bet · GL01KU9 · 1997-11-04 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet ett antal motioner från de allmännamotionstiderna 1996 och 1997. Motionerna gäller frågor om allmänna helgdagar,flagga, ordensväsendet m.m. Utskottet avstyrker samtliga motioner. Trereservationer har avgivits. Motioner väckta under den allmänna motionstiden 19961996/97:K904 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att instifta en demokratidag.1996/97:K905 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om att återinföra rätten försvenska medborgare att erhålla de svenska kungliga ordnarna i enlighet med vadsom anförts i motionen,2. att hos regeringen begär förslag om att återinföra Vasa-respektive i enlighet med vad som anförts i motionen.1996/97:K906 av förste vice talman m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen beslutar ändra lagen om allmänna helgdagar (1989:253) i enlighet medvad som anförts i motionen. (görs till helgdag)1996/97:K908 av förste vice talman m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en översyn av det officiella belöningssystemet ienlighet med vad som anförts i motionen.1996/97:K910 av och () vari yrkas attriksdagen beslutar att göra till helgdag i enlighet med vad somanförts i motionen.1996/97:K917 av (m) vari yrkas att hos regeringen begärförslag om instiftande av en medalj för mod och framstående sjömanskap ienlighet med vad som anförts i motionen.Motioner väckta under den allmänna motionstiden 19971997/98:K701 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om EU-flaggning vid Riksdagshuset.1997/98:K702 av förste vice talman m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till ändring i lagen om allmännahelgdagar (1989:253) i enlighet med vad som anförts i motionen. (görstill helgdag)1997/98:K704 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om att återinföra rätten försvenska medborgare att erhålla de svenska kungliga ordnarna i enlighet med vadsom anförts i motionen,2. att hos regeringen begär förslag om att återinföra Vasa-respektive Svärdsorden i enlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:K705 av () vari yrkas att hos regeringen begärförslag till ändring i flagglagen i enlighet med vad som anförts i motionen. (beivrande av missbruk av flaggan)1997/98:K706 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om ett mer allmänt användande avEU-flaggan.1997/98:K707 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en ny kunglig husorden.1997/98:K708 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om ombildande av till en bärbar bärgningsmedalj.1997/98:K709 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt straffbelägga användning av flagga på vilken det obehörigenanbringats märke, bokstav, tecken eller text av något slag.1997/98:K710 av (m) vari yrkas att hos regeringen begärförslag till ändring i lagen om allmänna helgdagar (1989:253) i enlighet medvad som anförts i motionen. (görs till helgdag)1997/98:K711 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om instiftande av en orden tillpräster.1997/98:K712 av och () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär tilläggsbestämmelser avseende officiellatjänsteutmärkelser i enlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:K713 av förste vice talman m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en översyn av det officiella belöningssystemet ienlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:K714 av m.fl. (s, m, c, fp, v, kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en riksinsamling för ett nationellt monument enligt motionensintentioner,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nationaldagen. (görs till helgdag) Helgdagar m.m.MotionerI motionerna 1996/97:K906 och 1997/98:K702 av m.fl. (m) begärsändring i lagen om allmänna helgdagar (1989:253) i enlighet med vad som anförsi motionerna. I motionerna anförs i huvudsak följande. Vi