bet · GK01UbU9 · 1997-04-24 00:00:00 — Utbildningens mål och innehållMiljöinslag i högskoleutbildningen tas upp i motion 1996/97:L713 (mp).Högskolelagens portalparagraf bör enligt motionärerna kompletteras med attutbildningen skall förmedla kunskaper om miljön (yrk. börinrikta befintliga utvecklingsanslag på integrerade miljöinslag i utbildningarinom information, journalistik och medier (yrk. 8).U t s k o t t e t uppfattar det första yrkandet så att det avser 9 § i 1kap. högskolelagen (1992:1434). Den lyder f.n. på följande sätt.Den grundläggande högskoleutbildningen skall, utöver kunskaper ochfärdigheter, ge studenterna förmåga till självständig och kritisk bedömning,förmåga att självständigt lösa problem samt förmåga att följakunskapsutvecklingen, allt inom det område som utbildningen avser.Utbildningen bör också utveckla studenternas förmåga till informationsutbytepå vetenskaplig grund.Forskarutbildningen skall, utöver vad som gäller för grundläggandehögskoleutbildning, ge de kunskaper och färdigheter som behövs för attsjälvständigt kunna bedriva forskning.Utskottet anser inte att det i högskolelagen bör anges något särskilt områdesom utbildningen skall ge kunskaper om. Yrkande 7 i motionen bör såledesavslås. Under budgetåren 1993/94-1995/96 anvisade statsmakterna särskildamedel till Rådet för grundläggande högskoleutbildning resp. förutvecklingsinsatser just på miljöområdet. Inom för avsatt en motsvarande summa förinsatser på miljöområdet. Rådet avser dock att nu i huvudsak använda medlenför uppföljning av de tidigare gjorda utvecklingsinsatserna. börenligt utskottets mening avslå även yrkande 8 i motionen.En utredning om utbildning av miljökunnig personal inom olika sektorerföreslås i motion 1996/97:Ub514 (mp) yrkande 24. Behovet av sådan personal börenligt motionärerna kartläggas och existerande utbildningar utvärderas.Därefter skall förslag utarbetas om en ordnad utbildning i stor skala, anförmotionärerna.U t s k o t t e t avstyrker yrkandet med hänvisning till betänkandet1995/96:UbU4, där ett likadant yrkande behandlades (s. 13). Det avstyrktes dåav utskottet som utgick från att utbildningar som kombinerar kunskaper iekologi med kunskaper i t.ex. teknik eller ekonomi kommer att efterfrågasalltmer både av studenter och avnämare och att högskolor och universitetkommer att anstränga sig att svara mot denna efterfrågan. Inför har regeringen ålagt lärosätena atti ökad utsträckning samverka med det omgivande samhället och att anpassa sittutbud av grundläggande högskoleutbildning i riktning mot områden där behovetav välutbildad arbetskraft bedöms öka.Utbildningen om alkohol, narkotika och tobak () är bristfällig inomlärarutbildningen, anförs det i motion 1996/97:Ub459 (v) yrkande 6.Motionärerna hänvisar till en hearing som utbildningsutskottet genomfört iseptember 1996 då det framkom att endast 3 av 16 lärarutbildningar harobligatorisk ANT-undervisning. Både lärare och socialarbetare behöver enligtmotion 1996/97:Ub249 (fp, s, m, c, v, mp, kd) en avsevärt mera fördjupadkunskap på ANT-området än vad respektive utbildning f.n. ger.U t s k o t t e t, som delar motionärernas uppfattning att ANT-frågornamåste få en seriös behandling både i lärarutbildningen ochsocionomutbildningen, avstyrker yrkandena av följande skäl.För samtliga lärarexamina gäller att studenten skall ha de kunskaper ochfärdigheter som behövs för att som lärare förverkliga skolans mål och medverkai