bet · GL01UbU1 · 1997-11-25 00:00:00 — Verken har iuppdrag att öka ungdomars, och då inte minst flickors, intresse ochförutsättningar för studier i naturvetenskap och teknik - de ämnesområden därdet finns särskilt stort behov av att öka rekryteringen till lärarutbildning.NOT-projektet kommer att slutrapporteras . som på initiativ från tillkallades undervåren 1997 har i uppdrag bl.a. att analysera behovet av lärare på alla nivåeroch lämna förslag på åtgärder. Särskild uppmärksamhet skall enligt direktiventill kommittén ägnas gymnasieskolans program med yrkesämnen (dir. 1997:54). Detfinns mot denna bakgrund inte anledning för att göra detillkännagivanden som föreslås i motionsyrkandena.Ett flertal motioner tar upp frågor om reformering av lärarutbildningen. Imotion 1997/98:Ub208 (m) yrkande 16 sägs att det måste göras insatser för attförbättra rekryteringen. Motionärerna vill att lärarutbildningen skall ha fleraingångar, så att den kan bli intressant också för studenter som har börjat påandra utbildningsvägar eller läst fristående kurser. Det bör vara en uppgiftför att definiera en kärna av kunskaper som ärgemensam för flertalet lärare och som kan läsas i såväl en ämnesintegreradlärarutbildning som i en fristående. Alla lärare behöver en bättre tekniskallmänbildning och insikt och god kunskap om informationsteknikens olikaanvändningsområden. Arbetsformerna i all lärarutbildning måste vara en förebildför den undervisningsmiljö som de blivande lärarna förväntas bidra till. Det ärenligt motionärerna en självklarhet att blivande lärare i sin utbildning skallanvända moderna läromedel, inklusive de kunskapskällor som erbjuds viaInternet. Internationellt utbyte skall främjas i all lärarutbildning, heter deti motionen. - Mot bakgrund av vad som framkommit i utvärderingarna avlärarutbildningen behövs det en pedagogisk förnyelse av denna, anförs det imotion 1997/98:Ub457 (fp) yrkande 5. Det bör också ingå iLärarutbildningskommitténs uppdrag att behandla lärares karriärmöjligheter,sägs det i samma motion yrkande 7. - I motion 1997/98:Ub226 (v) yrkande 1föreslås att skall ges tilläggsdirektiv om utbild-ningen av yrkeslärare. Motionärerna påtalar svårigheterna att med dagensutbildningsmodell fungera som yrkeslärare inom flera teknikområden därutvecklingen går så snabbt som den gör . De bedömer det som troligt attdet kommer att bli allt vanligare att kommunerna löser problemet genom att köpain konsulttjänster från företag som har specialister inom det aktuella området,och låta konsulterna stå för spetsteknologin medan yrkeslärarna får sköta dedelar av kursinnehållet som inte har föråldrats. Det finns nackdelar med ettsådant tillvägagångssätt, som måste lösas, anser motionärerna. Ett annatproblem är att lärarutbildningen för kärnämnena är dåligt anpassad till behoveni undervisningen inom de yrkesinriktade programmen. - Gymnasielärarutbildningendiskuteras också i motion 1997/98:Ub215 (kd) yrkande 17, där motionärerna sägeratt gymnasielärarutbildningen bör utvecklas för att täcka behoven i denreformerade gymnasieskolan och stimulera till arbete i lärarlag. En för helagymnasieskolan gemensam pedagogisk kultur måste skapas, anser motionärerna. -Tilläggsdirektiv till föreslås även i motion1997/98:Ub245 (v) yrkande 4. av barnen och ungdomarna i skolan harmissbrukande föräldrar, och det är viktigt att förståelsen för problemetsomfattning och dessa elevers svåra situation ökar inom lärarkåren, ansermotionärerna. - Kunskapen om det brottsförebyggande arbetet behöver öka ilärarkåren, sägs det i motion 1997/98: Ub473 (s). Motionären vill att dettaskall uppmärksammas i lärarutbildningen.U t s k ot t e t anser att bör avslå motionsyrkandena. Det sommotionärerna för fram ligger på flertalet punkter väl i linje med de direktivsom gäller för . Med anledning av det som sägs imotion 1997/98:Ub208 vill utskottet peka på att kommittén enligt direktivenskall överväga insatser för att rekrytera fler lärarstuderande medyrkeserfarenheter från andra