bet · GL01SfU1 · 1997-12-02 00:00:00 — Vidare bör beräkningsgrunden för SGI utgöras avsnittinkomsten , och även skattepliktiga förmåner samtsemesterersättning bör ingå i beräkningsgrunden, Sf291 yrkande 4 (delvis) avRose-Marie Frebran m.lf. (kd). I motion Sf224 yrkande 10 av m.fl.(kd) begärs beslut om införande av ett vårdnadsbidrag som kan användas för attbetala barnomsorg eller för att möjliggöra för någon av föräldrarna att stannahemma. Ett sådant bidrag skapar valfrihet, ökad flexibilitet och ökad rättvisamellan olika barnfamiljer. Vårdnadsbidraget skall vara beskattningsbart ochavdragsgillt för styrkta kostnader upp till bidragsbeloppet. Alla föräldrarskall vara berättigade till ett vårdnadsbidrag på av basbeloppet per månadoch barn som fyllt ett men inte tre år.UtskottetModeraterna, begär attriksdagen anvisar ett lägre belopp än vad regeringen föreslagit medanVänsterpartiet begär att anvisar ett högre belopp. Partiernaredovisar också förslag till ändringar i fråga om anslagets användning.Utskottet konstaterar att i princip samtliga frågor som tas upp i motionernatidigare åtminstone behandlats av riksdagen.Utskottet tar först upp frågan om ersättningsnivån i föräldraförsäkringen.Riksdagen har som framgått ovan efter förslag från regeringen beslutat om enhöjning av ersättningsnivån i bl.a. föräldraförsäkringen till fr.o.m. den1 . I samband med beredningen av förslaget anförde utskottet attsänkningen av ersättningsnivån till fr.o.m. ingick idet s.k. saneringsprogrammet, dvs. som ett led i strävandena att sanera statensfinanser. Utskottet ansåg att åtgärden när den genomfördes var nödvändig pågrund av den ekonomiska situation som landet då befann sig i. Enligt utskottetsmening borde emellertid en rimlig ersättningsnivå inte understiga avförmånsgrundande inkomst. Utskottet vidhåller denna inställning. Utskottet serdock inga möjligheter att genomföra ytterligare förbättringarinom föräldraförsäkringen.Vad därefter gäller frågan om ett system som bygger på principen om ett s.k.brutet tak och med dess begränsade ersättning på inkomstdelar över 4,2basbelopp har utskottet ovan under utgiftsområde 10 samt vid flera tidigaretillfällen, senast i det ovan nämnda betänkandet 1996/97:SfU12, avstyrkt sådanayrkanden med hänvisning till att inkomstbortfallsprincipen bör vara vägledandei försäkringssystemen och att ett införande av ett brutet tak skulle bryta motdenna princip. Utskottet vidhåller denna uppfattning.Även frågan om att beräkna sjukpenninggrundande inkomst dels på ettgenomsnitt av de senaste 24 månadernas inkomster, dels med tillägg försemesterersättning och skattepliktiga förmåner har behandlats ovan underutgiftsområde 10. Utskottet har där avvisat sådana förslag och utskottet finnerinte skäl att inta annan ståndpunkt såvitt avser föräldraförsäkringen.Utskottet har också under nämnda utgiftsområde avstyrkt ett motionsyrkande omextra anslag till försäkringskassornas administration. Utskottet vill i dettasammanhang också hänvisa till proposition 1996/97:121 Systembrister ochmissbruk inom socialförsäkringssystemen. I propositionen föreslogs ett antalolika åtgärder avsedda att förbättra försäkringskassornas utrednings- ochkontrollmöjligheter i försäkrings- och bidragsärenden. Utskottet tillstyrkteförslagen och detta blev också beslut (bet. 1996/97:SfU10, rskr.1996/97:231).Frågor om vårdnadsbidrag har tidigare behandlats av utskottet, senast ibetänkande 1996/97:SfU1. Utskottet har därvid hänvisat till att i proposition1994/95:61 föreslogs att lagen om vårdnadsbidrag skulle upphöra att gälla vidutgången av . tillstyrkte förslaget och anförde därvidbl.a. att införandet av ett vårdnadsbidrag var ett steg i fel riktning urjämställdhetssynpunkt.Socialförsäkringsutskottet anser att det saknas anledning att frångå tidigareuppfattning, och varken vårdnadsbidrag eller avdrag för styrktabarnomsorgskostnader därför bör införas.Slutligen tar utskottet upp motionsförslaget om samordning mellansjukförsäkringen och havandeskapspenningen. Genomförande