bet · GK01UU12 · 1997-03-06 00:00:00 — Enligt amerikanska UD:s årsrapport beträffandeförhållandena i , vidtog KDP och PUK åtgärder för att skyddautländska biståndsarbetare i området. Det förekom dock ett flertal rapporterunder årets senare hälft om våld mot kurdiska hjälparbetare.Utskottet har erfarit att operation Provide Comfort benämnsNorthern Watch och att inte längre deltar i övervakningen av zonen.Utskottet noterar med oro uppgifterna om att hjälparbetare utsatts för våld.Det ankommer emellertid inte på att uttala sig i ärenden rörandeasyl vilka det åligger andra myndigheter och organ att handlägga, varförmotion U632 (v, fp, mp) yrkande 4 avstyrks.IranI motion U637 (fp) krävs att skall fördöma den iranska regimensförföljelser av kurdiska flyktingar utomlands. I yrkande 7 anförs att Sverigeskall verka för att iranska kurder som lever i exil i skall erbjudasskydd.Utskottet noterar att i sin rapport, avseende förhållandena iIran , uppger att den iranska regimen fortsätter att döda politiskamotståndare utomlands. Sådana mord har enligt rapporten bl.a. utförts iTurkiet, och . Utskottet noterar vidare att FN:s underkommission förförebyggande av diskriminering och för skydd av minoriteter i augusti 1996antog en resolution i vilken den iranska regimen bl.a. uppmanades sätta stoppför den iranska säkerhetstjänstens förföljelse av iranska flyktingar utomlandsoch av deras familjer i . Utskottet ser med allvar på dessa uppgifter omhot och våld mot iranska flyktingar utomlands.Utskottet anser att alla personer som befinner sig i bör erbjudasskydd mot trakasserier av olika slag och våldshandlingar samt förutsätter attde polisiära myndigheterna utreder och agerar om sådant förekommer.Därmed anses motion U637 (fp) yrkande 7 besvarad.SyrienDet finns ca 120 000 kurder som blev statslösa vid senaste folkräkningen iSyrien . Detta förhållande har negativa effekter på derasrättsliga ställning, de kan bl.a. inte äga fast egendom m.m.I motion U637 (fp) yrkande 6 påkallas att i kontakterna med Syrientar upp situationen för dessa kurder.Utskottet anser att det bl.a. inom den s.k. Barcelonaprocessen inom EU, börfinnas lämpliga tillfällen att ta upp frågan om de statslösa kurdernassituation i . Redan i betänkande 1993/94:UU26 anfördes att utskottetutgår från att regeringen i lämpliga sammanhang verkar för att dessa kurdersbesvärliga situation uppmärksammas.Därmed anses motion U637 (fp) yrkande 6 besvarad.8 IranSammanfattning av motionernaDe fyra motionerna U627 (fp), U631 (mp, c, fp, v, kd), U636 (kd) och U638 (s,m, c, fp, v, mp, kd) kritiserar situationen beträffande den bristanderespekten för de mänskliga rättigheterna i Iran.I motionen U627 (fp) beskrivs hur regimen i under det senaste decennietfördömts otaliga gånger av olika FN-organ. Trots detta fortsätteravrättningar, användande av tortyr, förtryck av kvinnor och religiösaminoriteter samt terror mot oppositionsmedlemmar i utlandet. Mullorna utökarförtrycket och utvidgar sin internationella terrorverksamhet. Regeringen iTeheran missbrukar uppenbarligen den tystnad och förlamning som världen visar,eftersom de grova kränkningarna av fortsätter. Motionären yrkaratt regeringen med kraft skall protestera mot att inte följer sinaåtaganden att respektera om mänskliga rättigheter och erkännandetav etniska minoriteter.I motion U631 (mp, c, fp, v, kd) yrkande 1 hemställer motionärerna om etttillkännagivande om att kraftiga markeringar bör göras för att få attrespektera konventionen om de mänskliga rättigheterna. I yrkande 3 begärs attstörre handelsförbindelser ej bör inledas med den iranska islamiskarepubliken.I motion U636 (kd) anförs att den iranska regeringen blivit mindre öppen närdet gäller officiell rapportering av avrättningar och brott mot mänskligarättigheter, som allt tyder på att såväl avrättningar som grymma ochomänskliga bestraffningar snarare ökat än minskar. Med de mycket osäkrarättsliga förhållanden som råder i och de många tecknen på rättsvidrigaförhållanden och avrättningar vänder sig motionärerna mot att konvertiterskickas tillbaka till . I yrkande 2 krävs således att inga konvertitereller personer som på annat sätt brutit mot iransk eller islamsk lag skallskickas tillbaka till Iran.