bet · GK01BoU10 · 1997-02-13 00:00:00 — Motionärerna anser att kraven påMKB åtminstone bör nå upp till internationellt vedertagen standard.Som framgått av redovisningen ovan gäller att MKBskall finnas vid ansökan om tillstånd enligt 4 kap. NRL samt att sådanabeskrivningar kan begäras som underlag för prövning enligt de lagar som anges i1 kap. 2 § NRL. gäller även krav om MKB för detaljplaner ochfördjupade översiktsplaner enligt föreslår att grundläggande krav i en MKB skall motsvarakraven i EG-direktivet 85/337/EEG om bedömning av inverkan på miljön av vissaoffentliga och privata objekt som kan antas medföra betydande påverkan påmiljön. Utredningen föreslår också att den s.k. Esbokonventionen om MKB i ettgränsöverskridande sammanhang i princip skall tillämpas genom att dess reglertas in i miljöbalken.Utredningen föreslår att kravet på MKB bör vara generellt för ansökan omtillstånd enligt eller föreskrifter som meddelats med stöd avbalken. Ett genomförande av utredningens förslag får anses innebära enutvidgning av kravet på MKB. Utskottet instämmer med motionärerna om vikten avanvändningen av MKB samt om att dessa beskrivningar är av god kvalitet.Ett genomförande av förslag ommiljökonsekvensbeskrivningar innebär att motionärernas förslag om MKB medåtminstone ?internationellt vedertagen standard? kommer att förverkligas. Etttillkännagivande till regeringen kan inte anses nödvändigt. I den mån yrkande29 i partimotion 1996/97:Jo759 inte kan anses besvarat med deupplysningar som lämnats bör det avslås av riksdagen.I motion 1996/97:Jo779 (kd) yrkande 2 föreslås en ändring i NRL så att detklart framgår att biologisk mångfald är ett ?särskilt angivet intresse i NRL?.I miljöbalksutredningens förslag anges som en förutsättning för att skapa enhållbar utveckling att den biologiska mångfalden bevaras. I utredningensförslag till miljöbalk finns inskrivet i portalparagrafen att bl.a. bevarandetav den biologiska mångfalden är en förutsättning för att målet att skapaförutsättningar för en hållbar samhällsutveckling skall kunna uppnås. Enproposition med förslag till miljöbalk avses föreläggas . Imars 1997 avses till överlämnas en proposition om biologisk mångfald.Det kan rimligen inte finnas några delade meningar om vikten av att denbiologiska mångfalden vidmakthålls. Den i motionen aktualiserade frågan böremellertid inte nu föranleda någon åtgärd. De kommanderegeringsförslagen bör avvaktas.Med det anförda avstyrker utskottet motion 1996/97:Jo779 (kd) yrkande 2 omändring i NRL i avsikt att i lagen nu införa regler om bevarande av biologiskmångfald.Ett förslag om att fastighetsbildningslagen (FBL) skall ingå bland de lagarsom anknutits till NRL förs fram i motion 1996/97:Bo506 (s) yrkande 1.De lagar som finns upptagna i 1 kap. 2 § och enligt vilka bestämmelserna i 2och 3 kap. NRL skall tillämpas kan i korthet anses ha det gemensamt att dereglerar frågor om tillstånd till ändrad användning. FBL kan inte sägas ha denkaraktären. FBL är närmast att betrakta som en genomförandelag för redanfattade beslut om mark och vatten. Det finns dock situationer därmarkanvändningen kan styras även genom FBL. Utskottet anser emellertid inte attlagens självständiga betydelse är av den omfattningen att FBL bör anknytas tillNRL. En liknande bedömning gjordes för övrigt ipropositionen (prop. 1985/86:3) med förslag till NRL. Med det anförda avstyrkerutskottet bifall till motion 1996/97:Bo506 (s) yrkande 1.Tillåtlighetsprövningen av vissa industrianläggningarI motionerna 1996/97:Bo503 (c) och 1996/97:Bo511 (mp) yrkande 1 tas upp fråganom det s.k. kommunala vetot i NRL. Motionärerna föreslår sammanfattningsvis attvetot utan inskränkningar skall omfatta även anläggning för utbräntkärnbränsle. I yrkande 2 i den sistnämnda motionen föreslås att - om yrkande 1avslås - som sin mening bör ge regeringen till känna attMiljöbalksutredningen skall få i uppdrag att lägga fram förslag om att detkommunala vetot även kommer att omfatta anläggning för