bet · GL01SoU11 · 1997-12-04 00:00:00 — I betänkandet behandlas ett femtiotal motionsyrkanden om folkhälsofrågor frånden allmänna motionstiden 1997.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden.Till betänkandet har fogats 20 reservationer. 1997/98:So204 av () vari yrkas att hosregeringen begär förslag om en kartläggning av osteoporos i enlighet med vadsom anförts i motionen.1997/98:So207 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om utvecklingen av metoder förförebyggande av självmord hos unga.1997/98:So219 av Skånberg och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ennationell handlingsplan för att förebygga självmord bland barn och ungdomar.1997/98:So241 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvidgat uppdrag för hälsomål,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vidgade mål och riktlinjer för folkhälsoarbetet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett kvinnoperspektiv i forskning och analyser,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett tvärsektoriellt forskningsprogram om den sociala gemenskapensbetydelse för folkhälsan,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sektorsöverskridande arbete i folkhälsoarbetet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nationell strategi för ett arbete kring folkhälsofrågorna,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kommunala folkhälsorapporter,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om statistiskt underlagsmaterial för folkhälsoarbetet,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hälsokonsekvensanalyser.1997/98:So245 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om folkhälsoprogram vidsjukdomar i rörelseorganen.1997/98:So258 av Per m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förebyggandehälsoarbete för de arbetslösa.1997/98:So259 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till lag omljudvolymsbegränsning på diskotek och konserter enligt Socialstyrelsensrekommendationer,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bedriva konsumentupplysning om ljud och hörselskador.1997/98:So260 av m.fl. (c) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utredning för attminska samhällets kostnader och enskildas lidande till följd av fetmarelateradesjukdomar.1997/98:So270 av m.fl. (m, s, c, fp, v, mp, kd) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en kartläggning av osteoporos i enlighet med vadsom anförts i motionen.1997/98:So277 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att beslutar att, i enlighet med vad i motionen anförts,bastuklubbslagen tills vidare inte skall gälla,2. att , vid avslag på yrkande 1, hos regeringen begär förslag tillsådan ändring av lagen (1987:375) om förbud mot s.k. bastuklubbar attföreningsdrivna bastuklubbar tillåts.1997/98:So285 av m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att hälsan är en klass- och könsfråga,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det förebyggande arbetet i vården.1997/98:So289 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omtilläggsdirektiv om osteoporos till Folkhälsoutredningen.1997/98:So302 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utsatta grupper,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om långsiktighet i det förebyggande arbetet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om insatser för att förebygga självmord,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om allergi,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att såväl primär- som sekundärprevention blir naturliga delar ivården.1997/98:So304 av () vari yrkas14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att se över överrepresentationen av människor med annan kulturellbakgrund som omhändertas i enlighet med smittskyddslagen.1997/98:So306 av m.fl. (kd, m, c, fp, v, mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till föräldrar, närstående och barn,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att elevvården, skolhälsovården och studenthälsovården måsteutvecklas,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det nationella programmet för självmordsprevention.1997/98:So308 av m.fl. (mp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att generell arbetstidsförkortning är en folkhälsofråga,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om principen "förorenaren betalar",15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att alla framtida nedskärningar av folkhälsoanslag skallåtföljas av konsekvensbeskrivningar,17. att