av ett sådant förslagskulle innebära att gravida kvinnor som av olika anledningar inte kan utförasina arbetsuppgifter skulle kunna komma att missgynnas i förhållande till andragravida kvinnor. Eftersom arbetsförmågan i dessa fall inte kan anses nedsatt pågrund av sjukdom är de inte berättigade till sjukpenning. De skulle sålundavara hänvisade till att använda sig av möjligheten att vara lediga medföräldrapenning. Utskottet kan inte ställa sig bakom förslaget.Utskottet har inget att erinra vare sig mot regeringens förslag tillmedelsanvisning eller mot den föreslagna lagändringen.Utskottets samlade överväganden och ställningstaganden som rör utgiftsområde12 redovisas nedan under rubriken ställningstagande.A 3 UnderhållsstödGällande ordningUnderhållsstödet ersatte fr.o.m. bidragsförskottssystemet (inkl.det förlängda bidragsförskottet) och det särskilda bidraget till vissaadoptivbarn. Underhållsstöd lämnas med högst och barn. Fördet underhållsstöd som lämnas till barnet skall den förälder som inte bortillsammans med barnet vara återbetalningsskyldig gentemot staten.Återbetalningsskyldigheten är utformad som en viss procent av denåterbetalningsskyldiges årliga bruttoinkomst efter ett grundavdrag på 24 000kr. Procentsatsen för fastställande av återbetalningsbelopp är för ett barn , för två barn för varje barn och för tre barn per barn. Den totalaprocentsatsen ökar för varje ytterligare barn utöver tre.Återbetalningsskyldigheten skall omprövas och fastställas utifrånsenast tillgängliga taxering efter grundavdraget på årsinkomsten med 24 000 kr.PropositionenRegeringen har i budgetpropositionen föreslagit att till anslaget A 3Underhållsstöd anvisar ett ramanslag på 2 125 661 000 kr.I propositionen framhålls att utgiftsutvecklingen för underhållsstödet ärberoende av en mängd faktorer. De viktigaste är de återbetalningsskyldigasinkomstutveckling, de återbetalningsskyldigas totala antal barn och antaletseparationer. Styrande för utgiftsutvecklingen är vidare underhållsstödetsnivå, storleken på de procentsatser som bestämmer återbetalningsskyldighetensamt storleken på det grundavdrag på inkomsten som får göras innanåterbetalningsskyldigheten beräknas. RFV menar att det inte är möjligt att fåen klar bild av anslagsbelastningen förrän man kan se hur stor del avanståndsbeloppen som kommer att betalas in och vilka ränteintäkter de ger, hurkravverksamheten i såväl det gamla som det nya systemet fungerar och i vilkenomfattning det sker beteendeförändringar i utnyttjandet av systemet.Vidare anförs i propositionen att fanns det totalt 187 251personer, varav ca 22 300 kvinnor, med fastställda återbetalningsbelopp enligtlagen om underhållsstöd. Av antalet ärenden var 15 432 utlandsärenden. Vidareuppges att av det totala antalet ärenden var 16 064 utfyllnadsärenden. Totalthar av de bidragsskyldiga fått en minskad månadsdebitering med detnya systemet. har en oförändrad debitering och har fått enökad debitering. Av dessa har fått en ökning på mer än 1 000 kronori månaden. hade 14 975 av de bidragsskyldiga beviljats anstånd ochanståndsbeloppen motsvarar av den totala debiteringen. Andelenanstånd förväntas öka under året.I propositionen föreslås också att beloppsgränsen över vilken denbidragsskyldiges skattepliktiga förmögenhet skall påverkaåterbetalningsbeloppet skall höjas . Förslagetföranleder en ändring i 26 § lagen om underhållsstöd.MotionerFolkpartietI motion Sf306 yrkande 6 (delvis) av m.fl. (fp) begärs attriksdagen till A 3 anvisar mindre än vad regeringenföreslagit. Motionärerna anser att till följd av det extra anslag tillförsäkringskassorna som föreslagits under utgiftsområde 10 anslag B 2 för attöka kontrollen av fusk bedöms utgifterna för underhållsstödet kunna minskas.MiljöpartietI motion Sf294 yrkande 5 (delvis) av m.fl. (mp) begärs attriksdagen till A 3 anslår mer än vad regeringen föreslagit.Motionärerna framhåller att den nya lagen är ett steg i rätt riktning men atten stor grupp av återbetalningsskyldiga föräldrar hårt drabbats