Även motionärerna i U638 (s, m, c, fp, v, mp, kd) understryker att vidåtskilliga tillfällen varit föremål för kritik från det internationellasamfundet på grund av allvarlig repression och systematiska kränkningar av demänskliga rättigheterna. FN har i flera sammanhang antagit resolutioner somfördömer kränkningar av de mänskliga rättigheterna. EU inledde 1992 en s.k.kritisk dialog med där en hörnsten är ett ovillkorligt och offentligtiranskt avståndstagande från terrorism och brott mot de mänskligarättigheterna. stödjer ståndpunkten att en rättfram och kritisk dialogär att föredra framför en isolering med åtföljande risk för ökademotsättningar. har gått sedan den kritiska dialogen inleddes mennågon ändrad attityd från regimens sida kan ej spåras. Detta framgår enligtmotionärerna bl.a. av rapporter från FN:s särskilde emissarie för . Nukrävs en upptrappning av omvärldens och inte minst EU:s hållning till Iran.Motionärerna föreslår att inom EU-samarbetets ram tar initiativ omprövning och skärpning av den kritiska dialogen med Iran.Utskottets övervägandeI en rapport av FN:s specielle representant för mänskligarättigheter för , vilken presenterats för generalförsamlingen, framgår attläget beträffade respekten för de mänskliga rättigheterna i är mycketotillfredsställande. Förhållandena har enligt rapportören under det senasteåret försämrats med bl.a. ett ökat ideologiskt och religiöst förtryck. Ettpositivt inslag är dock att rapportören, försök, tilläts besökaIran . Kort tidigare hade två av FN:s tematiska rapportörer,angående religionsfrihet samt åsiktsfrihet genomfört besök i december 1995respektive . har även representanter för oberoende MR-organisationer besökt landet. Enligt State Departments för 1996fortsatte dock regimen att förtrycka lokala människorättsgrupper somman visade något större öppenhet gentemot utländska grupper.Amnesty International, State Department och Human Rights Watch beskriveralla i sina respektive rapporter hur respekten för de mänskligarättigheterna på olika områden allvarligt kränks i . State Departmentanger i sin rapport att systematiska kränkningar av de mänskliga rättigheternaförekommer vilka inkluderar olagliga avrättningar, summariska avrättningar,försvinnanden, omfattande bruk av tortyr och annan nedvärderande behandling avfängslade, hårda förhållanden i fängelserna, godtyckliga arresteringar,bristande rättssäkerhet, inskränkningar i medborgarnas privatliv,inskränkningar i åsikts- och pressfriheten, rätten att organisera sig,religionsfriheten och rörelsefriheten. Kvinnor diskrimineras både socialt ochjuridiskt. Human Rights Watch, som fick besöka , beskriver hurregimen börjat använda hårdare metoder mot brottslingar. Offentligaavrättningar har, efter ett uppehåll , åter börjat genomföras.En ny lag infördes , vilken förenklar proceduren och gör detlättare för domstolarna att utdöma kroppsstraff som t.ex. stympning ochspöstraff för ett större antal brott.State Department och Human Rights Watch beskriver även hur religiösa utövarediskrimineras i varierande grad. Kristna, judar, Zoroastrian- och Bahai-anhängare utsätts för olika former av diskriminering. Även vissa muslimskagrupper förföljs. Konvertiter från islam utsätts också för diskriminering.I motion U627 (fp) yrkas att regeringen skall protestera mot att inteföljer sin åtaganden enligt bl.a. . Motionen U631 (mp, c, fp, v,kd) kräver i yrkande 1 att kraftiga markeringar görs mot och i yrkande 3begärs att större handelsförbindelser ej inleds med . I motion U636 (kd)krävs att inga konvertiter återsänds till . Motionärerna i motion U638 (s,m, c, fp, v, mp, kd) föreslår en skärpning av EU:s kritiska dialog.Utskottet har i tidigare betänkanden (/95:UU24) uttryckt oro överförhållandena i . Den försämring som synes ha inträtt är