bet · GK01NU12 · 1997-05-27 00:00:00 — De resursförstärkningar som kankomma att behövas bör finansieras med höjda avgifter för kärnkraftsföretagen.AtomansvarighetDen svenska atomansvarighetslagen (1968:45) bygger på internationellakonventioner. Av lagen följer bl.a. att om ersättningsbeloppen enligt lageneller konventionssystemet inte räcker till för att uppkomna skador skall kunnaersättas fullt ut kan ytterligare ersättning utgå av statsmedel. Någon vissersättningsnivå garanteras dock inte.Partierna är eniga om att anläggningshavarnas ersättningsskyldighet börutökas. Frågan om ett utökat ansvar för kärnkraftsföretagen ses för närvarandeöver i och ett förslag till ändrad lagstiftning är underutarbetande. Regeringen avser att under innevarande år förelägga enproposition om ändringar i atomansvarighetslagen innebärande ett ökat ansvarför kärnkraftsföretagen.Ett breddat energi-, miljö- och klimatsamarbete kring ÖstersjönEn fungerande och miljöriktig energiförsörjning är av avgörande betydelse förden ekonomiska och sociala utvecklingen i . Det finns ett stortutrymme för kostnadseffektiva åtgärder vad gäller energieffektivisering,koldioxidutsläpp, försurande utsläpp och kärnsäkerhet. Den nya situationen iÖstersjöområdet ger möjlighet att aktivt delta i uppbyggnaden av ettnytt energisystem runt . Detta kommer att gagna både vårt land ochövriga länder i området.Sedan reformprocessen i de central- och östeuropeiska staterna inleddes islutet av har samarbete med dessa länder blivit en viktigdel av svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Det är ett starkt svensktintresse att länderna i kan fullfölja den pågåendesamhällsomvandlingen och bli integrerade delar i en europeisk gemenskap.Riksdagen har avsatt för ökat samarbete iÖstersjöregionen. Ett antal konkreta projekt förbereds på energiområdet.Sverige samarbetar nära såväl med andra länder i regionen som medinternationella finansiella institutioner.En förbättrad infrastruktur på energiområdet i skulleavsevärt öka försörjningstryggheten i och övriga . skallaktivt verka för en integrering av de nationella energisystemen i Norden ochÖstersjöregionen. Det är av stort svenskt intresse att minska riskerna medkärnkraften i och östra och att utveckla ett energisystemkring som är säkert, väl dimensionerat och ekologiskt uthålligt. Ettprogram för energieffektivisering, konvertering och miljöförbättrande åtgärderi el- och värmeproduktionsanläggningar runt är ett viktigt inslag isamarbetet. Åtgärderna är även en strategiskt viktig del av den svenskaklimatpolitiken.Insatserna för ökad kärnsäkerhet bl.a. i och börfortsätta. SKI kanaliserar det svenska kärnsäkerhetsstödet i ochöstra . Kärnsäkerhetsarbetet i dessa länder, till vilket många länderbidrar, är av största betydelse för säkerheten i vårt närområde. Syftet ärframför allt att åtgärda uppenbara säkerhetsbrister i reaktorer som avenergiskäl inte kan stängas samt att stärka oberoendesäkerhetsmyndigheters arbete med att ställa krav på och övervaka säkerhetenvid dessa anläggningar. Det är angeläget att detta arbete förs vidare.Klimatpolitiken inom energiområdetUtsläpp av koldioxid vid förbränning av fossila bränslen påverkar klimatet.Det är därför angeläget att i största möjliga utsträckning undvika förbränningav fossila bränslen. Detta kan ske genom en aktiv energihushållning och genomatt utnyttja förnybara energislag. Av de fossila bränslena ger naturgas lägstutsläpp av koldioxid.De svenska klimatpolitiska insatserna har på energiområdet koncentreratstill följande områden: dels forskning, utveckling och användning i avenergieffektiv teknik för energihushållning och utnyttjande av förnybaraenergikällor, dels insatser för energieffektivisering och övergång tillförnybara energikällor i och Östeuropa.Riksdagen beslutade om riktlinjer för den svenska klimatpolitiken(prop. 1992/93:179, bet. 1992/93:JoU19, rskr. 1992/93:361). Där fastlades dennationella strategin att koldioxidutsläppen från fossila bränslen stabiliseraspå nivå för att därefter