bet · GL01UbU1 · 1997-11-25 00:00:00 — Utskottet har ingen annanuppfattning nu och avstyrker yrkandena i dessa delar.När det gäller frågan om ökade medel för fortbildningsinsatser för lärare ochskolledare i syfte att höja kvaliteten i skolan vill utskottet erinra om attdet i första hand är kommunernas ansvar att se till att lärare och skolledarefår fortbildning. Utskottet noterar att har regeringens uppdrag attbedöma hur kommunerna fullgör sin uppgift enligt skollagen (2 kap. 7 §) i frågaom lärarfortbildning (enligt regleringsbrev för ). har dockett ansvar att stödja utvecklingsarbete och kompetensutveckling av skolanspersonal bl.a. med medel under detta anslag. Utskottet är emellertid inteberett att tillstyrka förslaget i motion 1997/98:Ub811 yrkande 9 om ytterligaremedel under anslaget.En särskild kommitté arbetar med distansutbildningsfrågor (DUKOM). Kommitténskall senast lämna förslag som kan främja en ökad användning avdistansmetoder i utbildningen. Regeringen framhåller att det inom ramen förKunskapslyftet i kommunerna nu utvecklas nya metoder att med informationsteknikkombinera nät- och medieburen utbildning med handledning via lokala lärcentrum.Statens skolor för vuxna (SSV) har en strategisk roll för att utveckladistansundervisningen. Regeringen har avdelat särskilda resurser förutvecklingsarbete vid SSV vad gäller läromedel, pedagogik och metodutveckling.Med hänvisning till pågående utvecklings- och utredningsarbete anser utskottetatt yrkande 16 i motion 1997/98:T912 bör avslås.Utskottet tillstyrker regeringens förslag - - tillanslagsbelopp.5.3 Forskning inom skolområdetSkolverkets forskningsprogram skall på vetenskaplig grund öka kunskapen om detsvenska skolväsendets förutsättningar och resultat samt främja nyttiggörandetav denna kunskap.Skolverkets anslag för forskning var föremål för en kraftig besparing inför1997 års budget. har efter regeringens medgivande bedrivit fortsattforskningsverksamhet med utnyttjande av andra tillgängliga medel inomSkolverket. Regeringen föreslår att av anslaget tillStatens skolverk (A 1) skall få användas till forskningsändamål samt att ett istort sett oförändrat belopp - - anvisas under detta anslag.I motion 1997/98:Ub811 (m) yrkande 10 föreslås att ytterligare 20 miljonerkronor anvisas till forskning inom skolområdet. Verksamheten inom området är avstor vikt för att öka kunskapen om skolan och föra utvecklingen framåt, heterdet i motionen. Även i motion 1997/98:Ub245 (v) yrkande 3 föreslås en ökning avdetta anslag. Motionärerna föreslår att ytterligare anvisas.De anser att kunskapssamhället kräver en väl utbyggd forskning om lärandet ochlärandets villkor. Forskningen bör organiseras i anslutning tilllärarutbildningarna.U t s k o t t e t anser i likhet med regeringen att skolforskningen ärviktig och har hög aktualitet. Skolans forskningsanknytning har diskuterats motbakgrund av den förändrade lärarrollen och förutsättningarna för utveckling avskolans verksamhet. Utskottet vill även betona forskningens betydelse förlärarutbildningen. Utskottet är emellertid inte berett att tillstyrka attytterligare medel anvisas under anslaget. Däremot bör - i enlighet medregeringens förslag - medel från anslaget få användas tillskolforskning. Utskottet anser att motionerna 1997/98:Ub245 yrkande 3 och1997/98: Ub811 yrkande 10 bör avslås.Utskottet tillstyrker regeringens förslag - - tillmedelsberäkning av anslaget.5.4 Genomförande av skolreformerAnslaget skall användas för information och fortbildning till följd av nyaläroplaner och betygssystem för skolväsendet. Vidare skall det användas förinsatser i samband med genomförandet av den nya gymnasieskolan. Skolverketdisponerar medel under anslaget för kompetensutveckling inom områden därbehovet är särskilt stort, bl.a. inom områdena läs- och skrivsvårigheter, miljöoch naturvetenskap-teknik.Regeringen föreslår en minskning av anslaget mot bakgrund av att den treårigagymnasieskolan är genomförd. är för utbetalning avstatsbidrag till kommunerna