områden än skolan. Behovet av lärarkompetens förgymnasieskolans olika program skall analyseras, och därvid skall särskilduppmärksamhet ägnas gymnasieskolans program med yrkesämnen. Utskottet utgårfrån att de problem som tas upp i motionerna 1997/98:Ub215 och 1997/98:Ub226därmed kommer att beaktas. Det behov av pedagogisk utveckling avlärarutbildningen som påtalas i motion 1997/98:Ub457 yrkande 7 berörs också idirektiven där det sägs att utredningen skall ge förslag till hur de faktorersom ligger bakom kritiken mot lärarutbildningen för att vara alltför kravlösskall kunna undanröjas. Utskottet vill dock understryka att ansvaret för atthögskoleutbildning bedrivs med tillfredsställande pedagogisk kvalitet alltid igrunden måste vila på lärosätena själva. Vad gäller barn till missbrukandeföräldrar samt brottsförebyggande arbete vill utskottet hänvisa till vad somsägs i direktiven om att ett viktigt inslag i lärarens yrke är förståelsen förlärandets villkor, att det för detta krävs medvetenhet om elevernas olikaförutsättningar och behov och att lärarna måste ha kunskap om hur eleverreagerar som mobbas eller utsätts för annan kränkande behandling. Frågan omlärarnas karriärmöjligheter ingår inte i uppdraget tillLärarutbildningskommittén. Utskottet anser att detta är en fråga för lärarnasarbetsgivare, som rimligen har ett intresse av att lärarkårens medlemmar trivsoch utvecklas i sin yrkesutövning. Om det i kommunerna erbjudsläraranställningar med mer kvalificerade uppgifter kan självfallet de medel förlärares kompetensutveckling som regeringen föreslår skall anvisas underanslaget B 45 (jfr ovan) användas för att bygga upp kompetensen hos lärare somvill avancera till sådana anställningar. har enligt utskottets meninginte anledning att ta initiativ på den punkten.Motion 1997/98:Ub487 (c, m, fp, v, mp, kd) tar upp det som regeringen redovisari propositionen om sin bedömning när det gäller lärarutbildning medWaldorfinriktning. Regeringen avser att uppdra åt att isamarbete med i och Stiftelsen en utbildningsplan för en grundskollärarutbildning vars examenuppfyller villkoren för anställning både i den svenska och ifristående skolor med Waldorfinriktning. Utbildningsplanen skall innehållamoment både från den gängse grundskollärarutbildningen och frånlärarutbildningen med alternativ pedagogik vid finner denna uppläggning intressant. Det rimliga bör därför vara,anser motionärerna, att , efter en visskvalitetsprövning, står för examinationen i den Waldorfpedagogiska delen avutbildningen. bör dock stå för utbildningsbeviset,heter det i motionen (yrk. Enligt motionärerna bör vidare regeringen geHögskoleverket tilläggsdirektiv att finna en lösning för alla lärarkategoriersom finns i en Waldorfskola, alltså även gymnasielärare och olika typer avämneslärare (yrk. Det är också naturligt att andra lärarhögskolor änLärarhögskolan i kan delta i det aktuella utbildningssamarbetet (yrk.3).U t s k o t t e t vill i denna fråga anföra följande.Regeringen säger i propositionen (s. 73) att ansvaret för genomförandet avmomenten om alternativ pedagogik skall tillkomma anser, liksom motionärerna, att det rimliga är att pröva en ordningdär , som uppenbarligen är den som har kompetensen närdet gäller den Waldorfpedagogiska delen av utbildningen, står för examinationeni den delen. Det innebär att svarar för prov ochbetygsättning i dessa moment. Examensrätten skall dock enligt utskottet läggaspå i , som därmed har ansvaret för att samtligafordringar som ställs för examen är uppfyllda innan utbildningsbevis utfärdas.Det är också viktigt att skyndsamt finna en lösning för alla lärarkategoriersom finns i en Waldorfskola, alltså även gymnasielärare och olika typer avämneslärare. Likaså delar utskottet uppfattningen att det är naturligt att ävenandra lärarhögskolor än i skall komma i fråga förlärarutbildning med Waldorfinriktning. Vad utskottet här anfört bör riksdagenmed anledning av motion 1997/98:Ub487 yrkande 1 och med bifall till sammamotion yrkandena 