bet · GK01NU12 · 1997-05-27 00:00:00 — Regeringen föreslår i den ekonomiskavårpropositionen att skall anvisas för verksamheten underår 1997.MotionernaInvesteringsbidragen till vindkraft bör utformas så att högre bidrag ges tilluppförande av vindkraftsanläggningar i lägen med sämre vindförhållanden,föreslås det i motion 1996/97:N18 (fp). Därigenom kan enskilda personerutefter stimuleras att sluta sig samman i vindkraftsprojekt,menar motionären.I motion 1996/97:N27 (mp) föreslås en stödnivå på i stället för 15 %samt ett anslag på , totalt underfemårsperioden. Under förutsättning att det i samma motion framlagda förslagetom skatteväxling vinner anslutning anses dock en stödnivå på och ettårligt anslag på vara tillräckligt. Vidare föreslås att dennedre effektgränsen för vindkraftverkens storlek skall tas bort som krav förbidrag. Motionärerna anser att effekten av de i motionen föreslagna åtgärdernaför vindkraft är en ökad årlig elproduktion om ca över enfemårsperiod.Också i motion 1996/97:N21 (kd) förordas att investeringsbidraget tillvindkraft skall uppgå till av investeringsbeloppet. Att som regeringenföreslår sänka investeringsbidraget till vindkraft från till gerenligt motionärerna en felaktig signal när syftet är att åstadkomma en massivvindkraftsutbyggnad. Även förslaget att begränsa stödet till anläggningar pålägst 200 kW avvisas av motionärerna med hänvisning till att det inte är ägnatatt stimulera den småskaliga kraftproduktionen. Vidare föreslås i motionen attregeringen skall återkomma till med förslag till förändringar ilagstiftning och regelverk som möjliggör en effektiv och snabb utbyggnad avvindkraften i Sverige.För att kunna fatta beslut om hur och i vilken takt omställningen avenergisystemet skall ske är det nödvändigt, anförs det i motion 1996/97:N408(mp), att det tas fram ett korrekt beslutsunderlag för vilken potential svenskvindkraft skulle kunna ha. Motionärerna föreslår därför att hosregeringen skall begära en uppdatering av vindkraftsutredningen förvindkraft (SOU 1988:32).I motion 1996/97:N412 (mp) efterlyses statliga lån med låg ränta till inve-steringar i vind- och solenergi. Vindkraft är rubriken på motion 1996/97:N426 (mp). Enligt motionärerna bör målet för utbyggnad av vindkraft vara attuppnå en årlig vindkraftsproduktion på . I motionen, somväcktes under allmänna motionstiden, föreslås en rad åtgärder för att dettamål skall kunna uppnås. Inriktningen på förslagen är i korthet följande:Framväxten av en svensk vindkraftsindustri bör stimuleras, det tidigareinvesteringsbidraget bör förnyas, möjligheten att bilda en fond för attbekosta nätanslutning och fördela kostnaderna på alla vindkraftverk börutredas, investeringsstöd och miljöbonus bör utbetalas till alla aktöreroavsett ägandeform, ingen nedre gräns för bidragsberättigade vindkraftverk börinföras, vindkraftverk på över 2 MW bör undantas från investeringsstöd,oberoende vindkraftsrådgivare bör finansieras av staten och hårdare krav börställas på militären att motivera sina beslut när de avstyrker uppförande avett vindkraftverk i ett område. Slutligen föreslås att en nyvindkraftsutredning skall tillsättas med uppgift att beräkna vindkraftenstotala potential, prioritera mellan de olika intressena samt belysamöjligheterna att uppnå en årlig vindkraftsproduktion på eller avelförbrukningen år 2010.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning att det även fortsättningsvis ärmotiverat att lämna bidrag till investeringar i vindkraft. Efterfrågan på dethittillsvarande stödet har varit mycket stor. Det finns emellertid, somregeringen framhåller, anledning att anpassa stödet till de delvis nyamarknadsförutsättningar som råder. Genom den tidigare relativt högastödnivån har en stark utbyggnad skett av vindkraften och kostnaderna föranläggningarna har därigenom sjunkit. Utformningen av förslaget ipropositionen har också, enligt vad utskottet erfarit, grundats påerfarenheterna från det tidigare inve-steringsstödet