bet · GL01NU1 · 1997-12-02 00:00:00 — Sådanutvärderingar anses dock böra utföras av någon annan än myndigheten själv.I det inledande avsnittet om omfattning och ändamål under verksamhetsområdetteknisk forskning och utveckling sägs att målet för verksamhetsområdet är attstärka näringslivets kompetensutveckling, konkurrenskraft och tillväxt och attdetta görs genom att en stor del av de näringspolitiska medlen anvisas tillteknisk forskning och utveckling. Några kommentarer om resultatbedömning görsinte.Under verksamhetsområdet utrikeshandel, export- och investeringsfrämjandesägs i det inledande avsnittet om omfattning och ändamål i korthet att deverksamheter som redovisas inom verksamhetsområdet har uppfyllt sinaövergripande mål.Avsnittet om konsumentfrågor innehåller två inledande avsnitt, Omfattning ochändamål (9.1) och Resultatbedömning och slutsatser (9.2). I det förstnämndaavsnittet anges följande prioriteringar för år 1998:- att konkretisera miljömålet inom konsumentpolitiken och ta fram enåtgärdsinriktad handlingsplan på området konsumtion och miljö,- att stärka konsumenternas ställning som marknadsaktörer, bl.a. genomåtgärder för bättre prisinformation inom dagligvaruhandeln,- att arbeta för att konsumenterna skall få en starkare ställning i EU.Beträffande resultatbedömning sägs att denna görs utifrån de konsumentpolitiskamålen, nämligen att konsumenterna skall ha en stark ställning på marknaden, atthushållen skall ha goda möjligheter att utnyttja sina ekonomiska och andraresurser effektivt, att konsumenternas hälsa och säkerhet skyddas samt attsådana konsumtions- och produktionsmönster utvecklas som minskarpåfrestningarna på miljön och bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling.För vart och ett av dessa fyra mål redovisas i propositionen hur de olikamyndigheter som agerar på området bidrar till måluppfyllelsen.Utskottet vill i sitt ställningstagande till frågan om mål- ochresultatredovisning i budgetpropositionen inledningsvis framhålla den storabetydelse en sådan redovisning har. Om ändrade roll - mot merövergripande styrning i stället för detaljstyrning - skall få genomslag krävsen förändring av regeringens sätt att rapportera till . Generelltgäller att regeringens redovisning måste vara mer konkret. Avgörande är härvidatt verksamhetsmål formuleras på ett sådant sätt att de blir möjliga att följaupp. Detta innebär bl.a. att - utifrån de övergripande målen - ändamålsenligadelmål måste formuleras.Det främsta underlaget för regeringens - och - resultatbedömningär regleringsbrev och återrapportering i årsredovisningar. Utskottet villframhålla vikten av att regleringsbreven utformas på ett sådant sätt attövergripande mål och delmål framgår på ett konkret sätt. Detta bildarutgångspunkten för en meningsfull uppföljning och utvärdering.När det gäller redovisningen i budgetpropositionen kan utskottet konstateraatt principerna för mål- och resultatredovisning varierar starkt mellan olikaområden och mellan olika anslag. På vissa områden är redovisningen relativtfyllig och ansatsen ambitiös, medan den på andra områden är mer knapphändig.Det bör därvid beaktas att förutsättningarna att göra resultatbedömningarvarierar; konkreta verksamhetsmål och ett avgränsat verksamhetsområdeunderlättar resultatuppföljning.Utskottet vill i detta sammanhang också nämna det arbete beträffande mål- ochresultatstyrning som utskottet bedriver inom ramen för utskottets arbetsgruppför uppföljnings- och utvärderingsfrågor (NUR). På uppdrag av utskottet - efterförslag från NUR - har en uppföljning gjorts av statens stöd till forskning ochutveckling av IT inom det näringspolitiska området (1996. Irapporten, som utarbetats av en utredare på och somi kommer att publiceras i ,lämnas en redovisning av statens stöd till IT-forskningen samt beskrivs vilkakonkreta resultat som uppnåtts och i vilken utsträckning IT-satsningarna varitframgångsrika. Dessutom belyses några problem som rör målformulering,uppföljning, utvärdering och redovisning