bet · GL01SfU6 · 1997-11-18 00:00:00 — bort ha följande lydelse:I propositionen föreslår regeringen att en ny myndighet förintegrationsfrågor skall inrättas. Flera av partier (m, fp, v, mp,kd) har i sina motioner motsatt sig förslaget. Utskottet anser även attregeringens förslag stämmer dåligt överens med de övergripande mål ochriktlinjer som formuleras i propositionen. Där anges att tidigare politik i förhög grad har kännetecknats av sektorstänkande vilket bidragit till en negativkategorisering av människor med invandrarbakgrund. Regeringen anser därför attden nya integrationspolitiken i huvudsak skall utgå från generell politik.Samhällets samtliga institutioner har därvidlag ansvar för attintegrationspolitikens mål uppfylls. Utskottet menar att förslaget om attinrätta en särskild myndighet hotar att förstärka just den kategorisering ochtänkande i ?vi och dom? som regeringen sagt sig vilja motverka. Utskottet menardessutom att den kostnad som det innebär att inrätta en ny myndighet bättreskulle kunna användas för att på andra sätt arbeta för att uppnåintegrationspolitikens mål. Vidare menar utskottet att inrättandet av en nymyndighet av det slag som regeringen föreslår förutsätter en bred majoritet iriksdagen, vilket således inte föreligger. Med anledning av vad som ovananförts avstyrker utskottet regeringens förslag om att inrätta en ny myndighetför integrationsfrågor. Utskottets ställningstagande innebär attDiskrimineringsombudsmannen även i fortsättningen kommer att kvarstå somfristående myndighet, vilket utskottet anser är helt nödvändigt.dels att utskottets hemställan under 32 bort ha följande lydelse:32. beträffande ny myndighet för integrationsfrågoratt med bifall till motionerna 1997/98:Sf1 i denna del, 1997/98:Sf4yrkande 2, 1997/98:Sf8 yrkande 2, 1997/98:Sf9 yrkandena 1, 2 och 5,1997/98:Sf10 yrkande 23, 1997/98:Sf11 yrkandena20-22, 1997/98:Sf12 yrkande 13, 1997/98:Sf7 yrkande 7, 1997/98:Sf9 yrkande4 i denna del och med anledning av motionerna 1997/98:Sf12 yrkande 12 och1997/98:A718 yrkande 4 avslår regeringens förslag om att inrätta en nymyndighet,45. Övriga myndigheters ansvar (mom. 33)Under förutsättning av bifall till reservation 44Gustaf , och de (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 77 börjar med ?I motion? ochslutar med ?yrkande 12.? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det är nödvändigt att organisationutvecklas och tydliggöras så att verket kan klara av uppgifter vad gäller såvälmigrations- som integrationsfrågor. Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 33 bort ha följande lydelse:33. beträffande övriga myndigheters ansvaratt med bifall till motion 1997/98:Sf4 yrkande 12 och med avslag påmotionerna 1994/95:Sf621 yrkande 16, 1996/97:Sf615 i denna del,1997/98:Sf8 yrkande 3 och 1997/98:So304 yrkande 12 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,46. Övriga myndigheters ansvar (mom. 33)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 77 börjar med ?Vad gäller?och slutar med ?vara tillgodosedda.? bort ha följande lydelse:Utskottet vill understryka att det är en angelägen uppgift för allamyndigheter att analysera de konsekvenser för samlevnad och tolerans som detmångkulturella samhället för med sig och överväga om och i så fall vilkaåtgärder som bör vidtas för att underlätta kulturmötena. Det anförda börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 33 bort ha följande lydelse:33. beträffande övriga myndigheters ansvaratt med bifall till motion 1994/95:Sf621 yrkande 16 och med avslag påmotionerna 1996/97:Sf615 i denna del, 1997/98:Sf4 yrkande 12, 1997/98:Sf8yrkande 3 och 1997/98:So304 yrkande 12 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,47. Övriga myndigheters ansvar (mom. 33)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 77 börjar med ?Vad gäller?och slutar med ?vara tillgodosedda.? bort ha följande lydelse:Utskottet vill understryka