utbränt kärnbränsle.Frågan om utformningen av det kommunala vetot prövades av ochbostadsutskottet (bet. 1989/90:BoU20) med anledning av enproposition i ämnet. Vad då hade att ta ställning till var frågan omdet kommunala vetot skulle förses med en s.k. ventil. Så skedde genom att till4 kap. 3 § tillfogades ett andra stycke huvudsakligen av det innehåll somredovisats inledningsvis. beslöt i enlighet med regeringensförslag. Företrädare i utskottet för , ochMiljöpartiet yrkade med något skilda motiveringar avslag på förslaget.Riksdagen följde utskottet.Utskottet behandlade (bet. 1994/95:BoU3) och våren 1996motionsyrkanden liknande dem i motionerna 1996/97:Bo503 och 1996/97: Bo511.Utskottet anförde då följandeSom framgått ovan av den inledande redogörelsen anges i 4 kap. NRL att vissaslags anläggningar i princip inte får komma till stånd om intekommunfullmäktige tillstyrkt att tillstånd till anläggningen lämnas. Dettabrukar kallas det kommunala vetot (4 kap. 3 § första stycket NRL). Vetot äremellertid inte absolut. Sålunda får regeringen i vissa fall - enligtlagrummets andra stycke - lämna tillstånd till anläggningen även om kommuneninte har tillstyrkt detta. Denna regeringens möjlighet begränsas av att vissa ilagen angivna förutsättningar skall vara för handen för att det kommunala vetotskall kunna frångås. Det skall vara frågan om en anläggning som från nationellsynpunkt är synnerligen angelägen. Inskränkningen i det kommunala vetot gällerinte heller om en lämplig plats för anläggningen anvisats inom en annan kommunsom antas godta en placering där eller, i annat fall, om en annan plats bedömslämpligare. Vad nu redovisats om möjligheten att medge undantag från detkommunala vetot gäller bl.a. anläggning för mellanlagring eller slutligförvaring av kärnämne eller kärnavfall. Även beträffande vissa övrigaanläggningar kan undantag från vetot medges.Utskottet erinrade vid sin behandling av frågorna 1994 och 1996 om det arbetesom pågick med att utforma en miljöbalk. I avvaktan på att dessa övervägandenslutfördes fann utskottet inte anledning tillstyrka de då behandlademotionerna.Som framgått ovan kommer att senare under föreläggasförslag om en miljöbalk. Arbetet med detta förslag i regeringens kanslibefinner sig alltså i slutskedet. bör inte genom en tillstyrkan tillmotionerna 1996/97:Bo503 (c) och 1996/97:Bo511 (mp) påverka utformningen avregeringens förslag om en miljöbalk i vad avser det kommunala vetot.En annan aspekt avseende hanteringen av kärnavfall tas upp i motion1996/97:Bo535 (v). Motionären anser att Svensk Kärnbränslehantering (SKB) intehaft någon framgång i sitt letande efter plats för slutförvaring av kärnavfall.I motionen anförs att SKB fått ett positivt svar från någon kommun om förstudiei syfte att finna plats för slutförvaring av kärnavfall medan andra kommunerinte accepterat att förstudie görs och åter någon annan kommun lämnat fråganöppen. Motionären anför sammanfattningsvis att det är ett hot mot landetssäkerhet om inte frågan om förstudier förs upp på nationell demokratisk nivå.Hemställan i motionen går ut på att hos regeringen bör begära förslagsom syftar till ett nationellt ansvar grundat på nationellt demokratisktfattade beslut om hanteringen av kärnavfall.Regeringen tillkallade en nationell samordnare påkärnavfallsområdet. I hans uppdrag ingår bl.a. att samordna och förbättraförutsättningarna för de förstudier som pågår i avsikt att finna en lämpligplats för slutförvaring av använt kärnbränsle. Hans arbete avses pågå . Före skall han redovisa uppnåddaresultat samt behov av fortsatt samordningsarbete.Det arbete som den nationelle samordnaren på kärnavfallsområdet fått och detarbetsprogram som vägleder hans arbete bör enligt utskottets mening bidra tillatt förbättra och samordna de förstudier som är nödvändiga när det gäller attfinna lämplig plats för slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall.Därmed har frågan rimligen fått den nationella förankring motionären