmarknadsutbildning söker manäven få svar på vad som skulle ha häntom personerna inte hade genomgåttutbildningen i fråga.Vidare skiljer man mellan effekter påindividens förhållanden (mikronivå),t.ex. med avseende på sysselsättnings-eller inkomstutveckling och sådana sompåverkar arbetsmarknaden i dess helhet(makronivå).Uppföljningar avarbetsmarknadsutbildningen på mikronivåutförs löpande av AMS. ärde inriktade på personer som haravslutat en yrkesinriktad utbildningunder . Syftetär att visa efter det att utbildningenavslutats. Resultaten av dessa - t.ex.vad avser skillnader mellan olika kursereller olika län - beaktas i dediskussioner som förs med berördamyndigheter. En brist med dessauppföljningar är - som nämnts - atttekniken med en jämförelsenorm saknas.En annan är att resultaten blir mindrevägledande genom samvariation medkonjunkturutvecklingen; t.ex. är andelensom har fått arbete efter utbildningenberoende av arbetsmarknadsläget i stort.Utskottet instämmer med revisorerna iatt kunskapsläget i fråga om sådanaeffekter som mäts genom utvärderingarinte är tillfredsställande. Utskottetförespråkar - i likhet med revisorernaoch remissorganen - attutvärderingsverksamheten förstärks.Såväl somAMS bör därvid ta ett större ansvar.Arbetsmarknadsdepartementet bör sålundata initiativ till ytterligare studier avarbetsmarknadsutbildningens effekter.Såvitt gäller AMS påpekar revisorernaatt myndigheten har tilldelats resurserför utvärdering. Enligt vad utskottethar kunnat utröna har emellertidanvändningen av dessa inte villkoratstill att avse utvärdering av viss ellervissa angivna arbetsmarknadspolitiskaåtgärder, t.ex. justarbetsmarknadsutbildning. Utskottetfinner inte att någon ytterligareprecisering bör vara nödvändig heller ifortsättningen men utgår från att AMSvid sin egen prioritering avutvärderingsobjekt är observant på vilkasärskilda behov som kan finnas, t.ex.till följd av en snabb volymökning.Utskottet har noterat att iregleringsbrevet för budgetåret 1997åläggs AMS att till regeringenåterrapportera resultatet av deneffektivisering avarbetsmarknadsutbildningen som riksdagenhar beslutat om och som består ieffektivare upphandling och därmed lägrekurskostnad per utbildningsinriktning.En skärpning i kraven på AMS i fråga omuppföljning är också kravet på attredovisa volymutveckling ochstyckkostnader.Utskottet noterar vidare att AMS harutarbetat en uppföljnings- ochutvärderingsplan. Denna bör möjliggöraen effektivare avvägning mellan olikaåtgärder. Utvärderingsplanen bör följasupp av ochresultaten återrapporteras tillriksdagen.I sin utvärderingsverksamhet bör AMS istor utsträckning anlita utomståendeorgan, anser utskottet. Ett viktig skälär kravet på objektivitet. Ett annat äratt utvärderingar i många fall kräverspeciell kompetens. Finansieringen bör -såsom revisorerna anger - kunna görasgenom omdisponeringar inom den ordinarieverksamheten.I detta sammanhang vill utskottet erinraom det nya oberoende institutet förutvärdering av arbetsmarknadspolitikensom inrättades efterbeslut av (prop. 1996/97:5,bet. 1996/97:AU1). Dess uppgift är attgöra löpande utvärderingar avarbetsmarknadspolitiken. Det beräknaskunna träda i full funktion . Medlen uppgår tilldrygt . Riksdagengodtog förslaget om att Rådetför arbetslivsforskning skulle ges ettutvidgat uppdrag att stödja forskninginom arbetsmarknadspolitikens område.Riksrevisionsverket () beslutadehösten att genomföra en omfattandeeffektivitetsrevision