2 och 3 som sin mening ge regeringen till känna.Motion 1997/98:Ub226 (v) yrkande 2 innehåller förslag om modifieraddistansutbildning med praktisk-pedagogiskt innehåll, avsedd förteknikspecialister från näringslivet som verkar i skolan som ?obehörigalärare?. Enligt motionärerna skulle kurserna också kunna användas för attförnya pedagogiska, metodiska och didaktiska kunskaper hos lärare med en äldrelärarutbildning.U t s k o t t e t anser att bör avslå yrkandet. Det finns ingacen-trala bestämmelser som hindrar att motionärernas idé - som utskottet finnerintressant - förverkligas om ett lärosäte kommer överens om det med t.ex. engymnasieskola. Det är däremot inte något som bör ta ställning till.Forskningen inom lärarutbildningen bör fokuseras på didaktik, sägs det imotion 1997/98:Ub457 (fp) yrkande 2. Syftet är att utveckla de blivandelärarnas reflektion över kunskap och lärande.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet. Det är enligtutskottets mening en självklarhet att forskningen inom lärarutbildningen i storutsträckning inriktas på didaktiska frågor. fördelar de medelsom anvisats för forskningsanknytning av lärarutbildningarna. De medel somhittills har fördelats avser forskning vid i delsmatematikdidaktik, dels kemididaktik.Motion 1997/98:Ub457 (fp) tar också upp samarbetet mellan skolväsendet ochforskningsvärlden. Forskare bör ges möjlighet att gå in i skolarbetet ochlärare möjlighet att lämna skolan för forskning, anser motionärerna som ocksåhävdar att forskarutbildade lektorer inom alla skolformer skulle stimulera utveckling av läraryrket (yrk. Ett samarbete med näringslivet är enligtmotionärerna en nödvändighet för att skolan skall kunna utbilda för ettframtida samhälle. Därför bör högskolornas samarbete vid regionalautvecklingscentrum även inbegripa det regionala näringslivet (yrk. 4).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena. Den satsning påforskning inom lärarutbildningen som inletts efter förslag i den förrabudgetpropositionen och som utökas kommer rimligen att leda till utökadekontakter mellan skolan och forskningsvärlden. Utskottet har samma uppfattningsom motionärerna om det angelägna i att fler forskarutbildade verkar som lärarei skolan. Saken behandlades utförligt i betänkandena1996/97:UbU8 (s. 25) och 1996/97:UbU13 (s. 31 f.). I skollagen (1985:1100)åläggs varje kommun och landsting att sträva efter att för undervisning igymnasieskolan, gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning anställalärare som har forskarutbildning (2 kap. 3 §). Det är med besvikelse somutskottet konstaterar att antalet lektorer i gymnasieskolan, trotsstatsmakternas tydliga markeringar, minskat . Ett hinder för attanställa fler lektorer i skolan är troligen att tillgången på forskarutbildademed pedagogisk utbildning och intresse för att bli lärare är alltför liten.Utskottet återkommer längre fram i detta betänkande till frågan om hur antaletforskarutbildade skall kunna ökas (avsnitt 6). Även när det gäller regionalautvecklingscentrum för lärarutbildningen delar utskottet motionärernasuppfattning att det är värdefullt att även näringslivet i respektive regiondras in i samarbetet. Detta bör dock inte vara något som regleras avstatsmakterna. Formerna för dessa centrum bör - som regeringen framhöll i denförra budgetpropositionen - kunna variera och anpassas efter de skildaförutsättningar som finns inom olika regioner.3.5 Konstnärlig utbildningRegeringen föreslår - som framgått i avsnitt 3.1 ovan - att det inom ramen förutbyggnaden av den grundläggande utbildningen avsätts 40helårsplatser för de konstnärliga högskolorna. Dessa fördelas enligt följande:Danshögskolan 2, 5, 14, Kungl. Konsthögskolan3, Kungl. i 14, i 1 ochTeaterhögskolan i 1.Vidare föreslår regeringen att avsätts för fortsattasatsningar på de samarbetsprojekt som startats mellan de konstnärliga ochtekniska utbildningarna och näringslivet.Högskolorna i och , och den blivande Malmöhögskola föreslås få tillämpa ersättningsbeloppet