efterlysersamtidigt som förutsättningar därmed också bör ha skapats för att ge arbetetönskvärd kvalitet. Utskottet har självfallet ingen annan uppfattning änmotionären när det gäller behovet av att åtgärder vidtas för att hitta ?rätt?plats för slutförvaring. I det sammanhanget är det naturligtvis av stor viktatt förstudierna är av den beskaffenheten att de kan tjäna som underlag förkommande beslut om slutförvaring. De beslut som regeringen fattat omatt tillsätta en nationell samordnare på kärnavfallsområdet och det programangående kärnkraftsavfallets behandling och slutförvaring som vägleder hansarbete får anses i allt väsentligt motsvara sådana åtgärder som motionärenefterfrågar. Ett bifall till motionen kan därmed inte anses erforderligt.Utskottet vill slutligen erinra om att samordnaren före varje årtill regeringen skall redovisa resultatet av sitt arbete. Det finns grundadanledning förutsätta att regeringen då meddelar de förändringar isamordningsarbetet som kan anses motiverade. Motion 1996/97:Bo535 (v) avstyrksmed hänvisning till det anförda.Frågan om den s.k. Polen-länken tas upp i motion 1996/97:N427 (mp) yrkande 2.Polen-länken är ett polskt-svenskt projekt om en likströmslänk i form av enundervattenskabel mellan och . Projektet har tämligen ingåendebeskrivits i näringsutskottets betänkande 1996/97:NU2 till vilket hänvisas.Frågan i vad den aktualiserats i det motionsyrkande som behandlas gällerett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör prövaärendet enligt 4 kap. 2 § NRL. Som framgått ovan kan regeringen prövaanläggningar som kan antas få betydande omfattning eller bli av ingripandebeskaffenhet även om anläggningarna inte omfattas av krav på tillstånd enligtkapitlets 1 §.Boverket har i en skrivelse till regeringen anfört attlikströmskabeln borde prövas enligt 4 kap. 2 § NRL. Verkets skrivelse harremissbehandlats. Regeringen avser att fatta beslut omden skall förbehålla sig rätten att pröva ärendet.Frågan bör självfallet prövas i den ordning lagstiftningen anger. Riksdagenbör inte och skall inte heller genom ett tillkännagivande enligt motionärernasförslag ge beredningsprocessen en viss inriktning. Med det anförda avstyrkerutskottet motion 1996/97:N427 (mp) yrkande 2 om ett tillkännagivande omregeringsprövning av Polen-länken enligt 4 kap. 2 § NRL.Vattenfrågornas behandling i NRLI motionerna 1996/97:Bo504 (kd) yrkande 1 och 1996/97:L708 (c) yrkande 1föreslås ett tillkännagivande till regeringen om kartläggning avSveriges behov av vatten och om upprättande av en vattenförsörjningsplan.Motionärerna anser bl.a. att frågor om vattenförsörjningen ofta inte beaktadesi den första generationens översiktsplaner enligt PBL.Utskottet delar motionärernas uppfattning när det gäller nödvändigheten avplanering och kartläggning av våra vattenresurser och vårt behov av vatten.Åtgärder inom ramen för PBL har vidtagits; bl.a. kan sedan början av 1990-taletbygglov i vissa fall krävas för anläggande eller väsentlig förändring avbrunnar. I PBL ställs också krav på att kommunerna skall planera för långsiktighushållning med vatten. I NRL (2 kap. 8 § ) anges att mark- och vattenområdensom är särskilt lämpliga bl.a. för vattenförsörjning så långt möjligt skallskyddas mot åtgärder som påtagligt kan försvåra tillkomsten eller utnyttjandetav anläggningar för sådan försörjning.Även om beslut sålunda fattats i avsikt att trygga vår vattenförsörjningfinns anledning att ytterligare överväga åtgärder för att få till stånd enbättre kunskap om vattenresurserna. Som framgått av redovisningen ovan kommerMiljöbalksutredningen i sitt fortsatta arbete att - bl.a. mot bakgrund avGrundvattenutredningens betänkande - också överväga vilka ytterligare insatsersom behövs för att få till stånd en bättre planering m.m. av våravattenresurser.Vad nu anförts innebär att syftet med förslagen i motionerna 1996/97:Bo504(kd) yrkande 1 och i 1996/97:L708 (c) yrkande 1 får anses i allt väsentligttillgodosett utan någon begäran till