inomarbetsmarknadsområdet. Arbetet skallbedrivas i två steg. Dess första del,som förutses vara färdigställd 1997, skall innefatta granskningarav dels olika typer av målgrupper (t.ex.arbetshandikappade), dels olika typer avåtgärder (t.ex.arbetsmarknadsutbildningen). Utskottet,som återkommer till nämndarevisionsprojekt i det följande, utgårfrån att resultatet av detta bör kunnalämna viktiga bidrag tillutvärderingsverksamheten och ävenbesluten om arbetsmarknadsutbildning ochandra åtgärder.Sammanfattningsvis vill utskottetsålunda instämma med revisorerna omvikten av utvärderingar. Utskottet utgårockså från att sådana utvärderingar avarbetsmarknadsutbildningen genomförs ihuvudsak enligt de riktlinjer som harstakats ut av revisorerna. Snabbhet,kontinuitet och hög tillförlitlighet börprägla verksamheten för att resultatenpå ett ändamålsenligt sätt skall kunnaläggas till grund för framtida beslut omarbetsmarknadsutbildning. De i denna delbehandlade motionsförslagen går ihuvudsak ut på en utökadutvärderingsverksamhet, förenad medhögre kvalitet och snabbhet. Genom vadutskottet nu har anfört bör de aktuellayrkandena - åtminstone delvis - blitillgodosedda. Motionerna A21 (fp), A23(v) och A24 (mp), alla i här berördadelar, bör mot denna bakgrund inteföranleda något uttalande av riksdagen.Med hänvisning till den utveckling somhar ägt rum efter det att revisorernasgranskning genomförts och presenterats,bl.a. genom tydligare riktlinjer tillArbetsmarknadsverket om utvärderingaroch inrättandet av ett nytt oberoendeutvärderingsinstitut, synes inte någonytterligare åtgärd varapåkallad med anledning av revisorernasförslag.Deltagarnas bakgrundRevisorernas förslagEtt mål för arbetsmarknadsutbildningenär fördelningspolitiskt. I regeringensregleringsbrev för AMS preciseras vilkagrupper som skall prioriteras till olikaarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Undersenare år har det varit t.ex.långtidsarbetslösa, utomnordiskamedborgare, arbetshandikappade, kvinnoroch ungdomar.Av rapporten framgår dels att deprioriterade gruppernas andel avutbildningen har börjat minska, dels attkurstiderna blivit kortare ochintagningskraven hårdare. Även om denallmänna utbildningsnivån har höjts harde förändrade prioriteringarna lett tillatt t.ex. en arbetslös akademiker harstörre sannolikhet att placeras iutbildning än t.ex. en arbetslös medkortare utbildning än grundskola.Enligt revisorernas mening finns enoroande tendens att de prioriteradegrupperna börjat minska sin andel. Deanser därför att AMS bör ges i uppdragatt närmare redovisa skälen till denändrade inriktningen. Vidare bör AMSförbättra sin redovisning av vilkagrupper som har deltagit iarbetsmarknadsutbildning samt löpandepublicera denna redovisning, exempelvisi årsberättelsen avseendearbetsmarknadsutbildningen. Slutligenbör AMS förtydliga sina riktlinjer tilllänen, följa upp utfallet och redovisaresultatet till regeringen såvitt avserutbildningens ekonomisk-politiska mål.MotionerTvå motioner tar särskilt sikte påkvinnornas andel avarbetsmarknadsutbildningen.Hans Andersson och ()framhåller i motion A23 attutbildningsinsatser i högre grad måstesättas in för att bl.a. bryta denkönssegregerade arbetsmarknaden. AMV börkontinuerligt ur ett könsperspektivfölja upp såväl volym- somkostnadsandelar avarbetsmarknadsutbildningen. Vidare börkvinnor ges en positiv särbehandling föratt de skall kunna hävda sin ställningpå arbetsmarknaden med svårastrukturella problem (yrk. 4).Barbro () anför i motion A24att det inte är acceptabelt att kvinnorges en arbetsmarknadsutbildning som ärkostnadsmässigt billigare än vad män imotsvarande grad erhåller. Hon anser attarbetsmarknadsutbildningens mål att varakompetenshöjande och därmed leda till enny anställning är otillräckligt (yrk.1).Utskottets övervägandenSåvitt gäller revisorernas granskning avdeltagarnas bakgrund vill utskottet pekapå de svårigheter som finns när detgäller att i vissa fall tolka resultatenså att man undviker missvisandeslutsatser. Ett skäl kan vara att vissastuderade deltagare representerar tvågrupper, t.ex. invandrare ochakademiker, varav bara den ena gruppenär prioriterad. Ett annat är denstyreffekt som är resultatet avdeltagarnas egna val. Den utbildning somerbjuds arbetssökande somarbetsmarknadsutbildning skall varaanpassad till den sökandes behov ochförutsättningar samt till kraven påarbetsmarknaden. Det är en realitet attkvinnors deltagande i utbildning medteknisk inriktning är lägre än mäns.Frågan om orsakerna till fördelningen avgrupper av personer med avseende påarbetsmarknadsutbildning är således avkomplex natur.Givetvis bör arbetsmarknadsutbildningvara ett viktigt instrument för attundanröja de flaskhalsar inom bl.a.näringslivet som kan finnas;arbetsmarknadens efterfrågan på t.ex.akademiker med en viss inriktning måstekunna tillgodoses genom t.ex. satsningpå arbetsmarknadsutbildning.Utskottet ser det mot denna bakgrundsom värdefullt med en sådan redovisningfrån AMS som revisorerna efterlyser, ivilken en fördjupad analys görs avdeltagarnas bakgrund och orsakerna tillden uppkomna fördelningen såvitt gällerolika grupper. Utskottet utgår från attregeringen noga följer utvecklingen idetta avseende. Något särskilttillkännagivande med anledning avrevisorernas förslag i fråga omdeltagarnas bakgrund synes emellertidinte erforderligt.Vad härefter särskilt gällerkönsperspektivet iarbetsmarknadsutbildningen erinrarutskottet inledningsvis om att det iregleringsbrevet för AMV sägs attarbetsmarknadsmyndigheterna skall arbetautifrån ett jämställdhetsperspektiv.Som har nämnts är kvinnorunderrepresenterade iarbetsmarknadsutbildning med tekniskinriktning. För att bryta denkönsuppdelade arbetsmarknaden, t.ex.genom att uppmuntra kvinnor och män atti ökad utsträckning välja för könetotraditionell utbildning och ett arbetemed sådan inriktning, finns medelavsatta för s.k. brytprojekt. uppfattning kan sådanaprojekt vara värdefulla. Viktigt för attmålet skall kunna nås, nämligen attkvinnorna fullföljer utbildningen ochfår arbete efter det att den äravslutad, är dock att andelen kvinnorsom deltar i utbildningen ärtillräckligt stor. Det räcker intealltid med några få kvinnor, t.ex. treeller fyra, i en grupp för att de skallkunna känna trygghet och motivation.Det är, menar utskottet, viktigt attkönsperspektivet uppmärksammas särskiltinom arbetsmarknadsutbildningen. Dettagäller särskilt mot bakgrund av dendelvis ändrade inriktning avverksamheten som genomförs underinnevarande budgetår och som går ut påen större tonvikt på yrkesutbildning.Utskottet vill dock betona att en sådaninriktning inte får medföra attkvinnornas andel avarbetsmarknadsutbildningen minskar.Utskottet noterar att AMS genomregleringsbrevet åläggs att iårsredovisningen redovisa hur medel förbrytprojekten har använts. mening bör jämställdhetsperspektivet även när det gällerarbetsmarknadsutbildningen följas upp avAMS genom kartläggning