av de nyabestämmelserna. Motionärerna vill därför höja grundavdraget till , ochman föreslår att avdrag skall kunna göras för resor vid umgänge med barn.KristdemokraternaI motion Sf290 yrkande 2 (delvis) av m.fl. (mp) begärs attriksdagen till A 3 anslår mer än vad regeringen föreslagit.Bristen på konsekvensanalyser av förslaget till lagen om underhållsstöd harenligt motionärerna medfört att effekterna för de återbetalningsskyldiga integick att förutse. Bl.a. anser motionärerna att grundavdraget är för lågt ochföreslår en höjning av detta till . Ett sådant yrkande förs också frami motion Sf224 yrkande 13 av m.fl. (kd).UtskottetUtskottet har ovan under utgiftsområde 10 avstyrkt yrkanden om extra anslagtill försäkringskassorna i syfte att öka kontrollen. Utskottet vill vidarehänvisa till vad som ovan under anslaget A 2 Föräldraförsäkringen anförts omriksdagens beslut med avseende på regeringens förslag i proposition 1996/97:121Systembrister och missbruk i socialförsäkringssystemen. De i propositionenföreslagna åtgärderna avser också lagen om underhållsstöd.Beträffande frågan om höjt grundavdrag vill utskottet framhålla att grund-avdragets storlek är en av de faktorer som styr utgiftsutvecklingen inomområdet. Med ett lägre grundavdrag betonas också alla föräldrars ansvar attbidra till sina barns försörjning. Utskottet anser att i avvaktan på denutvärdering som RFV på regeringens uppdrag genomför beträffandeunderhållsstödet bör inga andra åtgärder än de regeringen nu föreslår företas iregelsystemet.I proposition 1997/98:7 Vårdnad, boende och umgänge föreslås bl.a. att denförälder som barnet bor hos skall ta del i de resekostnader som kan uppkomma isamband med att barnet umgås med den andre föräldern. Resekostnadernasfördelning skall bestämmas efter vad som är skäligt med hänsyn tillföräldrarnas ekonomiska förmåga och övriga omständigheter. Förslaget bereds förnärvarande i riksdagen.I yttrandet 1997/98:SfU1y till finansutskottet angående utgiftsramen förutgiftsområde 12 anförde utskottet att det enligt utskottets uppfattningföreligger faktorer som gör det svårt att göra säkra bedömningar beträffandeutgifterna för underhållsstödet. Utskottet utgår ändå från de bedömningar somregeringen gjort och tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning.Utskottets samlade överväganden och ställningstaganden som rör utgiftsområde12 redovisas nedan under rubriken ställningstagande.A 4 Bidrag till kostnader för internationella adoptionerPropositionenEnligt från gällande bestämmelser i lagen (1988:1463) om bidragvid adoption av utländska barn lämnas bidrag med per barn.Bidraget administreras av () och de allmännaförsäkringskassorna. för internationella adoptioner () räknarmed att ca 1 000 adoptivbarn skall komma till år 1998.Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att till A 4 Bidragtill kostnader för internationella adoptioner anvisar ett ramanslag på 24miljoner kronor.MotionerI motion Sf290 yrkande 2 delvis av m.fl. (kd) begärs attriksdagen till A 4 anvisar mer än vad regeringen föreslagit.Motionärerna framhåller att den genomsnittliga kostnaden för en adoption i dagär ca . Bidraget till de adopterande föräldrarna täcker därför endastdrygt en fjärdedel av kostnaderna. Motionärerna föreslår en höjning av bidragettill per barn. Begäran om höjning av bidraget till försockså fram i motionerna Sf224 yrkande 14 av m.fl. (kd) och Sf237av och ().UtskottetI samband med beredningen av proposition 1996/97:91 Internationellaadoptionsfrågor, vari bl.a. förslogs enhetliga adoptionsbidrag, behandladesocialutskottet några motionsyrkanden om en översyn av ett ökat stöd tillpersoner som önskar adoptera utländska barn. anförde därvid(1996/97:SoU15) att enligt sin instruktion särskilt skall följautvecklingen av kostnaderna för adoptioner av utländska barn. Socialutskottetansåg också att i nuvarande statsfinansiella läge saknas förutsättningar för enhöjning av det ekonomiska stödet till de adoptionssökande och avstyrktemotionsyrkandena. följde