enligtutskottets mening djupt oroväckande. Utskottet noterar att har tillträttflera centrala på området för de mänskliga rättigheterna ochatt landet därför självfallet är förpliktigat att följa sina åtaganden.Utskottet noterar att för en bilateral dialog med , där Iransbrott mot de mänskliga rättigheterna intar en central roll. Den svenskaregeringen deltar också i EU:s kritiska dialog med den iranska regeringen.Sverige är tillsammans med övriga EU-länder, i såväl generalförsamlingen som iFN:s kommission för de mänskliga rättigheterna, initiativtagare till årligaresolutioner om situationen beträffande de mänskliga rättigheterna i . Iett anförande i generalförsamlingen riktade EU skarpkritik mot den iranska regeringen för dess fortsatta kränkningar av demänskliga rättigheterna. I skriftligt svar på fråga1996/97:306 om situationen i framhöll utrikesminister regeringen delar den frustration som många känner över det magra resultatsom EU:s dialog med givit. Å andra sidan betonade ministern att hon intetror att motsatt hållning, isolering gentemot , leder till några framsteg.Att vända ryggen vore att omöjliggöra all form av påverkan, vilketinte gynnar kampen för de mänskliga rättigheterna. Utrikesministern anfördevidare:Det kommer an på att visa att dialogen kan ge resultat. Den kritiskadialogen diskuteras fortlöpande i EU-kretsen och den kan omprövas om Irangenom sitt uppträdande visar att landet inte vill ge sitt bidrag. Den svenskaregeringen kommer att mycket nära följa EU-diskussionen om den kritiskadialogens förutsättningar.Utskottet delar utrikesministerns uppfattning.De nordiska utrikesministrarna har under sitt möte i i februari 1997uttalat stöd för den arresterade iranske författaren . Den iranska regeringen uppmanas enträget av ministrarna attrespektera de grundläggande mänskliga rättigheterna och skapa klarhet ifallet. Den kvinnliga journalisten och assistenten till , ParvinArdalan, är försvunnen . flera tlllfällen anmodat regimen att lämna upplysningar om vad som hänthenne.Utskottet ser mycket positivt på regeringens aktiva agerande för att främjade mänskliga rättigheterna i och utgår från att regeringen i olikainternationella fora och i samtal med företrädare för den iranska regeringenäven fortsättningsvis kommer att ta upp dessa frågor.Därmed anses motionerna U627 (fp), U631 (mp, c, fp, v, kd) yrkande 1 och U638(s, m, c, fp, v, mp, kd) besvarade med vad utskottet anfört.Utskottet har ovan i betänkandet uttalat sig generellt om sanktioner ochavbrytande av handelsförbindelser. Dessa synpunkter omfattar ävenförhållningssättet gentemot Iran.Därmed avstyrks motion U631 (mp, c, fp, v, kd) yrkande 3.Konversion har, enligt bedömning, inte ensamt utgjort skälför att iranier skall få permanent uppehållstillstånd i . Utskottetanser att situationen för religiösa utövare inger oro. Amnesty Internationalhar vid upprepade tillfällen rapporterat om den iranska regimens förtryck avreligiöst oliktänkande och även uppmärksammat ett antal enskilda fall därpersoner som konverterat från islam till kristendomen blivit fängslade - och ivissa fall dömda för avfall från den ?rätta läran?. bör dock inte taställning i frågor som rör asyl, vilka det åligger regeringen och berördamyndigheter att handlägga.Motion U636 (kd) yrkande 2 avstyrks därmed.9 MellanösternSammanfattning av motionernaKonflikten i och de aspekter som bör beaktas i den svenskapolitiken i olika forum för att främja fredsprocessen behandlas i motionernaU614 (fp) och U615 (v).I motion U614 (fp) beskrivs inledningsvis den historiska bakgrunden tillkonflikten i samt hur den svenska debatten förts och denofficiella politiken bedrivits. I yrkande 1 krävs ett tillkännagivande om atten lösning av konflikten i måste innebära både rätt attexistera och att palestiniernas motsvarande rätt till självstyre och en egenstat erkänns. Dialog med politiska och religiösa grupper är av många olikaskäl nödvändig, anför motionärerna. Det är viktigt att det svenskastödet för att stärka