för planering m.m. av den nya gymnasieskolan.Regeringen anser dock att vissa insatser fortfarande behöver göras, däranalyser och utvärderingar visar på behov av fortsatt utveckling avverksamheten. Vidare pekar regeringen på att medel bl.a. behövs för insatserför kvalitetssäkring av utbildning och för informationsinsatser m.m. i sambandmed integreringen av förskola, skola och skolbarnsomsorg.Regeringen har beräknat sammanlagt för genomförande avpilotprojekt med lärlingsutbildning och för praktikprogram. Sammanlagt begärregeringen under anslaget.I motion 1997/98:Ub811 (m) yrkande 11 föreslås att en besparing om 14 283 000kr görs på anslaget. I motion 1997/98:Ub807 (mp) föreslås att anslaget tillförsytterligare . Enligt yrkande 17 i motionen skall 20 miljonerkronor avse fortbildning av skolledare och lärare i gymnasieskolan. Vidareskall enligt yrkande 9 i motionen avsättas för genomförandeav ett dyslexiprojekt.U t s k o t t e t har i det föregående (avsnitt 2.4) behandlat och avstyrktett antal motioner, bl.a. motion 1997/98:Ub807 yrkande 9, som rördyslexiproblematiken. Utskottet är inte heller berett att tillstyrka yrkande 17i motion 1997/98:Ub807 om ytterligare medel för fortbildning av lärare ochskolledare i gymnasieskolan. Utskottet hänvisar till att kommunerna harhuvudansvaret för fortbildning av skolans personal samt till detstatsfinansiella läget.Utskottet delar regeringens uppfattning om anslagets storlek och avstyrkerdärmed även förslaget i motion 1997/98:Ub811 yrkande 11 om besparing påanslaget.5.5 i skolanStatens i skolan () skall ge specialpedagogiskrådgivning och stöd till kommunerna och till sådana fristående skolor som stårunder statlig tillsyn. skall också utveckla, framställa och distribueraläromedel för synskadade, rörelsehindrade, hörselskadade/döva ochutvecklingsstörda elever. Effektmålet för SIH:s verksamheter är att minimera desvårigheter som kan uppstå för elever med funktionshinder i enutbildningssituation.SIH bör enligt regeringen det kommande budgetåret vidareutveckla den pågåendesamordningen av konsulentverksamhetens samlade kompetens för att höjakvaliteten i insatserna och i så stor utsträckning som möjligt svara motbehoven av specialpedagogisk rådgivning och stöd.SIH skall besluta om och utbetala statsbidrag till utbildningsanordnare avteckenspråksutbildning för föräldrar, s.k. TUFF-utbildning (prop. 1996/97: 162,bet. 1997/98:UbU4, rskr. Regeringen bedömer att kostnaderna för attadministrera bidraget ryms inom nuvarande ram. Medel för en halvadministratörslön förs över från anslag. Regeringen föreslår att116 anvisas till för år 1998.Som utskottet har redovisat under anslaget föreslås i motion1997/98:Ub811 (m) bl.a. en sammanslagning av . I yrkande 12 imotionen föreslås att anslaget till skall utgå. Utskottet hänvisar tillsitt ställningstagande i det föregående till förslaget om en sammanslagning avde båda myndigheterna och anser således att även yrkande 12 i motionen böravslås.I motion 1997/98:Ub222 (s) aktualiseras frågor om SIH:s utveckling.Motionärerna framhåller vikten av att framtida förändringsarbete inriktas påatt bevara de fördelar som representerar och att resurserna för de sämstställda eleverna inte splittras organisatoriskt. Vidare bör enligt motionärernastödinsatserna utsträckas till andra grupper av elever än de som ingår iSIH:s ansvarsområde.U t s k o t t e t hänvisar till att Utredningen om funktionshindrade eleveri skolan (dir. 1995:134) bl.a. har i uppdrag att utreda den specialpedagogiskakonsulentorganisationen. I uppdraget ingår att särskilt prövaansvarsfördelningen mellan den statliga sektorn och de lokala huvudmännen samtmellan berörda myndigheter. Uppdraget skall redovisas senast den 15 mars 1998.Utskottet finner ingen anledning att föregripa det pågående utredningsarbetetoch avstyrker därmed yrkandet.