inom den näringspolitiska IT-forskningen. Utan ställningstagande till slutsatserna i rapporten har utskottetbeslutat att översända denna till regeringen för kännedom.Utskottets arbetsgrupp har också tagit initiativ till en förstudie avseendeALMI och hur staten som ägare styr bolaget och följer uppresultatet av verksamheten. Resultatet av denna förstudie beräknas kunnapresenteras i början av år 1998.Enligt utskottets mening är det önskvärt att regeringen i nästa årsbudgetproposition lämnar en mer konkret och tydlig mål- och resultatredovisningän vad som görs i den förevarande budgetpropositionen. Likaså vill utskottetunderstryka vikten av utformningen av regleringsbreven och målformuleringarna idessa.Näringspolitik (A): Förvaltningskostnader (A 1)() är central förvaltningsmyndighetför frågor om näringslivets tillväxt och förnyelse. verksamhet medenergifrågor överförs till den nya energimyndighet som dåinrättas. Verket svarar för statliga insatser för att främja teknisk forskningoch industriellt utvecklingsarbete, etablering och utveckling av små ochmedelstora företag samt regional näringslivsutveckling efter förutsättningarnai landets olika delar.NUTEK skall fortsättningsvis ha följande uppgifter: fullgöra rollen somnationell expert och stabsorgan, utöva nationell samordning, inneha nationelltprogramansvar samt svara för rådgivning och företagsfinansiering. Som nationellexpert skall kontinuerligt följa näringslivets utveckling, ha en bredbevakning av näringspolitiken och granska hur politiska, ekonomiska ochregionala förändringar i omvärlden påverkar näringslivets villkor. Stabsrolleninnebär att på regeringens uppdrag tar fram beslutsunderlag. skallvidare vara nationell samordnare för teknikpolitik inklusive teknisk forskningoch utveckling, innovationspolitik, regionalpolitik och småföretagspolitik. Detnationella programansvaret skall ses mot bakgrund av omfattande nätverksom skapar goda förutsättningar för att initiera och genomföra tidsbegränsadeprogram som kräver en nationell kraftsamling genom samverkande centrala aktöreroch aktörer i olika landsdelar. Slutligen skall viss företagsinriktadrådgivnings- och finansieringsverksamhet kunna bedrivas av , om det ärmotiverat med hänsyn till behov av nationell specialkompetens eller av andraeffektivitetsskäl.Överväganden om olika verksamhetsområden redovisas i anslutning tillrespektive avsnitt, dvs. småföretagsutveckling, teknisk forskning ochutveckling samt under utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling. Såvälregeringens som () uppfattning är att redovisning genomgått en klar kvalitetsförbättring i förhållandetill tidigare år.Regeringen beräknar anslaget för till 208,4 miljoner kronor.MotionernaI motion 1997/98:N290 (s) föreslås att skall omlokaliseras till Västerås.En sådan lokalisering kan bli ett viktigt och integrerat inslag i en strategiför ökad tillväxt, sysselsättning och förnyelse i , anför motionärernaoch anser att betydande synergieffekter därmed skulle kunna tas tillvara. Deanger följande skäl för en lokalisering av till och av en teknikintensiv och expanderande högskola - dvs. Mälardalenshögskola, regionen är ett tekniker- och ingenjörstätt område, Asea (ABB) finns i , regionen har en industritradition,pendlingsmöjligheterna är goda, infrastrukturen är väl utbyggd samt behovet avny sysselsättning i Västerås.NUTEK bör tillföras utöver regeringens förslag för attbehålla myndighetsuppgifterna inom energiområdet, anförs det i motion1997/98:N282 (m). Moderata samlingspartiet anser att kärnkraften skall drivasvidare samt att de av regeringen föreslagna bidragen till investeringar inomenergiområdet inte skall införas, sägs det i motionen. Detta minskaromfattningen av myndighetsutövningen. Vid utskottsbehandlingen avnäringsutskottets yttrande (1997/98:NU1y) om utgiftsramar för energi ochnäringsliv klargjorde företrädarna för Moderata samlingspartiet att ökade medelför såddfinansiering (se vidare i det följande) felaktigt tagits upp under dethär