att det bör åligga samtliga statliga myndigheteroch verk att ha arbetsformer och synsätt som aktivt bejakar alla människorslika möjligheter och ser till människors behov oavsett bakgrund, ställningeller bostadsort.dels att utskottets hemställan under 33 bort ha följande lydelse:33. beträffande övriga myndigheters ansvaratt med bifall till motion 1997/98:Sf8 yrkande 3 och med avslag påmotionerna 1994/95:Sf621 yrkande 16, 1996/97:Sf615 i denna del,1997/98:Sf4 yrkande 12 och 1997/98:So304 yrkande 12 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,48. Lokala diskrimineringsombudsmän (mom. 35)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 78 börjar med ?I motionerna?och slutar med ?Motionerna avstyrks.? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att bör kompletteras på detkommunala planet genom att man inom varje kommun utser en tjänsteman som skallha som en av sina arbetsuppgifter att motverka diskriminering och rasism inomkommunen och dess verksamhet. Statsmakten bör påtala behovet och vikten avdiskrimineringsombudsmän. Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 35 bort ha följande lydelse:35. beträffande lokala diskrimineringsombudsmänatt med bifall till motion 1996/97:Sf625 yrkande 21 och med avslag påmotionerna 1996/97:Sf633 yrkande 10, 1997/98:Sf10 yrkande 9 och1997/98:Sf622 yrkande 9 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,49. uppgifter (mom. 36)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 78 börjar med ?I två?ochslutar med ?och 24.? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att uppgifter bör utökas tillatt främja lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk ochkulturell bakgrund samt förebygga och motverka diskriminering,främlingsfientlighet och rasism, verka för att nyanlända invandrares behov avstöd uppmärksammas samt för att integrationspolitikens mål och synsättgenomsyrar statliga myndigheters och kommuners verksamhet liksom samhället iövrigt. Vidare anser utskottet att bör ges 5miljoner kronor i ökade resurser. Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 36 bort ha följande lydelse:36. beträffande uppgifteratt med bifall till motionerna 1997/98:Sf11 yrkandena 6, 23 och 24och 1997/98:Sf12 yrkande 11 i denna del och med anledning av motion1997/98:Sf9 yrkande 4 i denna del samt med avslag på motionerna1996/97:Sf633 yrkande 9, 1997/98:Sf10 yrkande 8 och 1997/98:Sf622 yrkande8 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,50. Romer (mom. 38)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 80 börjar med ?Enarbetsgrupp? och slutar med ?och 3.? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att bör verka för att ett europeiskt kulturcentrum förzigenska frågor inrättas. Ett sådant kulturcentrum kunde ha till uppgift attbl.a. forska om och dokumentera den zigenska historien och det zigenskaspråket, att arrangera olika typer av kultursamlingar och konferenser förzigenare samt att ta initiativ till och stödja utgivning av zigenska tidningaroch böcker. Ett liknande centrum bör också skapas i . Det anförda börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 38 bort ha följande lydelse:38. beträffande romeratt med bifall till motion 1996/97:Sf625 yrkandena 16 och 17 och medanledning av motion 1994/95:Sf634 yrkande 2 och med avslag på motion1994/95:Sf634 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,51. Äldre invandrare (mom. 39)(), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 81 börjar med ?Regeringenhar? och slutar med ?och 1996/97:Sf623.? bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att det finns ett växande behov av omsorg på egetmodersmål för ålderspensionärer med invandrarbakgrund. Men det finns ocksåförtidspensionerade arbetskraftsinvandrare i högre medelålder, särskiltkvinnor, som har mycket dåliga kunskaper i svenska. Det gör dem isolerade ochde har betydligt svårare att få sina behov tillgodosedda