socialutskottets förslag (rskr.1996/97:192).Socialförsäkringsutskottet delar socialutskottets uppfattning och har helleringet att erinra mot regeringens förslag till medelsanvisning.Utskottets samlade överväganden och ställningstaganden som rör utgiftsområde12 redovisas nedan under rubriken ställningstagande.A 5 BarnpensionerPropositionenRegeringen har i budgetpropositionen föreslagit att till anslaget A 5Barnpensioner anvisar ett ramanslag på . Från anslaget bekostasbarnpension från folkpensioneringen. Sådan barnpension betalas ut till barnunder vars far eller mor eller båda föräldrar har avlidit. För barn somgår i grundskola, gymnasium eller liknande kan barnpensionen förlängas ochbetalas ut t.o.m. juni månad det år barnet fyller . Utöver barnpensionfrån detta anslag betalas barnpension från ATP ut av den avlidnes egenpension för det första barnet och för varje ytterligare barn. Detsammanlagda ATP-beloppet delas sedan lika mellan barnen. Folkpension i form avbarnpension betalas ut med av basbeloppet sedan detta minskats , vilket motsvarar . Barnet är dock garanterat en totalpension, folkpension och ATP, motsvarande av basbeloppet. För ett barn sominte är berättigat till ATP utges således folkpension av basbeloppet.UtskottetRegeringens förslag till medelsanvisning har inte föranlett någramotionsyrkanden. Utskottet har inget att erinra mot förslaget.Utskottets samlade överväganden och ställningstaganden som rör utgiftsområde12 redovisas nedan under rubriken ställningstagande.A 6 Vårdbidrag för funktionshindrade barnGällande ordningFrån anslaget bekostas vårdbidrag till förälder med hemmavarande barn under 16år som är i behov av särskild tillsyn och vård. Vid bedömning av rätt tillvårdbidrag beaktas även merkostnader på grund av barnets sjukdom ellerhandikapp. För barn som normalt vistas på institution eller enskilt hem genomsamhällets försorg kan, för den tid barnet vistas hemma, under vissaförutsättningar utbetalas ferievårdbidrag. Vårdbidrag utbetalas som hel, trefjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. Vårdbidraget relateras tillbasbeloppet, och hel förmån utgör av basbeloppet. Helt vårdbidrag uppgårunder till . Vårdbidraget är skattepliktigt ochpensionsgrundande. Viss del av vårdbidraget kan fastställas som skattefriersättning för merkostnader. Ersättning för merkostnader som motsvarar av basbeloppet kan betalas ut utöver det annars gällande maximibeloppet förhelt vårdbidrag om vård- och tillsynsbehovet för ett barn är så stort att deträcker för att grunda rätt till helt vårdbidrag. Den del av vårdbidraget sommotsvarar merkostnader är skattefri och inte pensionsgrundande.PropositionenRegeringen föreslår att till A 6 Vårdbidrag för funktionshindradebarn anvisar ett ramanslag på 1 595 900 000 kr.I propositionen anges att antalet vårdbidrag tenderar att öka. Orsaken kantroligen förklaras med att regelverket utvecklats, att kännedomen om förmånenhos föräldrarna har ökat samt att det finns fler barn som är berättigade tillförmånen, bl.a. som ett resultat av den s.k. avinstitutionaliseringen.Regeringen föreslår vissa regeländringar av vårdbidraget. RFV har analyserathur utgående vårdbidrag och handikappersättningar påverkats antalsmässigt ochnivåmässigt av assistansersättningen (RFV Anser 1997:2). Efter vissa ändringari lagen om assistansersättning , vilka bl.a. innebar attassistansersättning inte utges för tid då en person vistas i förskola, skolaeller daglig verksamhet om inte särskilda skäl föreligger, har konstaterats ettväsentligt ökat antal omprövningar men även en svag tendens till sjunkandevårdbidragsnivåer. Enligt propositionen finns det dock en risk för att det skeren viss överkompensation av vårdbidrag för att ge möjlighet att ersättamerkostnader när ett barn har beviljats assistansersättning, dettaeftersom merkostnaderna inte kan ersättas separat inom vårdbidragssystemet. Ipropositionen framhålls vidare att om vårdbidrag kunde beviljas enbart när detär fråga om merkostnader skulle bidragsnivån