bet · GK01AU11 · 1997-02-13 00:00:00 — Som framgått ovan harFinansdepartementet redan en samordnande funktion när det gällermyndighetscheferna, och genom att en representant deltar i löneförhandlingarnamöjliggörs kontroll och överblick. Till detta kommer att den särskildeutredare som gör en utvärdering av den arbetsgivarpolitiska delegeringen tillmyndigheterna även skall lämna förslag om hur den personal- och lönepolitiskautvecklingen vid de statliga myndigheterna fortlöpande skall kunna följas avregeringen på ett överblickbart sätt. Som nämnts skall utredaren presenterasina förslag inom kort.Det finns inte heller nu anledning att göra något tillkännagivande omrekryteringspolitiken och ledarskapet i . I förra vårensbetänkande behandlades denna fråga tämligen utförligt (s. 11-13).Sammanfattningsvis kunde det konstateras att det redan påbörjats ett arbeteinom . Utskottet förutsatte att de riktlinjer som fastställst.ex. i fråga om rekrytering av myndighetschefer också tillämpas i praktiken.Med det anförda avstyrks motion A607 yrkandena 1 i motsvarande del samt 3och 4.Slutligen tar utskottet upp det motionskrav, A607 (yrk. 2), som direktanknyter till utskottets uttalande om rimliga nivåer på löner ochandra förmåner till ledande befattningshavare hos statliga myndigheter och istatliga företag. Utskottet anförde då att det finns skäl att vara upprördöver de orimligt stora belopp som personer i ledande ställning kunnat göraanspråk på. Särskilt gällde det vissa s.k. fallskärmsavtal som framstått somdjupt orättfärdiga vid en jämförelse med den ersättning som vanliga löntagarekan påräkna vid arbetslöshet.Utskottet står fast vid uppfattningen att det fortfarande finns anledningatt reagera mot överdrifter som förekommer i vissa anställningsavtal. Dentidigare återgivna revisorsrapporten visar ju också att det förekommeravvikelser i förhållande till riktlinjerna. framgår av rapporten attmånga avtal omförhandlats i syfte att efterkomma riktlinjebeslutet. Det finnsenligt utskottets mening goda skäl att anta att rapporten och de nyariktlinjerna kommer att leda till ytterligare omförhandlingar och bättreföljsamhet. Särskilt viktigt är att de nya riktlinjerna verkligen kommer tillberörda parters kännedom - i revisorsrapporten noteras att det förekommitbrister i detta hänseende.Det bör framhållas att det inte kan vara sak att ange vad som iett enskilt fall skall bedömas som en rimlig lönenivå. Avvikelser frånriktlinjerna måste kunna förekomma. Man kan ju t.ex. inte utesluta att läget ien förhandling varit så speciellt att i sällsynta undantagsfall även en myckethög lön måste godtas.Utskottet utgår från att man inte skall behöva höra talas omprovocerande höga löner och andra förmåner till chefer som dessutom kanskevarit försumliga eller på annat sätt misskött sitt arbete. Det kan inte nogunderstrykas hur viktigt det är att staten som arbetsgivare uppträder som ettföredöme i detta sammanhang.Utskottet anser inte att något tillkommit efter förra vårensriksdagsuttalande som i detta ärende ger anledning till något nytt uttalandetill regeringen. Till frågan om chefslönesättningen inom AMU-gruppenåterkommer utskottet i samband med behandlingen av enregeringsskrivelse och ett förslag från revisorer.Med detta avstyrks motion A607 yrkande 2.FörmögenhetsklyftorUtskottet tar i detta sammanhang också upp ett yrkande i den förut nämnda v-motionen A606 av m.fl. Motionärerna för fram sin uppfattning ombehovet av allmänt minskade förmögenhetsklyftor i samhället. Storaklassklyftor splittrar samhällen och ökar spänningarna, sägs det. Enligtmotionen bör regeringen presentera ett handlingsprogram för hur detta skalluppnås (yrk. 4).Med anledning av detta förslag vill utskottet framhålla följande. ärett av världens mest jämlika länder och bör så förbli. Vad utskottet anförtovan om chefslönerna är ett, om än begränsat, uttryck för en sådangrundläggande hållning i politiken.Det stora hotet mot