aktuella anslaget, i stället för under anslaget till småföretagsutveckling(A 2). I det berörda yrkandet (7) borde anslagsbeloppet således ha angetts till283 355 000 kr.Mot bakgrund av att liberalerna avvisar inrättandet av en nyenergimyndighet föreslås i motion 1997/98:N306 (fp) att 118 miljoner kronorskall föras över från utgiftsområde 21 Energi till förvaltningsanslagunder utgiftsområde 24 Näringsliv, där den berörda verksamheten enligtmotionärernas uppfattning bör ligga. Den föreslagna anslagsöverföringen ärnågot mindre än regeringens förslag till anslag för energimyndigheten, eftersommotionärerna anser att energiomställningsprogrammet skall genomföras i mindreforcerad takt än vad regeringen har föreslagit. Vid utskottsbehandlingen avnäringsutskottets yttrande (1997/98:NU1y) om ramar för utgiftsområdena energioch näringsliv klargjorde företrädaren för liberalerna att av denökning av anslaget (A 2) Småföretagsutveckling som i den här aktuella motionentagits upp med bör tas upp underanslaget (A 1) för förvaltningskostnader.I samband med att den nya energimyndigheten bildas föreslår regeringen attNUTEK:s förvaltningsanslag skall minskas med och att 11miljoner kronor skall sparas på anslaget, vilket sammantaget innebär 119miljoner kronor, sägs det i motion 1997/98:N312 (v). Motionärerna har docknoterat att förvaltningsanslag minskas med mellanåren 1997 och 1998, varför de anser att det ?fattas? Om detskulle röra sig om en felräkning hoppas motionärerna att detta skall rättastill. För säkerhets skull föreslås dock i motionen att ytterligare 26 miljonerkronor skall anvisas över A 1-anslaget för budgetåret 1998.Det är ytterst bekymmersamt att ett så stort verk som inte har sommålsättning att arbeta i Agenda 21:s anda, anförs det i motion 1997/98:N259(mp). Det gör att motionärerna befarar att en stor del av de medel som beviljasav inte kommer att användas på ett sätt som gagnar ett kretsloppssamhällemed resurshushållning och global solidaritet som mål. Så länge denna klarainriktning inte ges för arbete bör det vara möjligt att minska anslagetmed , anser motionärerna. Även för åren 1999 och 2000förordas en minskning av anslaget med 33 miljoner kronor.Vissa kompletterande uppgifterI en av de här aktuella motionerna ifrågasätts om en felräkning gjorts vidberäkningen av förvaltningsanslag. Enligt vad utskottet inhämtatinnefattar beräkningen av anslaget flera steg än vad som kan läsas ut avpropositionstexten. Det rör sig om engångsvisa överföringar från anslagetÅtgärder för effektivare energianvändning, ett allmänt produktivitets- ocheffektivitetskrav som beslutade om /95 och som , en generell besparing inom ramen för det s.k. konsolideringsprogrammet,pris- och löneomräkning och pensionskostnader. Det belopp som därvid framkommerhar fördelats med två tredjedelar på och med en tredjedel på den nyaenergimyndigheten, varvid hela besparingen från den ekonomiska vårpropositionenpå lagts på . Sammanfattningsvis kan konstateras attdet för en läsare av budgetpropositionen är omöjligt att utifrån denföreliggande propositionstexten utläsa hur anslagsbeloppet för harberäknats.Småföretagsutveckling (A 2)PropositionenFrån anslaget täcks kostnader för dels verksamhet med information, rådgivningoch finansiering genom AB:s regionala utvecklingsbolag,dels vissa centrala insatser på småföretagsområdet genom främst , bl.a.inom områdena internationalisering och innovationsfrämjande åtgärder. Syftetmed verksamheten är att underlätta utveckling och tillväxt inomsmåföretagssektorn, så att antalet livskraftiga och växande företag ökar.Regeringen förordar att verksamheten bedrivs enligt i huvudsak oförändraderiktlinjer. Hitills har kunnat använda amorteringar, räntor m.m. från dens.k. såddfinansieringen till ny utlåning. Eftersom sådana inbetalningar, somuppgår till ca , fr.o.m. kommer attlevereras in på inkomsttitel på statsbudgeten föreslås anslaget höjas medmotsvarande belopp. Därutöver skall anslaget tillföras förrådgivning till kvinnliga