fredsarbetet utformas så att det inte legitimerarterrorister eller grupper som vill omintetgöra fredsprocessen (yrkande 2). Enhuvuduppgift för svenskt stöd till fredsprocessen, hävdar motionärerna iyrkande 3, är att bidra till att stabila demokratiska institutioner utvecklasinom ramen för det palestinska självstyret. bör ge regeringen tillkänna att det långsiktiga resultatet av fredsprocessen bör bli en fullständignormalisering av relationerna mellan och , innefattandenormalt ekonomiskt och kulturellt utbyte och gemensamma åtaganden till skyddför medborgerliga och mänskliga rättigheter (yrkande 4). , och Irakutgör enligt motionärerna speciella orosmoment. En stabil fredsuppgörelsemåste byggas under genom en normalisering av förbindelserna mellan alla länderi regionen, innefattande dessa tre stater (yrkande 5).I partimotionen U615 (v) redogörs för bakgrunden till konflikten ochutvecklingen i fredsprocessen mellan och palestinierna. I yrkande 1krävs att regeringen i FN, EU och i direkta kontakter med den israeliskaregeringen med kraft understryker nödvändigheten av att folkrätten och respekteras samt med skärpa framhåller nödvändigheten av attfredsprocessen återupptas. I yrkande 2 begärs att agerar i FN, EU ochdirekt gentemot för att verka för att upphör med sin provokativabosättnings-, husrivnings- och avspärrningspolitik, särskilt i östraJerusalem. En skala av sanktioner bör enligt motionärerna utformas vilkaskulle kunna vidtas med växande styrka och effektivitet allteftersom deisraeliska myndigheterna fortsätter att bryta mot folkrätten och ingångnaavtal. avspärrningarna av östra har inneburit betydandesvårigheter för de sociala, politiska och kulturella organisationer somtvingats flytta från , främst till Rammallah, norr omstan. Regeringen bör verka för att förmå den israeliska regeringen att upphöramed avspärrningarna så att arbetet för frivilligorganisationerna (yrkande 3)att verka i det palestinska området underlättas och det ekonomiska och socialalivet i de palestinska områdena underlättas, (yrkande 4). I motionen framförsfarhågor för den demokratiska utvecklingen i den palestinska myndigheten(PNA). Exempel på övergrepp av PNA är ett stort antal godtyckligaarresteringar och fängslanden av politiska motståndare. Det finns uppgifter omatt nio personer dött av misshandel och tortyr i palestinska fängelser påVästbanken och sedan PNA:s tillkomst . I yrkande 5 krävsatt regeringen med kraft understödjer en demokratisk utveckling i depalestinska områdena och medverkar till att odemokratiska tendenser kanstävjas. I yrkande 6 krävs att regeringen inom FN och EU och för egen delunderstödjer arbetet på att med olika former av bistånd bidra till en positivekonomisk utveckling i de palestinska områdena.Utskottets övervägandenUtskottet har i ett separat betänkande 1994/95:UU22 behandlat fredsprocessen iMellanöstern. Sedan det betänkandet författades har ett antal viktigapolitiska händelser inträffat. premiärminister mördadesi av en medlem i en judisk oppositionsgrupp. I januari 1996valdes till president för den palestinska myndigheten. Våren1996 valdes till premiärminister i . Denne hade gåtttill val för Likudpartiet på parollen ?fred och säkerhet?, vilket allmäntansågs innebära en skärpning i den israeliska hållningen i den fortsattafredsprocessen. En bidragande anledning till valseger kan vara fyrasvåra bombdåd som genomfördes i innan valet hölls med sammanlagt 58dödsoffer, varav de flesta var civila.Nedan följer en kortfattad beskrivning av viktiga milstolpar ifredsprocessen: inleddes en regional iMadrid. Konferensen innebar att och dess närmaste arabiska grannländer(, och ) samtalade med varandra omfred. inleddes en dialog mellan och palestinierna. Några årdärefter, 1993, inleddes bilaterala fredsförhandlingar mellan och PLO.Det ömsesidiga erkännandet mellan och PLO, den s.k.principdeklarationen om palestinskt självstyre, kom . Dennainnebär att parterna, och PLO, enats om ett ramverk för förhandlingarnaom ett palestinskt