jämlikhet och välfärd är massarbetslösheten.Arbetslösheten undergräver välfärden genom att såväl samhällsekonomi somsamhällsmoral försvagas. Den skapar klyftor och påfrestningar både för vuxnaoch barn. I takt med att arbetslösheten sjunker och statsfinanserna stärks kanutrymme skapas för åtgärder som förbättrar inkomstfördelningen utan attbudgetsaneringen äventyras. Att bekämpa arbetslösheten står högst på denpolitiska dagordningen. En sådan politik är det effektivaste vapnet mot ökadeklyftor i samhället.Med det anförda avstyrks förslaget om ett särskilt handlingsprogram av detslag som motionärerna efterlyser.Bedömningsgrunder vid tillsättning av statliga befattningarCarl G () erinrar i motion A802 om regeringsformens föreskrift omförtjänst och skicklighet som bedömningsgrunder vid tillsättande av statligatjänster. Enligt motionären kan den praxis som utvecklats, som innebär attvissa statliga tjänster förutsätter högskolekompetens, medföra att personeröver utestängs från nya kompetensområden, t.ex. informationsteknik, därhögskoleutbildningen startade . Inom flera områden bör långoch väl vitsordad praktisk erfarenhet jämställas eller rent av ges företrädeframför högskoleexamen (yrk. 1).Enligt motionen bör vidare överklagandenämndernas regelverk ochtillämpningen av dessa ses över. Enligt motionärens uppfattning förefaller detsom om överklagandeärenden ofta behandlas summariskt. Endast i undantagsfallutmynnar de till den klagandes fördel. Dessutom tar handläggningen enligtmotionen oacceptabelt (yrk. 2).Utskottets övervägandenUtskottet vill anföra följande med anledning av motionen. Vid tillsättning avstatliga tjänster (anställningar) skall enligt 11 kap. 9 § andra stycketregeringsformen avseende fästas endast vid sakliga grunder såsom förtjänst ochskicklighet. Förtjänst och skicklighet anges bara som exempel, även andrasakliga grunder kan vägas in vid bedömningen, t.ex. arbetsmarknadspolitiskahänsyn eller jämställdhetsintresset. Enligt 4 § lagen om offentlig anställning() skall skickligheten sättas främst, om det inte finns särskilda skäl förnågot annat. Bestämmelsen i regeringsformen ger allmänt uttryck för principenatt statliga tjänster skall tillsättas efter objektiva grunder utanhänsynstagande till ovidkommande omständigheter. Några riktlinjer för hurolika slag av meriter skall bedömas i sig eller i förhållande till varandrages inte i lagen, bortsett från den nyssnämnda regeln i LOA.Beslut i ett tillsättningsärende kan överklagas till regeringen. På någrastatliga områden finns särskilda överklagandenämnder. för högskolan och synes efterfråga regler eller riktlinjer för t.ex. huryrkeserfarenhet skall värderas i förhållande till teoretiska meriter somhögskoleutbildning. Eftersom förhållandena skiftar så kraftigt är det knappastmöjligt att annat än i så allmänna ordalag som används i regeringsformen ochLOA ange vad som avses. En annan sak är att staten som arbetsgivare ipolicydokument och liknande kan ge uttryck för vilka allmänna principer sombör tillämpas vid rekryteringen till statliga anställningar.Vad gäller synpunkterna på överklagandenämnderna kan följande sägas. Någotsärskilt regelverk finns inte - utskottet bortser från interna arbetsordningaroch liknande - förutom respektive myndighetsinstruktion och det allmännaförvaltningsrättsliga regelverket.Högskolans överklagandenämnd berörs i ett publicerat betänkande,Lärare för högskola i utveckling, SOU 1996:166, som är ute på remiss. Bl.a.föreslås en ordning med prövningstillstånd mot bakgrund av den stora mängdenrelativt enkla ärenden. Det påpekas att rätten till överklagande även med ensådan ordning kommer att vara mer omfattande än i motsvarande system ijämförbara länder. Utskottet konstaterar med detta att nämndens verksamhet ärunder övervägande.Totalförsvarets överklagandenämnd inrättades . Det är därförenligt utskottets mening för tidigt att dra några slutsatser om verksamhetendär.Sammanfattningsvis