företagare, i enlighet med vad som angetts i denekonomiska vårpropositionen.I propositionen sägs allmänt att det är svårt att mäta effekterna av deriktade statliga insatserna för att främja småföretagens utveckling. Regeringenbedömer dock att verksamheten under den senaste verksamhetsperioden harbedrivits med en lämplig inriktning och i en tillfredsställande omfattning ochredogör i propositionen för några aktiviteter som har bekostats med medel frånanslaget.Regeringen föreslår ett anslag på för budgetåret 1998.Två typer av motioner har väckts rörande detta anslag, nämligen sådana somtar upp frågan om medel till såddfinansieringen och sådana som rör kvinnorsföretagande. I det följande redovisas motioner och vissa kompletterandeuppgifter uppdelat på dessa två verksamheter.Motioner om verksamheten med såddfinansieringI fem motioner föreslås ökade medel till verksamheten med såddfinansiering. Imotion 1997/98:N282 (m) föreslås att skall tillföras 3 miljoner kronorutöver regeringens förslag för verksamhet med såddfinansiering. Vidutskottsbehandlingen av näringsutskottets yttrande (1997/98:NU1y) omutgiftsramar för energi och näringsliv klargjorde, som tidigare nämnts,företrädarna för Moderata samlingspartiet att de ökade medel försåddfinansiering som föreslås i motionen felaktigt tagits upp under A 1-anslaget, i stället för under A 2-anslaget. I motionen borde således A 2-anslaget ha tagits upp med 137 062 000 kr.En ökning av medlen till såddfinansiering med 18 miljoner kronorföreslås i motion 1997/98:N306 (fp). I det allra tidigaste skedet av enföretagsetablering kan offentliga insatser vara motiverade, anser motionärerna.Ofta är det mycket svårt för en innovatör att skaffa det kapital som krävs föratt gå från idé till produktion. innovationsfrämjande insatser genoms.k. såddfinansiering har visat sig ge god samhällsekonomisk utdelning, anförsdet. Det finns exempel på flera framgångsrika, snabbväxande företag inom bl.a.IT-branschen som på detta sätt fått sitt första startkapital. Vidutskottsbehandlingen av näringsutskottets yttrande (1997/98:NU1y) omutgiftsramar för energi och näringsliv klargjorde, som tidigare beskrivits,företrädaren för liberalerna att av den ökning av anslaget (A 2)Småföretagsutveckling som i den här aktuella motionen tagits upp med 136miljoner kronor bör tas upp under anslaget (A 1) förNUTEK:s förvaltningskostnader. Resterande bör tillföras A 2-anslaget.Innovationsfrämjande verksamhet är ett område där staten på ett självklartsätt bör gå in och stödja, anförs det i motion 1997/98:N312 (v). Ofta är en-treprenören en tekniker med en idé där utfallet är relativt oklart. med såddfinansiering kan då hjälpa till med ett mindre startkapital,kontakter med andra tekniker, banker m.m., säger motionärerna. De anser inteatt den ordinarie kapitalmarknaden har den uthållighet och riskvillighet sombehövs för att tekniskt avancerade produkter skall nå marknaden. Dengenomsnittliga tiden för de berörda företagen att uppnå lönsamhet kanuppskattas till , och i av fallen blir utfallet mycket lyckat mednya produkter och nya arbetstillfällen med hög kunskapsnivå, sägermotionärerna. Som ett klassiskt exempel på ett lyckat projekt beskrivs närgruppen som utvecklade läkemedlet Losec inte kunde fortsätta på grund av detberörda företagets ovilja att investera mer och dåvarande Styrelsen för tekniskutveckling (STU) i stället tog över finansieringen. Anslaget tillsåddfinansiering har sakta men säkert dragits ned av regeringen, hävdarmotionärerna, som finner detta obegripligt och föreslår att 50 miljoner kronorytterligare skall tas upp under A 2-anslaget.Också i motion 1997/98:N259 (mp) föreslås ökade medel till verksamheten medsåddfinansiering, en verksamhet som har visat sig vara en relativt framgångsrikmetod för att hjälpa nya företag att komma i gång. I motionen föreslås enökning av A 2-anslaget med för åren 1998, 1999 och 2000.Denna ökning skall dock användas för att finansiera även ökade insatser rörandekvinnors företagande - någon