bet · GL01KU10 · 1997-12-04 00:00:00 — Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning 1997/98KU10InledningEnligt 12 kap. 1 § regeringsformen skall granskastatsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Utskottet harrätt att för detta ändamål få ut protokollen över besluten i regeringsärendenoch de handlingar som hör till ärendena.Utöver konselj, regerings- och statsministerprotokoll har vid granskningenfunnits att tillgå material som tagits fram av utskottets kansli och, påbegäran av utskottet, inom . Väsentliga delar av dettamaterial återges i bilaga 1.1-5.2.Såsom förutskickats i utskottets betänkande 1996/97:KU25 (s. 1) behandlas idetta betänkande vissa administrativt inriktade granskningsuppgifter angåenderegeringsarbetet. Efter att ha minskat i antal har de anställda iRegeringskansliet nu åter börjat bli fler. Utan att nu sökaurskilja de närmare anledningarna till ökningen noterar utskottet att dentidigare utvecklingen i riktning mot en minskning av antalet anställda intelängre tycks fortsätta. Utskottet anser det motiverat att som ett led ikommande granskningar uppmärksamma de organisatoriska förutsättningarnasbetydelse för regeringsarbetet.Utskottet har översiktligt granskat löneförhållandena för kvinnor och män iRegeringskansliet. Granskningen har inte givit anledning till några uttalandenfrån konstitutionella utgångspunkter.Granskningen av regeringsprotokollen har visat att antalet regeringsärendenfortsatt att minska . De uppgick då till sammanlagt 10 241. Frånformell synpunkt har utskottet pekat på att vissa strykningar i protokolleninte har bestyrkts på något särskilt sätt utöver att protokollen justerats.Utskottet utgår från att den administrativa praxis som i detta hänseendetillämpats i regeringsarbetet tas upp till övervägande i Regeringskansliet.Utskottet har gått igenom regeringens behandling av beslut pågrundval av den skrivelse från regeringen som lämnats till avseendei huvudsak tiden den 1 juli 1995-den 30 juni 1996.Årets granskning av författningsutgivningen avser författningar kungjorda iSvensk författningssamling . Granskningen har fördjupats jämförtmed . Utskottet konstaterar att andelen författningar som kommit utmindre än före ikraftträdandet har minskat något sedan föregåendeår men är oacceptabelt hög. För åtta särskilt granskade departementkan utskottet konstatera att riksdagsbeslut fattats så sent attmöjligheterna att få ut en författning i praktiken redan varit försuttna.Utskottet understryker vikten av att komma till rätta med den ofta alltför senautgivningen av författningar och berör olika åtgärder som är möjliga för att nådet syftet.Utskottet har också gått igenom de propositioner som lämnats under riksmötet1996/97 i syfte att granska regeringens remittering av lagförslag tillLagrådet. Genomgången har bl.a. visat att skälen för att inte inhämta yttrandefrån Lagrådet med något enstaka undantag redovisats tydligt och lättillgängligti propositionerna och med särskild rubrik. I budget- och vårpropositionerna harredovisningen dock ännu inte funnit sina former. Enligt utskottets mening ärdet angeläget att redovisningen också i dessa propositioner görs på ettlättillgängligt sätt. Även vissa mindre brister i fråga om remitteringen ochredovisningen av skälen för att underlåta remisser har iakttagits undergranskningen. Med anledning av kritik som Lagrådet anfört mot beredningen avvissa förslag framhåller utskottet vidare att det är angeläget attbestämmelserna om beredning av regeringsärenden inte åsidosätts och även attdet av lagrådsremissen kan utläsas hur bestämmelserna om beredningsskyldighetföljts.Utskottet har slutligen granskat registreringen av allmänna handlingar inomRegeringskansliet med särskild hänsyn till vilken inverkan ny teknik har idetta avseende. Granskningen har givit vid handen att det inomRegeringskansliet finns en ordning för registrering av allmänna handlingar,såväl vad gäller traditionella handlingar som elektroniska meddelanden, somutgör en god