lever i en alltmerinternationaliserad värld. För del har detta främst tydliggjorts genommedlemskapet i Europeiska unionen. är ett land som tagit emot och somtar emot invandrare från många olika kulturer. Liksom unga nationer behöverstärka sin nationalitetskänsla har även vi anledning att fundera på hur vi kanstärka identiteten. Ett sätt att uppnå detta är att göra nationaldagen tillallmän helgdag. I då främlingsfientligheten och intoleransen ökar blandvissa grupper i samhället är det viktigt att svenska folket återtar sinasymboler från de grupper som missbrukar dem. Firandet av nationaldagen kan bliett viktigt inslag i kampen mot rasism och främlingsfientlighet. Nationaldagenskulle kunna vara den dag utländska medborgare erhöll sitt svenskamedborgarskap, eller den dag då beviset delades ut till dem som erhållit svenskt medborgarskap. Sådana synligamanifestationer skulle kunna tjäna två syften: dels hälsa nya medborgarevälkomna till , dels bidra till en ökad förståelse för flyktingar ochandra som valt att skapa sin framtid i . Det finns därför all anledningför oss att, som de flesta andra länder redan gjort, göra nationaldagen tillallmän helgdag. Motionärerna föreslår att blir allmän helgdagsamtidigt som upphör att vara helgdag.I motion 1996/97:K910 av och ()hemställs att beslutar att göra till helgdag i enlighetmed vad som anförts i motionen. och är de två länder iEU som inte har nationaldagen som helgdag. Motionärerna anser att ochsvenskarna skall kunna hedra sin nationaldag på samma sätt som övriga EU-ländergenom att den blir . Motionärerna anser att nationaldagen bör varahelgdag. Detta är en viktig åtgärd för att ge alla medborgare i en ökadsjälvkänsla inför en alltmer komplicerad och förändrad omvärld. Den som ärsäker på sin hemtillhörighet blir också säker i umgänget med det nya.Nationaldagen som helgdag ger medborgare, gammal som ny, möjligheteratt lyfta fram landet. nationalsymboler skall ena landet, inte deladet. Införandet av en ny helgdag innebär ökade kostnader. Därför ansermotionärerna att bör upphöra att vara helgdag.I motion 1997/98:K710 av (m) hemställs att begärförslag till ändring i lagen om allmänna helgdagar i enlighet med vad somanförts i motionen. Enligt motionären borde första maj förpassas tillhistoriens soptipp och i stället vår nationaldag - den 6juni - upphöjas till allmän helgdag.I motion 1997/98:K714 av m.fl. (s, m, c, fp, v, kd)hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nationaldagen (yrkande 2). Motionärerna anser att nationaldagen börgöras till helgdag och förslagsvis ersätta . En rörlig helgdagkan enligt motionärerna visserligen innebära en allvarligare störning iproduktionen än en fast måndag, å andra sidan infaller den regelbundet på redannormalt arbetsfria eller söndagar.I motion 1996/97:K904 av () hemställs att gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att instifta en demokratidag.År 1921 kunde folk, både kvinnor och män, gå tillval av strejker, demonstrationer, tal och paroller, motioner ochinterpellationer samt oroligheter. Den allmänna och lika rösträtten är den isärklass viktigaste författningsreformen som genomförts i vårt land. Med tidenhar medborgarna börjat uppleva den politiska demokratin som självklar. Numerauppträder emellertid oroande tendenser. Det gäller inte bara attantidemokratirörelsen alltmer ogenerat börjat visa sig. Det gäller än mer detlångsamt vikande intresset för de politiska valen, särskilt bland ungdomarna.En demokratins dag löser naturligtvis inte frågan om demokratins fortbestånd,men den skulle förhoppningsvis bidra till att det, kring den dagen, blirsjälvklart att debattera demokratin som samlevnadsform i våra skolor medtemadagar, uppbyggda kring diskussioner, skådespel, uppsatsskrivning och annat.BakgrundEnligt 1 § lagen (1989:253) om allmänna helgdagar avses med allmän helgdagsöndagar, däribland och , samt nyårsdagen, trettondedagjul, första