bet · GK01KU25 · 1997-05-15 00:00:00 — Mot bakgrund därav finns ingen anledning att i dettaenskilda ärende rikta kritik mot regeringen.Utskottet har begärt att regeringen skall överväga och precisera det avsnitti riktlinjerna som behandlar följdleveranser. Utskottet anser att den ovannämnda tillämpningen har pressats utöver vad en strikt tolkning avriktlinjernas ordalydelse skulle innebära. Utskottet anser därför attresultaten av regeringens övervägande och precisering bör bli en mer striktdefinition av begreppet följdleveranser.När det gäller frågan om respekt för mänskliga rättigheter konstaterarutskottet att både krigsmaterielinspektören och statsrådet införutskottet medgivit att brister i respekt för mänskliga rättigheter.Regeringen har emellertid inte gjort något sådant medgivande i det öppnamaterialet. Att uppvisar allvarliga brister i dettahänseende står enligt utskottets mening utom varje tvivel; därom vittnar enrad vederhäftiga internationella källor. Utskottet anser att respekten förmänskliga rättigheter måste beaktas även vad gäller tillstånd förföljdleveranser. Detta bör framgå av riktlinjerna.3. Krigsmaterielexport till (avsnitt 7.2)() och () anser att utskottets bedömning underavsnitt 7.2 bort ha följande exporterades ett drygt tjugotal luftvärnskanoner förmarint bruk till . Inför regeringens beslut om export avytterligare 16 enheter av samma slags kanoner prövades frågan om styrkan isambandet mellan de tidigare leveranserna och den nya. Regeringen sade sig halagt stor vikt vid bedömningen att de då aktuella leveranserna utgjorde enintegrerad fortsättning på tidigare leveranser.Konstitutionsutskottets majoritet fann vid sin bedömning attregeringens beslut att medge tillstånd till ytterligare leveranserinte stod i strid med riktlinjerna för krigsmaterielexport. Mot dennabedömning reserverade sig i olika delar representanterna för ,och kommunisterna. Representanterna förFolkpartiet ansåg i en reservation att utskottet inte hade haft anledning attbedöma frågan om lämpligheten att bevilja tillstånd till den aktuellaexporten. Representanterna för och kommunisternaansåg i en gemensam reservation att ytterligare tillstånd till export, medhänsyn till striderna på , inte borde ha givits. I en gemensamreservation (fp) och (c) anfördes att det inte fanns några bindande åtagandenfrån tidigare regeringar. Statsrådet hade enligt reservanternautsatt och allmänheten för en systematisk desinformation beträffandegraden av bindning i tidigare åtaganden. Liknande synpunkter framfördes i enenskild vpk-reservation.De invändningar som reservationsvis riktades mot regeringens beslut år 1986äger enligt utskottets mening i betydande utsträckning giltighet ävenbeträffande regeringens beslut i det här aktuella ärendet. Utskottetkonstaterar att riktlinjerna vad avser följdleveranser inte är tvingande ochatt regeringen följaktligen kunnat säga nej till ett utförseltillstånd, bl.a.med hänvisning till att systemberoende inte var tillräckligtstarkt för att motivera en följdleverans. Enligt utskottets mening harregeringen i det aktuella ärendet pressat följdleveransbegreppet utöver vadsom kan anses rimligt. För sitt ställningstagande i denna del kan regeringeninte undgå kritik.När det gäller frågan om respekt för mänskliga rättigheter konstaterarutskottet att både krigsmaterielinspektören och statsrådet införutskottet medgett att brister i respekt för mänskliga rättigheter.Regeringen har emellertid inte gjort något sådant medgivande i det öppnamaterialet. Att uppvisar brister i detta hänseende stårenligt utskottets mening utom varje tvivel; därom vittnar en rad vederhäftigainternationella källor. Enligt utskottets mening borde regeringen ha dragitkonsekvenserna av dessa förhållanden och inte beviljat utförseltillstånd, medhänvisning till en allmän princip i riktlinjerna för krigsmaterielexporten,enligt vilken svensk krigsmateriel inte bör exporteras till stater däromfattande och grova kränkningar av mänskliga rättigheter äger