bet · GK01JoU20 · 1997-05-13 00:00:00 — Medel från EU:s miljöprogram förjordbruket kan stimulera återställandet av våtmarker utmed vattendrag med högahalter av näringsämnen. EU:s definition på våtmarker lägger dock hinder ivägen (yrkande 7). Vidare anförs att står sjöfarten för enoproportionerligt stor andel av utsläpp av försurande ämnen.Sannolikt är det inom sjöfartssektorn som de största möjligheterna finns attkostnadseffektivt reducera utsläppen, genom avgasrening och bättrebränslekvaliteter. bör fortsätta driva frågan om nya utsläppskrav försjöfart inom EU (yrkande 8). Vidare anförs att miljöregler på EU-nivå för degränsöverskridande miljöproblemen ger de största vinsterna (yrkande 12).Sverige bör vara pådrivande när det gäller EU:s agerande i internationellamiljöpolitiska frågor. I motionen anförs vidare att när det gällerinriktningen av miljöarbete i EU bör Östersjöfrågan ges sammaställning som övriga prioriterade områden, dvs. kampen mot försurning ochklimatförändringar samt arbetet med kretsloppsanpassning, bevarande av denbiologiska mångfalden och kemikalieskyddet (yrkande 13).Motionärerna i motion Jo727 (c) framhåller att bör agera aktivt föratt skärpa EU:s miljöpolitik (yrkande 12). Avvecklingsplaner för miljöfarligaämnen måste utarbetas och dispenserna på kemikalieområdet bör förlängas.Sverige bör verka för större öppenhet inom EU. Vidare anförs att i det femtemiljöhandlingsprogrammet, som avser perioden (2000, konstateras att varkenden inre marknaden eller Europeiska unionen kommer att lyckas om inteindustri-, energi-, transport- och jordbrukspolitiken samt den regionalautvecklingen bedrivs på ett uthålligt sätt. bör verka för attprogrammet utvecklar resonemangen om kretsloppssamhället samtvikten av att utveckla producentansvaret på europeisk nivå (yrkande 14). Detfinns ett tiotal direktiv med miljökvalitetskrav på luft och vatten, men detfinns inget klart lagstöd i för att kunna föreskrivamiljökvalitetsnormer. Vidare anförs att bör verka för att deteuropeiska systemet för miljöövervakning förbättras (yrkande 42). Det nordiskasamarbetet ger en god erfarenhetsbas. bör kunna samordna deansträngningar som görs på området i . ()bör öppnas för deltagande av övriga europeiska stater och arbeta med enalleuropeisk inriktning.I motion Jo729 (fp) yrkas tillkännagivande av att fullt ut måstegenomföra EU:s miljödirektiv (yrkande 6). När det gäller de tre direktiven omluftkvalitet är det bristande genomförandet särskilt tydligt. Vidare anförsatt trafiksystemen inom EU bör miljöanpassas (yrkande 8). Det är viktigt attalla transportmedel bär sina egna kostnader, även i form av miljöskador. EU:stransportbidrag bör ses över. För alla investeringar i infrastrukturprojektsom finansieras med medel från strukturfonderna måste miljökonsekvenserna varaövervägda och en miljökonsekvensbedömning vara upprättad.Motionärerna i motion Jo749 (s) anför att vid EU-inträdet förhandladeSverige fram undantag för vissa kemikalier, bl.a. kvicksilver. Iöverenskommelsen ingick att EU skall se över sina egna regler påkemikalieområdet. Denna översyn pågår. bör vara pådrivande och aktivtarbeta för att amalgam avvecklas i hela (yrkande 2).I motion Jo794 (v) yrkas att miljöorganisationerna skall användas somremissorgan i de fall där miljö och hälsa berörs (yrkande 13). Vidare anförsatt inte tillåter att människourin används i jordbruket, men föratt få ett jordbruk/samhälle där näringsämnen cirkulerar i ett kretslopp måstedessa regler ändras (yrkande 18).Enligt motion So296 (c) bör arbeta för en EU-strategi föramalgamavveckling (yrkande 6). Vid EU-inträdet förhandlade framundantag för vissa kemikalier, däribland kvicksilver. måste kraftfulltarbeta i EU för att amalgam skall avvecklas i hela . Som EU-medlem harSverige svårt att ensidigt lagstifta om en amalgamavveckling.I följdmotion N15 (m) till regeringens skrivelse 1996/97:83 och deninre marknaden anförs att bör inte inom EU driva krav om märkning avprodukter som innehåller bestrålade kryddor (yrkande 3). Genom anpassningentill är försäljning av kryddor som bestrålats nu åter tillåten.Regeringen vill utan saklig grund få fram ett krav på märkning medvarningstexter. Det skadar anseende att driva sådana krav inom EU. Iföljdmotion N16 (mp) anförs att det görs ansatser för att ställa om tillmer miljövänliga transportsystem och att i högre grad internalisera externakostnader. Detta är dock inte tillräckligt (yrkande 2).I motion Bo414 (mp) anförs att en opartisk miljökonsekvensutredning börgöras inför ett eventuellt medlemskap i (yrkande 4).Utskottets övervägandenGränsöverskridande miljöfrågorUtskottet instämmer i regeringens uppfattning att miljösamarbetet hanterasbäst på gemenskapsplanet och bör inte i t.ex. subsidiaritetens namn återförastill det nationella planet (skr. 1996/97:80 s. 37). Regeringen anför iskrivelsen att har varit pådrivande för att få till stånd ett beslutom att en försurningsstrategi för EU skall utarbetas och antas. har lämnat ett förslag till en gemensam strategi motförsurningen. Strategin innehåller bl.a. skärpningar av svaveldirektivet ochdirektivet för stora förbränningsanläggningar. Målet med strategin är attminska de försurande utsläppen till vad naturen tål. I skrivelsen anförsvidare att inför klimatkonventionens nästa partsmöte arbetaren ad hoc-grupp med att bl.a. arbeta fram ett förslag till protokoll med nyamål och åtaganden för industriländerna (skr. 1996/97:80 s. 145).Utskottet har tidigare uttalat att det är uppenbart att ett stort antalmiljöproblem måste lösas genom internationellt samarbete; det gäller t.ex.försurningen av mark och vatten, föroreningen av haven, uttunningen avozonskiktet, störningar i klimatsystemet och hoten mot den biologiskamångfalden (1996/97:JoU6 s. 7). Ytterligare åtgärder bör vidtas för att stärkasåväl den gemensamma miljöpolitiken som förpliktelsen att väga in miljön ibeslut inom alla politikområden (1995/96:UU13 s. 73). Utskottet instämmerdärför i vad som anförs i motion Jo722 (m) yrkande 12 att ettgränsöverskridande samarbete är det bästa medlet för att uppnå en bättre miljöi . Motionen avstyrks i den mån den inte tillgodosetts med det anförda.Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion Jo727 (c) yrkande 12om att bör agera aktivt för att skärpa EU:s miljöpolitik. Tidigareriksdagsbeslut har gett uttryck för en hög ambitionsnivå och betydandepolitisk enighet om de övergripande målsättningarna för det svenskamiljöarbetet inom EU. Utskottet anförde vid behandlingen av regeringensskrivelse /95:167 om det svenska miljöarbetet i EU att en utgångspunkt förregeringens agerande skulle vara att den gemensamma miljöpolitiken skullepräglas av den höga ambitionsnivå och offensiva inriktning som miljöproblemenkräver och som kännetecknar den svenska miljöpolitiken. Detta uttalande börenligt utskottets uppfattning fortfarande utgöra utgångspunkt för regeringensarbete med miljöfrågorna inom EU. Med det anförda är motion Jo727 (c) yrkande12 i allt väsentligt tillgodosedd. Motionen avstyrks.Utskottet instämmer i regeringens bedömning att bör fästa särskildvikt vid samarbetet kring i deltagandet i unionens förbindelser medomvärlden (skr. 1996/97:80 s. 22). I förhandlingarna om en aktionsplan för detfortsatta genomförandet av det femte miljöhandlingsprogrammet har Sverigeframhållit fyra särskilt angelägna områden, nämligen jordbruks-, försurnings-och kemikaliepolitiken samt ekonomiska styrmedel (a. skr. s. 150). Regeringenanför vidare att under /96 var ordförande iÖstersjöstaternas råd (a. skr. s. 34). Östersjöperspektivet och utvidgningenav EU uppmärksammades särskilt i samband med Östersjöstaternas toppmöte iVisby . har således strävat efter att Östersjösamarbetetskall ägnas särskild uppmärksamhet. Det anförda tillgodoser i allt väsentligtsyftet med motion Jo722 (m) yrkande 13. Motionen bör lämnas utan ytterligareåtgärd.Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion Jo727 (c) yrkande 14om att två viktiga frågor som bör verka för i arbetet med det femtemiljöhandlingsprogrammet är att utveckla resonemangen omkretsloppssamhället samt påtala vikten av att utveckla producentansvaret påeuropeisk nivå. I den framlagda skrivelsen anförs att kommissionen har lämnaten översynsrapport om det femte miljöhandlingsprogrammet samt gett ett förslagtill aktionsplan för det fortsatta genomförandet av programmet, KOM (95) 625slutlig (skr. 1996/97:80 s 150). Syftet med aktionsplanen är att påskyndagenomförandet av EU:s femte åtgärdsprogram för miljön. I den gemensammaståndpunkt som överenskommits av miljöministrarna har lyckats få medbl.a. en prioritering av översynen av och utveckling aven kemikaliestrategi inom EU. Andra viktiga svenska frågor som fördes in ihandlingsprogrammet var t.ex. miljöarbetet i ,försurningspolitiken och miljöhänsyn vid offentlig upphandling. Under 1997kommer parlamentet att avge sitt andra yttrande och ett slutligt beslut kanförväntas. Utskottet förutsätter att de i motion Jo727 (c) yrkande 14 angivnafrågorna kommer att beaktas av regeringen utan något särskilt uttalande avriksdagen. Motionen bör lämnas utan vidare åtgärd i denna del.I november 1996 presenterade kommissionen en s.k. grönbok om offentligupphandling (skr. 1996/97:80 s. 54). skall stimulera till enomfattande debatt om offentlig upphandling inom EU. Intressenter har inbjuditsatt lämna skriftliga synpunkter före . Kommissionen avser attutarbeta en handlingsplan med åtgärder för att stärka regelverketseffektivitet och för att bättre uppnå gemenskapspolitikens mål påupphandlingsområdet. Det anförda bör tillsammans med det arbete som pågår omökad miljöhänsyn vid offentlig upphandling inom ramen för det femtemiljöhandlingsprogrammet i allt väsentligt tillgodose syftet med motion Jo714(kd) yrkande 5. Motionen avstyrks.I betänkande (SOU 1997:34) Övervakning avmiljön anförs att svensk miljöövervakning till stor del är utformad med hänsyntill beslut i internationella samarbetsorgan och deras övervakningsnät (s.18). För några program medför detta att de internationella åtagandena helteller delvis styr utformningen. Inom EU finns europeiska miljöbyrån, EEA, somgör sammanställningar och utvärderingar av genomförandet av EU:smiljöhandlingsprogram och av miljötillståndet i . Utskottet har inhämtatatt enligt artikel 19 i rådets förordning (EEG) nr 1210/90 av den 7 maj 1990om inrättande av Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket förmiljöinformation och miljöövervakning är byrån öppen för länder som inte ärmedlemmar i men som delar gemenskapernas och medlemsstaternas intresse förbyråns mål enligt överenskommelser som träffats mellan dem och gemenskapen.Utskottet förutsätter att regeringen mot bakgrund av de erfarenheter somgjorts inom ramen för det nordiska samarbetet verkar för att det europeiskasystemet för miljöövervakning utvecklas och förbättras så långt det ärmöjligt. Motion Jo727 (c) yrkande 42 är med det anförda i allt väsentligttillgodosedd. Motionen bör lämnas utan vidare åtgärd.Utskottet anförde vid behandlingen av regeringens skrivelse 1996/97:2Sveriges internationella samarbete för hållbar utveckling att börverka för ökad offentlig insyn och ökat inflytande i samhället förfrivilligorganisationer, näringslivsföreträdare och andra samhällsgrupper iarbetet med miljö- och utvecklingsfrågor (1996/97:JoU6 s. 6). Mekanismer ochrutiner bör införas för att bidra till ett brett deltagande i beslutsprocesserpå lokal, regional, nationell och internationell nivå. Det anförda bör tillstor del tillgodose syftet med motion Jo794 (v) yrkande 13. Motionen börlämnas utan vidare åtgärd.Regeringen tillsatte en utredning med uppgift att utarbetaett faktaunderlag om effekterna av ett svenskt deltagande respektive icke-deltagande i valutaunionen (skr. 1996/97:80 s. 45). Den 4 november 1996presenterade utredningen sitt betänkande (SOU 1996:158) och EMU,vilket har remissbehandlats inom en vid krets. Såsom regeringen anför kommerbetänkandet och remissvaren att tjäna som underlag för regeringens