utvecklingen av dess verksamhet. Detta föreskrivs i examensordningen, bilaga3 till högskoleförordningen (1993:100). Ett av de mål som skall uppnås igrundskolan är att eleven skall ha tillägnat sig grundläggande kunskaper omförutsättningarna för en god hälsa och har förståelse för den egna livsstilensbetydelse för hälsan. Det är respektive universitets eller högskolas ansvaratt anordna lärarutbildningen så att den svarar mot de krav som ställs iexamensordningen. Regeringen har gett i uppdrag attkartlägga och analysera tillämpningen av examensordningen när det gällerlärarexamina. Resultatet av detta uppdrag skall utgöra ett av underlagen närden nämnda parlamentariska utredningen skall bedöma lärarutbildningensinnehåll. Även när det gäller socionomexamen vill utskottet erinra om kraven iexamensordningen, nämligen bl.a. att studenten skall ha förvärvat de kunskaperoch den praktiska förmåga som krävs för socialt arbete på individ-, grupp- ochsamhällsnivå. Det råder inget tvivel om att alkohol och andra droger utgör ettav de stora sociala problemen i vårt samhälle. Det är lärosätenas ansvar attutforma utbildningen utifrån examensordningens krav.Arbetsterapeututbildningen håller enligt motion 1996/97:Ub481 (c) en högteoretisk nivå men omfattar alltför litet av praktisk tjänstgöring.Utbildningen bör enligt motionären förlängas. I motion 1996/97:Ub485 (c)hävdas att arkitektutbildningen behöver förändras och breddas mot förvaltningav redan byggda hus och miljöer.U t s k o t t e t avstyrker yrkandena med hänvisning till att riksdagennormalt inte fattar beslut om längden av olika utbildningar och inte heller omfördelningen mellan teoretisk och praktisk utbildning eller mellan olikaämnen. Detta regleras i stället av lärosätena själva, men regeringenföreskriver i högskoleförordningen vilken omfattning i poäng som utbildningentill olika examina skall ha. Arbetsterapeuter är en yrkesgrupp för vilkahittills inga regler har funnits om legitimation eller behörighet för attutöva yrket. har i sitt betänkande (SOU l996:138)föreslagit att arbetsterapeuter skall omfattas av legitimation. Ärendet beredsför närvarande i Regeringskansliet.Fyra motioner - 1996/97:Ub401 (fp), 1996/97:Ub423 (c) yrkande 1, 1996/97:Ub436(m) och 1996/97:Ub441 (s) - påtalar behovet av utbildning avcytologassistenter, en yrkesgrupp som har stor betydelse vid de gynekologiskahälsokontrollerna. Medelåldern i yrkesgruppen är enligt motionärerna hög ochåterväxten dålig, eftersom det inte längre anordnas någon utbildning tillcytologassistent.U t s k o t t e t anser inte att bör göra några tillkännagivandeni enlighet med motionerna. bör alltså avslå yrkandena.Motionärerna har emellertid pekat på ett verkligt problem. Utbildningen tillcytologassistent har utgjort en påbyggnad på utbildningen till biomedicinskanalytiker (tidigare laboratorieassistent) och anordnats vid vissavårdhögskolor. utgjorde den en av statsmakterna inrättadpåbyggnadslinje omfattande 24 poäng. Statsmakterna reglerar numera inte vilkautbildningar som skall eller får anordnas vid vårdhögskolorna, vare sig dessahar landsting eller kommun som huvudman - vilket gäller flertalet - eller dehar införlivats med statliga högskolor. I de senare fallen har hittillsbeställaransvaret för vårdhögskoleutbildning och ansvaret för desshuvudsakliga finansiering stannat hos den tidigare huvudmannen. Utskottetnoterar i likhet med motionärerna att ingen vårdhögskola