bättre kunna anpassas tillstödbehovet, bl.a. när barnet har beviljats assistansersättning. En sådanordning skulle enligt propositionen medföra en renodling av merkostnaderna ochmöjliggöra ersättning för faktiska merkostnader. Regeringen föreslår motbakgrund härav att om vårdbidrag skall utges enbart för merkostnader börminimigränsen sättas vid av basbeloppet, som är den nedre gränsenför handikappersättning. Nästa nivå föreslås vara av basbeloppet, sominnebär samma ersättningsnivå som en fjärdedels vårdbidrag. I propositionenframhålls vidare att när det föreligger merkostnader på grund av ett barnsfunktionshinder finns också alltid ett visst behov av vård och tillsyn. Dettabehov kan dock vara tillgodosett av annat samhällsstöd såsomassistansersättning eller förmån utanför socialförsäkringen. Det är enligtpropositionen i sådana fall som det kan bli aktuellt att söka vårdbidrag enbartför merkostnader.Regeringen föreslår också att vårdbidrag skall kunna utges till föräldrar förbarn som vårdas på institution än . Ersättning skallkunna utges om föräldern i betydande omfattningregelbundet behöver vara närvarande på institutionen som en del i behandlingenav barnet. Slutligen föreslås att begreppet handikappad byts ut mot begreppetfunktionshindrad och begreppet psykiskt utvecklingsstörd mot begreppetutvecklingsstörd i reglerna för vårdbidrag.UtskottetVare sig regeringens förslag till medelsanvisning eller förslag tillregeländringar har föranlett några motionsyrkanden. Förslagen tillregeländringar föranleder ändringar i 9 kap. 4 och 5 §§ AFL samt 19 §kommunalskattelagen. I 19 § kommunalskattelagen föreslås också införande av enbestämmelse avseende ersättning som lämnas av kommuner enligt lagen (1997:000)om kommuners ansvar för ungdomar mellan . Sist nämnda lag berörarbetsmarknadsutskottets beredningsområde inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknadoch arbetsliv. Denna lag behandlas av arbetsmarknadsutskottet i dess betänkande1997/98:AU1. Då detta betänkande kommer att behandlas senare av änsocialförsäkringsutskottets nu ifrågavarande betänkande har utskottetöverlämnat regeringens förslag till ändringar i 19 § kommunalskattelagen i sinhelhet till i arbetsmarknadsutskottet. har därvidföreslagit en redaktionell ändring så att det klart framgår att vårdbidrag tillden del det inte utgör ersättning för merkostnader är skattepliktig inkomst.Socialförsäkringsutskottet har inga erinringar med anledning av regeringensförslag i övrigt.Utskottets samlade överväganden och ställningstaganden som rör utgiftsområde12 redovisas nedan under rubriken ställningstagande.Utskottets ställningstagande (utgiftsområde 12)Som redovisats i det föregående har för fastställtramen för utgiftsområde 12 till 35 . Utskottet, som har att taställning till regeringens förslag till fördelning av medlen till anslagen A1-A6, anser att det inte finns skäl att frångå den av regeringen föreslagnamedelsfördelningen. Med hänsyn härtill och då utskottet ovan inte har ansettsig kunna ställa sig bakom motionsyrkanden i skilda delfrågor föreslårutskottet att med bifall till regeringens förslag anvisar anslag enligt Utskottets förslag i bilaga 3, utgiftsområde 12.Samtliga i bilaga 4, utgiftsområde 12, förtecknade motionsyrkanden avstyrks.Utskottet tillstyrker också att godkänner målen inom utgiftsområdetsamt förslagen till ändringar i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, lagen(1986:378) om förlängt barnbidrag, lagen (1962:381) om allmän försäkring ochlagen (1996:1030) om underhållsstöd.Motioner med anknytning till utgiftsområde 12FamiljepolitikenModeraternaI motion So240 yrkandena 15 och 18 av m.fl. (m) begärstillkännagivanden om den nuvarande och den framtida familjepolitiken. Ettyrkande om den framtida familjepolitiken återfinns också i motion 1996/97:So639yrkande 4 av m.fl. (m). Inledningsvis framhålls i motionernaatt det är angeläget att de politiska besluten har en klar förankring i enfamiljepolitisk grundsyn. Den politik som förts har