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslagsbelopp.5.6 Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med handikappUr anslaget bekostas dels bidrag enligt förordningen (1991:978) om statsbidragtill produktion av vissa läromedel, dels kostnader för utveckling ochproduktion av samt information om läromedel för elever med funktionshinder.Från anslaget bekostas vidare olika utvecklingsinsatser för elever medfunktionshinder. Anslaget disponeras av . Effektmålet är att framställaläromedel och hjälpmedel i nödvändigt antal och av god kvalitet för atttillgodose målgruppens behov.Utredningen om funktionshindrade elever i skolan (dir. 1995:132) har bl.a. iuppgift att kartlägga den statliga läromedelsproduktionen och föreslå hur denkan effektiviseras. Regeringen informerar om att den efter att utredningen harredovisat sina förslag och dessa har remissbehandlats kan komma att föreslååtgärder på området. Mot denna bakgrund har regeringen beräknat oförändrad nivåpå anslaget i förhållande . harregeringen beräknat anslaget till 20 936 000 kr.Enligt motion 1997/98:Ub803 (v) bör anslaget tillföras ytterligare 25miljoner kronor.I motion 1997/98:Ub807 (mp) har beräknats en ökning av anslaget med 10miljoner kronor för genomförande av ett dyslexiprojekt.U t s k o t t e t har i det föregående (avsnitt 2) behandlat och avstyrktförslaget om ett särskilt dyslexiprojekt. Utskottet hänvisar till pågåendeutredningsarbete vad gäller den statliga läromedelsproduktionen och avstyrkerförslag om ytterligare medel under anslaget.Utskottet tillstyrker således regeringens beräkning av anslaget.5.7 Specialskolor och resurscenterUtbildningen i specialskolan har som mål att ge barn och ungdomar med synskada,dövhet, hörselskada eller talskada en till varje elevs förutsättningar anpassadutbildning som så långt det är möjligt motsvarar den utbildning som ges igrundskolan. Resurscentren skall genom utredning och träning främja denallsidiga utvecklingen hos elever i det offentliga skolväsendet för barn ochungdomar samt informera och fortbilda föräldrar, lärare och övrig personal.Det ingår i uppdraget för den tidigare nämnda utredningen omfunktionshindrade elever att undersöka om ansvaret för specialskolorna helt kanföras över till kommunerna eller om staten skall vara fortsatt huvudman. Ävendet stöd som ges av resurscentren omfattas av uppdraget. Regeringen pekar påatt resultatet av utredningen kan komma att föranleda åtgärder från regeringenssida. Regeringen har beräknat anslaget till för år 1998.U t s k o t t e t tillstyrker regeringens förslag till anslagsbelopp.5.8 Särskilda insatser på skolområdetDe utgifter som belastar anslaget är kostnader enligt förordningen (1991:931)om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet. Det gäller insatser avregional art som kommunerna gör för elever med handikapp eller andra särskildabehov och elever i som får undervisning på sjukhus ellermotsvarande. Under anslaget beräknas också medel för tilläggsbidrag tillGöteborgs, , och kommuner för riksrekryterandegymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade elever samt medel till Örebrokommun för gymnasial utbildning för döva och hörselskadade elever. Ur anslagetbekostas också statsbidrag enligt avtal mellan staten och respektiveVästmanlands läns landsting samt kommun om bidrag till kostnader förviss riksrekryterande utbildning för elever med utvecklingsstörning.Den tidigare nämnda utredningen om funktionshindrade elever i skolan skallutreda hur ansvaret för utbildning och omvårdnad i anslutning till utbildningav funktionshindrade elever skall fördelas mellan stat, kommun och landstingsamt vem som skall finansiera verksamheten. Regeringen pekar på att de ändamålför vilka stöd ges ur detta anslag kan komma att påverkas.Regeringen har vid medelsberäkningen beaktat att det finns ett ökat behov avelevplatser för Rh-anpassad gymnasieutbildning. I avvaktan på förslag frånnämnda utredning har regeringen inte beräknat någon förändring av övriga medelunder anslaget. Anslaget för har beräknats till 258 336 000 kr.I motion 1997/98:Ub803 (v) har beräknats en ökning av anslaget med 282miljoner kronor för ett