rum. För dettakan regeringen inte undgå kritik.Regeringen borde i sin bedömning av MR-aspekterna i det aktuella ärendetenligt utskottets mening inte ha fäst något avseende vid att det i och för sigkan finnas anledning att hysa vissa förhoppningar om en framtida förbättringav MR-situationen i . Vad regeringen i första hand har att bedöma idetta sammanhang är den rådande situationen i mottagarlandet och iförekommande fall om situationen förändrats i förhållande till en tidigarebedömning.Granskningen föranleder inga ytterligare uttalanden.4. Krigsmaterielexport till de s.k. (avsnitt 7.3)() anser att utskottets bedömning under avsnitt 7.3 bort haföljande lydelse:Utskottet har inom ramen för ett annat granskningsärende undersöktpraxisutvecklingen beträffande det s.k. följdleveransbegreppet och därvidbl.a. funnit att detta begrepp, på grund av riktlinjernas utformning, i denpraktiska hanteringen gett upphov till en rad underkategorier och tenderat attexpandera över tiden. Enligt utskottets mening faller regeringens bedömningari det här aktuella ärendet väl in i detta mönster. Även om tillämpningen avföljdleveransbegreppet således inte är invändningsfri, finner utskottet inteanledning att rikta kritik mot regeringens agerande i det här aktuellaärendet i denna del.När det gäller frågan om vilket avseende regeringen fäst vid delsutrikesutskottets uttalande om önskvärdheten av att iaktta restriktivitet ifråga om krigsmaterielexporten till bl.a. , dels dåvarandestatsrådet uttalanden med snarlik innebörd, har regeringenenligt utskottets mening uppenbart inte tagit något djupare intryck avutrikesutskottets rekommendationer och inte heller levt upp till deförväntningar som uttalanden gav upphov till. För detta kanregeringen inte undgå kritik.Vad gäller det enskilda fallet avseende export till av ytterligareenheter av ledningssystemet 9LV finner utskottet anledning att erinra om denkritik mot regeringen avseende hanteringen av MR-kriteriet som framfördes vidutskottets granskning av och . Ireservationen anfördes bl.a. att regeringen gett sken av att enskildakränkningar av mänskliga rättigheter i ett mottagarland skulle saknabetydelse, varigenom regeringen fört in ett nytt element av långsiktighet ibedömningen som saknar stöd i riktlinjerna för krigsmaterielexporten.5. Regeringens information till om ett underrättelseärende(avsnitt 9.2)och (båda fp) anser att utskottets bedömningunder avsnitt 9.2 bort ha följande lydelse:Enligt 10 kap. 6 § RF skall regeringen fortlöpande hålla Utrikesnämndenunderrättad om de utrikespolitiska förhållanden, som kan få betydelse förriket, och överlägga med nämnden om dessa så ofta det erfordras. Våren 1996var mitt uppe i en valkampanj. Ingen visste hur presidentvalet skulleavlöpa. Mot bakgrund av det inrikespolitiskt instabila läge som då rådde kundeman inte vara förvissad om att det som inträffat iunderrättelseärendet inte skulle komma att få betydelse för . mening hade det därför förelegat skäl att underrätta Utrikesnämndenom händelsen i och den därav föranledda ryska retalieringensenast vid sammanträde i april 1996.Granskningen föranleder i övrigt inte något uttalande av utskottet.6. Regeringens information till om ett underrättelseärende(avsnitt 9.2)() anser att utskottets bedömning under avsnitt 9.2 bort haföljande lydelse:Utskottet konstaterar att den reagerade kraftigt eftergripandet av en svensk medborgare för olovlig underrättelseverksamhet. Flerakontakter togs med och bl.a. beslutades att utöver utvisning av denpåstådde svenske spionen även kräva att en svensk diplomat skulle lämnalandet. Efter utfrågningen av utrikesminister har framgåttatt en sådan åtgärd mot från ett betydelsefullt grannland är högstovanlig. Genom att UD valt att informera i Bosnien om ärendetframgår också att man kunde förvänta sig att frågan om det svenska spionerietkunde tas upp av ryska regeringsföreträdare även i andra sammanhang och attden alltså inte ansågs helt utagerad.Läget i var mycket oklart och