för utbildningsområdetdesign.U t s k o t t e t tillstyrker regeringens förslag.I motion 1997/98:Ub412 (v) pläderar motionären för att det behövs ett tydligtbarn- och ungdomsperspektiv i de konstnärliga högskoleutbildningarna.U t s k o t t e t anser inte att det finns anledning till ett uttalande avriksdagen om detta. Motionen avstyrks.Inriktningen av arkitektutbildningen tas upp i motion 1997/98:Ub413 (s). Enligtmotionären bör denna utbildning ses över och mer än inriktas på attbygga om gammal bebyggelse, men även på att bygga nytt. Motionären hänvisartill , där arkitektutbildningen är längre än i och förlagd tillkonstnärliga högskolor.U t s k o t t e t föreslår att avslår motionen. Inom ramen för denexamensbeskrivning som regeringen givit i bilaga till högskoleförordningen(1993:100) bör det vara respektive universitets eller högskolas ansvar attnärmare bestämma om utbildningens inriktning. Regeringen har givitHögskoleverket i uppdrag att följa upp och utvärdera den svenska arkitekt-utbildningen mot bakgrund bl.a. av att lågkonjunkturen har bidragit till nyaarbetsuppgifter och en delvis förändrad yrkesroll för arkitektarbetet. Denframtida arbetsinsatsen kommer främst att vara inriktad på att förvalta ochförnya befintlig bebyggelse samt att anpassa befintlig bebyggelse till enhållbar samhällsutveckling, säger regeringen i uppdraget till Högskoleverket.Motion 1997/98:Ub464 (c) tar upp behovet av en designutbildning påhögskolenivå i . Utskottet återkommer till yrkandet i avsnitt 6.3.6 högskolaRiksdagen beslutade vid förra att en ny högskola skall inrättas iMalmö (prop. 1996/97:1 utg.omr. 16, bet. UbU1, rskr. Därefter har enorganisationskommitté arbetat med att förbereda den nya högskolan. Regeringenräknar nu med att den skall inrättas som självständig högskola den 1 juli 1998.Medel för 1 500 helårsstudenter fr.o.m. finns innevarande åranvisade under anslaget B 45 Särskilda utgifter inom universitet och högskolorm.m.Regeringen föreslår nu följande.Den blivande skall tillföras resurser motsvarandeytterligare 300 helårsstudenter. Därutöver skall den lärarutbildning och dentekniska utbildning samt övrig verksamhet som bedriver videnheterna i samt vid i () föras över till i samband med att denna blir ensjälvständig statlig högskola. Resurser motsvarande 3 800 helårsstudenter inomutbildningsområdena teknik och naturvetenskap, samhällsvetenskap, humaniora,teologi samt undervisning förs per från anslaget B 3 Lundsuniversitet: Grundutbildning till anslaget B 45 Särskilda utgifter inomuniversitet och högskolor m.m., anslagsposten 11 högskola.För forskning tillförs vidare den blivande under anslaget B 46drygt , varav permanent.Moderata samlingspartiet ställer sig i motion 1997/98:Ub811 yrkande 3kritiskt till regeringens förslag att överföra viss utbildning från Lundsuniversitet till den nya högskolan i . I avvaktan på ett bättre underlagom hur den tänkta utbildningen i skall förändras föreslår motionärernaatt inte tillåts expandera utöver den nivå som aviserats för år1997 utan prövas enligt samma principer som övriga universitet och högskolorvad gäller fler platser och nya inriktningar. I budgetförslagåterförs från anslaget B 45 till anslaget B 3 Lundsuniversitet: Grundutbildning.I motionerna 1997/98:Ub404 och 1997/98:Ub407 (båda m) hävdar motionären attbefintlig högskoleutbildning i skall tillhöra ochbefintlig utbildning i tillhöra Lunds universitet.U t s k o t t e t föreslår att godkänner vad regeringen förordatom högskoleverksamheten i och avslår motionsyrkandena. FrånUtbildningsdepartementet har utskottet inhämtat att förslaget i propositionenom överföring av viss utbildning från till ärgrundat på en överenskommelse i enighet mellan organisationskommittén och Lundsuniversitet. Det framgår av propositionen att organisationskommittén kommitfram till att de konstnärliga utbildningarna vid (som bedrivsi ) även i fortsättningen skall tillhöra , och attregeringen när det gäller tandläkarutbildningen vill avvakta en analys