ochriksdagens ställningstaganden. I avvaktan på dessa ställningstaganden avstyrksmotion Bo414 (mp) yrkande 4.Miljö och transporterI regeringens skrivelse 1996/97:80 Berättelse om verksamheten i Europeiskaunionen års hänvisas (s. 103) till en s.k. grönbok av med titeln rättvis och effektiv prissättning inomtransportsektorn ( politiska alternativ vid internalisering av de externakostnaderna för transporter i Europeiska unionen. Enligt grönboken blir detalltmer uppenbart att transportpolitikens nuvarande inriktning inte ärlångsiktigt hållbar. Kommissionen anser att ett ökat utnyttjande avsamhällsekonomiskt utformade trafikavgifter måste bli en viktig beståndsdel ien politik för att komma till rätta med transportproblem såsom trängsel,miljöeffekter och olyckor. Regeringen stöder i huvudsak de rekommendationersom grönboken ger. Den viktigaste åtgärden för järnvägstrafiken ärkommissionens vitbok för vitalisering av gemenskapens järnvägar,som innehåller ett förslag att skapa Fria järnvägar för frakt (s. 105).Regeringen anför att har en positiv inställning till förslaget om friajärnvägar för godstrafik. Utskottet delar den uppfattning som framförs imotion Jo729 (fp) yrkande 8 att trafiksystemen inom EU bör miljöanpassas ochanser att detta är ett angeläget mål för regeringens arbete inom EU. Motionenavstyrks i den mån den inte tillgodosetts med det anförda. Även motion N16(mp) yrkande 2 avstyrks med det anförda.Utskottet instämmer i vad som anförs i motion Jo722 (m) yrkande 8 om viktenav att inom EU driva frågan om nya utsläppskrav för sjöfart. Regeringenanförde i budgetpropositionen för (prop. 1996/97:1 utg. omr. 22 s. 41)att sjöfarten har miljöfördelar som utgörs främst av en högenergieffektivitet i förhållande till utfört transportarbete och blygsammakrav på ny infrastruktur, men att mycket litet har gjorts för attminska sjöfartens utsläpp av luftföroreningar. Det arbete som skerinternationellt inom IMO () i form av ettnytt luftföroreningsannex kopplat till sjöfartens miljökonvention MARPOL ärvälkommet men har inte visat sig vara tillräckligt. Regeringenföreslog att miljödifferentierade avgifter fr.o.m. införs ifarledsavgiftssystemet (prop. 1996/97:1 utg.omr. 22 s. 87). Förslaget syftartill att främja användning av katalysatorer ombord på fartygen och avlågsvavligt fartygsbränsle (1996/97:TU1 s. 84). Regeringen anförde vidare (a.prop. s. 41) att miljödifferentieringen av sjöfartsavgiftssystemet ochhamnavgifterna samt sjöfartsnäringens egna insatser för att stärka sjöfartensposition som ett miljövänligt transportslag kan innebära att sjöfartensutsläpp av luftföroreningar minskas med upp till 75 %.Regeringen anför i skrivelse 1996/97:50 På väg mot ett ekologiskt hållbartsamhälle (s. 15) att inom ramen för arbetet i IMO driver frågan omerkännande av som ett kontrollområde för svavelemissionerfrån fartyg. Svavelhalten i fartygsbränsle skulle därmed begränsas tillmaximalt i . Utskottet utgår från att regeringen ocksåfortsättningsvis verkar för skärpta utsläppskrav för sjöfart inom EU. MotionJo722 (m) yrkande 8 avstyrks i den mån den inte tillgodosetts med det anförda.Miljöregler i och EURegeringen beslutade Lagrådsremiss om miljöbalk med förslagom bl.a. nya bestämmelser om miljökvalitetsnormer. Regeringen anför (s. 233)att genom de regler som föreslås i kommer samtliga EG-direktivom miljökvalitetsnormer att kunna genomföras. Det anförs också attNaturvårdsverket har bemyndigande att meddela föreskrifter omgränsvärden för luftföroreningar och om vattnets beskaffenhet i vissabadanlägggningar och strandbad. Bemyndigandena har använts för att meddelaföreskrifter i Statens naturvårdsverks föreskrifter (SNFS 1996:6) omstrandbadvatten.Utskottet vill i anslutning till motion Jo729 (fp) yrkande 6 erinra om attutskottet tidigare behandlat frågan om införlivande av EG-rätteni svensk lagstiftning (se t.ex. betänkande 1994/95:JoU21 Vissa ändringar imiljölagstiftningen till följd av EU-medlemskapet). Som framgår av dettabetänkande har till