till vindkraft.Utskottet anser att det är väsentligt att det fortsatta stödet tillvindkraft blir så kostnadseffektivt som möjligt. Förslaget att minskastödnivån till beror dels på att kostnaden för vindkraftverk har sjunkit,dels på att beslutat om en höjning av elskatten och därmed också avmiljöbonusen till vindkraftsproduktionen. Den föreslagna sänkningen skaparockså utrymme för en mer omfattande vindkraftsutbyggnad inom ramen för detillgängliga medlen. Även förslaget om en höjning av kravet på eleffekt från60 till 200 kW är ägnat att stärka vindkraftens konkurrensmöjligheter ocherhålla bäst effekt av bidragen. Som sägs i propositionen bör det genom denförordade inriktningen på bidraget skapas förutsättningar att utnyttja de godavindlägena bättre, dvs. åstadkomma en hög elproduktionskapacitet där så ärmöjligt. Det bör i sammanhanget noteras att de flesta vindkraftverk som nuuppförs har en eleffekt på ca 500 kW. Förslagen i vissa motioner om högrebidrag i sämre vindlägen samt om att bidraget skall omfatta även mindrevindkraftverk är enligt utskottets mening oförenliga med de krav på kost-nadseffektivitet som bör gälla för åtgärderna. Mot bakgrund av att det i enmotion föreslås större ekonomiska ramar för investeringsstödet, vill utskottetpåpeka att det i propositionen meddelas att om avsatta medel förbrukas börytterligare medel kunna övervägas.Vad gäller den fråga om inventering av lägen för vindkraftverk som tagitsupp i några motionsyrkanden har utskottet erfarit att isamråd med bl.a. länsstyrelserna arbetar med att ta fram förslag till områdenav riksintresse för vindkraft. Redovisningen kommer att innehålla envindkartering och indikera lämpliga förläggningsplatser för vindkraftverk medhänsyn tagen till de konflikter som kan finnas med andra samhällsintressen omde bästa lägena. I ett skriftligt svar i på en fråga(1996/97:506) från Per () om stöd till vindkraft angav näringsministerAnders att regeringens avsikt är att ge möjlighet att inomramen för de medel som ställs till förfogande för administration avinvesteringsstödet bedriva sådana utredningar och utvecklingsprojekt som ärnödvändiga för att de bästa vindlägena skall kunna utnyttjas.Med det sagda tillstyrker utskottet förslaget i propositionen och avstyrkerde berörda motionerna i aktuella delar.Investeringar i småskalig vattenkraft m.m.PropositionenEnligt vad som sägs i propositionen kan miljöanpassade investeringar ismåskalig vattenkraft ge ett bidrag när det gäller att öka tillförseln av elfrån förnybara energislag. Med småskalig vattenkraft avses vattenkraftverk meden installerad effekt som är mindre än 1 500 kW. Det finns ca 1 200 småvattenkraftverk med en sammanlagd årsproduktion på ca . I propositionenhänvisas till att en utbyggnad motsvarande en årsproduktion om harberäknats vara möjlig inom fem år.Regeringen föreslår att ett bidrag skall införas till investeringar imiljövänliga, småskaliga vattenkraftverk. Bidraget skall utgå av dentotala investeringen. Bidragsreglerna skall träda i kraft den 1 juli 1997.Regeringen avser bemyndiga att ansvara för bidraget. har inrättats förutsätts frågorna föras över till denna.Medel för verksamheten beräknas till under enfemårsperiod. Regeringen har i den ekonomiska vårpropositionen föreslagit att5 skall anvisas för verksamheten under år 1997.MotionernaEn högre bidragsnivå för investeringar i småskalig vattenkraft än iregeringsförslaget förordas i motion 1996/97:N21 (kd). Motionärerna anser attinve-teringsstödet bör bestämmas till 25 %.I motion 1996/97:N27 (mp) föreslås att skall avslå förslaget ombidrag till investeringar i småskalig vattenkraft. Motionärerna framhåller attvarje utbyggnad av vattenkraft medför ytterligare åverkan på vattendragensekosystem. Däremot ställer de sig positiva till förnyelse av äldre teknik ibefintliga vattenkraftverk under förutsättning att detta inte påverkar miljönnegativt.Frågan om investeringsbidrag till småskalig vattenkraft tas också upp imotionerna 