självstyre som i förlängningen skulle kunna leda till entvåstatslösning. tecknades ett fredsavtal mellan ochJordanien.Ett viktigt steg i fredsprocessen innebar den interimsöverenskommelse som iseptember 1995 undertecknades av och PLO (fas två i 1993 årsprincipdeklaration). Detta 400 sidor långa dokument, vilket har 7 annex,behandlar omgruppering och säkerhetsarrangemang, palestinska val,inrikesfrågor, juridiska frågor, frisläppande av palestinska fångar m.m.Samtliga städer på , utom , utrymdes av israelerna ochöverlämnades till de palestinska säkerhetsstyrkorna . Detpalestinska valet ägde rum . Det palestinska folket påVästbanken, inklusive östra , samt valde i ett allmäntfritt och direkt val dels ett råd, dels en president.En uppgörelse om utrymning av av staden träffades mellanIsrael och PLO (försenat jämfört med vad somstipulerades i interimsöverenskommelsen). Svåra förhandlingar återstår om fastre i principdeklarationen. Dessa rör bl.a. framtida status,bosättningarna och flyktingfrågan.I motion U614 (fp) begär motionärerna i yrkande 1 ett tillkännagivande omatt en lösning av konflikten skall innebära både rätt att existera ochatt palestiniernas motsvarande rätt till självstyre och en egen stat erkänns,i yrkande 2 uttalas att det är viktigt att det svenska stödet inte utformas såatt det legitimerar terrorister, i yrkande 3 pekas på vikten av stabilademokratiska institutioner inom ramen för det palestinska självstyret, iyrkande 4 anförs att en normalisering långsiktigt bör ske mellan ochIsrael samt begärs i yrkande 5 ett tillkännagivande om att en stabilfredsuppgörelse måste bygga på en normalisering av förbindelserna mellan allastater i regionen. I motion U615 (v) yrkande 1 krävs att regeringen i FN, EUoch i direkta kontakter med den israeliska regeringen understrykernödvändigheten av att folkrätten och respekteras, i yrkande 2begärs att skall agera i FN, EU och gentemot direkt för attIsrael skall upphöra med bosättnings-, husrivnings- och avspärrningspolitiken,i yrkande 3 begärs att skall verka för att avspärrningarna upphör föratt underlätta för frivilligorganisationerna att verka i de palestinskaområdena, för att (yrkande 4) det ekonomiska och sociala livet skallunderlättas i området samt (yrkande 5) verka för en demokratisk utveckling ide palestinska områdena. I yrkande 6 krävs att skall verka med biståndvia FN, EU och bilateralt för utveckling av de palestinska områdena.I betänkande 1994/95:UU22 refererades den svenska inställningen att måletmed fredsförhandlingarna måste vara att uppnå en rättvis, varaktig ochallomfattande fred mellan och dess grannar, inklusive det palestinskafolket. Det förutsätter rätt till fortsatt existens inom säkra ocherkända gränser och självbestämmande för palestinierna. FN:s säkerhetsrådsresolutioner 242 (1967), 338 (1973) och 425 (1978) är grundpelare för deninställningen.Utskottet stödjer denna politik.Utskottet noterar att regeringen stöder initiativ inom FN och EU för attbetona vikten av att principdeklarationen och interimsöverenskommelsenefterlevs. Vikten av detta framförs även i bilaterala kontakter med parterna.EU har vid ett flertal tillfällen gjort gemensamma uttalanden av dennainnebörd, senast vid i i december 1996.Utskottet noterade redan i betänkande 1994/95:UU22 att EU:s medelhavs-politik öppnar nya möjligheter för svenska insatser i regionen. Inom ramen förden s.k. Barcelonaprocessen, där bl.a. , , och denpalestinska myndigheten deltar, diskuteras såväl säkerhetspolitiska frågor somdemokrati och respekten för de mänskliga rättigheterna. Målet med detekonomiska samarbetet är i första hand inrättandet av ett frihandelsområdeomfattande EU och . Utskottet välkomnade regeringens aktivaengagemang i arbetet på en gemensam politik för . Dennauppfattning vidhålls av utskottet.Utskottet har vidare i betänkande 1994/95:UU22 konstaterat att iolika sammanhang med eftertryck framhållit att den israeliskabosättningspolitiken strider mot folkrätten. Utskottet noterar att regeringenäven