och analys; enkönsuppdelad statistik bör härvidredovisas med avseende på volym ochkostnader. Utskottet utgår från attresultatet härefter redovisas. Någotsärskilt uttalande till regeringen avdenna innebörd är däremot inte påkallat,anser utskottet som därmed avstyrkermotionerna A23 (v) och A24 (mp), båda ihär behandlat avseende.Planeringen av utbildningens inriktningoch dimensioneringRevisorernas förslagRevisorerna tar under denna rubrik uppen rad skilda frågor som rörinriktningen och dimensioneringen avarbetsmarknadsutbildningen, vilkakortfattat redovisas i det följande.Samtidigt konstateras i rapporten attdelegerings- ochdecentraliseringsprocessen har nåttmycket långt inom Arbetsmarknadsverket.Inledningsvis berörsupphandlingskompetensen.Länsarbetsnämnderna uppges numera haförvärvat en god sådan. Stödet i frågaom upphandling till de mindrearbetsförmedlingarna bör däremotutvecklas, anser revisorerna som utgårfrån att den upphandlingskompetens sombyggts upp tas till varaså att samarbetet mellanarbetsförmedlingarna i länet kan stärkasnär länsarbetsnämndens roll nuförändras.Vidare finner revisorerna attmarknadsbedömningarna behöver utvecklasytterligare liksom kopplingen mellanprognoser, förmedlingarnas önskemål ochköpen. AMS utvecklingsarbete på områdetmåste aktivt följas upp. Vidare börprocessen "från prognos tillupphandling" dokumenteras bättre inomvarje län.En korrekt bild av samhällets kostnadför arbetsmarknadsutbildning för enarbetssökande i förhållande till andraarbetsmarknadspolitiska insatser ärangelägen, anför revisorerna vidare.Bristerna i undervisningen i svenskaför invandrare är ett kvarståendeproblem som särskilt påtalas avrevisorerna.En analys av orsakerna till att så få iden förberedande yrkesutbildningen gårvidare till själva yrkesutbildningen börgöras av AMS, anser de vidare ochförespråkar en analys även av orsakernatill den mycket höga andelen akademiker,såväl utländska som svenska, iarbetsmarknadsutbildningen.Utvecklingsarbetet med kvalitetssäkringav arbetsmarknadsutbildningen börfortsätta. Större krav bör ställas påutbildningsanordnarna att följa uppdeltagarna efter utbildningen, anserrevisorerna. Slutligen betonas vikten avatt kunna bedöma utbildningens kvalitet;revisorerna förespråkar att regeringenöverväger formerna härför.MotionerHans Andersson och ()anför i motion A23 attarbetsmarknadsutbildningen är detviktigaste av de arbetsmarknadspolitiskainstrumenten i en modern,kompetensinriktad arbetsmarknadspolitik.I motionen lämnas förslag tilldefinition och utformning avarbetsmarknadsutbildningen. Vikten av enindividuell handlingsplan betonas.Utbildningen bör normalt kombineras medsåväl praktik som jobbsökaraktiviteter.Prioriteringarna av vilka som skall fådelta i utbildningen bör vara baseradepå individens utbildningsbehov iförhållande till chansen att få fäste påarbetsmarknaden. Uppföljningen avutbildningen bör vidare göras påindividnivå. Ett tillkännagivande begärsom de synpunkter som framförs i motionenom arbetsmarknadsutbildningen (yrk. 3).Kenth Skårvik och ()anför i motion A21 attarbetsmarknadsutbildningen alltför längevarit anpassad efter gårdagensarbetsmarknad. Kritik riktas också motatt utbildningen mer syftat till attsysselsätta en stort antal arbetslösasnarare än att underlätta för arbetslösaatt efter utbildningen få ett arbete påden öppna arbetsmarknaden efter avslutadutbildning. Ett uttalande riktat tillregeringen av denna innebörd förespråkas(yrk.