maj, juldagen och annandag jul, även när de inte infaller på ensöndag, vidare , , himmelsfärdsdag, annandagpingst, och . Lagen trädde i kraft den 1 januari1990.I förarbetena (prop. 1988/89:114 s. 5) konstateras att flera funktioner ärknutna till helgdagsbegreppet genom föreskrifter i olika författningar. Detgäller framför allt föreskrifter som reglerar när åtgärder skall vidtas och hurtiden skall beräknas när en förfallodag e.d. infaller eller annanallmän helgdag. Som exempel nämns vidare att enligt 9 § semesterlagen(1977:480) gäller bl.a. att helgdagar normalt inte räknas som semesterdagar.Vidare framhålls i propositionen att vad som är allmän helgdag är av storrättslig och samhällsekonomisk betydelse. Enligt propositionen bör lagen endastreglera vilka dagar som är helgdagar i borgerligt hänseende, dvs. helgdagar ibetydelsen arbetsfria dagar. Vilka dagar som skall anses som helgdagar i rentkyrklig mening får i stället bestämmas av kyrkomötet genom kyrklig kungörelse.I propositionen konstateras att flertalet helgdagar därvid kommer att varahelgdagar i både kyrkligt och borgerligt hänseende.Med anledning av propositionen om allmänna helgdagar väcktes motioner medförslag om att nationaldagen skulle bli helgdag. Vid sin behandling avpropositionen jämte motioner hänvisade utskottet (bet. 1988/89:KU29) till etttidigare uttalande om att de gällande formerna för firandet avnationaldagen/gav tillräckligt utrymme för att markeranationaldagens betydelse i det svenska samhället.Frågan om nationaldagen som allmän helgdag har därefter behandlats avutskottet . Vid /92 ansåg utskottet (bet.1991/92:KU9), som var medvetet om att införande av ytterligare bl.a.hade ekonomiska aspekter, att frågan på lämpligt sätt borde bli föremål förutredning.Regeringen tillsatte en utredning med syfte att utredaförutsättningarna för att göra till helgdag. Enligtdirektiven (dir. 1993:104) var det av vikt att utredningen särskilt studeradede ekonomiska konsekvenserna som inrättandet av en ny helgdag skulle få, såvälför den offentliga sektorn som för näringslivet och övriga delar av samhället.I utredarens uppdrag låg också att undersöka konsekvenserna, ekonomiska ochandra, av att inrätta nationaldagen som helgdag på bekostnad av någon nuexisterande allmän helgdag.Utredaren föreslog i sitt betänkande (SOU 1994:58) att nationaldagen den 6juni blir allmän helgdag som upphör att vara helgdag.Utredaren hade kommit fram till denna slutsats dels genom att studera deekonomiska konsekvenserna av ytterligare , dels genom att beaktafolkliga och kyrkliga traditioner. Sammanfattningsvis angav utredaren att omman införde nationaldagen som , utan att ändra något annat, skulledet medföra ett årligt inkomstbortfall inom tillverkningsindustrin på omkring0,i genomsnitt. Bruttonationalprodukten skulle minska med mellan 0,2 och0,, dvs. mellan tre och baserat på 1992 årsproduktion. Utredaren anförde att det inte kunde anses rimligt att i dagensekonomiska läge införa ytterligare . Om nationaldagen skall blihelgdag borde en befintlig helgdag tas bort eller flyttas. Som möjligaalternativ i utredningen diskuterades att första maj, , Kristihimmelsfärdsdag eller upphörde att vara helgdag. I valet mellande aktuella helgdagarna fann utredaren, med beaktande av ekonomiska, teologiskaoch sociala aspekter, att var den helgdag som framstod somminst olämplig att ta bort.I budgetpropositionen 1994/95:100 bil. 3 s.14 angav regeringen att tanken attgöra nationaldagen till helgdag inte borde fullföljas.Konstitutionsutskottet behandlade i betänkande 1995/96:KU11 motioner omnationaldagen som helgdag. Enligt utskottets mening gav de gällande formernaför firande av nationaldagen och tillräckligtutrymme för att markera denna dags betydelse i det svenska samhället.Motionerna avslogs.