1996/97:N20 (m) och 1996/97:N22 (fp), dock utan att separatayrkanden läggs fram i frågan. I den förstnämnda motionen anförs att i den månsom småskalig vattenkraft kan realiseras utan påtaglig miljöpåverkan bör dekomma till stånd utan statliga subventioner. I den andra motionen sägs attinvesteringar i småskalig vattenkraft enbart bör avse redan befintligaanläggningar och regleringar.En mer allmän fråga om förutsättningen för utbyggnad av nyvattenkraftsproduktion aktualiseras i motion 1996/97:N25 (s). Motionärernaanser att man bör pröva möjligheten till ökat utnyttjande och ökadeffektivisering av vattenkraften i redan utbyggda älvar och där även tillåtanyanläggning av vattenkraftverk. föreslås göra ett tillkännagivandemed denna innebörd.Bostadsutskottets yttrandeBostadsutskottet tar i sitt yttrande endast upp den fråga om utbyggnad avvattenkraften som behandlas i motion 1996/97:N25 (s). Utskottet konstateraratt regeringens förslag i fråga om stöd till utbyggnad av småskaligvattenkraft inte innefattar några förslag till ändringar i den lagstiftningsom reglerar vattenkraftsutbyggnaden. Några sådana lagändringar bör inteheller enligt utskottets mening aktualiseras. Den berörda motionen avstyrks avbostadsutskottet med denna motivering.Utskottets ställningstagandeUtskottet behandlar först frågan om investeringsbidrag till småskaligvattenkraft och därefter förslaget i motion 1996/97:N25 (s) om kompletterandevattenkraftverk.I några motioner framförs farhågor för att investeringar i småskaligvattenkraft kan leda till oacceptabel miljöpåverkan. Utskottet vill i dennafråga understryka vad som anförs i propositionen om att investeringarna måsteske med hänsyn till miljö- och områdespåverkan. Avsikten är självfallet inteatt underlätta tillkomsten av kontroversiella vattenkraftsanläggningar medstor miljöpåverkan. I propositionen redovisas bedömningen att bidragsgivningfrämst torde bli aktuell till investeringar i redan befintliga anläggningaroch regleringar. Det bör också erinras om att prövningen av projektenstillåtlighet enligt bl.a. vattenlagen (1983:291) och den s.k. naturresurslagen(1987:12) ger möjlighet att förhindra utbyggnader som inte uppfyller kraven påbl.a. miljöanpassning.Det behöver således, enligt utskottets mening, inte befaras att det aktuellabidraget till investeringar i småskalig vattenkraft skall leda till attprojekt med oacceptabel miljöpåverkan kommer till stånd. För att säkerställaatt intentionerna med miljöanpassning kommer att uppfyllas finns detemellertid anledning att noga följa utvecklingen på området. Näringsutskottetförutsätter att så kommer att ske och att regeringen återkommer till riksdagenom inriktningen på stödet skulle behöva ändras.I de aktuella motionerna finns förslag om såväl ett i förhållande tillregeringsförslaget högre bidrag som att propositionen helt skall avslås idenna del. Det förstnämnda förslaget om högre investeringsbidrag är föranlettav önskemålet att likställa stödet till vattenkraften med stödet tillvindkraftverk, som enligt motionärernas förslag också skall ges denna högrebidragsnivå. Utskottet har i det föregående avstyrkt detta förslag ochavstyrker därför även det nu aktuella yrkandet. Bidraget bör bestämmas tillden nivå som föreslås i propositionen. Med hänvisning till det anförda anserutskottet att bör godkänna regeringens förslag om bidrag tillsmåskalig vattenkraft och avslå de däremot stående motionsyrkandena.Vad härefter gäller förslaget i motion 1996/97:N25 (s) om utbyggnad avkompletterande vattenkraftverk i redan utbyggda älvar vill utskottet anföraföljande.Tillåtligheten av ett visst vattenkraftsprojekt prövas enligt gällandelagar. I naturresurslagen anges vissa vattenområden och älvsträckor som ärundantagna från vattenkraftsutbyggnad. I fråga om älvsträckor som inte ärundantagna från utbyggnad skall tillåtligheten i ett vattenkraftsprojektprövas enligt vattenlagen.Den aktuella motionen bör enligt bostadsutskottets mening inte föranledanågra