hos regeringen begär utredning om hur en försöksverksamhetmed att samordna det lokala folkhälsoarbetet skall kunna delfinansieras medstatliga projektmedel,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av ny forskning om sambanden kemikalier-miljö-hälsa,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om försiktighetsprincipen.1997/98:So316 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om satsning på vård avöverviktiga.1997/98:So319 av och () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökade kunskaper om livsstilens betydelse för hälsa.1997/98:So326 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betydelsen av ett hälsoperspektiv och förebyggande insatser isjukvården,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förebyggande insatser och betydelsen av ökad utbildning av alla somarbetar i sjukvården,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ökad forskning om prevention och hälsofrämjande insatser.1997/98:So340 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att ett hälsoekologiskt synsätt genomsyrar denlivsstilsforskning som framöver initieras.1997/98:So345 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skador,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör ta fram ett självmordsförebyggande program,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tvärsektoriellt arbete mot allergier,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tuberkulos,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om övervikt och fetma,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att förbättra folkhälsoarbetet i skolan,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att minska arbetslösheten för att förbättra hälsan,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om , apoteken och folkhälsoarbetet,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om primärvårdens, kommunernas och frivilligorganisationernas roll ifolkhälsoarbetet,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ytterligare forskning kring folkhälsan.1997/98:So801 av m.fl. (c) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skadeförebyggande program bland barn och ungdom. Allmänt om folkhälsoarbetetInriktning, arbetssätt och finansiering m.m.I motion So241 av m.fl. (c) yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om utvidgat uppdrag förKommittén för nationella hälsomål (yrkande 1). Motionärerna anser attutgångspunkten för folkhälsoarbetet är att det skall genomsyra alltsamhällsarbete. Samhällsutvecklingen bör gå i riktning mot att människor gesmöjlighet att leva ett hälsosamt liv och att de politiska besluten grundas påprincipen om en hållbar hälsoutveckling. Nationalräkenskaperna bör inkluderapositiva respektive negativa effekter på folkhälsan, dvs. Det är enligt motionärerna viktigt att folkhälsoarbetet utgår frånden enskilde individen och dennes vilja samt att det inriktar sig på att ökamänniskors delaktighet. Ojämlikheten i hälsa har till betydande del sin grund imänniskors olika möjlighet till inflytande över sina liv. Enligt motionärernabör kommittén för nationella hälsomål få i uppdrag att presentera en strategikring hållbar utveckling i ett hälsoperspektiv samt ange hur sektorsgränserskall brytas och hur befintliga beslutssystem kan förändras. I samma motionbegärs ett tillkännagivande om vidgade mål och riktlinjer för folkhälsoarbetet(yrkande 2). Motionärerna anser att ett målmedvetet folkhälsoarbete måsteinnebära att grundläggande strukturer i samhället förändras och att människorslika rätt och värde skall vara utgångspunkten. Ett decentraliserat samhälle harbättre förutsättningar att ge människor inflytande och en överblickbarnärmiljö, vilket har stor betydelse för hälsoutvecklingen. Enligt motionärernaskall folkhälsoarbetet inriktas på att minska de sociala och regionalaskillnaderna liksom skillnaden i hälsa mellan kvinnor och män. Folkhälsoarbetetskall även inriktas på att utveckla mekanismer för social gemenskap ochintegrering av funktioner i lokalsamhället eftersom människor i samhällen medväl utvecklade sociala nätverk mår bättre. I motionen begärs vidare etttillkännagivande om sektorsöverskridande folkhälsoarbete (yrkande 6). För attfolkhälsoarbetet skall lyckas krävs enligt motionärerna att det sker på ett mergenomgripande sektorsöverskridande sätt och i samarbete med lokala drivkrafter.Alla beslutsnivåer måste vara beredda att göra insatser för att klarläggariskfaktorer och att ta ansvar för att förbättra miljön inom sina respektiveområden. Det lokala arbetet