numera anordnarpåbyggnadsutbildning i klinisk cytologi. Inte heller förefaller det finnasnågon annan utbildningsväg inom universitet och högskolor som kan fyllamotsvarande behov.Det måste enligt utskottets mening vara de som ansvarar för hälso- ochsjukvården som bevakar rekryteringsbehovet av personal med olika kompetens ochtar initiativ till att utbildning som behövs för verksamheten kommer tillstånd. Universitet och högskolor - vare sig de är statliga eller har annanoffentlig huvudman - bör enligt utskottets mening vara öppna för samhälletsbehov av olika slag av utbildning och beredda att åta sig att anordna sådanutbildning som visar sig behövas. Ett problem i sammanhanget utgör därvid attcytologassistentutbildningen, fastän viktig, troligen inte behöver ha särskiltmånga utbildningsplatser . Vilken eller vilkahögskolor som i så fall skall anordna utbildningen måste bestämmas på någotsätt. Statsmakterna styr utbildningsutbudet inom varjeuniversitet eller högskola i mycket begränsad utsträckning.Behörighetskommittén har bl.a. föreslagit att det i högskoleförordningenskall införas en yrkesexamen för biomedicinska analytiker. Kommittén anförockså att en sådan reglering sannolikt skulle åstadkomma ett större intresseför cytologutbildningen.Utskottet utgår från att det problem som motionärerna tagit upp kommer attbeaktas av berörda instanser och lösas utan särskilt ingripande frånriksdagens sida.Yrkande 2 i motion 1996/97:Ub423 (c) tar upp forskning och utbildning om dereumatologiska sjukdomarna. Ämnet reumatologi bör ges större utrymme inomutbildningen för läkare och paramedicinsk personal, anser motionärerna. Merresurser måste också satsas på reumatologisk forskning.U t s k o t t e t anser att bör avslå yrkandet. Det är berördaläroanstalter som har ansvaret för att lägga upp läkarutbildningen och andravårdutbildningar så att de svarar mot de krav som statsmakterna satt upp genomhögskoleförordningens examensbeskrivningar. När det gäller forskning hänvisarutskottet till vad socialutskottet anfört i det av godkändabetänkandet /97:SoU6 (s. 29). Liksom socialutskottet förutsätterutbildningsutskottet att regeringen och berörda myndigheter beaktar behovet avforskning om reumatiska sjukdomar utan något tillkännagivande från riksdagen.I motion 1996/97:Ub447 (s) anförs att det bör inrättas en högskoleutbildning isocialförsäkringsadministration. Med de höga krav som ställs påpersonalens kompetens är det inte rimligt att förutsätta attförsäkringskassorna själva skall svara för personalens grundutbildning. Attdet finns enstaka kurser i skilda ämnen hos en del högskolor är intetillräckligt, anser motionärerna.U t s k o t t e t erinrar om universitetens och högskolornas åliggande attsamverka med det omgivande samhället och om deras självbestämmande när detgäller att kombinera kurser till utbildningsprogram. Lärosätena skall ocksåanpassa sitt utbildningsutbud i riktning mot områden där behovet avvälutbildad arbetskraft bedöms öka. bör enligt utskottets meninginte göra något tillkännagivande i enlighet med motionsyrkandet, som alltsåbör avslås.Förslag förs fram i motion 1996/97:Ub512 (kd) yrkande 18 om att resurser skallavsättas för försöksverksamhet vid något eller några lärosäten med enpropedeutisk kurs i bl.a. kunskaps- och vetenskapsteori samt etik.U t s k o t t e t hänvisar till vad som anfördes när motsvarande yrkandeavslogs vid föregående (bet. 1995/96:UbU4 s. 14 