instabilt. Enligtregeringsformen 10 kap. 6 § skall regeringen fortlöpande hålla Utrikesnämndenunderrättad om de utrikespolitiska förhållanden som kan få betydelse förriket. Denna händelseutveckling var utan tvekan av en sådan karaktär attUtrikesnämnden borde ha informerats om situationen.Utrikesministern kan inte undgå kritik för sin underlåtenhet att informeraUtrikesnämnden om underrättelseärendet och dess följder.Vidare vill utskottet framhålla att man ser allvarligt på att UD i dettasammanhang valt att lämna ofullständiga upplysningar som svar på skriftligafrågor från konstitutionsutskottet.7. Statsminister inbjudan av president till (avsnitt 9.3)(), (), (m), (), () och () anser att utskottets bedömningunder avsnitt 9.3 bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att statsministern var oförhindrad att resa till ,trots de invändningar som framkom vid sammanträde den 5september 1996. Utskottet anser emellertid att frågan om på vilken nivåsvarsbesöket från skulle äga rum borde ha tagits upp med Utrikesnämnden.Det fanns uppenbarligen flera handlingsalternativ - inbjudan kunde förutompresidenten ha avsett en vice premiärminister eller premiärministern. Attbjuda in statsöverhuvud innebar en upptrappning av nivån påbesöksutbytet som inte var förankrad i Utrikesnämnden.8. Regeringens hantering av en om handelspolitik(avsnitt 11)(), () och () anser attutskottets bedömning under avsnitt 11 bort ha följande lydelse:GATT:s granskning av den svenska handelspolitiken skulle ske under år 1994.Av utredningen framgår att det från svensk sida framfördesönskemål om att granskningen skulle äga rum samt attGATT-sekretariatet föreslog att granskningen skulle ske iseptember 1994.Av ett fax från en tjänsteman i tillsvenska delegationen i anförs bl.a.:I anslutning till övriga synpunkter om TPRM-granskningen kan jag för Dininformation tillägga att jag diskuterat timing av och innehåll i den svenskarapporten framför allt med tanke på folkomröstningen om EU med chefen förTPRM-delegationen här Tulloch. Han och jag var helt överens att ej kan distribueras förrän efter den svenska folkomröstningen (somev. kan bli så sent som 27/11).Av ett fax från en annan tjänsteman i Utrikesdepartementettill svenska delegationen i anförs följande:Benäget meddela Tulloch att vi d´accord med att granskningen av och framhåll att vi utgår ifrån attsekretariatets rapport eller delar av den inte distribueras före den 14november.Utskottet anser att det är uppenbart att agerat för attgranskningen av och publiceringen av skulle ske efterden svenska EU-folkomröstningen som ägde rum . Genom dettaförfarande kom innehållet i inte till allmänhetens kännedomförrän efter folkomröstningen. Viktig information om hur omvärlden ser påsvenskt medlemskap i och en kritisk granskning av de handelspolitiskakonsekvenserna av EU-medlemskapet blev därför mörklagda till efterfolkomröstningen.Enligt utskottet kan f.d. statsrådet som ansvarig ministerinte undgå allvarlig kritik för detta agerande.9. Regeringens beredning av frågan om ett samlat etnografiskt centralmuseum iGöteborg (avsnitt 12)(), (), (m), (), (), (), () och () anser att utskottets bedömning under avsnitt 12 bort ha följande lydelse:Enligt 7 kap. 2 § regeringsformen skall vid beredning av regeringsärendenbehövliga upplysningar inhämtas från berörda myndigheter. I den omfattning sombehövs skall tillfälle lämnas sammanslutningar och enskilda att yttra sig.Förslaget om ett samlat etnografiskt centralmuseum i fanns inte medvare sig i eller betänkande. Förslagethar vuxit fram under hand bl.a. efter kontakter med i med utgångspunkt i deras remissvar överKulturutredningens förslag.Kulturdepartementet delade förslaget i propositionen om den nya etnografiskamuseimyndigheten i med , ochStatsrådsberedningen . Förslaget bereddes inte med deberörda museerna eller museimyndigheterna.Regeringen beslutade om den aktuella propositionen den 12 september 1996.Information lämnades om förslaget om ett samlat etnografiskt centralmuseum