särskilt utvecklingsstöd till skolor i utsatta områden.U t s k o t t e t vill anföra följande.Regeringen har i den ekonomiska vårpropositionen föreslagit ett betydanderesurstillskott till den kommunala sektorn. I tilläggsbudget harkommuner och landsting tillförts . Vidare föreslås ibudgetpropositionen - i enlighet med vad som aviserades i vårpropositionen - ennivåhöjande satsning på till kommuner och landsting för år1998. Regeringen prioriterar därvid områdena skola, vård och omsorg. Utskottethänvisar till det omfattande resurstillskott som kommunsektorn därmed harerhållit och anser att förslaget i motion 1997/98:Ub803 om ytterligare medelunder detta anslag bör avslås. Utskottet tillstyrker således regeringensberäkning av anslaget.5.9 SameskolstyrelsenSameskolstyrelsen är en styrelse för sameskolorna, integrerad samiskundervisning och samisk förskole- och fritidsverksamhet. Utbildningen vidsameskolorna och den integrerade samiska undervisningen har som effektmål attbevara och utveckla det samiska språket och den samiska kulturen genom att gesamers barn en utbildning med samisk inriktning. Utbildningen skall i övrigtför sameskolan motsvara utbildningen t.o.m. årskurs 6 i och för denintegrerade undervisningen t.o.m. årskurs 9 i . Sameskolstyrelsenskall som särskild uppgift utveckla, framställa och distribuera läromedel församisk undervisning.Sameskolstyrelsen får efter avtal med en kommun även fullgöra kommunensuppgifter inom förskole- och fritidshemsverksamheten för samiska barn. Frånanslaget utbetalas även bidrag till Samernas folkhögskola.Regeringen har i propositionen Förskoleklass och andra skollagsfrågor (prop.1997/98:6) föreslagit att Sameskolstyrelsen skall få rätt att anordnaförskoleklasser. Utskottet har tidigare denna dag tillstyrkt regeringensförslag (bet. 1997/98:UbU5). För att underlätta integrationen mellan samiskaförskoleklasser och sameskolan anser regeringen att resurserna bör kunnaanvändas mer flexibelt. Regeringen föreslår därför att Sameskolstyrelsentillåts utnyttja medlen under detta anslag tillsammans med den kommunalaersättningen för den integrerade verksamheten.Regeringen har beräknat anslaget till för år 1998.U t s k o t t e t tillstyrker regeringens förslag.5.10 Bidrag till viss verksamhet motsvarande grundskola och gymnasieskolaUnder detta anslag beräknas medel för särskilt verksamhetsstöd till bl.a. vissariksrekryterande gymnasiala utbildningar och bidrag till kostnader för Sverigesanslutning till examensorganisationen () i , särskilt statsbidrag till och kommuner förIB-utbildning samt för IB-utbildning vid Humanistiska Läroverket.Vidare har medel beräknats för ersättning till kommuner och landsting förmerkostnader för nordiska elever på gymnasial nivå, ersättning för personskadatill elev i viss gymnasieutbildning, statsbidrag till riksinternatskolor samttill internationella grund- och gymnasieskolor samt bidrag enligt förordningen(1996:565) om statsbidrag till kostnader för utlandssvenska elevers skolgång iSverige.Regeringen har beräknat anslaget till för år 1998.U t s k o t t e t tillstyrker regeringens förslag.5.11 Bidrag till svensk undervisning i utlandetFrån anslaget utbetalas bidrag enligt förordningen (1994:519) om statsbidragtill utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar. Bestämmelserna innebär ikorthet att statsbidrag lämnas till huvudmannen för en svensk utlandsskola,distansundervisning, kompletterande svensk undervisning och undervisning vidutländsk skola (internationell skola). Från anslaget bekostas även delöneförmåner m.m. som tillkommer nationellt anställda lärare m.fl. vidEuropaskolorna. Bidrag lämnas även till 1997 års ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:150) aviserades avstatsfinansiella skäl en besparing på påanslaget till svensk undervisning i utlandet. hade inga invändningarhäremot (yttr. 1996/97:UbU5y, bet. FiU20, rskr. Regeringen föreslår nuatt ändringar i statsbidragssystemet genomförs först fr.o.m. den 1 juli 1998för att skolorna