bet · GK01KU22 · 1997-05-21 00:00:00 — Ett röjande av sådana uppgifter som omfattas avsekretesslagens bestämmelser omfattas av tystnadsplikten i revisorslagen, somi princip går längre än så.När det gäller meddelarfriheten är denna tillförsäkrad offentliganställda påett annat sätt än andra. För offentliganställda gäller att det inte finnsutrymme för avtalade tystnadsplikter, vilket gör att meddelarfriheten härgäller fullt ut. Däremot anses att det inte finns något motsvarande hinder iprivata anställningsförhållanden. Det anses att meddelarfriheten får vika närtystnadsplikt föreskrivs i anställningsavtal o.dyl. Detta innebär att enprivatanställd revisor - i den mån han inte kan betraktas som uppdragstagareenligt 1 kap. 6 § sekretesslagen - kan drabbas av arbetsrättsliga sanktionereller skadestånd om han eller hon åtagit sig en tystnadsplikt och lämnaruppgift till massmedierna.Sammanfattningsvis kan sägas att tystnadsplikten för privata revisorer ärsträngare än den som gäller för offentliganställda tjänstemän och attmeddelarfriheten för dessa revisorer kan vara begränsad på ett sätt som detinte finns utrymme för i ett offentligt anställningsförhållande.Revisionsutredningens förslag innebär ett stort mått av självständighet frånrevisionsbyråns sida. Revisionsbyrån skall avrapportera sitt uppdrag tillRiksdagens revisorer i form av en granskningsrapport. Fråga uppkommer då omsekretesskyddade uppgifter skulle kunna röjas genom att revisionsberättelsenoch granskningsrapporten blir allmänna handlingar när de kommer in tillRiksdagen revisorer från en revisionsbyrå. Utgångspunkten är därvid 1 kap. 6 §sekretesslagen. Enligt denna paragraf gäller förbud att röja eller utnyttjasekretessbelagd uppgift för myndighet där uppgiften är sekretessbelagd samtför person som på grund av anställning eller uppdrag hos myndigheten på grundav tjänsteplikt eller på annan liknande grund för det allmännas räkning deltari myndighetens verksamhet och därvid har fått kännedom om uppgiften.Dessa bestämmelser har tidigare åberopats för att betraktagranskningsrapporter som kommit in från anlitade revisionsbyråer somarbetsmaterial och inte allmänna handlingar. Det har i avtal mellan statligtrevisionsorgan och privat revisionsbyrå om biträde vid revision hänvisats till1 kap. 6 § sekretesslagen och angetts att den personal som revisionsbyrånanlitar för uppdraget därigenom omfattas av bestämmelserna i sekretesslagen.Revisionsbyrån har därvid förbundit sig att göra de medarbetare somsysselsätts med uppdrag uppmärksamma på gällande bestämmelser om sekretess.Ett sådant synsätt har dock när det gäller fristående konsulter med ettsjälvständigt uppdrag inte godtagits i domstol. Regeringsrätten har i ettavgörande (RÅ 1987 ref. 1) underkänt ståndpunkten när RRV anlitade ettkonsultbolag som granskade en viss verksamhet hos en statlig myndighet, trotsatt det uppenbarligen förelåg ett visst samarbete mellan uppdragsgivare ochuppdragstagare under arbetets gång. Regeringsrätten underströk att bolagetsuppdrag avsåg en självständig på dess särskilda sakkunskap grundad analys avvissa problem. Enligt Regeringsrätten var 1 kap. 6 § sekretesslagen intetillämplig. I stället ansågs konsulternas rapport vara en inkommen handlinghos RRV och därmed allmän. har Kammarrätten i kommit tillsamma slutsats beträffande fristående konsultföretag som för RRV:s räkninggranskade JAS 39 . Enligt kammarrätten visade utredningen inteannat än att konsultföretagen arbetade självständigt utan insyn ellermedverkan från RRV:s sida fram till dess slutredovisningarna lämnats och attRRV inte kunnat påverka utformningen av dem. Med hänsyn bl.a. till detta fickkonsultföretagen anses ha intagit en så fristående ställning i förhållandetill RRV att redovisningarna inte var att betrakta som framställda inom verketutan såsom till verket inkomna handlingar. Redovisningarna var därmed allmännahandlingar och skulle lämnas ut i den mån hinder enligt sekretesslagen inteförelåg (mål nr 1579-1996 och 2472-1996). Domskälen i de båda fallen ger vidhanden att uppdragstagarens expertfunktion och graden av självständighet vägsin i bedömningen av om uppdraget ligger inom ramen för 1 kap. 6 §sekretesslagen.Utskottets bedömningUtskottet delar bedömning att det är angeläget att frågan omtystnadsplikt och sekretess noga vägs in i