iGöteborg till de berörda museicheferna och myndighetscheferna först den 17eller , dvs. efter regeringens beslut.Avtalet om medbestämmande vid beredning av regeringsärenden (MBA-R) reglerarordningen för samverkan mellan Statsrådsberedningen och departementen samthuvudorganisationerna i frågor inom MBL:s tillämpningsområde som rörarbetstagare med statligt reglerade anställningar samt planering av sådansamverkan. Enligt avtalet skall de fackliga huvudorganisationerna informerasom viktigare frågor som skall behandlas i bl.a. beslut om propositioner. Någoninformation behöver inte lämnas bl.a. om ärendet är särskilt brådskande.Enligt avtalet får huvudorganisationerna från mottagandet avinformationen skriftligen lämna synpunkter. Regeringen lämnade inte någoninformation till huvudorganisationerna före regeringens beslut. Dessa harsåledes inte haft möjlighet att lämna synpunkter enligt vad som skulle följaav avtalet. Det har inte framkommit att ärendet skulle ha varit särskiltbrådskande och att det av den anledningen inte skulle behöva lämnas någoninformation. Att så inte heller varit fallet framgår med tydlighet av detfaktum att delning inom skedde samt attregeringen fattade beslut om propositionen den 12 september.Enligt utskottets mening har beredningen av förslaget om ett samlatetnografiskt centralmuseum i inte uppfyllt de krav som uppställs iregeringsformen. Enligt utskottet har beredningen företett sådana brister attkulturminister inte kan undgå kritik för detta.10. Statsrådet handläggning av visst utlänningsärende (avsnitt15), , och (alla m) anseratt utskottets bedömning under avsnitt 15 bort ha följande lydelse:Som redovisats ovan hade regeringen ännu inte fattat något beslut iutlänningsärendet angående föräldrar då statsrådet medverkade i TV-programmet ?Britt-Marie ?.Av bl.a. promemoria framgår att man från departementetssida ansåg att motstridiga uppgifter ännu förelågbeträffande vilka som var föräldrar. Enligt utskottets meninggav dock uttalande i TV-programmet intryck av att det interådde någon tveksamhet om att föräldrar skulle meddelaspermanenta uppehållstillstånd. I granskningsärendet har vidare framkommit attsåväl och dennes familj som massmedierna också uppfattadeuttalandet på sistnämnda sätt.Granskningen föranleder i övrigt inget uttalande från utskottets sida.11. Regeringens eller enskilda statsråds hantering av kronförsvaret 1992(avsnitt 17), , , (alla m),och (båda fp) anser att utskottets bedömningunder avsnitt 17 bort ha följande lydelse:Det kan enligt utskottets mening finnas skäl för att händelseförloppet isamband med försvaret av den svenska kronan blir föremål förundersökning. Från konstitutionella utgångspunkter kan flera frågor vara avintresse. De gäller bl.a. regeringens eller enskilda statsråds kontakter medoppositionen och . Regeringens beredskap för en krissituation somdenna är också en sådan frågeställning.Däremot ligger sådana frågor som rör agerande och kontakterutanför utskottets granskningsområde, liksom de samhällsekonomiskabevekelsegrunderna för att värna om kronans kursvärde. Dessa frågor liksom demer övergripande politiska och statsvetenskapliga aspekterna är enuppgift för fristående forskning.Utskottet anser att en granskning av de omständigheter kring kronförsvaretsom ligger inom ramen för utskottets granskningsuppgift kräver en bredbakgrundsbild. Utskottet är dock inte berett att nu ta ställning till i vilkenform en undersökning bör ske och efter vilka riktlinjer den bör utföras.12. Regeringens uppföljning av beslut om sjuk- ochtandvårdsersättning till tandvårdsskadade (avsnitt 18)() anser att utskottets bedömning under avsnitt 18 bort haföljande lydelse:Riksdagens beslut om kostnader för amalgamsanering hade enligtutskottets uppfattning bort föranleda regeringen att ge de berördamyndigheterna, främst , ett särskilt uppdrag atteffektuera beslutet och därefter följa upp verkningarna av myndigheternasåtgärder.Något uppdrag har emellertid inte lämnats, och regeringen förtjänar