bet · GK01FöU5 · 1997-04-22 00:00:00 — Regeringen har för avsikt att vid ettsenare tillfälle återkomma till frågan om ansvarsfördelningen och vilkaåtgärder som behöver vidtas.Regeringen tar även upp störningar mot radio och TV och anser att sårbarhetenpå detta område är förhållandevis stor. Sändarnäten är beroende av attelförsörjningen fungerar och att mastanläggningarna är intakta. De allraflesta TV-mottagare är anslutna till elnätet. Ljudradion är dock mer flexibeloch mindre sårbar än televisionen, framför allt på grund av att det finns gottom batteridrivna radiomottagare. Regeringen tar i detta sammanhang uppUtredningen om radio och televisionen i krig och krigsfara, som i sittbetänkande (SOU 1996:80) Viktigt meddelande - radio och TV i krig och krisbl.a. lämnar förslag om åtgärdspaket för att öka säkerheten på detta område.Avsikten är att en proposition skall föreläggas . Ensamlad bedömning i dessa frågor kommer enligt regeringen att redovisas i dettasammanhang.UtskottetUtskottet erinrar om att regeringen inför försvarsbeslutets andra etapp (prop.1996/97:4, bet. FöU1, rskr. 109-112) konstaterade att det i fråga omstabilitet och flexibilitet finns en viss sårbarhet på de viktigasteinfrastrukturområdena, främst vad gäller bl.a. elförsörjning ochtelekommunikationer. Utskottet påpekade i detta sammanhang att det i sambandmed försvarsbeslutets första etapp (1995/96:FöU1) och i ett yttrande tilltrafikutskottet (1995/96:FöU4y) framhållit att tonvikt skall läggas på attåstadkomma en robust och flexibel infrastruktur på de viktigaste områdena,bl.a. på elförsörjning och telekommunikationer. Utskottets uppfattning pådenna punkt ligger fast.I utskottets betänkande (bet. 1996/97:FöU6) Nya regler om elberedskapbehandlar utskottet regeringens proposition (prop. 1996/97:86) till ny lag-reglering i detta ärende.Utskottet delar regeringens bedömning om vilka åtgärder som bör vidtas iberedskapen mot svåra störningar i viktiga infrastruktursystem, såsomelförsörjning, telekommunikationer, hälso- och sjukvårdens el- ochvattenförsörjning, försörjning med vatten samt radio och TV. Utskottet villframhålla att vattenförsörjningen har en central betydelse framför allt istorstadsområdena.Översvämningar och dammbrottUtskottet behandlar här vad regeringen i propositionen (s. 70-77) har anförtom översvämningar och dammbrott. Utskottet behandlar också motion Fö58 (s).RegeringenAv propositionen framgår bl.a. att svåra översvämningar har drabbatstora områden längs flera älvsystem eller andra vattendrag i landet. Senastskedde detta , när vårfloden i mellersta och norra blev mycketomfattande. Vattenflödet var i några vattendrag det högsta som hade uppmättsunder . De största skadorna uppstod i , Västerbottensoch . Enligt regeringens uppfattning bör det vara ettsjälvklart mål att dammhaverier och därav följande översvämningar som orsakarpersonskador eller mer omfattande egendomsskador inte skall inträffa. Det skerfortgående en kontroll av de från säkerhetssynpunkt viktigaste dammarna, ochdet finns ett omfattande system för varning och information om ett dammbrottskulle inträffa. Både kontrollen av dammarna och systemet för varning ochinformation är grundade på mångåriga erfarenheter och på den utveckling avtekniken som äger rum. Regeringen gör den bedömningen att dammsäkerheten iSverige i stort sett är god. Det är trots detta nödvändigt att noga följautvecklingen inom området och att, i de avseenden där det behövs, ytterligareförbättra säkerhetsåtgärderna.När det gäller översvämningar som uppstår genom vårfloden eller långvarigaregn visar Statens räddningsverks utvärdering av den kommunalaräddningstjänstens insatser i samband med översvämningarna under våren 1995att denna i alla väsentliga delar fungerade väl. Regeringen anser dock attskyddsåtgärderna även bör fortsätta att förbättras. Det gäller att utvecklakunskaperna om verkningarna av både förebyggande skyddsåtgärder och avräddningsinsatserna samt att sprida information om dessa. Vidare