bedömningarna när det gäller fråganom användning av privata revisionsbyråer vid extern revision avRegeringskansliet. Utskottet har dock funnit att regelsystemet på området intebehöver utgöra ett hinder för att anlita revisionsbyråer för extern revisionav . En privatanställd revisor omfattas liksomoffentliganställda direkt av ett straffrättsligt tystnadspliktsansvar. Vidaregäller att det endast i sällsynta undantagsfall torde vara nödvändigt för denanlitade revisorn att i en skriftlig redovisning direkt ta upp frånsekretessynpunkt känsliga uppgifter. Ett uppdrag från revisorertill en revisionsbyrå kan ges med beaktande av hur reglerna i 1 kap. 6 §sekretesslagen har tolkats av domstolarna och med hänsyn till reglerna omöverföring av sekretess. En bedömning i detta avseende kan t.ex. gälla fråganom den anlitade revisorn bör ges en ställning som osjälvständigt biträde ellerom känsliga uppgifter behöver hanteras särskilt av anställda vid på sekretessområdet ger emellertid anledning till en annanutformning av riktlinjerna för den externa revisionen eftersom dessa utgårfrån att revisionsbyrån skall ha en självständig ställning. Utskottet tarunder rubriken nedan upp denna fråga.Ansvaret för revisionsplanRevisionsutredningens förslagUtredningen föreslår en bestämmelse som föreskriver att det ankommer pårevisionsansvarig i att efter samråd med Riksdagensrevisorer utarbeta revisionsplan.RemissyttrandenaRRV anser att det tydligare bör framgå att det är internrevisionsansvarig iRegeringskansliet som har att utarbeta revisionsplan. Hur fastställandet avrevisionsplanen skall ske bör också framgå av nämnda paragraf.FAR anser att den anlitade revisionsbyrån måste delta i framtagandet avrevisionsplanen för att granskningen skall kunna ske i enlighet med godrevisionssed. FAR anser vidare att det bör finnas en bestämmelse omfastställande av revisionsplanen. Principiellt bör en revisionsplanfastställas av ett överordnat organ. FAR:s ståndpunkt är att revisionsplanenbör fastställas av revisorer tillsammans med internrevisionen.Regeringskansliets förvaltningskontor anser att bestämmelsen om utarbetandeav revisionsplan bör utgå. God revisionssed föreskriver samråd mellan internoch extern revision. Föreskrifter för internrevisionen finns redan iinstruktionen (1996:1515) för . Den externa revisionen måstearbeta efter en egen revisionsplan, oberoende av den interna revisionen.Utskottets bedömningDen föreslagna bestämmelsen om revisionsplan avser plan för den internarevisionen. Enligt förordningen med instruktionen för skallchefen för besluta om revisionsplan. RRV:s och FAR:ssynpunkter i fråga om reglering av frågan om beslutsfattare är såledestillgodosedda.I förordningen om internrevision vid statliga myndigheter m.fl. sägs attsamråd med RRV skall ske innan beslut fattas om revisionsplan. I lagen omrevision av riksdagsförvaltningen föreskrivs att det ankommer på chefen förRiksbankens revisionsenhet respektive revisionsansvarig för RiksbankensJubileumsfond att efter samråd med revisorer utarbetarevisionsplan. Någon motsvarighet när det gäller krav på samråd finns inte iinstruktionen för . För att uppnå parallellitet med vad somgäller vid andra statliga myndigheter kan det vara lämpligt att - somutredningen föreslagit - en bestämmelse om samråd i stället finns i den nuföreslagna lagen. Det kan emellertid finnas anledning att i likhet med vad somgäller enligt förordningen om intern revision vid statliga myndigheter m.fl.föreskriva om samråd utan att ange vem som skall samråda och utan att knytasamrådet till utarbetandet av planen. Utskottet föreslår mot denna bakgrund ennågot förändrad lydelse av lagförslagets 3 § . Utskottet vill understryka detangelägna i att samrådet sker på ett så tidigt stadium att Riksdagensrevisorer har en reell möjlighet att påverka innehållet.Utskottet delar inte FAR:s ståndpunkt att det behövs en bestämmelse om att denanlitade revisionsbyrån måste vara med i samrådet. Det ankommer på Riksdagensrevisorer att bestämma om biträdets uppgifter.Begreppet rättvisandeRevisionsutredningens förslagUtredningens lagförslag innehåller en bestämmelse om att revisorerskall granska årsredovisning och underliggande redovisningi syfte att bedöma om räkenskaperna är rättvisande.RemissyttrandeFAR anser att det behövs ett klarläggande huruvida