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare bedömning att de gällande formerna för firandeav nationaldagen och ger tillräckligt utrymmeför att markera denna dags betydelse i det svenska samhället. Motionerna1996/97:K906, 1996/97:K910, 1997/98:K702, 1997/98:K710 och 1997/98:K714 yrkande2 avstyrks. Även motion 1996/97:K904 avstyrks.Sveriges flagga m.m.MotionerI motion 1997/98:K705 av () hemställs att hos regeringenbegär förslag till ändring i flagglagen i enlighet med vad som anförts imotionen. I 4 § fjärde stycket lagen (1982:269) om flagga föreskrivsatt flaggan inte i vidare mån än som följer av första och andra styckena fårförses med märken, bokstäver eller andra tecken. Inskränkningarna gällerstatschefens och Försvarsmaktens användning av flaggan och gäller inteallmänheten. Det finns enligt motionären många exempel på att efterlevnaden avden citerade regeln har minskat och att respekten för den svenska flaggan inteär så stor som man kunde önska sig. Alltför ofta förses den svenska flaggan medmarkeringar och märken av olika slag. För att bevara respekten för flaggan somnationalsymbol är det viktigt att sådana övertramp kan beivras. Om detta inteär möjligt med den nuvarande lagtexten som grund är det enligt motionärenriksdagens skyldighet att se till att lagen ändras.I motion 1997/98:K709 av och () begärsett tillkännagivande till regeringen om att straffbelägga användning avSveriges flagga på vilken det obehörigen anbringats märke, bokstav, teckeneller text av något slag. Det är förbjudet att förse svenska flaggan med text,märken, bokstäver eller andra tecken. Motionärerna kan tyvärr konstatera attdet alltför ofta syndas mot detta förbud i samband med olika arrangemang.Eftersom straffbestämmelserna är slopade lägger naturligtvis inte polisen nednågon möda för att komma till rätta med problemet. Straffsanktion bör enligtmotionärerna återinföras.I motion 1997/98:K701 av () begärs ett tillkännagivande tillregeringen om EU-flaggning vid . I andra EU-länder används, enligtmotionären, EU-flaggan allmänt som en viktig symbol för den europeiskasamhörigheten. I är sådant sällsynt. borde vara enföregångare när det gäller förankringen av EU-medlemskapet. Enligt motionärenbör därför även EU-flaggan finnas hissad i anslutning till riksdagshuset.I motion 1997/98:K706 av () begärs ett tillkännagivande tillregeringen om ett mer allmänt användande av EU-flaggan. Ett mer allmäntflaggande med EU-flaggan skulle enligt motionären på ett naturligt sätt påminnasvenska folket om vårt medlemskap i unionen. Regeringen bör ta initiativ tillatt EU-flaggan används i officiella sammanhang, tillsammans med den svenska.Enskilda företag som vill använda EU-flaggan tillsammans med den svenska skallkunna få information om vilka regler man bör följa.BakgrundEnligt lagen (1906:55 s. 1) angående rikets flagga var det bl.a. straffbart attanvända flagga på vilken det obehörigen hade anbringats ett märke, en bokstaveller något annat tecken.I promemoria riksvapen och flagga(Ds Ju 1981:4) anfördes att straffbestämmelserna i flagglagen saknade praktiskbetydelse varför det inte syntes erforderligt att behålla dem.Departementschefen instämde i proposition 1981/82:109 i promemorians förslag idenna del.Lagen (1982:269) om flagga trädde i kraft . Enligtlagens 4 § får flaggan inte i vidare mån än som följer av paragrafen förses medmärken, bokstäver eller andra tecken. Undantagen gäller bl.a. statschefen ochFörsvarsmakten. Någon sanktionsbestämmelse finns inte i lagen.Utskottet behandlade i betänkande 1990/91:KU5 bl.a. en motion med begäran omett tillkännagivande till regeringen om åtlydnaden av lagen om flagga.Enligt motionären var flaggor i olika sammanhang oftare försedda med text avolika slag. Trots att straffsanktion för skymfande av rikssymbol upphörde 1971borde det vara möjligt att återställa respekten för flagglagen. bordeenligt motionären hemställa att framlade förslag om hurflagglagen skulle kunna respekteras utan att särskilda straffsanktioneråterinfördes. Utskottet