följd av såväl som lagen (SFS1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen enskyldighet att tillämpa eller införliva EG-rätten i svensk lag. Dessaåtaganden har högre statsrättslig dignitet än ett tillkännagivande av deninnebörd som anges i motionen, och ett bifall till motionen skulle såledesinte påverka dessa grundläggande förhållanden. Motionen avstyrks.Enligt bestämmelserna för det svenska miljöprogrammet avsnitt 3.4 Delprogramför miljökänsliga områden utgår i och ersättning förvåtmarker som anläggs eller återställs på . Det är inte tillåtet attanvända handelsgödsel, stallgödsel, kemiska bekämpningsmedel eller kalk ivåtmarker. Våtmarkerna kan också användas i enlighet med kraven på uttag avjordbruksmark. Extra ersättning lämnas om slåtter utförs , varvid denavslagna vegetationen skall tas bort från våtmarken. Åtagandet skall gällaunder en och våtmarksarealen skall vara minst 0,2 ha för attersättning skall utgå. Ersättning utgår också för att anlägga permanentagräsmarker för att förhindra växtnäringsläckage. Stallgödsel får spridas påsådan extensivt odlad vall, förutom på en skyddszon utmed sjöaroch vattendrag. De permanenta gräsmarkerna får betas, men inte skördas föreden . Den extensivt odlade skall omfatta minst 2 ha ochskyddszonen skall vara och för attersättning skall utgå.Utskottet instämmer i vad som anförs i motion Jo722 (m) yrkande 7 om detangelägna i att anlägga våtmarker samt skyddszoner utmed vattendrag för attminska kvävebelastningen. har i en rapport (1997:10)Utvärdering och översyn av det svenska miljöprogrammet för jordbruket anförtatt det inte är lämpligt att genomföra några genomgripande förändringar avmiljöstöden inom det nuvarande programmet. Större förändringar behöver däremotövervägas i ett nytt femårsprogram med start . Ersättningsnivåerna kanbehöva ses över och antalet stödformer bör bli lägre. När det gäller våtmarkerföreslås inför nästa programperiod att initiativ tas så att det blir möjligtatt tillåta bete eller slåtter i våtmarkeranlagda på (s. 99). Även när det gäller anläggande av skyddszonerföreslås förändringar (s. 103). Motion Jo722 (m) yrkande 7 avstyrks med detanförda och i avvaktan på fortsatta överväganden i anslutning tillJordbruksverkets rapport.Utskottet delar den uppfattning som framförs i motionerna Jo239 (kd) yrkande12 och Jo794 (v) yrkande 18 om behovet av att klargöra regelsystemet föranvändning av rötslam och human avföring i ekologisk produktion avjordbruksprodukter. anförde jordbruksministern i ettinterpellationssvar (1996/97:201) att det är bestämmelserna i förordning nr2092/91 (EEG) om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifterdärom på jordbruksprodukter och livsmedel som styr hur en produkt skallproduceras för att få saluföras som ekologisk. I bilagorna anges bl.a. vilkainsatsmedel som får användas i ekologisk produktion. har i denkommissionsarbetsgrupp som behandlar förordningen verkat för att bl.a. urinskall föras upp i bilagan. Förståelsen för den svenska ståndpunkten har varitliten. Utskottet instämmer i jordbruksministerns uppfattning att möjlighetenatt finna gehör för den svenska uppfattningen bör förbättras i takt med atterfarenheterna från hanteringen blir större. Enligt utskottets uppfattning ärdet nödvändigt att iaktta viss försiktighet till dess eventuella risker medhanteringen har klargjorts.Enligt förordning (1996:1378) om statligt investeringsbidrag för enekologiskt hållbar samhällsutveckling kan statsbidrag lämnas till verksamheteller åtgärder som främjar en ekologiskt hållbar utveckling när det gällerbyggnader och teknisk infrastruktur. Som jordbruksministern anförde i det ovanangivna interpellationssvaret har regeringen tillsatt ett projektkansli förstatliga investeringsbidrag för en ekologiskt hållbar samhällsutveckling medVA-sektorn som ett prioriterat område. Motionerna Jo794 (v) yrkande 18 ochJo239 (kd) yrkande 12 avstyrks i avvaktan på att frågorna ytterligare kanbelysas.I skrivelsen anförs att kommissionen har