enligtmotionärerna varit olycklig för familjerna och för samhällsutvecklingen i vidmening genom att ansvar förts från de enskilda familjerna till politiker ochden offentliga sektorns beslutsfattare. Dagens familjepolitik måste kunna mötaen ny tids verklighet och krav. I motionerna framhålls vidare att familjen ären av samhällets viktigaste hörnstenar. Familjen skall värnas, föräldrarollenstärkas, valfriheten respekteras och öka. Väl fungerande familjer ger trygghetåt den enskilde och stabilitet åt samhället i stort. Mot bl.a. denna bakgrundanser motionärerna att familjepolitiken måste byggas på följande fyragrundpelare. Ett skattesystem som är baserat på försörjningsbörda måsteinföras. Detta sker genom att skatten på arbete i form av egenavgifter ochkommunalskatt sänks och att det allmänna grundavdraget höjs. Barnomsorgen måsteförändras genom att en avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader och ettvårdnadsbidrag införs. Välfärden måste genomgå en omfattande valfrihetsreform,innebärande bl.a. familjens rätt att själv välja barnomsorg. Familjens ansvaroch betydelse skall betonas. Föräldrarna har ett oavvisligt ansvar för barnen.Genom de förändringar som föreslås, ett nytt grundavdrag för barn, denlagstadgade rätten och skyddet för alternativa barnomsorgsformer, avdragsrättenför styrkta barnomsorgskostnader och ett vårdnadsbidrag, tas enligtmotionärerna ett stort steg mot ökad rättvisa och valfrihet för barnfamiljerna.Motionärerna anser att dessa förslag utgör en grund som man kan bygga vidarepå. Viktiga förutsättningar därvidlag är att man skall kunna leva på sin lönoch därmed minska behoven av bidrag. Det fortsatta stödet när det gällerbarnomsorgen skall ha som mål att det skall vara neutralt i förhållande tillbarnomsorgsform och gå direkt till föräldrarna och inte till kommunen eller densom tillhandahåller barnomsorgen. Det är också väsentligt för familjenstrygghet att dessa kan spara och ha tillgång till ett grundkapital.CenterpartietI motion Sf213 yrkande 2 av m.fl. (c) begärs etttillkännagivande om en utredning om ett nytt familjestöd och att regeringen böråterkomma med förslag om ett sådant. anser att stöden tillbarnfamiljerna bör samordnas. För barn i förskoleåldern bör föräldraförsäkring,barnbidrag och flerbarnstillägg slås ihop till ett samlat stöd lika för varjebarn i . På så sätt anser motionärerna att grundtrygghetges . Stödet garanterar en grundnivå ochmöjlighet att disponera detta och på det sätt som passarfamiljens behov, något som enligt motionärerna motsvarar dagensföräldraförsäkring. Det ger också möjlighet att välja att vara hemma med barneneller att betala för barnomsorg på sätt som passar familjen bäst. Stödet gervidare möjlighet till konsumtion, motsvarande dagens barnbidrag. Stödet skallvara beskattat och ge rätt till avdrag för styrkta barnomsorgskostnader. Bådaföräldrarna ges möjlighet att ta föräldraledighet, och för att stimulera dettavill motionärerna behålla den nuvarande pappamånaden. Stödet blir rättvist ochger stor valfrihet. För barn i åldersgrupperna skall nuvarandeobeskattade barnbidrag behållas.En reformering av det familjepolitiska stödet enligt motionärernas förslagskall kombineras med att rätten till full tjänstledighet för vård av barnförlängs till dess barnet fyllt och rätt till förkortad arbetstid tilldess barnet fyllt 8 år.Likadana överväganden om ett samlat familjestöd i form av ett barnkonto försockså fram i motionerna 1996/97:Sf223 yrkande 1 av m.fl. (c),Sf262 yrkande 2 av och () samt i1996/97:So638 yrkande 1 av m.fl. (c). I motion Sf262 yrkande1 begärs dessutom ett tillkännagivande om en utvärdering avvårdnadsbidragsreformen. Denna bör enligt motionärerna utvärderas trots att deanser att det är möjligt att få en politisk majoritet för attåterinföra vårdnadsersättningen.FolkpartietI motion 1996/97:Sf239 yrkande 8 av m.fl. (fp) begärs etttillkännagivande om behovet av konsekvensanalys av vad olika beslut omförändringar av familjepolitiken sammantaget får för konsekvenser.