överväganden om ändringar i denna ordning. instämmer idenna bedömning och avstyrker alltså motionen.Upphandling av ny elproduktionsteknikPropositionenRegeringen framhåller att kostnaderna för elproduktion från förnybaraenergikällor kan minskas genom en effektivare upphandling av nyteknik. För att stimulera denna utveckling föreslås att ett bidrag skalllämnas för upphandling av ny teknik för elproduktion med förnybara energislag.Bidragsreglerna föreslås träda i kraft . För bidragetberäknas anvisas . Regeringen avserbemyndiga den nya energimyndigheten att ansvara för verksamheten.Det föreslagna upphandlingsstödet kan enligt vad som sägs i propositionenses som ett komplement till förslagen om investeringsstöden för nyelproduktion. Som bakgrund till förslaget om ett upphandlingsstöd hänvisarregeringen bl.a. till ett motsvarande stödsystem som tillämpas iStorbritannien. Syftet med detta stöd är att etablera en marknad för tekniksom kan bli kommersiell relativt snart som kostnaderna kanreduceras. Stödet anses ha bidragit till att kostnaderna för elproduktion frånförnybara energikällor minskat avsevärt.MotionenI motion 1996/97:N27 (mp) ansluter sig motionärerna till det aktuellaregeringsförslaget om ett upphandlingsstöd vad avser den förordadeanslagsnivån. När det gäller inriktningen på stödet föreslår de emellertid attbidraget inte bara skall kunna ges till elproduktionsteknik, utan till all nyproduktionsteknik för förnybara energislag.Utskottets ställningstagandeSom framhålls i propositionen bör det aktuella stödet till upphandling av nyelproduktionsteknik ses som ett komplement till investeringsstöden förelproduktion från förnybara energikällor. Stödet kan bidra till attelproduktion från kärnkraft och fossila bränslen i snabbare takt ersätts medelproduktion från ekologiskt uthålliga energislag. Den minskade tillgången påkärnkraftsproducerad el gör att stödet till elproduktionstekniken i dagslägetbör ges en särställning. Motionsförslaget om att vidga kretsen avbidragsberättigade verksamheter utan att öka anslagen skulle medföra minskatutrymme för stöd till upphandling av ny elproduktionsteknik. I fråga om stödtill ny produktionsteknik för förnybara energislag vill utskottet vidareerinra om att propositionen även innehåller ett förslag om stöd tillintroduktion av ny energiteknik. Detta förslag, som utskottet behandlar i ettsenare avsnitt, är inriktat på stöd till utveckling av ny teknik baserad påförnybara energislag och på en effektiv användning av energi. Det förutsättsockså att teknikupphandling skall kunna utnyttjas inom ramen för dennaverksamhet.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringsförslaget och avstyrkermotionen i aktuell del.Stöd till solvärmeanläggningarMotionernaI ett antal motioner - väckta dels med anledning av propositionen, dels underallmänna motionstiden - efterfrågas olika former av statligt stöd tillinvesteringar i solvärmeanläggningar.Gemensamt för flera av motionerna är att det där framhållssolvärmeanläggningarnas fördelar sett från bl.a. miljösynpunkt. Det påpekasvidare att de statligt stödda satsningarna lett till attsvensk solvärme uppnått högt internationellt anseende. Det bidrag på25 % av investeringskostnaderna som utgått anses ha haft storbetydelse i detta sammanhang. I de motioner som väckts med anledning avpropositionen riktas invändningar mot att regeringen inte lagt fram någraförslag om fortsatt stöd.I motionerna 1996/97:N26 (s) och 1996/97:N34 (c) föreslås att iett tillkännagivande till regeringen bl.a. skall betona att ett fortsattstatligt marknadsstöd till solvärmeanläggningar är en förutsättning för attden uppbyggda kompetensen skall kunna bibehållas och för att företagen medinriktning mot solvärme skall kunna leva vidare. Motionärerna hänvisar tillatt motsvarande stöd finns i flera EU-länder. I den sistnämnda motionenredovisas också ett förslag till förändring av det tidigare gällandeinvesteringsbidraget till solvärmeanläggningar; det föreslagna bidragssystemettar hänsyn till flera parametrar som typ av anläggning, prestanda m.m.