detta skall tolkas som attgranskningen skall gälla om årsredovisningen ger en rättvisande bild avverksamheten. I så fall kan revisionen inte enbart riktas motredovisningsrevision utan också innebära granskning av verksamheten.Utskottets bedömningDen aktuella bestämmelsen har en motsvarighet i 2 § 2. förordningen (1988:80)med instruktion för där det bl.a. anges att verket skallgranska myndigheternas årsredovisning och underliggande redovisning i syfteatt bedöma om redovisningen är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande. AvFAR:s rekommendationer framgår att en rättvisande redovisning innebär attinformationen är tillförlitlig, jämförbar och riktig. En rättvisanderedovisning innebär enligt utskottets mening att årsredovisningenssiffermässiga innehåll överensstämmer med räkenskaperna och att informationenär tillförlitlig, jämförbar och riktig.Begreppet administrativ praxisRevisionsutredningens förslagUtredningen konstaterar visserligen att granskningen av regeringensadministrativa praxis enligt bl.a. instruktionen för revisorer ärförbehållen , men också att den nya uppgift som föreslåsankomma på revisorer inte är oförenlig med detta. Någon närmareanalys av vad som kan anses ligga inom ramen för begreppet har inte gjorts ipromemorian. Utredningen har emellertid hänvisat till sitt fortsatta arbetesom för med sig en översyn av instruktionen.RemissyttrandeFAR anser att det bör klargöras vad som menas med begreppet regeringensadministrativa praxis, för att granskningsinriktningen inte skall vara osäkeroch för att minimera riskerna för oklarheter i ansvarsfördelningen mellan KUoch revisorer.Utskottets bedömningUtskottet har ingen annan uppfattning än FAR när det gäller svårigheterna iavgränsningen av begreppet administrativ praxis. Frågan utreds emellertid förnärvarande inom ramen för arbete. Enligt utskottetsmening är det inte nödvändigt att nu avvakta resultatet av detta arbete.Granskningen av den interna kontrollenRemissyttrandenFAR framhåller att den externa granskningen bör omfatta granskning av deninterna kontrollen samt att granskningen skall ske i första hand i enlighetmed god revisionssed medan iakttagandet av de särskilda bestämmelser somgäller för verksamheten endast skall utgöra ett komplement.Utskottets bedömningEnligt både förordningen om intern revision vid statliga myndigheter m.m. ochinstruktionen för skall internrevisionen själv granska hurden interna kontrollen fungerar. I anges att denexterna revisorn vid planeringen av sin granskning skall bedöma i vilkenutsträckning han eller hon kan förlita sig på arbete som utförs avinternrevisionen. Utredningsförslaget innebär att den interna revisionsplanenskall utarbetas i samråd med revisorer. Också i det sammanhangetuppmärksammas den interna kontrollen. Utskottet anser inte att det behövs endirekt bestämmelse om att den externa granskningen skall omfatta den internakontrollen. Utskottet delar inte heller FAR:s bedömning att iakttagandet av desärskilda bestämmelserna för verksamhet endast skall utgöra ett komplementtill iakttagandet av god revisionssed.Riktlinjer för extern revision av RegeringskanslietUtskottet anser sammanfattningsvis när det gäller den externa revisionen avRegeringskansliet - bortsett från vad som tas upp i utskottets lagförslag -att följande riktlinjer bör gälla:Utgångspunkten är att skall bli föremål för externrevision av revisorer och att granskningen skall kunna ske medhjälp av auktoriserad revisor vid revisionsbyrå efter sedvanligtupphandlingsförfarande. bör lämna sin årsredovisning tillRiksdagens revisorer som den lämnas till regeringen. Externrevisornges reell möjlighet att påverka innehållet i den interna revisionsplanen.Externgranskningen resulterar i en revisionsberättelse som beslutas avRiksdagens revisorer. Revisionsberättelsen samt protokollsutdrag över beslutetoch revisionsrapport överlämnas till regeringen. Information om vilka åtgärdersom revisionsberättelsen föranleder bör ges i budgetpropositionen i likhet med annan återrapportering av denna karaktär.KostnadernaUtredningen har beräknat kostnaderna för externrevisionen av Regeringskansliettill mellan en halv och . Denna bedömning har ifrågasatts avRegeringskansliet och FAR, medan revisorer ser det som en rimliguppskattning.Riksdagens revisorer avser att genomföra en