f.). börinte göra några uttalanden om hur universiteten och högskolorna skall läggaupp utbildningen för att den skall ge studenterna den förmåga tillsjälvständig och kritisk bedömning som enligt högskolelagen är ett avhögskoleutbildningens mål. Varje lärosäte har eget ansvar för att väljametoder för detta. ÖvrigtEnligt motion 1996/97:Ub514 (mp) yrkande 25 bör den centralahögskolemyndigheten ges i uppdrag att sammanställa informationsmaterial omhögskoleutbildningen. Ett sådant borde vara riktat till studenter sominformation inför studieval och yrkesval, och ett borde vara utformat för attge arbetsgivare god information om vad olika utbildningar ger för yrkesmässigkompetens.U t s k o t t e t avstyrker yrkandet. har enligt sininstruktion (1995:945) i uppdrag att svara för information om verksamheten ochdet samlade utbudet av utbildning vid universitet och högskolor. I databasenASKen, som är tillgänglig bl.a. på Internet tillhandahåller Högskoleverkettillsammans med samtliga universitet och högskolor en mycket omfattandeinformation om högskoleutbildningen. tillbaka finns ocksåpå Internet databas spåret till yrkeslivet, som bl.a. gerupplysningar om arbetsmarknadsutsikter, löner m.m. för olika grupper avhögskoleutbildade, och som även har länkar till ASKen. gerockså ut , som främst vänder sig till gymnasieskolansavgångselever och deras föräldrar som en hjälp inför studie- och yrkesval. Vidflera lärosäten anordnas också mötesplatser mellan arbetsgivare, studenter ochutbildningsansvariga vid s.k. Arbetslivcenter. Ett tillkännagivande enligtmotionsyrkandet är enligt utskottets mening inte behövligt.Utredningar om hur antalet studerande på de långa och kvalificerade akademiskautbildningarna skall kunna ökas och om hur sådan utbildning skall kunna görasattraktiv och lönsam begärs i motion 1996/97:Ub404 (m) yrkandena 3 och 5.U t s k o t t e t noterar att det har skett enkraftig ökning av antalet examina på utbildningar om minst 120 poäng. Ävenantalet examina om minst 160 poäng har ökat kraftigt. (Källa: Statistiskameddelanden U 20 ) Ansvaret för lönebildningen åvilar i principarbetsmarknadens parter. Utskottet anser att bör avslå motion1996/97: Ub404 yrkandena 3 och 5.Djurförsök används i den högre utbildningen i större omfattning än vad som ärtillåtet enligt en Europarådskonvention som har undertecknat, hävdasdet i motion 1996/97:Ub430 (c, m, fp, v, mp). Visserligen har studenterna rättatt söka dispens från att delta i obligatoriska utbildningsmoment, men det fårde enligt motionärerna oftast inte upplysning om. Högskolorna skall varaskyldiga att erbjuda alternativ i de fall djurförsök förekommer inomutbildningar som inte syftar till direkt yrkesförberedande kunskap med adekvatförsöksdjursteknisk träning, heter det i motionen.U t s k o t t e t avstyrker yrkandet med hänvisning till följande.Användningen av försöksdjur för bl.a. vetenskaplig undervisning skall enligtdjurskyddslagen (1988:534) prövas från etisk synpunkt innan försök fårpåbörjas. Prövningen görs i djurförsöksetisk nämnd, som skall avstyrkaanvändning av djur om det är möjligt att få likvärdig kunskap genom andrametoder. () har som en av sina huvuduppgifteratt begränsa behovet av försöksdjur, bl.a. genom att främja utvecklingen avalternativa metoder till djurförsök. Inom CFN förbereds nyaallmänna råd till de djurförsöksetiska nämnderna för deras prövning avanvändningen av försöksdjur i utbildning. Regeringen har