anser utskottet att den nu behandlade motionen inte börföranleda någon åtgärd från sida. Motion A802 avstyrks således.Lönediskriminering m.m.I motion A606 av m.fl. (v) anförs att lönediskriminering pågrund av kön ökar i samhället. Staten som arbetsgivare har ett ansvar och enmöjlighet att aktivt bekämpa lönediskriminering. Regeringen måste åläggaStatens arbetsgivarverk att aktivt motverka löneskillnader på grund av kön ochatt ange en tidsplan för när dessa skall vara avskaffade. En årlig utvärderingav arbetet bör ske (yrk. 3).Utskottets övervägandenUtskottet vill med anledning av denna motion anföra följande.Styrelsen för har fastställt ett långsiktigt program förjämställdhetsarbetet. Med en policyskrift, Att kartlägga löneskillnader - Attförebygga lönediskriminering, vill verket bidra till att utveckla den lokalaarbetsgivarpolitiken i syfte att motverka löneskillnader. Verket har ocksågett ut en handbok, Konsten att sätta lön, och tillhandahåller dataprogram sommöjliggör lönejämförelser.Enligt vad som framgår av ramavtalet 1995-1998 mellan ochSEKO har de lokala parterna analyserat kvinnors löner i förhållande tillmännens. Om parterna enas om att dessa analyser visat att det finns osakligalöneskillnader på myndigheten skall dessa enligt ramavtalet regleras i delokala förhandlingarna.Nämnas bör också ett antal seminarier som arrangeradeunder 1996 för att i samverkan med myndigheterna utveckla arbetsgivarpolitiskaförhållningssätt. Ett underlag, Lön, löneskillnader & arbetsvärdering, finnsutarbetat för ändamålet.Med detta kan utskottet konstatera att redan bedriver ettaktivt arbete i förhållande till de statliga arbetsgivarna för att elimineraoch förhindra diskriminerande skillnader i lön och andra anställningsvillkor.Något särskilt åläggande från regeringen kan därför inte anses påkallat.Motionen avstyrks således i den berörda delen (yrk. 3).Rekrytering av anställda med invandrarbakgrund m.m.Vänsterpartiet pekar i motion A305 på förhållandet att trots att det svenskasamhället under det senaste årtiondet förändrats och berikats med människorfrån olika kulturer och med olika bakgrund så återspeglas inte detta blandstatligt anställda. Rekryteringspolitiken handlar bl.a. om att finna människormed olika slag av kompetens. Det finns enligt motionen alltför få anställdamed invandrarbakgrund inom alla sektorer och på alla nivåer inom den statligasektorn. I motionen föreslås därför att det i fortsättningen skall vara ettövergripande mål för den statliga rekryteringspolitiken att anställa flerpersoner med invandrarbakgrund (yrk. 24).Juan () anser i motion A602 att staten måste utforma enpersonalpolitik som syftar till att främja mångfalden på alla statligaarbetsplatser. Varje statlig myndighet/organisation bör få i uppdrag attutarbeta handlingsprogram som syftar till att anställa människor med olikaursprung på arbetsplatsen, särskilt i högre befattningar. En offensivkompetensutvecklingspolitik för anställda med invandrarbakgrund bör utarbetas.Språk- och kulturkompetensen hos de anställda bör tas till vara. Det bör ocksåges utbildning i kulturmötesfrågor bland olika personalgrupper.Utskottets övervägandenUtskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna när det gällerönskemålet om en ökad andel statligt anställda med invandrarbakgrund, ochdetta inom alla sektorer och på alla nivåer. Staten bör här liksom på andraområden vara en föredömlig arbetsgivare.En utgiven policyskrift från , Kulturell mångfald,En styrka för svensk statsförvaltning, syftar till att skapa goda exempel iarbetet att göra statliga arbetsplatser mångkulturella. Det betonas att degrundläggande besluten om att anställa och utveckla invandrares kompetens ärpolicyfrågor för den högsta ledningen i de statliga verken och myndigheterna.En strategisk plan behövs i arbetet för att rekrytera invandrare. Någrakonkreta idéer ges för arbetsplatser som vill öka den etniska mångfalden. Iskriften finns