avvilken organisatorisk tillhörighet som bäst gagnar såväl högskolasplanerade utbildningar som den odontologiska utbildningen och forskningen. Motden bakgrunden bör enligt utskottets mening inte nu ta ställning föröverförande av ytterligare verksamhet från till Malmöhögskola.Utskottet återkommer i avsnitt 6 till förslag från ochFolkpartiet om medelsanvisningen.3.7 Högskola på GotlandHögskoleverksamhet på har bedrivits under en lång följd av år, hittillsi form av att disponerat ett anslag med vilket den beställtutbildning från olika statliga lärosäten. godkände vid förrariksmötet att en självständig högskola skall inrättas på (prop.1996/97:1 utg.omr. 16, bet. UbU1, rskr. Någon tidpunkt för inrättandetfastställdes inte då.Regeringen gör nu i propositionen den bedömningen att en självständighögskola skall kunna inrättas . Regeringen avser attåterkomma till i denna fråga under våren 1998.Regeringen föreslår att en ny högskola på skall tillföras resurserför ytterligare 200 helårsstudenter . Tillsammans med förra åretsbeslut innebär det ett sammanlagt tillskott av resurser för 900 helårsstudenterunder perioden 1997-1999.U t s k o t t e t föreslår att godkänner vad regeringen förordatom högskoleverksamheten på Gotland.Utskottet återkommer i avsnitt 6 till förslag från ommedelsanvisningen.3.8 Satsningar på forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolorRegeringens förslagI enlighet med vad som aviserades i vårpropositionen föreslår regeringen attuniversitet och högskolor tillförs sammanlagt förhögskolelärares kompetensutveckling samt för förstärkning avstudiefinansieringen i forskarutbildningen. Enligt vad som framgår på s. 90 ipropositionen avser studiefinansiering iforskarutbildningen och har fördelats till universiteten samt och Stiftelsen . Återstoden avserkompetensutveckling av högskolelärare och har fördelats på samtliga universitetoch statliga högskolor med undantag för vissa konstnärliga högskolor iStockholm, samt på och Stiftelsen iJönköping.Uppsala, Lunds och samt föreslåsfå tillskott av medel för ökade hyreskostnader med anledning av upprustningeller nybyggnad av vissa lokaler.För forskning inom vissa angivna områden föreslås tillskott av resurserenligt följande.Lunds universitet för forskning vid kring offentlig konstoch monumentalkonst, för tvärvetenskaplig forskning ochforskarutbildning i framför allt humaniora och samhällsvetenskap samt förforskning inom området oorganisk kemi, för forskning(professur) i svenska för döva samt forskning kring och vård av och, som en engångssatsning, för verksamheten vid Centrum förinvandringsforskning, för ett nytt tema Etnicitet samtför uppbyggnad av tvärvetenskaplig forskning för att stärka utbildningen vid defyra nya centrumbildningarna i , Kungl. Tekniska högskolan för vissforskning inom infrastrukturens ekonomi och förfortsatt uppbyggnad av forskning och forskarutbildning inom den nyinrättadefilosofiska fakulteten.Till universitet överförs medel för Kollegiet för samhällsforskning(SCASSS), som finansieras under anslaget till . tillförs också medelför gästprofessur: universitet, kunskap och lärande. Dennaprofessur har inrättats och finansierats av Rådet för forskning omuniversitet och högskolor, som enligt tidigare beslut upphör med utgången av år1997 (prop. 1994/95:100 bil. 9, bet. UbU15, rskr. 353).Regeringens förslag innebär att universiteten tillförsytterligare ca under anslagen till forskning ochforskarutbildning, de mindre och medelstora högskolorna ca 143 miljoner kronorför forskning under anslaget B 46 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbetevid vissa högskolor samt och Stiftelsen ca för forskning och forskarutbildning underanslaget B 44 Enskilda och kommunala högskoleutbildningar m.m.I propositionen meddelas också att forskningen vid de mindre och medelstorahögskolorna även kommer att förstärkas med fleråriga satsningar från några avforskningsstiftelserna, omfattande . I detta beloppingår också satsningar vid KTH och tekniska