grund för att registreringen skall fungera på etttillfredsställande sätt.1 RegeringskanslietUnder en följd av år har i sina granskningsbetänkandenredogjort för personalutvecklingen i . Uppmärksamheten hardärvid bl.a. riktats mot inslaget av politiskt tillsattatjänstemän och på jämställdhetsfrågor. Redogörelserna har grundats påstatistiska uppgifter som inhämtats från . Den senastoffentliggjorda redogörelsen avser förhållandena (1995/96:KU30 s. 11 f.).Sedan tredje kvartalet 1995 ger förvaltningsavdelningvarje kvartal ut en tryckt skrift med uppgifter beträffande tjänstgörande inomRegeringskansliet. Den innehåller statistiska uppgifter om bl.a. antaletanställda, antalet politiskt sakkunniga och antalet kvinnor och män inom skildapersonalkategorier. Även löneförhållanden för olika personalkategorier framgårav skriften. Skriften gör det möjligt att i stora drag överblicka hurRegeringskansliet utvecklas i fråga om personalens antal, sammansättning ochlöneförhållanden.Den nya möjlighet att följa personalutvecklingen inom somhar tillkommit genom förvaltningsavdelningens informationsskrift är allmäntsett av ett betydande värde. Det är av vikt att kunna överblicka hurpersonalförhållandena inom utvecklar sig.Redovisningen gör emellertid inte utskottets återkommande granskning avutvecklingen överflödig. Utskottet tar även i detta betänkande upp frågor ompersonalutvecklingen i Regeringskansliet.Granskningen avser i huvudsak utom Utrikesdepartementet.Inte heller personalförhållandena inom kommittéväsendet berörs.Utrikesförvaltningen och kommittéväsendet granskas i annatsammanhang av revisorer.Som underlag för utskottets granskning har i första hand de uppgifter somlämnats i informationsskrift tjänat. Utöver vad som framgårav den har emellertid utskottet inhämtat vissa statistiska uppgifter ompolitiskt tillsatta tjänstemän inom . Utskottet har ocksåinhämtat sådana uppgifter om uppdrag för tjänstemän i att somföreträdare för staten vara ledamot av företagsstyrelser och styrelser föraffärsverk.PersonalAntalet tjänstgörande i exklusive UD uppgick den 31 december1996 till 2 157 personer, en ökning med 167 sedan årets början. Flest anställdahade med 351 personer, en ökning med 22 personer.Förvaltningskontorets personal bestod av 377 personer, 58 fler än vid åretsbörjan.Den 30 juni 1997 var antalet tjänstgörande exklusive UD 2 233 personer.Antalet hade alltså ökat med 76 sedan utgången av . Antalet anställda iFinansdepartementet hade ökat med 6 till 357. Förvaltningsavdelningensanställda uppgick till 396 personer, dvs. 19 fler än vid utgången av åretförut.Utvecklingen inom som helhet kan överblickas om deuppgifter som låg till grund för utskottets senast genomförda granskning avpersonalutvecklingen jämförs med de nya uppgifter som blivit tillgängligagenom den kvartalsvis utgivna redovisningen från Regeringskanslietsförvaltningsavdelning. En genomgång av uppgifterna om antalet anställda vid deolika departementen (utom ) och den avdelning inomRegeringskansliet som benämns förvaltningsavdelningvisar följande om personalutvecklingen från till den 30 juni1997.1996-01-01 1997-06-30Statsrådsberedningen 51 59 (+8)150 159 (+9)Försvarsdepartementet 116 113 (-3)158 157 (-1)Kommunikationsdeparte- 92 103 (+11)mentetFinansdepartementet 329 357 (+28)135 154 (+19)97 106 (+9)Arbetsmarknadsdeparte- 146 113 (-33)mentetNärings- och handels-departementet 122 165 (+43)90 - (-90)- 150 (+150)129 130 (+1)56 71 (+15)319 396 (+77)förvaltningskontor/Regeringskanslietsförvaltningsavdelning Summa:1 9902 233När man bedömer sammanställningen bör hänsyn tas till de betydandeförändringar i departementsorganisationen som genomförts . Inteminst bör det beaktas att vissa frågor om export m.m. flyttats frånUtrikesdepartementet till Närings- och . En närmareredogörelse för förändringarna finns i utskottets betänkande 1996/97:KU 25 (s.11). Med beaktande av det som anförts kan det ändå noteras att antaletanställda i utom ökat med 243 personer( > ) från till den 30 juni 