beslutat omdirektiv till en utredning som skall granska vad som krävs för att ytterligarebegränsa försöksdjursanvändningen i och utarbeta en handlingsplan fören sådan begränsning (dir. 1997:43).Utskottet vill i sammanhanget instämma i utbildningsministerns uttalande iett frågesvar i kammaren , att det självklart inte bör åliggastudenterna utan de utbildningsansvariga att presentera lämpliga alternativtill djurförsök. Det är också självklart viktigt att studenterna blir upplystabåde om sin rätt att ansöka om befrielse från obligatoriska utbildningsmomentoch om att lärosätets beslut i sådana ärenden kan överklagas. Ansvaret fördetta är enligt utskottets uppfattning också lärosätets.Förslag om att grundutbildningen av läkare ytterligare skall minskas och medelomdisponeras till specialistutbildning framförs i motion 1996/97: Ub476 (m).Motionärerna anser att farhågorna för ett väsentligt läkaröverskott harbesannats. räcker antalet platser för allmäntjänstgöring (AT) intetill för att alla som avlägger läkarexamen också skall kunna nå legitimation.Likaså är antalet som genomgår specialistutbildning för litet med tanke på destora pensionsavgångar som väntas . Motionärerna villatt hos regeringen skall begära förslag om en resursöverföring frånstaten till landstingen för en utvidgad specialistutbildning.U t s k o t t e t avstyrker yrkandet. Statsmakterna har beslutat om enytterligare minskning av den grundläggande läkarutbildningens dimensioneringfr.o.m. 1996/97:1 utg.omr. 16, bet. UbU1, rskr. De medelsom frigörs skall dock användas till annan vårdutbildning, farmaceutiskutbildning och biomedicinsk utbildning inom högskolan. Utskottet delarmotionärernas uppfattning att specialistutbildningen av läkare behöver utökas.Denna sker genom att läkaren fullgör specialiseringstjänstgöring hos ensjukvårdshuvudman, normalt under anställning på s.k. St-tjänst, samt genomgårvissa kurser som anordnas på uppdrag av . harresurserna för sådana kurser minskat från ca 21 till 16 miljoner kronor.Bakgrunden till detta är att kurserna inte efterfrågats i tillräckligt storutsträckning, vilket i sin tur anses bero på att sjukvårdshuvudmännenreducerat antalet St-tjänster. Läkarna har i allt större utsträckning blivithänvisade till att göra sin specialiseringstjänstgöring genom korta vikariat,vilket försvårar för dem att delta i kurserna. Nuvarande lagstiftning ger intestaten någon möjlighet att tvinga sjukvårdshuvudmännen att öka antalet St-tjänster. Utskottet har erfarit att frågan om specialistutbildningensdimensionering bereds inom . Regeringenhar i sin redogörelse för behandlingen av skrivelser tillregeringen (skr. 1996/97:15 s. 43) meddelat sin avsikt att under våren 1997återkomma till med en redogörelse i frågan om läkarförsörjningen.Denna redogörelse bör avvaktas innan tar något initiativ i frågan.Ekvivaleringen av utländska examina är viktig för att invandrare med akademiskexamen skall kunna få arbete i . En förstärkning av denna verksamhethos föreslås i motionerna 1996/97:Sf632 (c) yrkande 6 och1996/97:Ub425 (s) yrkande 1. I motion 1996/97:Sf633 (mp) yrkande 12 sägs attHögskoleverket respektive AMS bör prioritera vidareutveckling av instrumentenför att jämföra utländska yrkesutbildningar med motsvarande svenska.U t s k o t t e t anser inte att bör göra något tillkännagivandei enlighet med motionerna utan föreslår att de avslås. Den genomsnittligaväntetiden för besked i ekvivaleringsärenden