när de söker stöd ochhjälp i sjukvården, äldreomsorgen och . Inom vård- ochomsorgssektorn kommer att behövas personal som behärskar flera språk och harförtrogenhet och kunskap att ta emot och hjälpa personer med annan kulturellbakgrund och hemvist. Information och service på olika språk måste kunnatillhandahållas.Utskottet anser att språkkunskaper skall ges meritvärde vid anställning inomkommun och landsting. I övrigt bör regeringen återkomma med förslag tillåtgärder för hur dessa behov skall mötas. bör som sin mening geregeringen detta till känna.dels att utskottets hemställan under 39 bort ha följande lydelse:39. beträffande äldre invandrareatt med bifall till motionerna 1996/97:Sf623, 1996/97:Sf632 yrkande 12, 1996/97:Sf633 yrkande 14, 1997/98:Sf2, 1997/98:Sf10yrkande 18 och 1997/98:Sf622 yrkande 18 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,52. Rehabilitering (mom. 40)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 82 börjar med ?Utskottetvill? och slutar med ?av .? bort ha följande lydelse:De svårigheter som invandrare har på arbetsmarknaden är särskilt uttaladebland kvinnor. Det är färre som förvärvsarbetar bland de invandrade kvinnornaän bland de infödda. Många invandrarkvinnor har haft både fysiskt och psykisktpåfrestande arbeten inom industri och service. Detta tillsammans meddubbelarbete i högre grad än bland svenska kvinnor har lett till attinvandrarkvinnor oftare drabbats av belastnings- och förslitningsskador.Förutom bättre anpassad arbetsmiljö behövs individuella rehabiliteringsprogramför att förebygga och om möjligt undvika förtidspensionering. Det anförda börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 40 bort ha följande lydelse:40. beträffande rehabiliteringatt med bifall till motion 1996/97:A819 yrkande 13 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,53. Kistamodellen (mom. 41)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 82 börjar med ?Enligt vad?och slutar med ?motion Sf615.? bort ha följande lydelse:Att flytta till från ett annat land med helt annan kultur ochtraditioner, annan syn på relationer mellan könen och annan syn på familjelivetinnebär stora påfrestningar för familjerna. Invandrarfamiljer har ofta svårtatt söka hjälp från samhället när problem uppstår i familjen. I bedrivsett projekt mot våld. Projektet har startats av en manlig sociolog av iransktursprung med stor erfarenhet av dessa problem och bedrivs tillsammans medstadsdelsnämnden. Projektet syftar till att överbrygga vardagligakulturkonflikter som uppstår inom en familj efter flyttning till ett annatland. Utskottet anser att regeringen bör ta initiativ så att modellen spridstill andra områden i . Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 41 bort ha följande lydelse:41. beträffande Kistamodellenatt med bifall till motion 1997/98:Sf615 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,Särskilda yttranden1. (mom. 9)() anför:Vänsterpartiet anser att fyller en viktig funktion. Desseditioner på utländska språk erbjuder samhällsinformation till alla deinvandrare som ännu inte behärskar det svenska språket. Vår syn påintegrations- och minoritetspolitiken innebär också att det är viktigt attinvandrare ges möjlighet att behålla sin kulturella identitet. En person som isina försök att anpassa sig till vårt samhälle tappar kontakten med sin egenkultur riskerar att förlora sin identitet. hjälper olikainvandrargrupper att behålla sin kulturella identitet genom att erbjuda nyheterpå deras eget språk och inte bara om utan även om de egna länderna. Vianser att behovet av behöver utredas. Det behövs svar påfrågor som vilken roll tidningen spelar för information till nyanlända, förspråkundervisningen samt vad den betyder för demokratisk delaktighet ochkulturell identitet för både nyanlända och etablerade invandrargrupper. Tilldetta kan läggas att editionen På Lätt Svenska används såväl i sfi-undervisningen