uppdelning på de två olika ändamålen görs inte imotionenI motion 1997/98:N274 (kd) föreslås slutligen en ökning av medlen tillverksamheten med såddfinansiering med . har föreslagitökade resurser till denna verksamhet, men regeringen har inte gått tillmötes i detta avseende, konstaterar motionärerna.Vissa kompletterande uppgifter om såddfinansieringEnligt regleringsbrevet för anslaget Småföretagsutveckling för budgetåret 1997disponerar för innovationsfrämjande åtgärder(anslagspost 2). Denna anslagspost får täcka följande fyra delar: a) bidragtill s.k. teknopoler för rådgivning m.m. åt teknikbaserade företag, b) bidragtill för att bekosta verksamhet med lokalarådgivare för innovatörer m.m., c) bidrag till verksamhet vid regionala s.k.produktråd för bl.a. bedömning av tekniska idéer samt rådgivning till enskildainnovatörer och företag samt d) s.k. såddfinansiering i enlighet medförordningen (1995:1254) om statligt stöd till teknisk forskning, industrielltutvecklingsarbete och uppfinnarverksamhet utöver de medel som tillförs i formav amorteringar, royaltybetalningar m.m. Enligt uppgift från disponerarverksamheten med såddfinansiering av anslagsmedlen.Dessutom disponeras återbetalningsmedel på . Slutligen harverksamheten tillförts vissa förstärkningar från tidigare återbetalningar.Sammantaget disponeras ca för verksamheten medsåddfinansiering . övervägs, enligtuppgift, att i regleringsbrevet för dela upp såddfinansieringoch övrigt stöd till innovationsfrämjande på två olika anslagsposter, i syfteatt bättre kunna följa upp verksamheten.I budgetpropositionen redovisas att har förordat att ytterligare 50miljoner kronor skall anvisas under A 2-anslaget för att möjliggöra enintensifierad verksamhet med såddfinansiering. Regeringen är inte beredd attföreslå en sådan utökning, utan hänvisar till statens ägardirektiv till . I dessa sägs beträffande såddfinansiering attALMI även i fortsättningen bör avsätta medel för att finansiera nya produkter itidiga utvecklingsskeden (s.k. såddfinansiering). Verksamheten bör bedrivas inära samverkan med teknikbrostiftelserna, Innovationscentrum och , sägsdet vidare.Motioner om kvinnors företagandeCenterpartiet anser att det i varje kommun bör finnas en kvinnligföretagsrådgivare och att medel skall säkerställas för denna verksamhet, anförsdet i motion 1997/98:N247 (c). har i uppdrag att arbeta för kvinnorsföretagande och medel har anslagits till kvinnliga affärsrådgivare i inre stöd-området, erinras det om i motionen. Kvinnliga rådgivare finns iflera kommuner, men om inte nya medel tillförs riskerar denna verksamhet attförsvinna, hävdar motionärerna. Finansieringen har fördelats med entredjel på respektive , berörda länsstyrelser och kommuner. I vissakommuner har en förlängning av verksamheten finansierats med EU-medel.Erfarenheterna av verksamheten är mycket goda, anför motionärerna.Också i motion 1997/98:A273 (c) begärs ett tillkännagivande om att det börfinnas en kvinnlig affärsrådgivare i varje kommun. För att minskaarbetslösheten genom ökat företagande krävs att kvinnor får lika godaförutsättningar som män att starta och driva företag, anför motionärerna ochmenar att skillnader mellan mäns och kvinnors sätt att driva företag inte haravspeglats i samhällets sätt att se på företagandet. Många insatser har varitutformade utifrån de villkor som gäller för männen, hävdar motionärerna. Dehänvisar vidare till att de befintliga stödsystemen framför allt har utvecklatsinom regionalpolitiken. Fyrpartiregeringen gjorde stora satsningar på kvinnorsföretagande - medel anslogs till bl.a. kvinnliga affärsrådgivare - sägermotionärerna. I motionen anförs vidare att uppdraget till landshövdingarna inomramen för småföretagsprogrammet att samordna de regionala åtgärderna bl.a.måste resultera i att halva småföretagarstödet riktas till kvinnligaföretagare.Minst 50 % av de lånemedel som disponerar bör komma kvinnor till del,anförs det i motion 1997/98:A427 (c). Kvinnor i glesbygd och på landsbygdenvill ofta