1997.Den nuvarande personalsituationen kan också betraktas mot bakgrund avutvecklingen . Av utskottets tidigare granskningar framgåratt antalet anställda i var omkring 1 250 personer.Detta innebar att personalen hade ökat i antal med . Denstörsta delen av ökningen hänförde sig eller i praktiken isamband med genomförandet av den departementsreform som beslutades (KU1974:22 s. 4). Med ledning av senare granskningar kan översiktligt konstaterasatt antalet anställda i utvecklat sig på följande sätt:År Antal1974 1 2501982 2 0221984 1 9421986 1 8561987 1 7991988 1 7821990 1 7861991 1 8031992 1 7201993 1 8491994 1 8461996 2 1571997 2 233Politiskt tillsatta tjänstemän(Granskningen omfattar i detta avsnitt även . I denföljande redogörelsen anges för enkelhetens skull hela tal, oavsett att det iverkligheten kan vara fråga om personer som arbetar mindre än heltid och attföljaktligen fler personer kan vara anställda och antalet tjänstgörandeberäknat efter tjänstgöringens omfattning kan uppgå även till delar av helatal).Vid utgången av fanns inom 134 politiskt tillsattatjänstemän. Av dem var 1 ambassadör, 6 assistenter, 1 generaldirektör, 1kabinettssekreterare, 4 planeringschefer, 66 politiskt sakkunniga, 23pressekreterare, 4 sakkunniga, 25 statssekreterare och 3 biträden, bilaga 1.1.Antalet politiskt tillsatta tjänstemän hade ökat med 7 sedan början av år 1996.I juli 1997 var antalet 132, alltså något lägre än vid utgången av år 1996.Det största antalet politiskt tillsatta tjänstemän finns iStatsrådsberedningen. var de 34 personer. hadedå 15, 11 och 11 politiskttillsatta tjänstemän. Det minsta antalet fanns på som hade4 politiskt tillsatta tjänstemän. Justitie- , Försvars- ochJordbruksdepartementen hade vardera 5 politiskt tillsatta tjänstemän.Sedan hösten 1994 finns en överenskommelse mellan riksdagspartierna omförmåner för statssekreterare i samband med regeringsskiften m.m. Regeringenhar lämnat en redogörelse för överenskommelsen i skrivelse 1994/95:225 tillriksdagen.Anställningsvillkoren för politiskt sakkunniga och informationssekreterareregleras i det s.k. politikeravtalet, som träffades i november 1997.JämställdhetsfrågorSträvan efter jämställdhet mellan könen kommer på konstitutionell nivå tilluttryck i regeringsformen (1 kap. 2 §, 2 kap. 16 § och 11 kap. 9 § andrastycket). På vanlig lagnivå gäller jämställdhetslagen (1991:433), som har tilländamål att främja jämställdheten i arbetslivet. Lagen siktar till attförbättra främst kvinnornas villkor i arbetslivet.Konstitutionsutskottet har tidigare berört jämställdhetsfrågor i samband medsin granskning av personalutvecklingen inom (1994/95:KU 30 s.19). Utskottet har även tagit upp sådana frågor till behandling. Tillgrund för granskningen ligger de uppgifter om personalförhållandena som framgårav redovisningarna från . Granskningenavser förhållandena inom hela , inklusive UD.Vissa uppgifter om anställningsförhållandenAv förvaltningsavdelningens redovisning av personalförhållandena inomRegeringskansliet framgår bl.a. medellöner och medianlöner för kvinnor och mäninom olika personalkategorier. I det följande återges vissa av dessa uppgifter.Vad som anförs om löner avser medianlöner per månad.I förvaltningsavdelningens redovisning upptas personal utan handläggandeuppgifter under rubriken . I denna personalkategori var männensantal 244, kvinnornas 1 030. Männens lön var , kvinnornas 16 000 kr.Antalet departementssekreterare var 1 027. Av dem var 457 män och 570kvinnor. Männens lön var , kvinnornas 21 000 kr.De rättssakkunnigas antal var 159, varav 84 var män och 75 kvinnor. Männenslön var , kvinnornas 27 000 kr.Kansliråden var 217, varav 134 män och 83 kvinnor. Männens lön var ,kvinnornas 27 400 kr.Antalet departementsråd var 208. Av dem var 138 män och 70 kvinnor. Männenslön var , kvinnornas 35 050 kr.Chefstjänstemän m.fl. var 37 till antalet, 29 män och 8 kvinnor. Männens lönvar , kvinnornas 40 800 kr.StyrelseuppdragStaten är som ägare representerad i styrelsen i