som i undervisningen av t.ex. afatiker. Vi anser också attInvandrartidningen med sin sociala funktion med fördel kan knytas tillDiskrimineringsombudsmannen. Utskottet uttalar i betänkandet att statsstödettill skall kvarstå . Utskottet uttalar vidareatt roll behöver ses över. Vi avser att noga följautvecklingen och återkomma om framtid.2. Stöd till invandrarorganisationer (mom. 10)() anför:I propositionen aviserar regeringen att bidragssystemet till organisationer sombildats av invandrare eller annars på etnisk grund skall ses över. Vi vill idet sammanhanget framhålla att kvinnors och ungdomars aktiviteter särskilt böruppmärksammas vid bidragsgivning. Vi vill också understryka att ettkönsperspektiv skall anläggas vid återrapporteringen av de statligaföreningsbidragens resultat och effekter. vill i dettasammanhang påpeka invandrarorganisationernas betydelse för opinionsbildning.Vid det uppmärksammade våldtäktsmålet i HD dömdes tre invandrade män. Det hadevarit mycket positivt om invandrarorganisationernas män hade engagerats iarbetet med att visa en positiv mansbild för dessa, och andra, unga män. Dethade också givit en signal till majoritetssamhället att våldtäkt inte äraccepterat i någon nation eller av någon religion.3. Diskriminering (mom. 11)() anför:Vänsterpartiet anser att lagen mot etnisk diskriminering är behäftad med flerafundamentala svagheter. En stor brist är avsaknaden av ett förbud mot indirektdiskriminering. En förutsättning för att otillåten diskriminering ianställningssituationen skall omfattas av lagen är t.ex. att det fattats ettanställningsbeslut. Det innebär att det i de flesta fall inte finns någonmöjlighet att komma åt diskriminering under rekryteringsförfarandet. Somexempel kan en arbetsgivare som sorterar bort alla sökanden som har ett namnsom tyder på invandrarbakgrund med nuvarande lagstiftning inte straffas. Meddenna konstruktion av diskrimineringsförbudet blir bestämmelsen närmast enpapperskonstruktion. Vi anser därför att lagen mot etnisk diskriminering måstekonstrueras så att den träffar alla situationer då en arbetssökande blivitpåtagligt orättvist behandlad på grund av sitt etniska ursprung.Vänsterpartiet väljer att inte reservera sig i frågan i avvaktan påresultaten från den utredning som ser över lagen mot etniskdiskriminering.4. Svenskt medborgarskap (mom. 12), och de (alla m) anför:Ett av de största hindren för personer med utländsk bakgrund att komma in påden svenska arbetsmarknaden är bristande eller inga kunskaper i svenskaspråket. Svenska för invandrare erbjuds alla men den enskildes aktivitet ochdeltagande i undervisningen varierar väsentligt. Fler skulle säkert delta meraktivt i undervisningen om det krävdes vissa grundläggande kunskaper i svenskaspråket för att få svenskt medborgarskap. Vi anser att ett krav pådokumenterade kunskaper i svenska språket inte är att betrakta som ett hinderutan snarare som ett gemensamt ansvar för samhället och den enskilde. Genom ettsådant krav ökar också de enskilda individernas möjligheter i det nyahemlandet, både på arbetsmarknaden och i samhället i övrigt.5. Ökad mångfald i arbetslivet (mom. 14)() anför:Vänsterpartiet anser att mångfaldsplaner bör upprättas på varje arbetsplats föratt främja den blandning av åldrar och kulturer som är utvecklande för arbetet.Eftersom en särskild utredare, som har i uppdrag att lägga fram förslag ifrågan, snart kommer att redovisa sitt uppdrag avstår vi från att reservera osstill förmån för motion Sf12 yrkande 3. Förslaget i motion Sf12 yrkande 4 om attmöjligheten till förlängning av API skall gälla alla praktikanter och inteenbart utomnordiska medborgare kommer vi att driva i annat sammanhang.6. Ökad mångfald i arbetslivet (mom. 14)() anför:Kristdemokraterna vill framhålla att hela den offentliga sektorn måste arbetaför en ökad mångfald i arbetslivet och ta sitt ansvar att fungera somförebilder för andra.7. Behovet