universitet.Riksdagen har godkänt principer för uppställande av rekryteringsmålavseende könsfördelningen bland professorer (prop. 1996/97:141, bet.1997/98:UbU3, rskr. I budgetpropositionen redovisas vilka rekryterings-målsom regeringen preliminärt avser att sätta upp för de olika universiteten samtChalmers tekniska högskola AB, Stiftelsen samt SLU.Rekryteringsmålen skall avse . Lärosätena kommer att fåtillfälle att yttra sig över de preliminära målen innan regeringen lägger fastdem i regleringsbrevet för budgetåret 1998.MotionernaModerata samlingspartiet säger i motion 1997/98:Ub805 yrkande 11 att ett litetland som inte kan splittra sina forskningsresurser. Den forskning som isamverkan med lokalt näringsliv bedrivs vid de mindre och medelstorahögskolorna är viktig och skall utvecklas, men grundläggande och nydanandeforskningsinsatser kräver större resurser än vad som där kan erbjudas medundantag för mycket väl definierade forskningsfält. En ökad satsning påforskarutbildning vid universiteten i förening med en successiv utbyggnad av desmå och medelstora högskolorna är därför enligt motionärerna en bra väg att gå.I motion 1997/98:Ub811 ifrågasätter den fördelning som regeringenföreslår när det gäller resurser för forskning (yrk. De framhåller attstudenters och forskares rörlighet måste främjas, och att det är felaktigt attinrätta forskarutbildning vid de mindre högskolorna i syfte att de skallproducera sina egna lärare. Resurser till forskarutbildning skall koncentreras(yrk. har i sitt budgetalternativ andra förslag än regeringenrörande anslag till forskning och forskarutbildning (avsnitt 6 samt bilaga 2).Miljöpartiet ställer sig i motion 1997/98:Ub807 yrkande 43 kritiskt tillregeringens förslag. Motionärerna efterlyser ett bättre underlag förfördelningen av forskningsresurser med hänsyn till framtida behov. Deifrågasätter om spridning av forskningsresurser är en fördel i sig. Kanske ärdet, säger motionärerna, bättre att man koncentrerar sig på att först finna ett- ur rikssynpunkt såväl som ur regional synpunkt - lämpligt forskningsområdeför en viss högskola och sedan satsa ordentligt på att bygga upp en resursstarkforskningsenhet vid denna högskola. budgetförslag beträffandeanslagen till universitet och högskolor överensstämmer med regeringens. - Isyfte att råda bot på en bristande balans mellan grundforskning ochsektorsforskning (tillämpad forskning) för i motionerna 1997/98:Ub467 och 1997/98:Ub807 yrkandena 45 och 46 på nytt fram förslag om s.k.grundforskningsavdrag. Förslaget innebär att medel överförs från tillämpadforskning till grundforskning genom att alla medel för tillämpad forskning(till att börja med endast hos finansiärer inom den offentliga sektorn samtandra fonder och stiftelser) får vidkännas ett avdrag på förslagsvis , somslussas över till grundforskningen inom universitet och högskolor. Motionärernaräknar med att det finns ca för tillämpad forskning som pådetta sätt skulle kunna bidra med till grundforskningen. Dehar förslag om hur dessa medel skulle fördelas mellan anslagen till forskningoch forskarutbildning vid universiteten (utom SLU) samt anslagen tillforskningsråden under . Enligt motion 1997/98:Ub467 bören utredning tillsättas för att utarbeta förslag till lämpliga former förinförande av ett grundforskningsavdrag. I motion 1997/98: Ub807 begärs enutredning med uppdrag att föreslå lämpliga administrativa former förhanteringen av ett grundforskningsavdrag (yrk. Medel frångrundforskningsavdraget skall enligt motionerna 1997/98:Ub468 (mp) och1997/98:Ub807 yrkande 44 användas även för att inrätta en utvecklingsfond försmå och medelstora högskolor. En sådan fond vore enligt motionärerna ett bättresätt att stödja forskningen vid dessa högskolor än regeringens förslag omgenerella anslag i budgeten.Kristdemokraterna framhåller i motion 1997/98:Ub489 yrkande 12 att ansvaretför fasta forskningsresurser inte kan ges generellt utan bara fördelas till delärosäten som uppnått en viss organisatorisk nivå.