starta företag för att tillgodose behov av service och utkomst inärområdet, säger motionärerna. Dessa kvinnor behöver stöd och hjälp med bådekunskaper och kapital. Berörda handläggare behöver också bättre kunskaper omhur kvinnor startar och driver företag, anför motionärerna.I motion 1997/98:N259 (mp) föreslås, som tidigare nämnts, en ökning av A 2-anslaget med för . Ökningen äravsedd bl.a. för stöd till projekt för kvinnliga nätverkskrediter.En närmare precisering av hur de av de gröna föreslagna ökademedlen till insatser för att främja kvinnors företagande avses användas lämnasi motion 1997/98:N252 (mp). Där föreslås att skall avsättastill forskning om kvinnors företagande och att skall anvisastill verksamhet med nätverksbanker. Vidare föreslås att skall görauttalanden om att verksamhet med nätverksbanker skall få fortsatta medel inomramen för verksamheten med småföretagsutveckling och om att spridanätverksbanker till hela . När det gäller nätverksbanker hänvisas försöksverksamhet som bedrivits i . Det som gör modellen unik är denhelhetssyn med koppling mellan finansiering, rådgivning och utbildning somerbjuds, säger motionärerna. De menar att det är önskvärt att prövaarbetsformen i större skala i hela för att samla ytterligareerfarenheter av verksamheten. För att detta skall vara möjligt behövs ettförnyat uppdrag och viss finansiering , anförmotionärerna. De anser att är en rimlig summa förytterligare projekt med nätverksbanker och att skall anvisasför ändamålet för . Vidare menar motionärerna att perår bör anvisas så att ett pågående forskningsprojekt om kvinnor och företag kanfortsätta.Vissa kompletterande uppgifter om kvinnors företagandeRiksdagen avslog ett antal motioner, liknande de här aktuella, medförslag om att på olika sätt främja kvinnors företagande (bet. 1996/97: NU10).I betänkandet redovisades (s. 28) vilka åtgärder statsmakterna vidtagit för attfrämja kvinnors företagande. skall sålunda enligt sitt regleringsbrevinom ramen för programmet Företagsutveckling lägga särskild vikt vidmöjligheterna att öka antalet kvinnliga företagare och stimuleravidareutvecklingen av företag med kvinnliga ägare och ledare. anges vidare under programmet Regional utjämning ochutveckling att skall sträva efter att de regionala utvecklingsinsatsernakommer kvinnor och män till del i lika hög grad. följer vidareutvecklingen av nätverkskredit, som berörs i några av motionerna.Beträffande de kvinnliga affärsrådgivarna, som tas upp i vissa av motionerna,gäller att genom ett regionalpolitiskt uppdrag har arbetat med dennaverksamhet , först i 62 kommuner - som gav finansiellt stödtill. har antalet kommuner utökats till 84, där dock endast gerfinansiellt stöd till vissa. I övrigt tillhandahålls finansiellt stöd avkommuner, länsstyrelser och länsarbetsnämnder. Ytterligare 27 kommuner i södraSverige har också infört kvinnliga affärsrådgivare. samordnar vidarerådgivarna på central nivå genom konferenser, utbildningar, elektronisktnätverk och en vetenskaplig utvärdering. har lämnat en ansökantill om medel för att starta verksamhet medkvinnliga affärsrådgivare i kommuner med särskilt hög kvinnoarbetslöshet.Enligt statens ägardirektiv till skall bolaget sträva efter att aktivtbedriva verksamhet med lån till kvinnliga företagare. För lån till kvinnligaföretagare har staten tillfört särskilda medel på sammanlagt 199 miljonerkronor. Inklusive dessa medel har för denna verksamhet avsatt en medelsrampå totalt ca . Enligt uppgift hade den 31 oktober 1997använt av den tillgängliga ramen. beräknashela ramen ha utnyttjats. Verksamheten kan komma att tillföras ytterligaremedel, sägs det i ägardirektiven. Flertalet ALMI-bolag har en särskilt utbildadhandläggare som arbetar med att koppla ihop kvinnliga företagare med erfarnamentorer.När det gäller yrkandet i en av motionerna om forskning kring kvinnorsföretagande kan noteras att till Närings- ochhandelsdepartementet överlämnade ett förslag till forskningsprogram om kvinnorsföretagande (R 1996:32).