fortsättningsvis, inom EU och i bilaterala kontakter med , tagitavstånd från den israeliska bosättningspolitiken på ockuperat område. Den 25februari 1997 tog utrikesminister i ett pressmeddelandeavstånd från den israeliska regeringens planer på att tillåta en expansion avjudiska bosättningar på ockuperad mark mellan och Betlehem.Utskottet stödjer regeringens uppfattning i fråga om den israeliskabosättningspolitiken.Avspärrningarna av palestinska områden är enligt nödvändiga för attstävja terrorism i . De är dock ofta inte selektivt inriktade utan deockuperade områdena stängs av totalt, även för sjuktransporter m.m. Förutomrent humanitära olägenheter är avspärrningspolitikens negativa effekter påpalestinskt område vad gäller ekonomi och samhällsutveckling (inklusiveutvecklingssträvanden) också allmänt känd. Regeringen har påtalat detta iolika sammanhang. Statsrådet anförde i skriftligt svar den 25oktober 1996 på riksdagsfråga 1996/97:37 om och Palestina:Förutsättningarna för en fungerande ekonomi är minst sagt bräckliga om ettminimum av förutsägbarhet saknas vad beträffar rörligheten för arbetskraft ochvaror. De israeliska avspärrningarnas sammanlagda skada på den palestinskasamhällsekonomin kan uppgå till så mycket som per dag.Utskottet anser att avspärrningarna av det palestinska området börupphöra och utskottet utgår från att regeringen även fortsättningsvis taravstånd från denna politik.Amnesty International anger att de palestinska säkerhetsstyrkorna gripit merär 1 000 människor, däribland människorättsaktivister, journalister samtanhängare till grupper som motsatt sig fredsavtalet med . Tortyr avgripna förekom och fyra personer avled i häkte under omständigheter som tyderpå att tortyr kan ha bidragit till döden. Amnesty uppger vidare attpalestinska fångar systematiskt torteras av den israeliska säkerhetstjänsten(). Enligt Amnesty förekommer dessutom utomrättsliga avrättningar.I detta sammanhang noterar utskottet med oro det faktum att högstadomstol i två avgöranden bekräftat den israeliska internasäkerhetstjänstens rätt att använda speciella metoder och våld mot palestinskafångar. Regeringen har uttryckt sin besvikelse och bestörtning över dessaavgöranden, vilket bl.a. skedde i ett tal hållet av statsrådet korsets ungdomsförbund . Utrikesminister har även i frågestund i kammaren försäkratatt regeringen redan har tagit upp frågan om förhörsmetoder med den israeliskaregeringen i samband med besök i . Vidare uppgavs attregeringen utgår från att EU-länderna gemensamt kommer att ha åsikter om dettasamt att frågan kommer att tas upp inom FN och bilateralt med Israel.Utskottet noterar att betonar det ansvar som det palestinskasjälvstyret och dess institutioner har för att de mänskliga rättigheternarespekteras och främjas så att demokrati kan utvecklas i de palestinskasjälvstyrande områdena. Så skedde exempelvis när utrikesministern uttalade oroi ett pressmeddelande över den palestinska polisens agerandenär en ledande MR-aktivist gripits. Regeringen framför även i direktakontakter med det palestinska ledarskapet, den särskilda vikt som Sverigefäster vid att de mänskliga rättigheterna respekteras.Utskottet noterar vidare att EU i ett anförande i inovember 1996 tog upp frågan om att och den palestinska myndighetenskall respektera de mänskliga rättigheterna i de områden som står under derasrespektive kontroll. I talet betonades även att respekt för de mänskligarättigheterna och framväxten av demokratiska institutioner är nödvändiga föratt befästa fredsprocessen och stärka grunden för det palestinskasjälvbestämmandet.EU-länderna är stora bidragsgivare till det palestinska området, enskilt ochgenom kommissionen. Utskottet noterar att EU gav stöd till genomförande av depalestinska valen i en operation som leddes av och där svenskavalövervakare deltog.Svenskt stöd ges bl.a. bilateralt och genom EU till frivilligorganisationerinom det palestinska området som arbetar med att främja de mänskligarättigheterna och demokrati.