av undervisning i svenska (mom. 16)() anför:Miljöpartiet vill framhålla att det är viktigt att alla invandrare i Sverigeoch inte endast de som omfattas av kommunernas flyktingmottagande i praktikenfår tillgång till svenskundervisning.8. Utsatta bostadsområden (mom. 23)() anför:För att komma till rätta med problemen i segregerade bostadsområden behövsenligt generella åtgärder inom bostadspolitiken samt förbättringav den övriga generella politiken. Myndigheter och institutioner bör förläggastill dessa bostadsområden och företag bör stimuleras att etablera sig här. Detär också viktigt med en fungerande offentlig service. Personalen i denoffentliga sektorn och beslutande församlingar bör också spegla befolkningenssammansättning bättre. De bostadspolitiska åtgärder som enligt Miljöpartitetmåste komma till är att införa ekostadsdelar, ge de boende direkt inflytandem.m., utöka fritidsverksamheten samt skapa ett attraktivt boende bl.a. genomatt blanda olika hustyper.9. Introduktionsperiodens längd (mom. 28)() anför :anser det viktigt att klargöra att det kan vara nödvändigt fören nyanländ att göra vissa avbrott i introduktionsprogrammet, t.ex. ombarnafödande inträffar under det att personen följer en introduktionsplan. Medhänvisning till vad utskottet uttalat i betänkandet väljer vi att intereservera oss i frågan.10. Ny myndighet för integrationsfrågor (mom. 32)(), (), (), (), (), () och de () anför:Som framgår av betänkandet motsätter sig utskottet förslaget att Ombudsmannenmot etnisk diskriminering inordnas i den nya myndigheten förintegrationsfrågor. Detta ställningstagande är visserligen bra. Vi vill dockytterligare understryka vikten av att ombudsmannen även fortsättningsvis har enfristående ställning. För att Ombudsmannen mot etnisk diskriminering skallkunna fullgöra sina uppgifter och upprätthålla sin trovärdighet är detnödvändigt att hans självständighet inte på något sätt äventyras. Den enskildemåste alltid kunna lita på att ombudsmannen som neutral och oberoende kanbedöma händelser och anmälningar. Det kan därför aldrig bli fråga om attinordna i någon myndighet. Utskottet anser ibetänkandet vidare att ombudsmannens roll bör ses över. Vi delar dennabedömning. Vi vill dock betona att en utredning bör fokuseraDiskrimineringsombudsmannens principiella roll och ställning. Utredningen börvidare ta hänsyn till resultaten av den översyn av lagen mot etniskdiskriminering som pågår (dir. 1997:11). Vi menar dessutom attombudsmannaväsendets ställning generellt behöver ses över. En utredning börundersöka möjligheterna att lägga alla ombudsmän under , på samma sättsom är fallet beträffande Justitieombudsmannen.I propositionen framlagt lagförslagFörslag till lag om ändring i lagen (1992:1068) om introduktionsersättning förflyktingar och vissa andra utlänningarHärigenom föreskrivs att det i lagen (1992:1068) om introduktionsersättningför flyktingar och vissa andra utlänningar skall införas en ny paragraf, 2 a §,av följande lydelse.---------------------------------------------------------------------| Nuvarande| Föreslagen||lydelse |lydelse |------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------| | 2 a || |§ || | En kommun får, om det finns|| |särskilda skäl till det, bevilja|| |introduktionsersättning till|| |andra nyanlända invandrare än vad|| |som föreskrivs i 2 §. |---------------------------------------------------------------------Denna lag träder i kraft den 1 mars 1998.Socialutskottets yttrande1997/98:SoU3ySverige, framtiden och mångfalden - från invandrarpolitik tillintegrationspolitikTill socialförsäkringsutskottetSocialförsäkringsutskottet har beslutat bereda bl.a.socialutskottet tillfälle att avge yttrande överproposition 1997/98:16 , framtiden och mångfalden - fråninvandrarpolitik till integrationspolitik jämte motioner i de delar som berörutskottets beredningsområde.Socialutskottet begränsar yttrandet till frågor som