kritikför denna underlåtenhet.13. Regeringens direktiv till Kommittén om domstolsväsendets organisation(avsnitt 19)(), (m), (), () och () anser att utskottets bedömning under avsnitt 19 bort haföljande lydelse:I betänkande 1993/94:BoU19 uttalar bostadsutskottet bl.a.:Regeringsförslaget innebär att beslut om inskrivningsverksamhetensorganisatoriska tillhörighet skall fattas först sedan vissa pågåendeutredningsinsatser m.m. har slutförts. Utskottet delar denna uppfattning. Denav regeringen förordade ordningen får bl.a. anses innebära att den fortsattaberedningen av frågan kan baseras på ett betydligt bredare beslutsunderlag änvad som finns tillgängligt. Utskottet tillstyrker med det anfördaregeringens förslag i vad avser inskrivningsmyndigheterna.Enligt utskottet borde detta uttalande ha återgivits i direktiven tillKommittén för domstolsväsendets organisation för att ge en korrekt bild av vadbostadsutskottets ställningstagande i frågan innebar. Granskningen föranlederi övrigt inget uttalande från utskottets sida.Särskilda yttranden1. Svenskt utvecklingsbistånd till och (avsnitt 8.1), , och , (alla m), HåkanHolmberg och (båda fp) anför:Representanterna för Moderata samlingspartiet och ikonstitutionsutskottet konstaterar att utskottet i detta granskningsärendeinte funnit anledning att rikta någon kritik mot vare sig den borgerligaregeringen eller den efterföljande socialdemokratiska regeringen förderas hantering av vissa särskilda regeringsbeslut. Mot denna bedömning har viinga invändningar. Emellertid vill vi med anledning av granskningen framhållaföljande.Moderata samlingspartiet och har motionsvis och på andra sättsedan länge framhållit att strävan efter en demokratisk utveckling i de ländermed vilka vi samarbetar inom biståndspolitiken bör ges en framträdande plats.Vi konstaterar att den förda politiken granskningen avserinte lett till att intentioner i de riktningsgivande besluten åren1991 och 1992 vad gäller en demokratisk utveckling i mottagarländernauppfyllts i tillfredsställande grad. Vi anser att kraven på en demokratiskutveckling i såväl som hade kunnat drivas med större kraft ochkonsekvens. Det hade t.ex. enligt vår mening varit möjligt att inom ramen förriksdagens biståndspolitiska beslut villkora biståndet i större omfattning ivad avser demokratikriteriet. Dessa förhållanden har enligt vår meningrelevans inte bara för den här aktuella granskningen utan också för framtidaregeringsbeslut på biståndspolitikens område.2. Visst uttalande av statsministern i (avsnitt 9.4)(), (m), (), ()och () anför:Vi konstaterar att statsministerns uttalande vid presskonferensenuppenbarligen blivit föremål för skilda tolkningar. Det har på sina hålluppfattats som en förändring av den svenska säkerhetspolitiska linjen. Det ärnumera klarlagt att statsministern inte avsett att tillkännage någon sådanförändring. Vi anser emellertid att det finns anledning till särskildvarsamhet vid uttalanden i säkerhetspolitiskt känsliga frågor så att någramissförstånd beträffande hållning inte kan uppstå.3. Visst uttalande av statsministern i (avsnitt 9.4)och (båda fp) anför:Som framgår av utfrågningen av statsminister var syftet meduttalandet i inte att markera någon ny svensk hållning vad gäller debaltiska staternas säkerhetsintressen. Däremot innebar det en tydligaremarkering av förståelse för de baltiska staternas säkerhetspolitiska situationän vad en del uttalanden av framstående socialdemokrater tidigare hade gjort.Statsministerns uttalande kunde därför, enligt vår mening, med fördel hakunnat utgöra upptakten till ett mer aktivt svenskt engagemang i frågor medanknytning till den nya säkerhetspolitiska situationen i Europa.Efter i och statsministerns uttalande i Rigaborde innehållet i ett sådant mer aktivt svenskt engagemang diskuteras iUtrikesnämnden, vilket också föreslogs efter statsministerns uttalande i enskrivelse från ordförande . Vi beklagar attuttalandet i inte syftade till att markera en sådan mer aktiv