börytterligare forskning och utveckling genomföras bl.a. inom områdena förvarningoch beredskap.Regeringen anser att myndigheter och andra organ genom olika åtgärder måstesträva efter att höja säkerhetsmedvetandet inom området dammbrott ochöversvämningar. Förutom de åtgärder om bl.a. regional samordning, forskningoch utveckling inom områdena förvarning och beredskap som Räddningsverketföreslagit i sin rapport anser regeringen att det är viktigt att informeraenskilda, myndigheter och andra organ i de berörda områdena om risker, hot ochtänkbara åtgärder. Den handbok om åtgärder med anledning av höga flöden somRäddningsverket håller på att utarbeta bör kunna fylla en väsentlig funktion idetta avseende.Regeringen anser det vidare angeläget att älvsystem eller andra störrevattendrag vid stora översvämningar och höga flöden behandlas som en helhet.För detta behövs en regional samordning som i förekommande fall omfattar tvåeller flera län. Den regionala samordningen behövs för framför alltförebyggande åtgärder, information och planering samt det operativa arbete somäger rum inom räddningstjänsten. Regeringen avser att ge i uppdrag åtRäddningsverket att genomföra vissa åtgärder med anledning av bedömningarna iverkets rapport. kommer bl.a. att få i uppgift att,tillsammans med länsstyrelserna, verka för att det bildas regionalasamordningsgrupper för älvsystem eller andra större vattendrag. Enligtregeringen är det vidare angeläget med utökad forskning och utveckling inomområdena förvarning och beredskap. Mot bakgrund av vad anförtom denna forsknings betydelse kommer regeringen att följa upp hur dennaforskning utvecklas.MotionenI motion Fö58 (s) framhålls bl.a. att det finns en hel del som bör göras föratt förebygga och lindra naturkatastrofer, typ översvämningar, ras och skred.Motionärerna anser därför att regeringen bör återkomma till medförslag om samordning av den kunskap som finns samlad hos olika departementoch myndigheter, samt med förslag om vem som kartlägger riskområden ochområden som kräver speciell uppmärksamhet för att förhindra person- ochegendomsskada.UtskottetUtskottet noterar att regeringen bedömer att dammsäkerheten i i stortsett är god, men att utvecklingen inom området måste följas upp noga och attsäkerhetsåtgärderna vid behov ytterligare förbättras. De åtgärder som aviserasi propositionen i syfte att bl.a. förbättra säkerhetsåtgärderna, höjasäkerhetsmedvetandet och öka samordningen på området är enligt utskottetsmening väl motiverade och kommer att leda till att beredskapen på områdetökar. Det är också viktigt med en utökad forskning och utveckling inomområdena förvarning och beredskap. Utskottet konstaterar att regeringen ipropositionen aviserar att denna typ av forskning kommer att följas upp. Medanledning av vad som i motion Fö58 (s) anförs om bl.a. samordning av resurserför att förhindra ras och erosioner bedömer utskottet att de i propositionenaviserade åtgärderna kommer att leda till att yrkandet i motionen i alltväsentligt kommer att bli tillgodosett. Motion Fö58 (s) bör därför intebifallas av riksdagen.Massflykt av asyl- och hjälpsökande till SverigeUtskottet behandlar här vad regeringen i propositionen (s. 77-81) har anförtom massflykt- och hjälpsökande till . Utskottet behandlar även motionenFö59 (mp) yrkande 13.RegeringenEnligt regeringens mening skall flyktingverksamheten bedrivas så attflyktingar och asylsökande såväl i krig som i fred skall kunna tas emot ienlighet med gällande lagstiftning. Det är som ifredstid har en organisation med betydande kapacitet och flexibilitet förmottagande av flyktingar och asylsökande. Verksamheten skall snabbt kunnaanpassas till oväntade och kraftiga förändringar i den tillströmning som bl.a.en massflyktsituation kan komma att innebära. Vid en så omfattandetillströmning av flyktingar till i fred att det, för att förhindrafara för flyktingars liv och personliga säkerhet eller hälsa, krävs ensärskilt stor insats från samhället för att initialt