lagt fram ett nytt förslag tilldirektiv om klassificering och märkning av farliga preparat, KOM (96) 347(skr. 1996/97:80 s. 147). Förslaget innebär att skärps på några avde punkter på kemikalieområdet där har undantag. Ett antal av Sverigesundantag beträffande klassificeringen av vissa farliga ämnen har fått sinlösning genom att de vid översynen i kommittéer har klassificerats strängareän tidigare. Översynen har påbörjats av bestämmelserna om saluförande ochanvändning av farliga ämnen på områden där har fått undantag (t.ex.kadmium och tennorganiska föreningar). Den beräknas vara slutförd före den 31december 1998, dvs. det datum när undantag löper ut.Regeringen anför i den framlagda skrivelsen att harkommissionen haft två överläggningar med de nya medlemsländerna om lägetbeträffande de olika övergångslösningarna på kemikalieområdet (skr. 1996/97:80s. Sådana möten kommer att äga rum även under den resterande delen avövergångstiden.Utskottet har inhämtat att kvicksilver inte ingick bland s.k.undantag i medlemskapsförhandlingarna, men att ämnet har börjatdiskuteras i en arbetsgrupp inom ramen för direktiv /769 om begränsning avanvändning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat.Inom EU arbetar också en grupp med att bedöma behov aveventuella åtgärder rörande användningen av amalgam inom tandvården ur etthumanhälsoperspektiv samt hur avfallet skall omhändertas. Socialdepartementetdeltar i denna grupp. Det anförda torde delvis tillgodose syftet med motionJo749 (s) yrkande 2. Även motion So296 (c) yrkande 6avstyrks med det anförda.När det gäller bestrålning av livsmedel anförde utskottet vid behandlingenav budgetproposition (1996/97:JoU1 s. 59) att utskottet i likhet medregeringen ansåg att bestrålning av kryddor som inte tål upphettning börtillåtas i den mån det inte finns godkända alternativa metoder för att avdödaeventuella bakterier. Utskottet underströk att tillståndet endast skall gälladen begränsade kategori livsmedel som angivits, dvs. kryddor, och anförde attregeländringen inte får vara en inkörsport till strålbehandling av andralivsmedel. Enligt 10 § livsmedelsförordningen (1971:807) är det numeratillåtet att behandla kryddor med joniserande strålning om det behövs för attförhindra smittspridning och det saknas andra lämpliga behandlingsformer (seSFS 1996:1656).Enligt artikel 5.3 i direktiv /112/EEG om tillnärmning av medlemsstaternaslagstiftning om märkning, presentation och reklam i fråga om livsmedel skallett livsmedel som behandlats med joniserande strålning märkas med orden?bestrålad? eller ?behandlad med joniserande strålning? (?första generationenslivsmedel?). Detta märkningskrav gäller redan i dag.Under flera år har härutöver ett förslag till direktiv om tillnärmning avmedlemsstaternas lagstiftning om livsmedel och livsmedelsingredienser sombehandlats med joniserande strålning diskuterats inom gemenskapen. Enligt detnu aktuella förslaget (7523/97) krävs att om en bestrålad produkt används somingrediens i ett livsmedel skall uppgift om detta åtfölja ingrediensens namn iinnehållsdeklarationen (?andra generationens livsmedel?). Några nedremängdbegränsningar anges inte i detta fall. Uppgift skall också lämnas omingredienser i en sammansatt ingrediens bestrålats och om mängden av denbestrålade ingrediensen överstiger av den färdiga produkten (?tredjegenerationens livsmedel?). Regeringen anförde i proposition 1996/97:1 utg.omr.23 (s. 52) att det är viktigt att så långt möjligt genom märkning informerakonsumenterna om att en krydda har bestrålats eller om en sådan krydda ingår iett livsmedel.Det är sålunda fråga om ett förslag som utarbetats inom enarbetsgrupp. Det är inte endast som driver märkningsfrågan inom EU.Motion N15 (m) yrkande 3 avstyrks med det anförda. beträffande miljöfrågorna i regeringskonferensen m.m.att avslår motionerna 1996/97:Jo729 yrkandena 7 och 9,1996/97:Jo759 yrkande 8, 1996/97:Jo794 yrkandena 1-6, 1996/97: U515yrkandena 31, 33 och 34 och 1996/97:N16 yrkande 1,res. 1 (v)res.