regeringen.I motion 1996/97:Jo778 (mp) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande tillregeringen om att förslag skall genomföras.Ett bland flera förslag som lades fram av utredningen går ut på att ändringarskall göras i PBL, NRL och vattenlagen i avsikt att nå en förbättradhushållning med grundvatten och ge dessa frågor ökad uppmärksamhet i denfysiska planeringen.Grundvattenutredningens betänkanden har överlämnats tillMiljöbalksutredningen. De kommer sålunda att övervägas i det fortsatta arbetetinom denna utredning. Resultatet av detta arbete bör avvaktas. Motion1996/97:Jo778 (mp) yrkande 5 om ett genomförande av förslagen iGrundvattenutredningens betänkanden bör därför avslås av riksdagen.Yrkande 2 i motion 1996/97:Bo504 (kd) bör inte vinna bifall.Förslaget i denna motion är att skall göra ett tillkännagivande tillregeringen om att viktiga vattenresurser säkerställs genom att områden som ärav riksintresse ges ställning som sådana i NRL.Som framgått ovan har vattenförsörjningen ett skydd enligt NRL (2 kap. 8§). Ett enigt utskott avstyrkte ett motsvarande yrkandebl.a. med motiveringen att länsstyrelserna och kommunerna har ett ansvar attbevaka vattenfrågornas behandling i den fysiska planeringen. Utskottet vill nutillägga att en översyn av utformningen av skyddet pågår inomMiljöbalksutredningen. Det kan förutsättas att detta arbete kommer att geytterligare underlag för bedömning av den genom motionen aktualiserade frågan.Motionsyrkandet om vattenfrågornas ställning i NRL avstyrks alltså.Utbyggnad av vattenkraft?Som utskottet tidigare konstaterat och som framgår ovan har regeringen ochriksdagen under de senaste drygt 25 åren ägnat stor uppmärksamhet åt frågor somrör vattenkraftens roll i energibalansen och i samband härmed också frågor ombevarande eller exploatering av vattenområden och älvsträckor.För att återknyta till och ytterligt komprimerat sammanfatta vissa viktigaoch övergripande beslut som fattats kan inledningsvis erinrasom att 1972 hade att behandla en proposition (prop. 1972:111, CU1972:35) om regional utveckling och om hushållning med mark och vatten.Övervägandena i propositionen omfattade bl.a. riktlinjer knutna tillgeografiska områden, främst kusterna, fjällen och älvdalarna. Riktlinjernaborde bli långsiktigt bestämmande för naturresurshushållningen. Väsentligaavsteg från dem borde inte kunna göras utan hörande.Riksdagen anslöt sig beträffande vissa vattenkraftsfrågor till regeringensallmänna utgångspunkt att huvudälvar och källflöden som vid tiden förriksdagsbehandlingen var opåverkade av vattenkraftsutbyggnaden skulle bevarasopåverkade. vidtog ett utredningsarbete i avsikt att precisera devattenområden och älvsträckor som borde undantas från utbyggnad förkraftändamål. beslöt 1977 (CU 1977/78:9) godkänna ettregeringsförslag om riktlinjer i den fysiska riksplaneringen (= FRP) förvattendrag i norra och . De vattenområden och älvsträckor sompreciserades som undantagna från vattenkraftsutbyggnad kom sedermera attomfattas av skydd enligt 3 kap. 6 § NRL när den lagen kom . Det börerinras om att flera tillägg gjordes till FRP-riktlinjerna och sedermera till NRL. Därigenom har ytterligare undantag gjortsför utbyggnad för kraftändamål.Trots fattade beslut om vilka vattenområden ochälvsträckor som skulle undantas från utbyggnad ansågs det motiverat att i en plan för utbyggnad av vattenkraft närmare ange delsvattenkraftens tillskott till energibalansen, dels vilka projekt som skullekunna prövas enligt vattenlagen (prop. 1983/84:160). Planen avsågvattenkraftsutbyggnad under perioden 1984-1993.Utskottet övergår nu till att behandla motioner om vissa vattenkraftsfrågor.Ett tillkännagivande till regeringen om att epoken av utbyggnad avvattenkraft är avslutad förordas i partimotion 1996/97:Jo759yrkande 16.Motsvarande yrkande har utskottet och behandlat ochsenast (bet. 1995/96:BoU8). Utskottet konstaterade dåatt produktionsnivån från vattenkraften i vattenkraftsplanen beräknas till