tillgodose deras behov avomhändertagande och medicinsk vård, bedöms möjligheter sombegränsade. Anledningen till detta är bl.a. att antalet asylsökande kraftigtminskat och att verkets resurser därför minskats.Om en omfattande tillströmning av flyktingar till skulle bli aktuellmedför detta ökade påfrestningar på samhället i övrigt. För att kunna ha engod handlingsfrihet och anpassningsförmåga i samband med en massflyktsituationtill krävs därför en tydlig arbetsfördelning och en helhetssyn frånsamhällets aktörer i övrigt när det gäller initialt omhändertagande ochmedicinsk vård. Regeringen bedömer att en omfattande tillströmning avflyktingar och asylsökande till kan komma att utgöra storapåfrestningar på hela samhället. Det är därför enligt regeringens uppfattningviktigt att ansvarsfördelningen vilar på en tydlig reglering av skyldigheteroch befogenheter.Genom en ändring i utlänningslagen (1989:529) infördes från och med den 1juli 1994 en ny bestämmelse, 2 kap. 4 a §, enligt vilken ett tidsbegränsatuppehållstillstånd får beviljas en utlänning som bedöms ha ett tillfälligtbehov av skydd här i landet. Rätten för personer med tidsbegränsadeuppehållstillstånd att få ekonomiskt bistånd m.m. regleras i lagen (1994:137)om mottagande av asylsökande m.fl. och inte av socialtjänstlagen (1980:620).Invandrarverket handlägger ansökningar om ekonomiskt bistånd m.m. frånpersoner som erhållit tidsbegränsat uppehållstillstånd.Som framgått av ovanstående har möjligheter att snabbtkunna öka sin mottagningskapacitet till nivåer som kan bli aktuella vidmassflyktsituationer blivit begränsade . Anledningen till dettaär som också framgått att antalet asylsökande kraftigt minskat och att verketsresurser därför minskats. Under de extraordinära förhållanden som det här kankomma att bli fråga om bedömer regeringen att det i inledningsskedet bör varakommunerna som svarar för att den enskilde utlänningen erhåller den omsorg sombedöms skälig med hänsyn tagen till den rådande situationen. bördärför bemyndiga regeringen att meddela föreskrifter som avviker från lagen(1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. vid en massflyktsituation tillSverige. Regeringen skulle därmed ges möjlighet att meddela särskildaföreskrifter som innebär att i efterhand kan ersätta t.ex.kommuner för de kostnader som normalt åvilar och som uppstår iavvaktan på att tar över mottagningsarbetet. Regeringen avseratt senare återkomma till i denna fråga.MotionenMiljöpartiet de gröna anför i sin partimotion Fö59 (mp) att massflykt av asyl-och hjälpsökande till inte bör betraktas som en svår påfrestning somdet bör finnas en särskilt god beredskap för. En katastrofsituation som skullefå till följd att människor sökte skydd eller asyl i skullenaturligtvis vara en påfrestning för de myndigheter som primärt har atthandskas med situationen, men inte ett hot eller en risk för samhället(yrkande 13).UtskottetI motsats till vad som anförs i motion Fö59 (mp) yrkande 13 om massflykt avasyl- och hjälpsökande till anser utskottet - i likhet med regeringen- att detta bör betraktas som en svår påfrestning på samhället. Utskottetsbedömning är att en tillströmning av flyktingar och asylsökande till Sverigekan bli så omfattande och vara av sådan karaktär att situationen kan komma attmedföra svåra påfrestningar på samhället. I en sådan situation är det viktigtatt myndigheternas eller andra instansers ansvarsfördelning vilar på en tydligreglering av skyldigheter och befogenheter. Under de extraordinäraförhållanden som det skulle kunna bli fråga om vid en massflyktsituation anserregeringen att det i inledningsskedet bör vara kommunerna som svarar för attden enskilde utlänningen erhåller den omsorg som bedöms skälig med hänsyntagen till den rådande situationen. Utskottet delar regeringens bedömningdärvidlag.Utskottet har erfarit att regeringen tillsatt en arbetsgrupp med uppgift attbelysa konsekvenserna av om personer med tidsbegränsade uppehållstillståndblir folkbokförda eller