Även i motion 1996/97:N21 (kd) föreslås att regeringen skall återkomma medförslag till om åtgärder som kan stimulera installation avsolpaneler.I motion 1996/97:N27 (mp) förordas att ett investeringsbidrag tillsolvärmeanläggningar skall utgå . Förslaget innebär attbidragsnivån bör bestämmas till och det totala anslaget till 100miljoner kronor om motionärernas förslag om skatteväxling vinner bifall. Iannat fall föreslås bidragsnivån bestämmas till och anslaget underfemårsperioden till 250 miljoner kronor.Ett statligt stöd till solfångare bör enligt vad som sägs i motion1996/97:N412 (mp) ges i form av lån med låg ränta. I motion 1996/97:N422 (mp),med rubriken för hållbar utveckling, förordas att investeringsbidragskall ges till solvärmeanläggningar och att i ett tillkännagivandentill regeringen skall understryka möjligheterna att tillskapa nyaarbetstillfällen genom stimulans av solfångarbranschen.Vissa kompletterande uppgifterSedan 1991 års energipolitiska beslut har betydande medel avsatts till stödför investeringar i solvärmeanläggningar. Stödet har motiverats med attkostnaden för solvärme varit för hög för att utan särskilda bidrag klarakonkurrensen med andra uppvärmningsalternativ. har ocksåsysselsättningspolitiska motiv bidragit till en fortsatt stödgivning. Ipropositionen har, som framgått, inte föreslagits något fortsatt marknadsstöd.Däremot tas frågor om solenergi upp i avsnittet om utveckling av teknik förframtidens energisystem. I nämnda avsnitt, vilket utskottet behandlar senare idetta betänkande, föreslås ett omfattande stöd till forskning och utveckling.Bland de områden som kan bli aktuella för insatser nämns sol-energiteknikenoch utvecklingen av teknik för rationalisering av tillverkningsprocessen försolvärmefångare. Det understryks också att en utvecklad teknik för lagring avvärme och el drastiskt kommer att förbättra förutsättningarna för solenergi.I ett svar på en interpellation (1996/97:269) av () om stimulansbidrag till solvärmeanläggningar utvecklade näringsministerAnders regeringens motiv för avvägningen av det föreslagna stödettill solenergi. Han framhöll att medfört attmarknadssituationen för solvärme påtagligt förbättrats. Teknikutvecklingen harlett till sjunkande kostnader. har kostnaderna för konkurrerandeuppvärmningsalternativ ökat genom höjda skatter på fossila bränslen och el.Näringsministern underströk vidare att ett stöd som inriktas påteknikutvecklingen långsiktigt gynnar de företag som tillverkar solfångare,inte minst sett ur ett internationellt marknadsperspektiv.Utskottets ställningstagandeSom framgått av föregående avsnitt innebär förslagen i propositionen attstaten även fortsättningsvis kan förväntas bidra aktivt till utvecklingen påsolenergiområdet. Den fråga som aktualiseras genom motionerna är omdet fortsatta stödet bör utgå som ett statligt investeringsstöd eller om destatliga insatserna i stället kan koncentreras på stödet till teknikutvecklingenligt regeringens förslag.I det begränsade ekonomiska utrymme som står till förfogande för inve-steringsstöd bör enligt utskottets mening åtgärder som medför ett eltillskotteller en direkt elbesparing prioriteras. Även möjligheten tilleffektminskningar i elnätet bör i sammanhanget tillmätas stor betydelse. Frånsolvärmeanläggningarna blir emellertid energitillskottet minst under den delav året när behovet av en effektminskning i elnätet är som störst. Dettautesluter givetvis inte att solvärmeanläggningarna har en given plats i detsvenska energiförsörjningssystemet och att betydelsen sannolikt kommer att ökaunder den närmaste framtiden. Som näringsministern framhöll i den refereradeinterpellationsdebatten har det hittillsvarande stödet på området också letttill att marknadssituationen för solvärme påtagligt förbättrats under desenaste åren.Utskottet är med hänvisning till det anförda inte nu berett att förorda ettfortsatt investeringsstöd på området. De aktuella motionsyrkandena avstyrkssåledes.