avstyrkte motionen och ansåg inte att det var påkallatmed något initiativ från sida.Enligt vad utskottet inhämtat från Europeiska kommissionen, Representationen iSverige, gäller för den s.k. europeiska flaggan (le drapeau européen) ingasärskilda bestämmelser för användningen i , utan i princip skall sammaregler respekteras som gäller användningen av den svenska flaggan.Utskottets bedömningEnligt 4 § lagen om flagga får inte flaggan, med några undantag,förses med märken, bokstäver eller andra tecken. I motionerna 1997/98:K705 och1997/98:K709 föreslås att detta förbud förses med straffsanktion. Utskottetanser det inte påkallat med något initiativ med anledning av motionerna utanavstyrker dessa.Utskottet finner det inte heller påkallat med något initiativ från utskottetssida med anledning av motionerna 1997/98:K701 och 1997/98:K706 i vilka föreslåsett mer allmänt användande av den europeiska flaggan. Även dessa motioneravstyrks.OrdensväsendetMotionerI motionerna 1996/97:K908 och 1997/98:K713 av m.fl. (m) hemställsatt hos regeringen begär en översyn av det officiellabelöningssystemet i enlighet med vad som anförts i motionen. Svenska medborgarefår inte ta emot svenska ordnar. De är förbehållna utländska medborgare. Dettai sin tur har medfört en icke önskvärd splittring. Halvofficiella utländskaordnar, liksom ?privatordnar?, har fått en ökad spridning. Detta är enligtmotionärerna knappast en önskvärd utveckling. Varje samhälle torde ha behov avatt kunna belöna sina medborgare för förtjänstfulla insatser. Praktiskt tagetalla andra stater har någon form av ordnar eller liknande belöningar, som kantillfalla förtjänta medborgare. Enligt motionärerna torde det knappast finnasnågot billigare sätt att visa samhällets erkänsla för gjorda insatser än genomordensbelöningar. bör bryta sin internationella isolering i dettahänseende. Enligt motionärernas uppfattning är det hög tid att göra enordentlig översyn över hela det officiella belöningssystemet.I motionerna 1996/97:K905 och 1997/98:K704 av () hemställs attriksdagen hos regeringen begär förslag om att återinföra rätten för svenskamedborgare att erhålla de svenska kungliga ordnarna (yrkandena 1). I motion1996/97:K905 begärs också förslag om att återinföra Vasa- respektiveNordstjärneorden (yrkande 2), och i motion 1997/98:K704 begärs förslag om attåterinföra Vasa- respektive Svärdsorden (yrkande 2). Motionären anför följande.Sedan ett tjugotal år tillbaka är ordensväsendet avskaffat för svenskamedborgare. Det ansågs som omodernt och inte passande ien demokratisk stat. I stället för det anrika ordensväsendet delar vi i ställetut medaljer. Det är dels medaljer där regeringen bestämmer vilka som skall fådem, dels sådana som monarken beslutar om. Detta visar att behovet ochönskemålet att till förtjänta medborgare visa sin uppskattning finns kvar iallra högsta grad. Vi bör använda de förnäma ordnar vi har i vårt land i formav Serafimerorden och och de två avskaffade ordnarna Vasaordenoch Svärdsorden. Inom EU är det bara som saknar ett ordensväsende.Till och med i nybildade republiker som har man ett väl fungerandeordenssystem. Enligt svenska regler får svenska ordnar endast förlänasutländska medborgare och, sedan bestämmelserna ändrades, medlemmar i denkungliga familjen. Det är enligt motionären hög tid att ändra de nuvarandebestämmelserna och ge svenska medborgare rätt att erhålla de kungliga ordnarna.I motion 1997/98:K707 av () hemställs att gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en ny kunglig husorden.Frånsett småstaterna - , m.fl. - förekommer husordnar iNederländerna, och . Victoriaorden i Storbritannienförlänas, utan tillskott av statsmedel, såsom belöning för personliga tjänstergentemot monarken och betraktas såsom ett monarkens personliga nådevedermäle.Den tilldelas utlänningar i synnerhet vid statsbesök, men förlänas ävenkungliga personer. En liknande svensk husorden