inte. Inom ramen för denna arbetsgrupps arbete kommeräven frågan om ersättning i samband med flyktingmottagande att behandlas.Enligt vad utskottet erfarit kommer en proposition i frågan att överlämnastill våren 1998.Mot bakgrund av vad utskottet nu anfört anser utskottet att motion Fö59 (mp)yrkande 13 inte bör bifallas av riksdagen.Allvarlig smittaUtskottet behandlar här vad regeringen i propositionen (s. 81-83) har anförtom allvarlig smitta.RegeringenLedningen av smittskyddet utövas i princip av smittskyddsläkarna, som dels ärunderställda landstingens hälso- och sjukvårdsnämnder, dels i vissa avseendenhar självständigt myndighetsansvar. Grundtanken är att det är samma resursersom används i fred som i krig i skyddet mot smittsamma sjukdomar. Smittskyddetingår därför som en del av funktionen Hälso- och sjukvård m.m. i krig inom detcivila försvaret. För att höja den nationella medicinska beredskapen harregeringen uppdragit åt att i samråd , och andra berördamyndigheter utreda hur hälso- och sjukvårdens, räddningstjänstens, polisensm.fl. insatsresurser kan samordnas och befintlig kompetens inom landet bästutnyttjas vid incidenter med radioaktiva, biologiska eller kemiska ämnen såväli fred som i krig.Smittskyddsinstitutet har, trots den ökande internationaliseringen, bedömtatt smitthotet från vår omvärld kunnat hanteras på etttillfredsställande sätt. Ett samarbete mellan och de baltiska ländernaoch inom smittskyddet är också under uppbyggnad. Sammantaget anserregeringen att smittskyddet i landet är mycket väl rustat för att hanteraepidemier av den storleksordning som vi har varit vana vid under de senasteårtiondena. Mot bakgrund av att förändringar i samhället påverkar desmittsamma sjukdomarnas förekomst och spridningsmönster avser dock regeringeninom kort att tillsätta en utredning med uppgift att utvärderasmittskyddslagens (1988:1472) funktion och effektivitet.UtskottetUtskottet har tagit del av vad regeringen anfört om allvarlig smitta och haringet att erinra mot det som anförts. Utskottet, som noterar att regeringen ipropositionen aviserar en utredning inom området, har inhämtat att dennautredning nu tillsatts (dir. 1996:68). Utredningen skall enligt sina direktivutvärdera det svenska smittskyddet med tonvikt på smittskyddslagen (1988:1472)och övriga författningar som tillhör smittskyddet.TerrorismUtskottet behandlar här vad regeringen i propositionen (s. 84-85) har anförtom terrorism.RegeringenInom polisväsendet är det, enligt 4 § förordningen (1989:773) med instruktionför , Säkerhetspolisen som ansvarar för polisverksamhet ifråga om bekämpning av terrorism. Själva polisutredningen rörande terrorhotöverlåts ofta till den lokala polisen om det inte är fråga om t.ex. terrorhotsom riktar sig mot någon person i statsledningen, då Säkerhetspolisen haransvaret även för utredningen.Enligt regeringen kan nivån för beredskapen betecknas som god. Densäkerhetsunderrättelsetjänst som bedrivs såväl nationellt som internationelltgenom olika samarbetsorgan gör att man kan sägas ha en god överblicköver olika terroristorganisationers verksamheter.Regeringen anser att , i likhet med vad som sker , skallstor vikt läggas vid samarbete i kampen mot terrorism, såväl övermyndighetsgränserna som över landets gränser. För att skall slippanationella terrorgrupper krävs att man är uppmärksam på företeelser isamhället som skulle kunna bli en grogrund för sådan verksamhet. Regeringenhar i budgetpropositionen för (prop. 1996/97:1) redogjort för enplanerad organisationsförändring som innebär att den särskildaberedskapsstyrka som finns för att bekämpa terroraktioner skallintegreras med den särskilda insatsstyrkan (piketen) vid iStockholms län. Regeringen anser att det är av yttersta vikt att kompetensenför bekämpning av terroraktioner vidmakthålls.UtskottetTerrorismbekämpningen bygger i stor utsträckning på att polisen i sitt arbetekan lita till internationell samverkan för att få tillgång till deninformation som behövs. Utskottet noterar