ca66 TWh och att någon utbyggnad därutöver inte var aktuell. Utskottet anfördevidare att anledning också fanns att avvakta propositionen om den framtidaenergipolitiken. Det kan erinras om attpropositionen om energisystemets omställning avses behandlas av riksdagensenare under innevarande riksmöte.Utskottets ställningstagande står fast. Med det anförda avstyrker utskottetFolkpartiets partimotion 1996/97:Jo759 yrkande 16 om ett tillkännagivande tillregeringen om vattenkraftens roll i energibalansen.I de båda mp-motionerna 1996/97:Bo501 yrkande 2 och 1996/97:Jo797 yrkande 10diskuteras hur skyddet mot exploatering av älvar och vattenområden skallutformas. Motivet för det förstnämnda motionsyrkandet är att ett genomförandeav (VDU) förslag anses utgöra ett hot mot bevarande avälvar och vattenområden. Motivet för det andra motionsyrkandet är att ?NRL-skyddet? för bevarande av älvar och vattenområden skall avse helaälvekosystemet och inte bara själva älven.I VDU:s slutbetänkande Omtankar om vattendrag (SOU 1996:155) förs framförslag om att vattendrag som på nationell nivå speglar ett representativturval av den biologiska mångfalden skall skyddas. Skyddet skall gälla inte baraen exploateringstyp - vattenkraftsutbyggnad - utan i stället utgå från deskyddsvärden som bör bevaras. Restriktioner bör finnas mot alla de ingrepp somkan skada skyddsvärdena.Enligt den till överlämnadepropositionsförteckningen avser regeringen att avlämna enproposition till om skydd av ytterligare vattendrag.Det finns grundad anledning anta att sådana i de nu behandlade motionerna -för övrigt delvis motstridande - förslag kommer att behandlas i propositionen.Tillräckliga skäl saknas enligt utskottets mening att nu göra de i motionerna1996/97:Bo501 (mp) yrkande 2 och 1996/97:Jo797 (mp) yrkande 10 föreslagnatillkännagivandena om principerna för skydd av älvar och vattenområden.I tre motioner tas upp frågor om skydd mot vattenkraftsutbyggnad. Det gällermotionerna- 1996/97:Bo501 (mp) yrkande 1 om Långforsen i Långan i ,- 1996/97:Bo512 (s) om uppströms ,- 1996/97:Bo525 (v) om Sölvbacka strömmar i Ljungan.I samtliga motioner förs fram förslag om att älvsträckorna inte skallexploateras för vattenkraftsutbyggnad.Utskottet behandlar först motion 1996/97:Bo501 (mp) yrkande 1 om Långforsen iLångan i har ansökt om tillstånd till utbyggnad av Långforsens kraftverk.Enligt 3 kap. 6 § NRL får vattenkraftverk samt vattenreglering ellervattenöverledning inte utföras i älvsträckan Långan nedströms (nedreLångan). Det nu ansökta vattenföretaget omfattas av skydd motvatenkraftsutbyggnad enligt lagrummets andra stycke. Liksom beträffande alla?NRL-skyddade? vattenområden och älvsträckor gäller dock inte förbud motutbyggnad som förorsakar endast obetydlig miljöpåverkan (3 kap. 6 § tredjestycket NRL). har funnit vattenföretaget tillåtligt enligtvattenlagen (VL) och NRL. Regeringen har förbehållit sig rätten att prövatillåtligheten av det ansökta vattenföretaget. Regeringen har ännu intebeslutat i ärendet.Ärendet är alltså under beredning i regeringens kansli. somlagstiftare har beslutat om ordningen för hur beslut i ärenden som det nuaktuella skall beredas och vilka kriterier som skall vägas in i bedömningen avenskilda ärenden. Ärendet kan inte komma under prövning på det sättmotionärerna förordar. Motion 1996/97:Bo501 (mp) yrkande 1 om prövningen avutbyggnaden av Långforsens kraftverk avstyrks.Gideälven tas upp i motion 1996/97:Bo512. Motionärerna föreslår etttillkännagivande till regeringen om att uppströms bör tas in i3 kap. 6 § NRL och därigenom undantas från vattenkraftsutbyggnad.Utskottet och har behandlat frågan omNRL-skydd för den nu aktuella sträckan i . Vid behandlingen åren 1994och 1995 (1994/95:BoU3 och 1995/96:BoU8) anförde utskottet att resultatet avpågående utredningsarbete borde avvaktas. Utskottet åsyftade i första handVDU:s arbete. Detta arbete är nu avslutat. En proposition om skydd avytterligare vattendrag avses överlämnas till . Det finnsgrundad anledning förutsätta att i det pågående beredningsarbetet vägs in desynpunkter som bl.a. lokala opinioner framfört i ärendet.Utskottet finner inte anledning ändra uppfattning. Frågan om Gideälvenuppströms avstyrks således.I motion 1996/97:Bo525 (v) föreslås besluta att Sölvbacka strömmari skall skyddas genom att älvsträckan tas in i 3 kap. 6 § NRL.Ovan har lämnats vissa uppgifter om älvsträckan och om behandlingav frågan om utbyggnad av den. Vad där redovisats kan sammanfattas på följandesätt.