har numera nedbringats . Detta innebär en avsevärd förbättring jämfört med för några årsedan. Det tar nu betydligt att få ett ekvivaleringsutlåtande änatt lära sig svenska - en förutsättning för att kunna söka kvalificeratarbete. Utskottet vill understryka vikten av att tiden för ekvivalering intetillåts att öka på nytt.I motion 1996/97:Ub482 (c) yrkande 2 begärs att regeringen ibudgetpropositionen skall återkomma med förslag om medel för investeringar försjöbefälsutbildningen vid , i enlighet med högskolansbegäran i den fördjupade anslagsframställningen.U t s k o t t e t avstyrker yrkandet. Universiteten och högskolorna skallnumera finansiera investeringar genom lån i . En låneramanges för varje lärosäte i regleringsbrevet. En ansökan från Högskolan iKalmar om höjd låneram prövas i . beträffande huvudmannaskap för högre utbildning och forskningatt avslår motion 1996/97:Ub411 yrkandena 13 och 16,res. 1 (m) - delvis2. beträffande styrning av högskolan genom målsättningaratt avslår motion 1996/97:Ub512 yrkande 1,res. 2 (m, kd)3. beträffande avgiftsfrihet och nationellt utbildningsutbudatt avslår motion 1996/97:Ub512 yrkande 3,4. beträffande informationsplikt för universitet och högskoloratt avslår motion 1996/97:Ub512 yrkande 4,res. 3 (kd) - delvis5. beträffande högskolelstyrelsernaatt avslår motion 1996/97:Ub411 yrkande 14,res. 1 (m) - delvis6. beträffande flexibel studieorganisationatt avslår motion 1996/97:Ub512 yrkande 6,7. beträffande förkunskapskravatt avslår motion 1996/97:Ub211 yrkande 7,res. 1 (m) - delvis8. beträffande urvalsregleratt avslår motionerna 1996/97:Ub483 yrkande 6 och 1996/97:Ub512yrkande 2,res. 4 (fp, kd)9. beträffande meritvärdering av militärtjänstgöring m.m.att avslår motion 1996/97:Ub403,10. beträffande friare tillträde till högskolanatt avslår motion 1996/97:Ub483 yrkande 7,res. 5 (fp) - delvis11. beträffande antalet äldre studenteratt avslår motion 1996/97:Ub489,12. beträffande social snedrekryteringatt avslår motion 1996/97:Ub443,13. beträffande beslut om platsantal och lokalisering av högreutbildningatt avslår motion 1996/97:Ub247 yrkande 2,14. beträffande virtuell högskoleutbildningatt avslår motionerna 1996/97:Ub7 yrkande 6, 1996/97: Ub483 yrkande15, 1996/97:Ub504 yrkande 3 och 1996/97:Ub512 yrkande 14,res. 6 (c, fp, v)15. beträffande andra förslag för att göra högskoleutbildningen mertillgängligatt avslår motionerna 1996/97:Ub426, 1996/97:Ub433, 1996/97:Ub499,1996/97:Ub500, 1996/97:Ub504 yrkande 2 och 1996/97:A432 yrkande 22,res. 7 (c)16. beträffande sommaruniversitetatt avslår motion 1996/97:Ub459 yrkande 7,res. 8 (v)17. beträffande behörighetsgivande utbildning för kvinnoratt avslår motion 1996/97:Ub434,18. beträffande finska språketatt avslår motion 1996/97:Sf625 yrkandena 10 och 11,res. 3 (kd) - delvis19. beträffande studenternas rättssäkerhetatt avslår motionerna 1996/97:Ub442, 1996/97:Ub444, 1996/97:Ub459yrkande 8 och 1996/97:Ub512 yrkande 22,res. 9 (v, kd)20. beträffande resursfördelningatt avslår motionerna 1996/97:Ub410, 1996/97:Ub462 och1996/97:Ub464,21. beträffande planering för fler universitetatt avslår motionerna 1996/97:Ub404 yrkande 4 och 1996/97:Ub483yrkandena 11 och 12,res. 5 (fp) - delvis22. beträffande trespråkigt Europauniversitetatt avslår motion 1996/97:Ub465,23. beträffande effektivisering av universitetens interna strukturatt avslår motion 1996/97:Ub514 yrkande 31,res. 10 (mp) - delvis24. beträffande