med tillfredsställelse attregeringen bedömer att man kan sägas ha en god överblick över olikaterrororganisationers verksamheter och att nivån för beredskapen kan betecknassom god.Polisens sektoransvar rörande allmän ordning och säkerhet rymmer åtskilligahändelser eller företeelser som kan hänföras till svåra påfrestningar påsamhället. I stort sett varje påfrestning som redovisas i propositionen berördirekt eller indirekt polisens verksamhet. Exempelvis kan allvarliga elavbrottleda till plundring och skövling inom de drabbade områdena. Utskottet anserdärför att detta i större utsträckning måste beaktas i det fredstida arbetetmed att stärka beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred.Det finns inom polisväsendet en stor kompetens att hantera vissapåfrestningar. Polisens uppgift i sin dagliga verksamhet är att lösa polisiäraärenden, men också att kunna hantera unika händelser. Utskottet anser att denkompetens som finns inom polisväsendet i hög grad måste tas till vara iarbetet med att förebygga och bemästra svåra samhällspåfrestningar.Kemikalieolyckor och utsläpp av farliga ämnen till sjöss m.m.Utskottet behandlar här vad regeringen i propositionen (s. 85-89) har anförtom kemikalieolyckor och utsläpp av farliga ämnen till sjöss m.m. Utskottetbehandlar också motionerna Fö57 (v), Fö59 (mp) yrkandena 21-23, Fö703 (c),Fö801 (s), Fö802 (c) samt Fö803 (kd) yrkandena 1 och 2.RegeringenStatens räddningsverk är central förvaltningsmyndighet för frågor om olycks-och skadeförebyggande åtgärder enligt räddningstjänstlagen (1986:1102).Räddningsverket är transportmyndighet enligt lagen (1982:821) om transport avfarligt gods och ansvarar för regelverken för vägtransport, inklusiveterrängtransporter och järnvägstransporter, av sådant gods. Vidare harRäddningsverket i uppgift att samordna och handlägga allmänna frågor omtransport av farligt gods. ansvarar för miljöräddningstjänstentill sjöss.Vid utskottets behandling av regeringens skrivelse om farligt gods m.m.(skr. 1992/93:258, bet. FöU1, rskr. 10) ställde utskottet sigbakom de i skrivelsen redovisade allmänna förutsättningarna och vad regeringenframfört när det gäller beredskapen mot kemikalieolyckor och transporter avfarligt gods. I sina sammanfattande synpunkter betonade utskottet den storabetydelsen av fortsatt arbete för att förbättra beredskapen införkemikalieolyckor och höja säkerheten i samband med att farligt godstransporteras. En av de viktigare frågor som kvarstod olösta eller obehandladevar, enligt utskottets mening, att ge samordningsuppgift ettsådant innehåll att verket kunde agera på ett likartat sätt inom samtligamyndighetsområden med skyddet mot kemikalieolyckor och vid transporter avfarligt gods. Denna uppgift borde regeringen enligt utskottet ge högprioritet. Hot- och riskutredningen, som behandlat denna fråga, har föreslagitatt skall bli ansvarig myndighet för alla transporter avfarligt gods med undantag för bulktransporter till sjöss.Regeringens mål är att inriktningen av beredskapen mot kemikalieolyckor ochtransporter av farligt gods bibehålls i enlighet med de riktlinjer för denfortsatta utvecklingen som godkänt. Regelverken förtransport och hantering av kemikalier och farligt gods skall varaharmoniserade och användarvänliga.Regeringen anser att i det fortsatta arbetet skall utvecklaverktyg för värdering av risker för olyckshändelser. Miljöaspekten skallintegreras starkare i räddningstjänsten och verksamheten vad gäller transportav farligt gods. skall vidare fortsätta utveckligen avanvändningen av informationsteknologin och av sitt informationssystem. Dettabör även kunna tillgodose behovet av flödesstatistik i fråga om transporter avfarligt gods och kunna användas som beslutsstöd för val av färdväg vid sådanatransporter.Regeringen gör den bedömningen att frågan om myndighetsansvaret förtransport av farligt gods bör beredas ytterligare och har för avsikt attsnarast låta utreda detta i särskild ordning. En översyn bör omfatta engenomgång