är centralt för att förebygga ohälsa. Individer,föreningar, bostadsföretag, kommuner och landsting har alla möjlighet attpåverka och förbättra den lokala miljön, anförs det. Motionärerna yrkar ävenett tillkännagivande av vad i motionen anförts om en nationell strategi för ettarbete kring folkhälsofrågorna (yrkande 7). Motionärerna anser att det behövsmer systematiska åtgärder från statens sida för att folkhälsoarbetet skall fågenomslag och hänvisar till arbetet med att minska tuberkulosen och Agenda 21-arbetet. Enligt motionärerna måste den nationella nivån utforma liknandestrategier i folkhälsoarbetet, innehållande en nationell strategi sominnefattar mål för kommunalt genomförande samt en tidsplan. I motionen begärsvidare ett tillkännagivande av vad i motionen anförts om kommunalafolkhälsorapporter (yrkande 8). Motionärerna anser att varje kommun med jämnamellanrum bör göra en folkhälsorapport över hälsosituationen bland invånarna ikommunen. Detta skulle underlätta bedömningar för kommande politiska beslut fören bättre folkhälsa, anförs det. Enligt motionärerna bör regeringen föra samtalmed om insatser på nivå. Slutligen yrkas att riksdagensom sin mening skall ge regeringen till känna vad i motionen anförts omhälsokonsekvensanalyser (yrkande 10). Motionärerna anser att metoder förhälsokonsekvensanalyser bör utvecklas. Innan ett viktigt beslut fattas börenligt motionärerna en omfattande analys göras av vad det kan få för betydelseför hälsoutvecklingen, motsvarande vad som förekommer inom miljöarbetet.I motion So285 av m.fl. (v) yrkas att regeringen skall ges tillkänna vad i motionen anförts om det förebyggande arbetet i vården (yrkande 4).Enligt motionärerna bör folkhälsoarbetet prioriteras och följande områdenutvecklas: områdesbaserad bevakning av ohälsa där man följer hälsotillståndetinom olika befolkningsgrupper och slår larm när sjukdomar och skador som harsamband med yttre faktorer ökar, arbete i syfte att kartlägga riskmiljöer(exempelvis hälsofarliga arbetsplatser och lokaler, luftföroreningar, skadligtbuller), målinriktade insatser i syfte att förebygga stora folksjukdomar somt.ex. cancer, allergier och diabetes, aktiv hälsoupplysning genom pedagogiskametoder som når även socialt utsatta grupper, politiska åtgärder för attgarantera allas rätt till hälsa, arbete och försörjning (t.ex. genom att minskaarbetslösheten) samt politiska åtgärder på central nivå. Socialministernsansvarsområde är så vittomfattande att folkhälsofrågorna knappast kan gesprioritet. Motionärerna frågar därför om det inte är dags att tillsätta enfolkhälsominister med en liten stab av folkhälsovetenskapligt kompetentarådgivare kring sig. Den största fördelen med ett sådant system är att mandärigenom skulle föra in kunskaper i regeringen om hur olika åtgärder påverkarfolkhälsan. görs enligt motionärerna inga analyser ochkonsekvensbeskrivningar. Motionärerna anser vidare att det mot bakgrund avgenomförda nedskärningar, vars konsekvenser för olika grupper det saknasforskning om, är hög tid att påbörja arbetet med en samhällsanalys överlevnadsförhållandena i Sverige.I motion So345 av m.fl. (fp) begärs ett tillkännagivande avvad i motionen anförts om åtgärder för att förbättra folkhälsoarbetet i skolan(yrkande 10). Det är enligt motionärerna viktigt att skolans folkhälsoarbeteutformas utifrån den enskilda skolans behov och intressen och i nära samverkanmed andra sektorer i samhället och med ideella organisationer. Motionärernaanser att hälsofostran (undervisning om sex- och samlevnad, kost, motion, lekoch idrott samt ) måste få ett tydligare och större utrymme på skolschemat.Enligt motionärerna måste vidare fler insatser göras för en bättre skolmiljö,t.ex. införande av en löpande rapportering av skador och psykosocial ohälsabland eleverna. Varje skola bör utarbeta ett hälsoprogram med målsättning attskapa en bra arbetsmiljö för barn och lärare, anförs det. Motionärerna yrkarvidare att regeringen skall ges till känna vad i motionen anförts omsocialtjänsten, apoteken och folkhälsoarbetet (yrkande 12). ochapoteken har enligt motionärerna möjlighet att förstärka hälso- och sjukvårdensinsatser på folkhälsoområdet. Förmågan hos att fånga upp, förståoch se tidiga varningssignaler behöver emellertid utvecklas och ämnet bör tasupp i både grund- och vidareutbildning av personalen. Apotekens möjlighet attförmedla kunskap om hur man kan förebygga olika hälsoproblem bör enligtmotionärerna utnyttjas i större omfattning och utvecklas vidare. I motionenbegärs även ett tillkännagivande