yrkesutbildningarnas organisatoriska hemvistatt avslår motion 1996/97:Ub514 yrkande 21,res. 10 (mp) - delvis25. beträffande samordning av samhällets totalautbildningsresurseratt avslår motion 1996/97:Ub437,26. beträffande ett miljöforskningscentrum i Umeåatt avslår motion 1996/97:Ub420,27. beträffande ett ekonomiatt avslår motion 1996/97:Ub486,28. beträffande en Östersjöakademi i Norrköpingatt avslår motion 1996/97:T215 yrkande 3,29. beträffande en samordnad sjöfartshögskolaatt avslår motion 1996/97:T616 yrkande 3,30. beträffande könsperspektiv i utbildningspolitikenatt avslår motion 1996/97:A814 yrkandena 3 och 4,31. beträffande könsperspektiv i undervisningenatt avslår motionerna 1996/97:Ub407 yrkande 2, 1996/97: Ub512yrkande 19 och 1996/97:A821 yrkande 18,res. 3 (kd) - delvis32. beträffande jämställdhetsplaneratt avslår motion 1996/97:A821 yrkandena 19 och 20,res. 3 (kd) - delvis33. beträffande sexuella trakasserieratt avslår motionerna 1996/97:A813 yrkande 2 och 1996/97:A821yrkande 21,res. 3 (kd) - delvis34. beträffande miljöinslag i högskoleutbildningenatt avslår motion 1996/97:L713 yrkandena 7 och 8,35. beträffande utbildning av miljökunnig personalatt avslår motion 1996/97:Ub514 yrkande 24,res. 10 (mp) - delvis36. beträffande alkohol, narkotika och tobak ()att avslår motionerna 1996/97:Ub249 yrkande 1 och 1996/97:Ub459yrkande 6,res. 11 (fp, v, mp, kd)37. beträffande arbetsterapeut- och arkitektutbildningarnaatt avslår motionerna 1996/97:Ub481 och 1996/97:Ub485,38. beträffande utbildning av cytologassistenteratt avslår motionerna 1996/97:Ub401, 1996/97:Ub423 yrkande 1,1996/97:Ub436 och 1996/97:Ub441,39. beträffande forskning och utbildning om de reumatologiskasjukdomarnaatt avslår motion 1996/97:Ub423 yrkande 2,40. beträffande högskoleutbildning isocialförsäkringsadministrationatt avslår motion 1996/97:Ub447,41. beträffande propedeutisk kurs i kunskaps- och vetenskapsteorim.m.att avslår motion 1996/97:Ub512 yrkande 18,res. 3 (kd) - delvis42. beträffande centralt informationsmaterial omhögskoleutbildningatt avslår motion 1996/97:Ub514 yrkande 25,res. 10 (mp) - delvis43. beträffande de kvalificerade akademiska utbildningarnaatt avslår motion 1996/97:Ub404 yrkandena 3 och 5,44. beträffande djurförsökatt avslår motion 1996/97:Ub430,res. 12 (c, v, mp, kd)45. beträffande specialistutbildning av läkareatt avslår motion 1996/97:Ub476,46. beträffande ekvivalering av utländska examinaatt avslår motionerna 1996/97:Sf632 yrkande 6, 1996/97: Sf633yrkande 12 och 1996/97:Ub425 yrkande 1,47. beträffande sjöbefälsutbildningen i Kalmaratt avslår motion 1996/97:Ub482 yrkande 2.Stockholm den 24 april 1997På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (), BengtSilfverstrand (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Huvudmannaskap för högre utbildning och forskning, m.m. (mom. 1, 5 och 7)(), (), () och () anför:Vi anser att ett statligt huvudmannaskap för alla offentliga universitet ochhögskolor medför avsevärda administrativa och organisatoriska vinster, vilketgynnar forskningen och utbildningen. Det nuvarande systemet, där landstingenhar huvudmannaskapet för vissa utbildningar och även har hand om vissaforskningsprojekt, är riskabelt för kvaliteten. Erfarenheterna av omvandlingenav och till friståendestiftelser är mycket goda. Regeringen borde därför lägga fram förslag om attge fler högskolor möjlighet att frigöra sig från det statligahuvudmannaskapet.