åtskilliga företag. Det ärinte ovanligt att den statliga företrädaren är en tjänsteman iRegeringskansliet. I aktiebolag är det i sådana fall vanligen fråga om attstatens ägarinflytande enligt beslut av regeringen utövas av chefen för ettdepartement, och att departementschefen uppdragit åt en företrädare för statenatt vid bolagsstämman rösta för att departementstjänstemannen väljs in ibolagets styrelse. Tjänstemannens uppgift att vara ledamot av bolagsstyrelsenär i sådana fall nära förbunden med anställningen i departementet. Detsamma kansägas om sådana fall där tjänstemän är ledamöter av styrelsen föraffärsdrivande verk. Sådana ledamöter utses vanligen av regeringen.Utskottet har begärt uppgifter från om antalet sådanauppdrag som nämnts i det föregående och om hur arvodena för uppdragen fördelarsig mellan kvinnor och män m.m. Uppgifterna framgår av bilagorna 1.2 och 1.3.Utskottets bedömningEfter att ha minskat i antal har de anställda iRegeringskansliet nu åter börjat bli fler. Denna utveckling kangivetvis ha flera orsaker. Uppenbart är att den högsta ledningen avstatsförvaltningen numera står inför ökande krav på flexibilitet i skildahänseenden. Regeringsformen lämnar också ett vitt utrymme för regeringen attsjälv bestämma om formerna för sitt arbete och organisation.Bakom detta ligger tanken att genom anslagsmakten är tillförsäkradett tillfredsställande inflytande (prop. 1973:90 s. 181).Utan att nu söka urskilja de närmare anledningarna till att antalet anställdai har ökat, noterar utskottet att den tidigare utvecklingen iriktning mot en minskning av antalet anställda inte längre synes fortsätta.Utskottet noterar vidare att förutsättningarna för inflytande ifråga om organisation inte har förblivit helt oförändradesedan regeringsformens tillkomst. Inte minst den nya organisation avRegeringskansliet, som har genomförts och sominnebär att hela är en enda myndighet, gör det som utskottettidigare uttalat motiverat att som ett led i kommande granskningar uppmärksammade organisatoriska förutsättningarnas betydelse för regeringsarbetet (jfr bet.1996/97:KU 1 s. 16). I övrigt föranleder granskningen inte något uttalande avutskottet i fråga om antalet anställda i Regeringskansliet.Den granskning som utskottet har företagit lämnar visserligen inte underlagför några mera ingående bedömningar av hur jämställdheten mellan könen kananses ha förverkligats inom . Den översiktliga bild avlöneförhållandena som har kommit fram ger emellertid intryck av en utvecklingsom i sådant hänseende får anses gynnsam. I vart fall kan konstateras att detfrån konstitutionella utgångspunkter inte finns anledning för utskottet att nugöra några vidare uttalanden i frågan.Utskottet avser att vid kommande granskning ta upp frågan om det finns riskerför jäv när tjänstemän i har uppdrag som ledamöter avstyrelser för statliga företag och affärsverk.2 Regeringsprotokollen2.1 StatistikI bilaga 2.1 lämnas en redovisning i tabellform av antalet avgjordaregeringsärenden och deras fördelning på ärendegrupper och departement under år1996. Av tabellen framgår att det totala antalet ärenden var 10 241.År 1995 var antalet 11 691 och var det 12 981. Regeringsärendena haralltså minskat i antal med 1 450 och med 2 740 . År 1993var ärendeantalet nästan 14 000.De största ärendegrupperna var Dispens- och övriga partsärenden(2 969), tjänsteärenden (1 919), regleringsbrev samt anslags- ochbidragsärenden (1 435) och författningar (1 403). Av dessa har tjänsteärendenaökat med 43 , medan de övriga minskat, dispenser m.m. med 366,regleringsbrev m.m. med 39 och författningar med 37 st. Av övriga förändringarkan noteras att antalet överklaganden sedan föregående år minskat med 331, från1 530 till 1 199.Justitiedepartementet handlade det största antalet ärenden, 2 018,varav 1 200 nådeärenden. Näst största antalet ärenden handlades avFinansdepartementet med 1 133 ärenden, vilket likväl innebar en minskning med51 förut.Antalet B-protokollärenden inom UD har gått ned kraftigt ,från 