av de aktuella myndighetsuppgifterna, såväl nationella sominternationella, hos , och samtförslag till framtida organisation. Översynen bör även belysa de ekonomiskakonsekvenserna av en förändring av myndighetsansvaret för transport av farligtgods.Beträffande de lagförslag som Hot- och riskutredningen lade fram i fråga omkemikalieolyckor och transporter av farligt gods fordras en kompletterandeutredning till följd av det nya s.k. Seveso-direktivet om åtgärder för attförebygga och begränsa följderna av allvarliga olyckshändelser där farligaämnen ingår och direktivet om säkerhetsrådgivare för transport av farligtgods. Utredningen bör klarlägga vilka lagstiftningsåtgärder som behövs medanledning av EU-direktiven. Lagstiftningen skall även möjliggöra enratifikation av konventionen om gränsöverskridande effekter av industriolyckoroch tillgodose behovet av att tillämpa om Polluter-Pays-principen inom räddningstjänsten. Vidare bör övervägas de modifie-ringar av räddningstjänstlagen som nedan föreslås i översynen av inriktningenav det svenska oljeskadeskyddet.När det gäller det svenska oljeskadeskyddet har påregeringens uppdrag och i samråd med redovisat enöversyn av inriktningen av det svenska oljeskadeskyddet. Arbetet harbedrivits i en arbetsgrupp där även representanter för ,, och ochluftvårdsforskning ingått. Vidare har förregeringen redovisat förslag till samhällets beredskap rörande oljeolyckor ochandra olyckor med svåra miljökonsekvenser.Beträffande den översyn av nu gällande inriktning för beredskapen föroljebekämpning och sanering efter oljeutsläpp till sjöss, som Räddningsverketredovisat, lämnas förslag till mål för det svenska oljeskadeskyddetinför . Vid bedömningen av den framtida riskbilden, har man iöversynen beaktat de åtgärder som vidtas internationellt i syfte att minskariskerna för oljeutsläpp och de faktorer som innebär ökade risker föroljeutsläpp. De faktorer som bl.a. nämns är den fortsatta ökningen avsjötransporter i svenska farvatten, det betydligt ökade antaletoljetransporter och den planerade utbyggnaden av anläggningar föroljehantering i , och . En sammanvägd bedömning ansesvisa att riskerna för oljeutsläpp kommer att bestå på nuvarande nivå och atten ökning inte kan uteslutas.De riktlinjer för den fortsatta utvecklingen som har godkänt medutgångspunkt från arbetet inom insatsprogrammet TOBOS 85, dvs. Teknik föroljebekämpning till sjöss samt bekämpning och sanering av olja i strandzonen,har enligt översyn visats sig ändamålsenliga och i alltväsentligt kunnat läggas till grund för den fortsatta utvecklingen avoljeskyddsberedskapen. Vissa förbättringar föreslås, bl.a. vad avser vissamodifieringar i räddningstjänstlagen, förbättrad beredskap att bistå vidbrandsläckning till sjöss, vidareutveckling av samverkansåtgärder, fortsattutveckling av det internationella samarbetet samt åtgärder i syfte attmotverka illegala oljeutsläpp.Regeringen, som ansluter sig till de föreslagna förbättringarna, anser attdessa förbättringar bör övervägas inom ramen för den löpande verksamheten. Närdet gäller modifieringen i räddningstjänstlagen bör denna fråga behandlas isärskild ordning enligt regeringen, som avser att låta utreda denna fråga isamband med den ovan aviserade utredningen av lagstiftningsåtgärder på områdetkemikalieolyckor och transporter av farligt gods.MotionernaMiljöpartiet de gröna behandlar i sin partimotion Fö59 (mp) bl.a. frågan ommyndighetsansvaret för transport av farligt gods. Enligt motionen bör dennafråga, som stötts och blötts länge nog, inte beredas ytterligare. Det ärenligt uppfattning dags att sätta ned foten och gemyndighetsansvaret till (yrkande 21). Vidare framhålls imotionen att nu skall slå fast att räddningstjänstlagen bör ses överav en parlamentarisk utredning (yrkande 22). anser också att deti detta sammanhang bör genomföras en utvärdering av Rådet för räddningstjänst(yrkande 23).I motionerna Fö703 (c) och Fö802 (c) tas frågan om sjöräddningssamarbetet iÖstersjön upp.