också praktiska upplysningar om t.ex. myndigheter och andra medolika funktioner på invandrarområdet.I sammanhanget bör också nämnas att regeringen sedan beslutadeom direktiv (dir. 1997:11) till en översyn av lagen mot etnisk diskriminering.I uppdraget ingår att överväga möjligheterna att i den lagen, på motsvarandesätt som i jämställdhetslagen, införa föreskrifter för arbetsgivaren om delsaktiva åtgärder mot etnisk diskriminering, dels årliga planer motsvarandejämställdhetsplanerna enligt jämställdhetslagen. Som exempel nämns utvecklandeav metoder för rekrytering och introduktion av nyanställda samt hur mångfaldenskall kunna kopplas till utveckling och planering av verksamheten.Med det anförda kan utskottet konstatera att ansträngningarna ökar för attåstadkomma kulturell och etnisk mångfald inom den statliga sektorn.Motionernas krav på den statliga personal- och rekryteringspolitiken får iväsentliga delar anses tillgodosedda. Motionerna A305 i berörd del och A602avstyrks därför.Ledarskapsutbildning för högre ämbetsmänBarbro () föreslår i motion A603 ett tillkännagivande tillregeringen om behovet av en ledarskapsutbildning för högre ämbetsmän i Sverigemotsvarande den utbildning som ges vid l´École Nationale d´Administration iFrankrike. Målet är att utbilda ledare på högsta nivå. Utbildningen skulleriktas mot personer med hög kompetens och livserfarenhet.Utskottets övervägandenFörra vårens personalpolitiska betänkande 1995/96:AU10 berörde utnämningar avverkschefer och rekryteringspolitiken inom . En hänvisninggjordes till de policydokument som utarbetats inom , liksom i sitt yttrande,förutsatte att de riktlinjer som kommit till uttryck i regeringenschefsprogram också tillämpas i praktiken. Den nu behandlade motionen gerenligt utskottets mening inget underlag för en uppfattning om värdet för högreämbetsmän här i landet av den ledarskapsutbildning som avses i motionen. Ivilket fall kan det inte vara sak att mera preciserat ange vilkautbildningar som kan anses svara mot de krav som bör ställas vidrekryteringen. Motionen avstyrks med det anförda.Övriga frågorJan () ifrågasätter i motion A708 en fortsatt tillämpning avtraditionella arbetsrättsliga begrepp som heltid, deltid,tillsvidareanställning och fast anställning. Begreppen används ofta i statligaregelverk och har därigenom kommit att anses som så entydiga att de tillämpasäven i andra sammanhang, t.ex. av hyresvärdar vid uthyrning av lägenheter ochav banker vid kreditbedömningar. Motionären anser att en fortsatt tillämpningav dessa begrepp motverkar en önskad flexibilitet på arbetsmarknaden ochföreslår en omarbetning av de statliga bestämmelserna som bygger påanställningsform (yrk. 1) och en utmönstring av begreppet heltidsanställning(yrk. 2).Utskottets övervägandenArbetsmarknadsutskottet har svårt att se hur de begrepp som motionäreninvänder mot skulle kunna utmönstras ur lagstiftningen. Vissa socialaskyddssystem måste rimligen bygga på att man gör en distinktion mellanheltids- och deltidsarbete. Det är enligt utskottets mening ett förenklatsynsätt att förmåner av olika slag som bygger på heltidsbegreppet i ställetskulle kunna relateras till den utbetalda lönen eller timlönen. Det gårknappast heller att bortse från den faktiska och rättsliga skillnaden mellanolika anställningsformer. Att det kan förekomma att hyresvärdar ochkreditgivare utan grund ställer krav på tillsvidareanställning är inte någotsom bör angripas genom förändringar av det arbetsrättsliga regelverket.Med det anförda avstyrks motion A708. beträffande den statliga tjänstepensioneringen m.m.att avslår motionerna 1996/97:A604 och 1996/97:A605,res. 1 (m, kd)2. beträffande kartläggning av avgångsvederlag och lönenivåeratt avslår motionerna 1996/97:A606 yrkande 1 och 1996/97:A607yrkande 1 i motsvarande del,res. 2 (v)res. 3 (mp, kd))3. beträffande lönetak och princip om lönereduktionatt avslår motion 1996/97:A606 yrkandena 2 och 5,res. 4 (v)4. beträffande former för chefsavveckling m.m.att avslår motion 1996/97:A607 yrkande 1 i motsvarande del samtyrkandena 3 och 4,res. 5 (kd)5. beträffande rimlig nivå på löner m.m.att avslår motion 1996/97:A607 yrkande 2,res. 6 (mp, kd)6. beträffande handlingsprogram för minskade förmögenhetsklyftor isamhälletatt avslår motion 1996/97:A606 yrkande 4,res. 7 (v)7. beträffande bedömningsgrunder vid tillsättning av statligabefattningar m.m.att avslår motion 1996/97:A802,8. beträffande program mot lönediskriminering m.m.att avslår motion 1996/97:A606 yrkande 3,res. 8 (v)9. beträffande rekrytering av anställda med invandrarbakgrund m.m.att avslår motionerna 1996/97:A305 yrkande 24 och 1996/97:A602,res. 9 (v)10. beträffande ledarskapsutbildningatt avslår motion 1996/97:A603,11. beträffande tillämpning av traditionella arbetsrättsligabegreppatt avslår motion 1996/97:A708.res. 10 (m)den 13 februari 1997På arbetsmarknadsutskottets vägnarJohnny AhlqvistI beslutet har deltagit: (), (), (), Per (), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), DanEricsson (kd), () och (). Den statliga tjänstepensioneringen m.m. (mom. 1)Per (), (), (), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken pensioner sombörjar med ?Enligt utskottets? och slutar med ?av ? bort ha följandelydelse:Enligt utskottets mening bör ett statligt serviceorgan som SPV intekonkurrera på den fria marknaden. Utskottet delar alltså den uppfattning somkommer till uttryck i motionerna A604 (kd) och A605 (m). Den rådande ordningenmed monopol för SPV att administrera myndigheternas pensioner är synnerligenolycklig. Monopoliserad internservice med priser som inte bestämtsmarknadsmässigt leder, som påpekas i m-motionen, alltid i längden tillnegativa effekter för samhällsekonomin. Det går stick i stäv med annarsgällande principer att varje myndighet själv skall ansvara för att resursernaanvänds på bästa sätt.Utskottet anser att SPV:s monopol bör avskaffas och ersättas av konkurrens.Varje myndighet skall alltså ges möjlighet att upphandla sina pensions- ochförsäkringslösningar. Lagen om offentlig upphandling bör vara tillämplig.Som framhålls i motion A604 finns risken att intäkterna från den statligaverksamheten används som bas för affärsverksamheten. Rätten för SPV att åtasig externa uppdrag bör begränsas till ett minimum och, i enlighet med vadmotionären framför, endast gälla i mycket speciella situationer eftertillstånd i varje enskilt fall.Något skäl att avvakta avgörande av tvisten mellan SPV ochKPA finns inte enligt utskottets mening.Det anförda innebär att motionerna A604 och A605 tillstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande den statliga tjänstepensioneringen m.m.att med anledning av motionerna 1996/97:A604 och 1996/97:A605 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Kartläggning av avgångsvederlag och lönenivåer (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken andraförmåner till statliga chefer m.m. som börjar med ?Utskottet kan? och slutarmed ?avstyrks därför? bort ha följande lydelse:Utskottet värdesätter i och för sig att regeringen låtit en revisor göra engenomgång mot riktlinjebeslut av anställningsförmånerna för destatliga bolagens ledande befattningshavare. Rapporten visar attavgångsvederlagen fortfarande ligger på en alltför hög nivå. Två årslönerverkar ha blivit minimum i stället för som var tänkt maximum.Det krävs därför en mer genomgripande översyn av de trygghetspaket somförekommer. Som sägs i motion A606 kan det finnas olika modeller att knyta antill, exempelvis till reglerna i LAS eller till de villkor som gäller förriksdagsledamöterna.Utskottet förutsätter att regeringen skyndsamt genomför en sådan översyn.Det anförda innebär att motion A606 yrkande 1 tillstyrks. Motion A607yrkande 1 i motsvarande del avstyrksdels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande kartläggning av avgångsvederlag och lönenivåeratt med anledning av motion 