upphandling av den aktuellatjänsten. Först sedan detta gjorts kan klart bedömas vilka utökade kostnadersom den nya revisionsuppgiften kommer att innebära för revisorer.Som utredningen anfört kan det bli nödvändigt att senare anvisa medel påtilläggsbudget eller i vart fall i höstens budget för . beträffande beredningen av ärendetatt avslår motion 1996/97:K38,2. beträffande revisionens avslutandeatt med anledning av skrivelsen och med avslag på motionerna1996/97:K36 och 1996/97:K37 beslutar att i utredningens förslag till lagom revision av skall införas en ny paragraf, 4 §, med ibilaga som utskottets förslag betecknade lydelse,res. (v, mp)3. beträffande revisionsplanatt antar 3 § utredningens förslag till lag om revision avRegeringskansliet med den ändringen att paragrafen erhåller den i bilagansom Utskottets förslag betecknade lydelsen,4. beträffande förslag till lag om revision av iövrigtatt med anledning av skrivelsen antar utredningens lagförslag iden mån det inte omfattas av vad utskottet hemställt ovan med denändringen att tidpunkten för ikraftträdandet bestäms till den 1 juli1997,5. beträffande riktlinjer för extern revision av Regeringskanslietatt med anledning av skrivelsen godkänner och som sin mening gerRiksdagens revisorer och regeringen till känna vad utskottet anfört.Stockholm den 21 maj 1997På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (),(), (), Axel (), (), (m), (), (),(), (), (), (), PeterEriksson (mp), (), och . Revisionens avslutandeKenneth () och () anserdels att utskottets bedömning på s. 9 bort ha följande lydelse:Utskottet anser visserligen att mycket talar för att en så räkenskapsinriktadgranskning som det här är fråga om avslutas hos revisorer, särskiltsom det inte kan vara fråga om att i detta sammanhang ta ställning tillbeviljande av ansvarsfrihet för chefen för . mening kan det dock inte bortses från att det här är fråga om enviktig demokratisk kontrollfunktion och att denna funktion bäst fylls genomatt ges möjlighet att efter sedvanlig riksdagsbehandling taställning till resultatet av revisionen. En sådan ordning skulle också somSvea hovrätt förordat ge en funktion vid den externakontrollen av vilket kan innebära ett komplement tillutskottets granskningsverksamhet. Utskottet anser mot denna bakgrund attövervägande skäl talar för att revisionen inte avslutas hos Riksdagensrevisorer utan redovisas för i form aven redogörelse. Utskottet föreslår att bestämmelser om detta förs in i en lagom revision av . Motionsyrkandena K36 och K37 tillstyrkssåledes.dels att hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande revisionens avslutandeatt med bifall till motionerna 1996/97:K36 och 1996/97:K37 och medanledning av skrivelsen beslutar att i utredningens förslag till lag omrevision av skall införas en ny paragraf, 4 §, medföljande lydelse:4 §Riksdagens revisorer skall avge berättelse till riksdagenöver revisionen av Regeringskansliet.Berättelsen skall belysa omfattningen och inriktningen av revisorernasgranskning.Förslag till lag om revision av RegeringskanslietHärigenom föreskrivs följande.-------------------------------------------------------| | ||Utredningens förslag |Utskottets förslag |--------------------------------------------------------| || 1||§ || ||revisorer skall utföra revision av ||. || || 2||§ || ||revisorer skall granska ||årsredovisning och underliggande redovisning i syfte||att bedöma om räkenskaperna är rättvisande. || Granskningen skall ske i enlighet med god||revisionssed samt med iakttagande av de särskilda||bestämmelser som kan gälla för verksamheten. |-------------------------------------------------------| | ||3 § | || |||Det ankommer på |fattar beslut om||revisionsansvarig i |revisionsplan för||att |internrevisionen skall||efter samråd med |samråd med ||revisorer |revisorer ske. ||utarbeta revisionsplan. | |-------------------------------------------------------| | ||4 § |revisorer skall|| |varje|| |år till regeringen lämna|| |revisionsberättelse över|| |granskningen av|| ||| |årsredovisning. |-------------------------------------------------------| | || | ||Denna lag träder i kraft |Denna lag träder i kraft||och skall |och skall||tillämpas i fråga om |tillämpas i fråga om||räkenskapsår |räkenskapsår .|---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------