av vad i motionen anförts om primärvårdens,kommunernas och frivilligorganisationernas roll i folkhälsoarbetet (yrkande13). Hälso- och sjukvården har ett lagstadgat ansvar för folkhälsoarbetet.Kommunernas arbete på området inriktas främst på allergi, droger och miljö. av kommunerna har arbetat för att minska hälsoskillnaderna mellan olikagrupper och drygt hälften har inrättat någon form av hälsoråd. Motionärernaanser att denna utveckling bör fortsätta i nära samarbete med landstingen.Skolhälsovården har enligt motionärerna viktiga uppgifter. Neddragningen avskolhälsovårdens resurser måste hejdas och eleverna ges tillgång även tillpsykolog och kurator. Enligt motionärerna gör vidare de ideellaorganisationerna ovärderliga insatser i folkhälsoarbetet. Det bör utredas hurorganisationsstödet till dessa bäst bör utformas och dimensioneras för att nåhögsta möjliga kostnadseffektivitet, anförs det.I motion So308 av m.fl. (mp) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om principen?förorenaren betalar? (yrkande 4). Enligt motionärerna uppkommer kostnadernainom hälso- och sjukvården till betydande del av trafikolyckor,miljöstörningar, missbruk av alkohol och tobaksanvändning. Motionärerna anseratt skatter och avgifter på dessa verksamheter och varor åtminstone skallbekosta de samhällsekonomiska kostnader som de direkt eller indirekt orsakar.En höjning av skatten på dessa områden innebär bl.a. att hälso- ochmiljöfarliga verksamheter och varor blir dyrare och därmed sannolikt mindrevanliga, anförs det. Enligt motionärerna medför detta lägrevårdkostnader för samhället och en betydande folkhälsovinst för medborgarna. Isamma motion begärs ett tillkännagivande av vad i motionen anförts om vikten avatt alla framtida nedskärningar av folkhälsoanslag skall åtföljas avkonsekvensbeskrivningar (yrkande 15). Enligt motionärerna präglasfolkhälsoarbetet på övergripande nivå av trender. För att undvika att fokusplötsligt flyttas från en arena till en annan önskar motionärerna att allaeventuella nedskärningar av övergripande folkhälsoanslag skall följas åt avkonsekvensbeskrivningar av vad som inte kommer att göras. I motionen yrkasvidare att hos regeringen begär en utredning om hur enförsöksverksamhet med att samordna det lokala folkhälsoarbetet skall kunnadelfinansieras med statliga projektmedel (yrkande 17). Inför 2000-talet är detenligt motionärerna en angelägen uppgift att försöka utveckla ett närasamarbete mellan primärvården, Agenda 21-arbetet och övrigt lokaltfolkhälsoarbete, exempelvis genom de folkbildande organisationerna.Motionärerna anser att regeringen bör få i uppgift att utreda hur man iprojektform från statens sida skall kunna initiera, förankra och genomföra ensådan lokal försöksverksamhet. Motionärerna begär även ett tillkännagivande avvad i motionen anförts om försiktighetsprincipen (yrkande 20). Om något på godagrunder bedöms eller misstänks vara hälsostörande skall detta undvikas, även omnågon fullständig vetenskaplig bevisning om störningen inte kan presteras.Förebyggande folkhälsoarbeteI motion So326 av () yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om betydelsen av etthälsoperspektiv och förebyggande insatser i sjukvården (yrkande 1). Motionärenpåpekar att förebyggande insatser och ett hälsoperspektiv ofta saknas idiskussionerna om sjukvårdens framtida inriktning. Fokus behöver flyttas frånsjukdom till hälsa och rehabilitering och från en viss sjukdom till person. Urett sjukdomsperspektiv letar man efter enkla lösningar medan ett hälsoper-spektiv handlar om anpassning, utveckling och långsiktighet. Den enskildamänniskans handlingar och ansvar för sin egen hälsa sätts i centrum. I motionenbegärs vidare ett tillkännagivande av vad i motionen anförts om förebyggandeinsatser och betydelsen av ökad utbildning av alla som arbetar i sjukvården(yrkande 2). Motionären anför att läkare visserligen är medvetna ompreventionens och livsstilens betydelse för hälsan men att de har en mycketbegränsad tilltro till sjukdomsförebyggande insatser. Dagens läkarutbildningägnar inte många timmar åt prevention. Enligt motionären borde alla som arbetarinom sjukvården få ökade kunskaper på området.I motion So302 av m.fl. (kd) begärs tillkännagivanden av vad imotionen anförts dels om långsiktighet i det förebyggande arbetet (yrkande 2),dels om att såväl primär- som sekundärprevention blir naturliga delar i vården(yrkande 10). Enligt motionärerna måste både den akuta vården och detförebyggande arbetet prioriteras. Genom att bl.a. påverka sådana