566 till 107. Även om utskottet inte har några närmare uppgifter omanledningen till detta, kan det antas att omläggningen från och med den 1februari 1996 av förfarandet i ärenden om tillåtelse till utförsel avstrategiska produkter och om krigsmateriel har bidragit till den utveckling somnu kan iakttas (jfr bet. 1995/96: KU 30 s. 10).Redovisningen i denna del föranleder inte något uttalande från utskottet.2.2 Formell granskning av regeringsprotokollenI likhet har protokollen över samtliga regeringsbeslut underföregående år infordrats från departementen. Protokollen har fortlöpandelevererats till utskottet och början av 1997. De har gåtts igenomöversiktligt inom utskottets kansli och senare återställts till departementen.Den översiktliga genomgången har avsett de protokollerade besluten, inte dehandlingar som hör till besluten. Vid genomgången har uppmärksamheten varitriktad främst mot den rättsliga grunden för besluten, handläggningen idepartementen samt beslutens utformning. Vid genomgången har iakttagelsergjorts som meddelats berört departement.Utskottets bedömningUnder granskningen har iakttagits att protokollen från regeringssammanträdenaibland innehåller rättelser eller strykningar som gjorts för hand påprotokollsexemplaren av föredragningslistorna och som inte är signerade ellersärskilt bestyrkta på annat sätt än genom att protokollet är justerat. Någotskäl att betvivla protokollens autenticitet finns visserligen inte i något avde fall som har iakttagits. Vid en granskning i efterhand ter sig den ordningsom tillämpats dock inte idealisk. Utskottet utgår ifrån att den administrativapraxis som i det nu berörda hänseendet tillämpats i regeringsarbetet tas upptill övervägande i Regeringskansliet.Några andra frågor av sådan principiell vikt att de bör tas upp igranskningsbetänkandet har inte uppmärksammats under granskningen.3 Regeringens behandling av skrivelserInledningSedan år 1961 lämnar regeringen redogörelser till för vilka åtgärderregeringen har vidtagit med anledning av olika beslut. Redogörelsenär knuten till de skrivelser i vilka meddelar regeringen sina beslut.Redovisningsperioden omfattar tiden den 1 juli-den 30 juni, dvs. sammanfallandemed det tidigare brutna budgetåret. Redogörelsen upptar samtligariksdagsskrivelser från det senaste som är ställda till regeringen,men även äldre riksdagsskrivelser som inte har rapporterats somslutbehandlade av regeringen tas med.Utöver själva redogörelsen för riksdagsskrivelsernas behandling har i de fyrasenaste årens skrivelser lämnats redovisningar av regelbeståndet ochregelregistreringen. utökades dessutom skrivelsen med en redogörelseför det pågående reformarbetet avseende reglers kvalitet, språkvård ochinformation om regelverket (se skr. 1995/96:15 s. 5-7).Årets redogörelseDen nu aktuella redogörelsen (regeringens skrivelse 1996/97:15) avserhuvudsakligen sådana åtgärder som vidtagits den 1 juli 1995-den 30juni 1996. För att underlätta riksdagsutskottens möjligheter att vid sittutvärderings- och uppföljningsarbete få en så aktuell bild som möjligt harredovisningen fått omfatta även vissa regeringsbeslut från tiden efter denegentliga redovisningsperiodens utgång. Detta förfarande har använts omriksdagsskrivelserna därigenom har kunnat rapporteras som slutbehandlade. Påsamma sätt omfattar redovisningen även de åtgärder regeringen vidtog ianslutning till den riksdagsskrivelse som överlämnades till regeringen medanledning av beslut då varsamlad för behandling av propositionerna 1995/96:207 och 1995/96:222.Skrivelsen tar upp 431 riksdagsskrivelser, varav 278 har avgetts /96, 64 under /95 och 89 under tidigare budgetår.Skrivelserna redovisas i regeringens redogörelse departementsvis.Det äldsta inte slutbehandlade ärendet är en skrivelse (bet. LU1985/86:32, rskr. 1985/86:293) och gäller producentskydd för sceniska ochmusikaliska verk. I redogörelsen hänvisas till att frågan diskuteras vidöverläggningar med ansvariga departement i övriga nordiska länder och kommeratt övervägas ytterligare.Utskottens granskningUtskottet har berett övriga riksdagsutskott tillfälle att yttra sig över dedelar av skrivelsen som har samband med respektive utskotts beredningsområde.Finansutskottet, skatteutskottet, justitieutskottet, utrikesutskottet,jordbruksutskottet och näringsutskottet har yttrat sig, se bilagorna 3.1-3.5.