År 1979 beslöt dåvarande regeringen att lämna tillstånd till byggande ochbibehållande av Sölvbacka kraftstation samt att till förmån för kraftverketleda vatten från och utöva korttidsreglering av . Efter beslut iriksdagen senare upptog regeringen förhandlingar med den dåvarandeägaren till fallrättigheterna - - i avsikt att få till stånd enuppgörelse som innebar att bolaget avstod från att utnyttja det av regeringenmeddelande tillståndet att bygga ut strömmarna. Regeringens förhandlingar leddeinte till det av eftersträvade resultatet.Riksdagen uttalade därför (bet. CU 1980/81:3) på förslag av dåvarandecivilutskottet att förhandlingarna med skulle fullföljas med siktepå att nå en överenskommelse som innebar att Sölvbackaströmmarna inte byggs ut.Regeringen återkom året efter med en proposition (prop. 1980/81:195, CU42) omavveckling av . Propositionen bifölls av riksdagen.I svar på fråga i om Sölvbacka strömmar anfördemiljöministern bl.a. att en fråga om överlåtelse från staten till kommun,mot bakgrund av tidigare riksdagsbeslut, endast kunde bli aktuellt om riksdagenlämnade ett sådant uppdrag till regeringen. Frågan var föranledd av en begäranfrån kommunen till om förvärv av fallrättigheterna.Regeringen har ännu inte beslutat i ärendet.Med hänvisning till det anförda finner utskottet inte anledning ändratidigare riksdagsbeslut om att Sölvbackaströmmarna inte bör byggas ut. Ettvidhållande av denna uppfattning innebär i praktiken att intet väsentligtskulle stå att vinna på ett genomförande av förslaget i motion 1996/97:Bo525(v). Motionen avstyrks med hänvisning till det anförda.Vindkraften som riksintresseI motion 1996/97:Bo418 (c) förordas en reviderad miljölagstiftning för attunderlätta vindkraftens utbyggnad (yrkande 1) och att vindkraften klassas somriksintresse (yrkande 2).Vad beträffar det sistnämnda yrkandet vill utskottet erinra om attmarkområden av riksintresse för energiproduktion regleras i NRL (2 kap. 8 §).Vindkraft ingår i den samlade beteckningen energiproduktion. Utskottet villockså erinra om att i dokumentet Riksintresse förvindkraft redovisat en länsvis förteckning av områden lämpliga för vindkraft. Idokumentet anges de förutsättningar som ett för vindkraft riksintressant områdebör uppfylla. Vidare anförs att givit i uppdrag att genomföra envindkraftskartering för . Den kommer att vara klar sommaren 1997.Som framgår av det nu redovisade kan vindkraften i praktiken redan i daganges som riksintresse. Redan på denna grund avstyrks förslaget i motion1996/97:Bo418 (c) yrkande 2 om ett tillkännagivande till regeringen.Utskottet anser det arbete värdefullt som initierats av och som avseskonkretiseras i den kommunala planeringen efter samarbete mellan aktuellakommuner och länsstyrelser enligt den ordning planlagstiftningen anvisar. .Detta arbete bör ge ett positivt bidrag till övervägandena med att - utöverbefintliga områden - peka ut fler för vindkraftsproduktion lämpliga områden.I Plan- och byggutredningens slutbetänkande Översyn av PBL och va-lagen(1996:168) behandlas frågan om vindkraften i den kommunala planeringen.Betänkandet remisbehandlas . Utskottet förutsätter att ,när pågående beredning av i betänkandet aktualiserade frågor avslutats, kommeratt lämna ett förslag till de ändringar i PBL som regeringen ansermotiverade. Resultatet av beredningsarbetet bör avvaktas. Motion 1996/97:Bo418(c) yrkande 1 om en revision av miljölagstiftningen för att underlättavindkraftens utbyggnad avstyrks.