skulle kunna användas förmotsvarande ändamål.I motion 1997/98:K711 av () begärs ett tillkännagivande tillregeringen om instiftande av en orden till präster. Enligt motionärendiskuterades frågan om en särskild förtjänstorden för andliga ståndet redan på1700-talet, men slutade med att i en ?diktamen? till ordenskapitletinrättade ett särskilt ?andligt stånd? med ett begränsat antal platser inomNordstjärneorden. Denna orden är reserverad för utländska medborgare.Konungen fastställde i hovprotokoll stadgar för den avärkebiskopen utdelade ?Stefansmedaljen?. Denna utdelas till företrädare för ochmedlemmar av för förtjänstfulla insatser i kyrka och samhälle.Emellertid hade planer färdiga för en nyorden, Jehovaorden, avsedd uteslutande för det andliga ståndet. Det kan enligt,motionären, vara lämpligt att nu förverkliga planer på en särskildorden för rikets prästerskap.BakgrundRiksdagen har återkommande avslagit motioner om ett reformeratordens- och medaljväsende samt vissa andra frågor rörande det offentligabelöningssystemet. Vid utskottets behandling under /93 avmotioner med bl.a. samma syfte som de nu aktuella, lämnade utskottet (bet.1992/93:KU7) en ingående redovisning för det nuvarande ordensväsendet och denreformering härav som skedde . I betänkandet redogjordes också förriksdagens tidigare ställlningstaganden i frågan. Utskottet erinrade om att1975 års reformering av det svenska belöningssystemet föregicks av ettgrundligt beredningsarbete och att (bet. 1973:KU27)framhöll att det belöningssystem som då tillämpades återspeglade en gången tidssamhällssyn genom att ge uttryck för värderingar av samhällsinsatser enbart medhänsyn till tjänsteställning. Vidare framhölls att ordnarna inte kunde ansesfylla sin uppgift när det gällde att belöna viktiga samhällsinsatser. Reformenstöddes också av de personalorganisationer som företrädde det övervägandeantalet statsanställda. Det argument som låg till grund för reformen hadeenligt utskottets mening fortfarande viss tyngd. Mot denna bakgrund bordeenligt utskottet en översyn av det offentliga belöningssystemet avvaktas intilldess det tydligare visats att ett mer utvecklat belöningssystem skulle kunnafylla sin uppgift. Mot bakgrund av det anförda avstyrkte utskottet motionerna.Utskottet behandlade i betänkande 1993/94:KU4 motioner av samma slag som denu aktuella. Motionerna avstyrktes av utskottet med hänvisning till att detinte fanns skäl att föreslå att frångå det tidigareställningstagandet. I en reservation (m, fp, kds och nyd) förordades att detoffentliga belöningssystemet skulle bli föremål för en översyn. Riksdagenföljde utskottet.Även i betänkande 1994/95:KU16 avstyrkte utskottet liknande motionsyrkandendå det enligt utskottet inte fanns anledning att frångå ställningstagandet attde argument som låg till grund för reformen 1975 fortfarande fick anses ha visstyngd samt att en översyn av det offentliga belöningssystemet borde avvaktasintill dess det tydligare visats att ett mer utvecklat belöningssystem skullekunna fylla sin uppgift.Utskottets bedömningLiknande motioner som de nu aktuella har tidigare avslagits av medhänvisning till att de argument som låg till grund för reformen 1975fortfarande får anses ha viss tyngd. har ansett att en översyn av detoffentliga belöningssystemet bör avvaktas intill dess det tydligare visats attett mer utvecklat belöningssystem skulle kunna fylla sin uppgift. Utskottetanser att det inte finns skäl att frångå detta ställningstagande.Motionerna 1996/97:K905, 1996/97:K908, 1997/98:K713, 1997/98:K704,1997/98:K707 och 1997/98:K711 avstyrks av utskottet.Utmärkelsen ?För nit och redlighet i rikets tjänst?MotionenI motion 1997/98:K712 av och () hemställs attriksdagen hos regeringen begär tilläggsbestämmelser avseende officiellatjänsteutmärkelser i enlighet med vad som anförts i motionen. De tidigare tele-och postverken ombildades till de statsägda aktiebolagen .