i propositionen tas upp iavsnitt 10 Utsatta bostadsområden samt motionerna 1997/98:Sf4 (m) yrkande 10,1997/98:Sf8 (fp) yrkande 10 och 1997/98:Sf10 (mp) yrkande 20 såvitt rörutskottets beredningsområde.I propositionen konstateras att har ett segregerat boende varsutveckling och nuvarande situation har uppkommit av såväl hög-som lågkonjunktur. Därtill har det segregerade boendet fått en alltmer etniskdimension och framåt. Den generella politiken har enligtpropositionen inte gett tillräckligt stöd för en utveckling somhindrar boendesegregationen att tillta och etnifieras. En samhälleligkraftsamling behövs för att stoppa den långvariga negativa utvecklingen.Den generella politiken har enligt propositionen inte getttillräckligt stöd för en utveckling som hindrar boendesegregationen att tilltaoch etnifieras. En samhällelig kraftsamling behövs för att stoppa denlångvariga negativa utvecklingen. i ett internationellt perspektiv kan enfortsatt negativ utveckling också föra med sig ökade spänningar ochvåldstendenser. Den otrygghet som finns bland de boende är en varningssignalatt ta på allvar.Huvudansvaret för levnadsvillkoren i bostadsområdena åvilar kommunerna.Verksamheter av central betydelse för utvecklingen i bostadsområdena -samhällsplanering, vård och omsorg, skolverksamhet, bostadsförsörjning m.m. -är huvudsakligen kommunala angelägenheter. Svenska och internationellaerfarenheter visar enligt propositionen att arbetet med att bryta en negativutveckling för ett bostadsområde och dess invånare måste präglas av uthållighetoch kontinuitet samt baseras på samordnade och sektorsövergripande åtgärder.Lösningarna måste sökas lokalt och bygga på ett starkt engagemang hos de boendeom de skall ha förutsättningar att fungera långsiktigt. Detta ger kommunerna ennyckelroll för att lokalt samordna olika aktörers insatser.Att bryta segregationen är emellertid även ett nationellt intresse. Denredovisade utvecklingen visar svårigheterna för kommunerna att initiera ochsamordna den mängd varierande och kompletterande insatser som behövs för att fåtill stånd mer omfattande och varaktiga resultat för ett bostadsområdesutveckling.I propositionen görs bedömningen att en fortsatt satsning på utsattabostadsområden bör göras . Ett mindre antalbostadsområden bör enligt regeringen få möjlighet att vidareutveckla sittarbete i syfte att åstadkomma en varaktig förbättring av situationen ochdärigenom kunna fungera som nationella exempel.I budgetpropositionen (utgiftsområde 8) framhålls att kommunernagenom ekonomiskt stöd får möjlighet att bedriva utvecklingsarbete i syfte attförbättra livsmiljöerna i invandrartäta och utsatta bostadsområden i framförallt storstadsregionerna. Sedan stödet infördes /96 har åttastorstadskommuner upprättat särskilda handlingsplaner för sammanlagt tolvbostadsområden. Detta har inneburit en mobilisering av de boende somhar engagerat sig och aktiverats i handlingsplanerna. Nya kontakter har knutitsoch det sociala nätverket stärkts. Uppmärksamheten på de skillnader som finnsmellan olika bostadsområden har ökat.För att tillföra erfarenheter från andra kommuner än storstadskommuner utsågregeringen kommunerna , , ochTrollhättan att ingå i stödkretsen. Sammanlagt tolv kommuner skall därmedstimuleras till insatser som även skall kunna utgöra goda exempel för andrakommuner. Utvärderingarna sker lokalt och förväntas de åttastorstadskommunerna redovisa sina första erfarenheter. I propositionen föreslåsfortsatta anslag till utvecklingen av vissa utsatta bostadsområden. Enligtregeringen bör insatser som bedöms vara framgångsrika övergå i ordinarieverksamhet. Insatserna bör präglas av helhetssyn med ett ökatarbetskraftsdeltagande som övergripande mål. Regeringen betonar slutligenbehovet av att långsiktigt och systematiskt följa utvecklingen i utsattabostadsområden.I motion Sf4 (m) begärs ett tillkännagivande om åtgärder i invandrartätabostadsområden.