skall få att anpassa verksamheten till ett lägrestatligt bidrag. Besparingarna beräknas till för ,ytterligare för och ytterligare för år2000. Neddragningen görs med under detta anslag redanfr.o.m. För att finansiera att besparingarna genomförs under tre årföreslås att en ej utnyttjad reservation under det för /96uppförda anslaget Fortbildning m.m. får disponeras för att täcka de kostnadersom inte ryms under detta anslag.I samband med medlemskap i anslöt sig också tillkonventionen med stadga för Europaskolorna. Medlemslandet anställer denationella lärarna och betalar lön till dem. Regeringen bedömer att antaletelever vid Europaskolorna kommer att öka och har därför beräknat en ökning avmedlen för dessa såväl för som för år 1999.Regeringen beräknar anslaget till svensk undervisning i utlandet till67 år 1998.Besparingarna på bidrag till svensk undervisning i utlandet avvisas avModeraterna, . I den moderata motionen1997/98:Ub811 yrkande 13 tillförs anslaget . I motion1997/98:Ub250 yrkande 17 tillförs anslaget . I yrkande 14 imotion 1997/98:Ub221 (fp) framhålls vikten av att svenskar som arbetarutomlands har tillgång till svensk grund- och gymnasieskola. Kristdemokraternahar i sin motion 1997/98:Ub809 yrkande 2 yrkat avslag på besparingen påsammanlagt och tillfört anslaget för år1998.U t s k o t t e t delar regeringens uppfattning att det aktuella anslagetinte kan undantas från besparingar, trots att de svenska skolorna och den kom-pletterande svenskundervisningen är viktiga för de svenskar som vistasutomlands.Utskottet ser positivt på regeringens förslag att skolorna skall få en någotlängre tid än som var avsett för att anpassa verksamheten till ett minskatstatsbidrag. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag att få användahögst och högst av det /96 under åttonde huvudtiteln uppförda reservationsanslagetFortbildning m.m. för svensk undervisning i utlandet.Utskottet anser att bör avslå motionerna 1997/98:Ub221 yrkande 14,1997/98:Ub250 yrkande 17, 1997/98:Ub809 yrkande 2 samt 1997/98: Ub811 yrkande13 och bifalla regeringens förslag till anslagsbelopp.5.12 Statens skolor för vuxnaEffektmålet för statens skolor för vuxna (SSV) i och äratt öka tillgängligheten av vuxenutbildning genom att erbjuda och utvecklamotsvarande kommunala vuxenutbildning i form av distansutbildning.Regeringen informerar om att den med anledning av genomförd tillsyn ochrevision påbörjat ett översynsarbete för att klargöra skolornas framtidautveckling och roll i utbildningssystemet.Regeringen framhåller att SSV har en strategisk roll för att utveckla di-stansundervisningen. Verksamheten måste utvecklas ytterligare så att SSV kanbli moderna distansutvecklingscentrum. De externa resurser som kommer SSV tilldel genom bör enligt regeringen i ett första steg ge utrymme förmetod- och materialutveckling i syfte att sprida distansutbildningsidéerna tillkommunerna, folkbildningen och andra utbildningsanordnare samt att skräddarsyutbildning i enlighet med kraven hos olika aktörer. Regeringen har beräknatanslaget till år 1998.U t s k o t t e t tillstyrker regeringens förslag till anslagsbelopp.5.13 Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildningenFrån anslaget bekostas statsbidrag till kompletterande skolor enligtförordningen (1996:1206) om fristående skolor, Tekniska skolaenligt förordningen (SKOLFS 1991:52) om statsbidrag för riksrekryterandeteknisk vuxenutbildning vid Tekniska skola, Nordiskascenografiskolan i , Svenska hemslöjdsföreningarnas riksomfattandekursverksamhet anordnad länsvis i samverkan med de regionalahemslöjdsföreningarna samt försöksverksamhet och utvecklingsarbete inomvuxenutbildningsområdet enligt särskilda regeringsbeslut.Regeringen har tillkallat en särskild utredare med uppdrag att seöver det statliga stödet till kompletterande skolor (dir. 1997:42). Uppdragetskall vara slutfört . Regeringen föreslår i avvaktan påresultatet av översynen att ramen för stöd till kompletterande skolor hållsoförändrad.Regeringen