svenskhållning.InnehållsförteckningInledning.............................................1Sammanfattning........................................11. Regeringsskiftet .......................82. Regeringens sammansättning och regeringsarbetets organisation 103. .................................123.1 Regeringens utnyttjande av anslag som står till regeringens egendisposition 123.2 administration 163.3 Regeringens åtgärder beträffande brister vid konsultupphandling 193.4. Intressekonflikter för statsråd...................284.1 Regeringens skrivelse 1996/97:56 284.2 Statsminister ansvar för att statsrådet uppfyller kraven i 6 kap. 9 § RF305. Kommittéväsendet..................................326. Regeringens utnämningspolitik.....................367. Frågor om export av strategiska produkter.........397.1 Praxisutvecklingen i fråga om följdleveranser påkrigsmaterielområdet 397.2 Krigsmaterielexport till 637.3 Krigsmaterielexport till de s.k. 788. Vissa biståndsfrågor..............................818.1 Svenskt utvecklingsbistånd till och 1988- 1996 818.2 Biståndsmedel till vissa radarinstallationer 1119. Regeringens information till ......1189.1 Inledning 1189.2 Regeringens information till om ettunderrättelseärende 1199.3 Statsminister inbjudan av president tillSverige 1239.4 Visst uttalande av statsministern i 12610. Justitieminister samråd med 12911. Regeringens hantering av en om handelspolitik13712. Regeringens beredning av frågan om ett samlat etnografisktcentralmuseum i Göteborg14013. Regeringens handläggning av ärendet om medgivande för att teckna avtal med Aero Corporation14814. Statsråden och tjänsteutövning iärendet om detaljplan för en del av m.m.16015. Statsrådet handläggning av visst utlänningsärende 16616. Extra utbetalning till utrikesförvaltningens anställda 16817. Regeringens eller enskilda statsråds hantering av kronförsvaret 199217318. Regeringens uppföljning av beslut om sjuk- ochtandvårdsersättning till tandvårdsskadade17719. Regeringens direktiv till Kommittén om domstolsväsendets organisation18620. Uttalanden av näringsminister om Konkurrensverket18921. Ett pressmeddelande från rörandedifferentiering av portot19322. En fråga om uppvaktning inför försvarsutskottet.197Utskottets anmälan..................................200Reservationer.......................................2001. Regeringens utnämningspolitik (avsnitt 6) 2002. Krigsmaterielexport till (avsnitt 7.2) 2013. Krigsmaterielexport till (avsnitt 7.2) 2014. Krigsmaterielexport till de s.k. (avsnitt 7.3) 2035. Regeringens information till om ettunderrättelseärende (avsnitt 9.2)2036. Regeringens information till om ettunderrättelseärende (avsnitt 9.2)2047. Statsminister inbjudan av president tillSverige (avsnitt 9.3)2048. Regeringens hantering av en om handelspolitik(avsnitt 11)2049. Regeringens beredning av frågan om ett samlat etnografisktcentralmuseum i (avsnitt 12)20510. Statsrådet handläggning av visst utlänningsärende(avsnitt 15)20611. Regeringens eller enskilda statsråds hantering av kronförsvaret1992 (avsnitt 17)20712. Regeringens uppföljning av beslut om sjuk- ochtandvårdsersättning till tandvårdsskadade (avsnitt 18)20713. Regeringens direktiv till Kommittén om domstolsväsendetsorganisation (avsnitt 19)207Särskilda yttranden.................................2081. Svenskt utvecklingsbistånd till och 208(avsnitt 8.1) 2082. Visst uttalande av statsministern i (avsnitt 9.4) 2083. Visst uttalande av statsministern i (avsnitt 9.4) 209BilagaOffentlig utfrågningKonstitutionsutskottet1997-03-20kl. 09.00-11.20Offentlig utfrågning av krigsmaterielinspektör angåendepraxisutvecklingen i fråga om följdleveranser på krigsmaterielområdet samtregeringens beslut om krigsmaterielexport till : Jag ber att få hälsa er välkomna till detta öppna utskottsförhör,som är det första i årets granskningsomgång. Denna utfrågning skall handla omvapenexportaffärer. Det finns två olika delar. Den ena handlar ompraxisutvecklingen när det gäller s.k. följdleveranser och den andra om exporttill .