Åtgärder för effektivare energianvändningInledningUtskottet behandlar i detta avsnitt förslag om effektivare energianvändning iolika avseenden. I propositionen läggs fram ett antal förslag med dennainriktning. Sammantaget anser regeringen att bör anvisasunder en femårsperiod för teknikupphandling av energieffektiv teknik,information, utbildning, energirådgivning samt provning, märkning ochcertifiering av energikrävande utrustning.Information, utbildning m.m.PropositionenFör att stimulera till god energihushållning och till effektivisering avenergianvändningen bör enligt vad som sägs i propositionen konsumenternaskunskaper om energianvändning och effektivisering stärkas och användningen avenergieffektiv teknik stimuleras. En allsidig och aktuell information omenergisystemet och energieffektiv teknik anses ha stor betydelse i dettasammanhang. För information, utbildning m.m. förordas att 60 miljoner kronorskall anvisas . Verksamheten bör enligt förslagetpåbörjas . Regeringen avser att återkomma till anslagsfrågani budgetpropositionen för år 1998.Som bakgrund till regeringens förslag anges vissa utgångspunkter för behovetatt stärka informations- och utbildningsinsatserna. Det framhålls attmyndigheternas information till allmänheten måste samordnas. Information börriktas till specifika avnämargrupper, och kompetensutveckling avnyckelpersoner bör stödjas. Regionala och lokala organisationer som arbetarmed energifrågor bör ges tillgång till en allsidig och korrekt information.Den moderna informationstekniken bör enligt regeringen i ökad utsträckningutnyttjas för att föra ut informationsunderlaget.Den nya energimyndigheten föreslås få i uppdrag att ansvara förverksamheten.MotionernaEtt informationsanslag är enligt vad som anförs i motion 1996/97:N21 (kd) enriktig åtgärd. Motionärerna anser dock att bör understryka attmedlen skall riktas mot dem som är direkt involverade i arbetet medeffektivare energianvändning, bl.a. fastighetsförvaltare och liknandeyrkesgrupper.I den under allmänna motionstiden väckta motionen 1996/97:N404 (s) föreslåsatt medel skall avsättas för en folkbildningskampanj för energisparande.Förslaget innebär att studieförbunden skall få huvudansvaret för en kampanjinriktad på vad enskilda individer och olika grupper kan göra för att sparaenergi.Utskottets ställningstagandeFör att arbetet med att inleda en omställning av energisystemet skall bliframgångsrikt krävs att de allmänna kunskaperna hos konsumenterna i frågor omenergianvändning och energieffektivisering stärks. Behov finns även avinformation som är direkt inriktad på vissa nyckelgrupper. En informations-och utbildningsverksamhet med både en bredare och en mer riktad ansats måstedärför komma till stånd. Utskottet anser att regeringens förslag omanvändningen av de medel som förutsätts bli avsatta för information,utbildning m.m. innebär att dessa utgångspunkter kan tillgodoses. I demotioner som väckts med anledning av propositionen har inte heller någrainvändningar mot det aktuella förslaget framkommit. Utskottet kan konstateraatt motionsyrkandena ligger väl i linje med regeringens förslag. Ipropositionen framhålls sålunda särskilt vikten av kompetensutveckling avnyckelpersoner som fastighetsförvaltare, elektriker, VVS-tekniker m.fl. Ävenönskemålet om att studieförbunden skall kunna engageras i arbetet med attsprida information om energisparande ligger inom ramen för regeringsförslaget.Bidrag skall således kunna utgå till organisationer för särskildainformations- eller utbildningsprojekt. Vad som förordats i motionerna tordealltså kunna bli tillgodosett utan något tillkännagivande från i deaktualiserade frågorna. Förslaget i propositionen tillstyrks.Teknikupphandling av energieffektiv teknikPropositionenVerksamheten med stöd till upphandling av energieffektiv teknik startades år1988 och har därefter förlängts genom flera riksdagsbeslut.