har för beräknat anslaget till 134 236 000 kr.I motion 1997/98:Ub258 (fp, s, m, c, v) framhålls vikten av att det ävenfortsättningsvis utgår statsbidrag till bl.a. de deltidskurser i knyppling somsker i regi i samarbete med Sätergläntan. Olikakortare kurser har kunnat anordnas tack vare Sätergläntansstatsbidragsberättigade deltidskurser. Enligt motionärerna har det diskuteratsatt staten skulle dra in alla statsbidrag till utbildningar kortare än 32veckor.U t s k o t t e t hänvisar till att det statliga stödet till kompletterandeskolor utreds. Utskottet anser inte att bör föregripapågående utredningsarbete och avstyrker bifall till motionen.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslagsbelopp.5.14 Särskilda utbildningsinsatser för vuxnaUtskottet har under avsnitt 2.2 behandlat regeringens förslag vad avseranslaget särskilda utbildningsinsatser för vuxna - . Utskottettillstyrker att begärda medel - 3 - anvisas under anslaget.5.15 för utbildning och kompetensutvecklingDelegationen för genomförande av vissa EU-program inom utbildning ochkompetensutveckling m.m. - - är svensktprogramkontor för de EU-program inom utbildning och kompetensutveckling somregeringen bestämmer.Effektmålen för EU-programkontoret är att aktivt främja och stödjautvecklingsprocesser inom utbildning och kompetensutveckling inom ramen församarbetet i och att verka som sambandsorganisation mellan ochEU inom områdena utbildning och kompetensutveckling. Programkontoret skallvidare aktivt medverka till att svenska skolor, företag och organisationer gesbästa möjliga förutsättningar för att tillvarata de olika möjligheter somEuropasamarbetet inom utbildning och kompetensutveckling erbjuder.Regeringen har givit Programkontoret en radytterligare uppgifter som delvis ändrat myndighetens karaktär. Vissa avuppgifterna är inte knutna till EU-program.Mot bakgrund av utökade arbetsuppgifter för Programkontoret har regeringentillfört anslaget genom omfördelningar inomverksamhetsområdet. Regeringen har beräknat anslaget till för år1998.U t s k o t t e t tillstyrker regeringens förslag till anslagsbelopp.6 Anslag till universitet och högskolorRegeringen har beräknat anslagen till universitet och högskolor mot bakgrund avtidigare beslut om besparingar på sammanlagt som skallgöras . Av besparingsbeloppet har knappt 209 miljoner kronorberäknats på anslagen till grundutbildning och påanslagen till forskning och forskarutbildning. Resterande del av besparingarnahar gjorts genom indragningar av reservationer.Anslagen har pris- och löneomräknats med 2,14 %.6.1 Ersättningsbelopp för helårsstudenter och helårsprestationerMot bakgrund av dels besparingarna, dels pris- och löneomräkningen föreslårregeringen ändrade ersättningsbelopp till högskolorna för helårsstudenter ochhelårsprestationer i grundutbildningen.Inga motionsyrkanden tar upp ersättningsbeloppen. Folkpartietsbudgetalternativ innebär att besparingen på inte skallgöras.U t s k o t t e t föreslår att godkänner de belopp för ersättningför helårsstudenter och helårsprestationer som regeringen förordar förbudgetåret 1998.6.2 UtbildningsuppdragEtt generellt utbildningsuppdrag infördes för grundutbildningen(prop. 1996/97:1 utg.omr. 16 avsnitt 5.13, bet. UbU1, rskr. Det redovisasi inledningen av regleringsbrevet för anslagen till universitet och högskoloroch är gemensamt för samtliga lärosäten. Det generella utbildningsuppdragetgäller distansutbildning, fortbildning och vidareutbildning, studenter medinvandrarbakgrund, jämställdhet och rekrytering. Regeringen föreslår i åretsbudgetproposition att det i det generella utbildningsuppdraget även skall ingåatt universitet och högskolor vid utformandet av utbildningen skall beaktabehovet av utbildade inom det informationstekniska området.U t s k o t t e t tillstyrker regeringens förslag.Utbildningsuppdragen för de olika lärosätena för perioden 1997-1999fastställdes med utgångspunkt i den utbyggnad som då beslutades ochsom avsåg ytterligare platser dels , dels .