1996/97:A606 yrkande 1 och med avslag påmotion 1996/97:A607 yrkande 1 i motsvarande del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,3. Kartläggning av avgångsvederlag och lönenivåer (mom. 2)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken andraförmåner till statliga chefer m.m. som börjar med ?Utskottet kan? och slutarmed ?avstyrks därför? bort ha följande lydelse:Det får inte vara så att personer i ledande befattningar inom den statligasektorn har mer omfattande förmåner än vad som kan anses skäligt. Dessapersoner får inte ordna sin ekonomiska framtid på skattebetalarnas bekostnad.Den genomgång som låtit göra i förhållande till 1994 årsriktlinjebeslut av löner och villkor för ett antal ledande befattningshavareär i och för sig värdefull. Den visar att det fortfarande förekommeröverdrifter, t.ex. när det gäller nivån på avgångsvederlagen.Enligt utskottets mening bör genomgångar av liknande slag göraskontinuerligt, och de bör omfatta samtliga statliga bolag. Genomgångarna börinte bara rapportera avvikelser i förhållande till riktlinjerna utan direktange nivån på förmånerna. Uppföljning bör ske så att man också kan få en bildav i vilken utsträckning omförhandlingar skett av avtalen.Det anförda innebär att motion A607 yrkande 1 tillstyrks i motsvarande del.Motion A606 yrkande 1 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande kartläggning av avgångsvederlag och lönenivåeratt med anledning av motion 1996/97:A607 yrkande 1 i motsvarande deloch med avslag på motion 1996/97:A606 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,4. Lönetak och princip om lönereduktion (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken andraförmåner till statliga chefer m.m. som börjar med ?Förslaget i? och slutar med?och 5? bort ha följande lydelse:Utskottets uttalande i betänkandet 1995/96:AU10 om rimliganivåer på löner och andra förmåner till ledande befattningshavare i denstatliga sektorn har uppenbarligen inte haft den avsedda effekten, eftersomregeringen kort efteråt godkände en så hög lön som . Detta visar måste göra en förnyad prövning av vad som är en rimlig nivå.Staten kan som arbetsgivare vara pådrivande genom att föra en lönepolitiksom skapar legitimitet för olika verksamheter och ett bra samhällsklimat.Enligt utskottets mening bör statens position vara att statsministerns lönutgör lönetak för ledande befattningshavare. Utskottet ansluter sig i dennafråga till den uppfattning som framförs i motion A606 (v).En viktig princip bör också vara att höga befattningshavare som harsidouppdrag i olika styrelser och utredningar m.m. inte bör uppbära dubbelersättning. Om uppdraget utförs på ordinarie arbetstid eller inkräktar på detordinarie arbetet bör lönen reduceras i motsvarande mån. Regeringen bör, somframförs i v-motionen, ha ett ansvar för att denna princip etableras på helaarbetsmarknaden.Det anförda innebär att motion A606 tillstyrks såvitt avser yrkandena 2 och5.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande lönetak och princip om lönereduktionatt med anledning av motion 1996/97:A606 yrkandena 2 och 5 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Former för chefsavveckling m.m. (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken andraförmåner till statliga chefer m.m. som börjar med ?Som framgått? och slutarmed ?och 4? bort ha följande lydelse:Vissa förbättringar har gjorts inom närdet gäller chefsfrågorna på det statliga området. Utskottet anser att man bör ta fasta på de förslag som framförs imotion A607 (kd).En central enhet bör inrättas för policy och förhandlingsfrågor. En sådanenhet skulle kunna bidra till konsekvens och fasta riktlinjer.Tillvägagångssättet vid chefstillsättningar måste förbättras.Kravspecifikationer bör sättas upp på liknande sätt som på den privata sidan.Större vikt bör läggas vid andra meriter än politiska. Öppenhet är viktigt,men det får inte vara på bekostnad av de sökandes integritet.