Övriga utskott har beslutat att avstå från att avge yttrande.Konstitutionsutskottet får inledningsvis för egen del anföra följande.Redogörelsen omfattar 39 riksdagsskrivelser om beslut på grundval avbetänkanden av . Nio av dessa skrivelser var inteslutbehandlade när redogörelsen avlämnades; av dem är två äldre än ochfyra härrör /95. Resterande tre inte slutbehandlade riksdagsskrivelserär /96.Den äldsta inte slutbehandlade riksdagsskrivelsen, 1992/93:5, gällerskyldighet för kommuner och landsting att publicera sina författningar.Departementspromemorian Kommunala författningssamlingar (Ds 1995:7) harremissbehandlats. I promemorian föreslogs bl.a. att det skall finnas enförfattningssamling för varje kommun och landsting. Regeringen avsåg enligtredogörelsen att återkomma till i ärendet . Utskottetkan konstatera att regeringen ännu inte lagt fram något förslag till riksdagenmed anledning av departementspromemorian men att regeringen i november 1996tillsatte en arbetsgrupp med uppgift att lämna förslag till ett moderniseraträttsdatasystem. Detta anser inrikesminister , enligt ettinterpellationssvar , kunna vara ett led i att få de kommunalaförfattningarna mer överblickbara och tillgängliga.Riksdagsskrivelse 1993/94:450 handlar om ytterligare åtgärder motbarnpornografi. överlämnade betänkandetBarnpornografifrågan, Innehavskriminalisering m.m. (SOU 1997:29) tilljustitieministern. Utskottet har inhämtat att regeringen avser att i december1997 till överlämna en proposition i ämnet. Enligt regeringensredogörelse framgår det av halvårsredovisning avseendeförsta att har inrättat en särskildunderrättelseenhet för att få en bättre överblick av dessa brott. Uppgifternadelges landets polismyndigheter för att öka kunskaperna om dessa brott och föratt få till stånd bättre spanings- och utredningsarbete.Riksdagsskrivelse 1994/95:193 gäller revisorers förslag angåendetillsyn - innebörd och tillämpning. Enligt regeringen bereds ärendet.Regeringen avsåg att ta upp frågan i budgetpropositionen . Så skeddeinte utan enligt vad utskottet inhämtat avser regeringen att återkomma iärendet i en kommande förvaltningspolitisk proposition.Riksdagsskrivelse 1994/95:219 handlar om utskottets uppföljning ochutvärdering av samhällsinformationen. Enligt regeringen bereds ärendet.Samhällsguiden har uppdaterats . Inom departementet hartillsatts Arbetsgruppen för Samhällsguiden (C 1996:A) som bl.a. skall se överde organisatoriska frågorna avseende kommande uppdateringar. Enligt vadutskottet inhämtat har Arbetsgruppen för samhällsguiden avslutat sitt arbetesamt avlämnat departementspromemorian Den digitala dialogen, utveckling avsamhällsguiden Ds 1997:12.Riksdagsskrivelse 1994/95:243 handlar om åtgärder mot våldsskildringar m.m.Kommittén om nya medier och grundlagarna m.m. (Ju 1994:13) hade bl.a. i uppdragatt analysera tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagenstillämplighet på nya medier samt behovet av justeringar. Regeringen avser attutreda frågan om filmcensur och Statens biografbyrås framtida inriktning.Utskottet noterar att överlämnade sitt betänkandeGrundlagsskydd för nya medier (SOU 1997:49) till justitieministern.Riksdagsskrivelse 1994/95:273 handlar om . gavregeringen ett tillkännagivande om reglerna om Valprövningsnämndenssammansättning. Frågan skulle enligt regeringens redogörelse komma attbehandlas i samband med de överväganden som skulle göras med anledning avbetänkandet Vallagen (SOU 1994:30). I proposition 1996/97:70 Ny vallag föreslogregeringen bl.a. att ordinarie val till samt ordinarie val tilllandstings- och kommunfullmäktige skall prövas av en nämnd som utsetts av dentidigare .