förhållandensom sociala villkor, arbetsmiljö och levnadsvanor kan även mindre gynnadegruppers hälsa främjas. Ofta tar det dock från det att människorutsätts för olika risker, exempelvis arbetslöshet, till dess konsekvenserna förfolkhälsan kan mätas. Enligt motionärerna är det därför angeläget att arbetalångsiktigt och målmedvetet. Uppföljande kontroller är viktiga såväl när detgäller kvalitetsaspekter som vilka insatser som verkligen förbättrar hälsan.Detta gäller både det förebyggande arbetet primärt och de förebyggande insatsersom sker i syfte att minska återfall hos personer som redan drabbats(sekundärprevention).I motion So319 av och () begärs ett tillkännagivandeav vad i motionen anförts om ökade kunskaper om livsstilens betydelse förhälsan (yrkande 4). Enligt motionärerna måste förebyggande hälsovård ochutbildning om livsstilens betydelse för hälsan byggas ut. De mänskligavinsterna av ett sådant arbete är mycket stora, anförs det.I motion So340 av m.fl. (mp) begärs ett tillkännagivande avvad i motionen anförts om vikten av att ett hälsoekologiskt synsätt genomsyrarden livsstilsforskning som framöver initieras (yrkande 1). Motionärerna villatt tyngdpunkten skall förskjutas från dagens traditionella skolmedicinskabehandling av människor som redan hunnit bli sjuka till en medveten förändringav livsstil och miljö. Alternativmedicinsk forskning och alternativmedicinskabehandlingsformer bör i detta sammanhang kunna bli en sammanbindande länk,anförs det.Skillnader i hälsaI motion So285 av m.fl. (v) yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att hälsan är en klass- ochkönsfråga (yrkande 2). Enligt motionärerna är de växande klyftorna mellan olikagrupper av människor ett stort folkhälsoproblem. Ohälsan följer ettklassmönster. Dödligheten bland industriarbetare är mycket större än blandakademiker och än högre för de utslagna arbetslösa. Hälsan har enligtmotionärerna också ett könsperspektiv. Vissa sjukdomar drabbar kvinnor mer änmän och tvärtom. Hälsa och sjukdomstillstånd mäts enligt manlig norm, ochkvinnors hälsoproblem uppmärksammas inte tillräckligt. Enligt motionärernavisar undersökningar att kvinnors hälsa är sämre än medan detbland männen inte finns några sådana förändringar. Det kanske mest allvarliga,menar motionärerna, är att de sociala klyftorna förs vidare till nästageneration genom att barn och ungdomar nekas en bra uppväxt och en godutbildning. Kampen för en bättre folkhälsa är en ideologisk kamp och ettgemensamt ansvar, anförs det.I motion So302 av m.fl. (kd) begärs ett tillkännagivande avvad i motionen anförts om utsatta grupper (yrkande 1). Enligt SocialstyrelsensFolkhälsorapport har hälsan förbättrats för flertalet svenskar, dock inteför alla grupper i samhället. Barns och ungdomars levnadsvanor har förändrats inegativ riktning. Skillnader förekommer mellan män och kvinnor, olika socialagrupper och mellan regioner. Enligt motionärerna är det viktigt att ta hänsyntill dessa signaler i folkhälsoarbetet. Motionärerna menar att hälsopolitiskhänsyn måste tas i all samhällsplanering och att kunskap är ett nyckelord.Bakgrund och tidigare behandlingUtskottet behandlade senast olika folkhälsofrågor i betänkande 1997/98: SoU2Vissa hälso- och sjukvårdsfrågor (s. 16 f.). På s. 22-28 i betänkandet ges enbred bakgrundsbeskrivning, vartill hänvisas. Utskottet vidhöll sin uppfattningatt folkhälsoarbetet bör intensifieras och inriktas mot de mest utsattagrupperna. Utskottet uttryckte ånyo sin oro över uppgifterna om de ökandeskillnaderna i hälsa mellan olika grupper i samhället samt vidhöll vikten avatt uppgifterna följs upp och analyseras av sjukvårdshuvudmännen och ansvarigastatliga myndigheter. Utskottet konstaterade att inställningen i vissa motioneri stort överensstämde med den samlade bedömningen i Folkhälsorapporten samt attmotionsyrkanden om olika folkhälsofrågor och förebyggande insatser rymdes inomdirektiven för den parlamentariska folkhälsomål.Vidare pågick arbete inom olika statliga kommittéer. Utskottet utgick från attregeringen noga följer utvecklingen och initierar de insatser som krävs för attutjämna de sociala skillnaderna i hälsa. Utskottet ansåg inte att det behövdesnågot initiativ från sida och avstyrkte samtliga motioner. Riksdagenföljde utskottet.Motionsyrkanden om att belägga alkoholdrycker, teknisk sprit och tobak medsärskilda avgifter eller skatter i syfte att bekosta förebyggande insatser ocholika hälso- och sjukvårdsverksamheter har varit föremål för riksdagensbehandling vid ett flertal tillfällen.