minska och att klimatpolitiken måsteutformas i ett internationellt perspektiv och i internationellt samarbete.Hittillsvarande internationella åtgärder enligt klimatkonventionen har visatsig otillräckliga för att konventionens syfte skall uppnås. Förhandlingar omytterligare åtaganden och åtgärder förs nu med siktet bortom . Ettframgångsrikt internationellt samarbete förutsätter en rättvis fördelning avåtaganden och kostnader. Ländernas skilda utgångslägen och förutsättningar börliksom principen om en kostnadseffektiv fördelning av åtgärder enligtklimatkonventionen beaktas vid åtaganden inom ramen för konventionen. Hänsynbör tas till bl.a. redan vidtagna åtgärder och klimatpåverkande utsläpp perinvånare.Sverige bör genomföra kostnadseffektiva insatser såväl internationellt somnationellt. Kravet på en rättvis fördelning av kostnadsansvaret och kostnads-effektiva åtgärder måste upprätthållas. Den svenska klimatstrategin skallutformas så att utsläppen i av koldioxid begränsas så långt det ärmöjligt med hänsyn till konkurrenskraft, sysselsättning och välfärd.Produktion och användning av alternativa drivmedel skall stödjas som ett led iminskningen av trafikens miljöpåverkande utsläpp.Utvecklingen mot en alltmer internationell elmarknad nödvändiggör attåtgärder mot utsläpp från elproduktion samordnas inom så långt detta ärmöjligt. skall aktivt verka för reduktioner av utsläppen även frånkonkurrensutsatt verksamhet som den energiintensiva industrin.Sverige bör som medlem i Europeiska unionen verka för en gemensamklimatpolitik och vara pådrivande i det internationella klimatarbetet. Sverigebör särskilt verka för att effektiva styrmedel och åtgärder utvecklas inomramen för EU:s klimatpolitik och klimatkonventionen. bör även samverkamed andra länder på det sätt klimatkonventionen anger, genom s.k. gemensamtgenomförande. bör verka för att mål antas som minskar utsläppen och som leder till stabilisering av halten av främst koldioxid påen nivå som förhindrar allvarliga klimatförändringar.EnergibeskattningenEnergibeskattningen skall ge goda förutsättningar för den svenska industrinsinternationella konkurrenskraft. Det skall vara lönsamt att investera i varu-och tjänsteproduktion i och det skall vara fördelaktigt att investerai ekologisk energiteknik, bl.a. effektivare energianvändning.Produktionsskatten på kärnkraft skall utformas enligt dessa principer.Beskattningen bör ge drivkrafter för hushållning och konvertering tillförnybara energislag, som den inte skall påverka industrinsinternationella konkurrenskraft negativt. Beskattningsreglerna bör främjaelproduktion med förnybara energislag. Naturgasens miljöfördelar jämfört medolja och kol skall beaktas.MotionernaI det följande redovisas synpunkter i olika motioner om riktlinjer förenergipolitiken. I detta avsnitt behandlas också vissa energipolitiskamotioner från allmänna motionstiden. Inledningsvis refereras partimotioner somhar väckts med anledning av propositionen, varefter övriga aktuella motionerbeskrivs.Det finns inga sakliga skäl för en stängning av kärnkraften , anförsdet i Moderata samlingspartiets partimotion 1996/97:N20. Därför välkomnasförslaget i propositionen att det tidigare angivna slutåret för kärnkraftensavveckling - - inte längre skall gälla. Den logiska konsekvensen avdetta förslag är emellertid att det också saknas motiv för att påbörjaavvecklingen vid en annan bestämd tidpunkt, menar motionärerna. De hänvisartill folkomröstning och följande energipolitiska beslut med innebördatt kärnkraften skall ersättas med förnybar, helst inhemsk,energiproduktion.I motionen förordas en ?naturlig? avveckling av kärnkraften, där varjekärnkraftsreaktor drivs vidare så länge ägaren anser det vara kommersielltlönsamt att reinvestera de belopp som erfordras för att myndigheternassäkerhetskrav och företagets egna krav på driftsäkerhet skall kunna uppfyllas.Genom den förtida avvecklingen uppkommer såväl företagsekonomiska somstatsfinansiella och samhällsekonomiska konsekvenser, framhålls det. Härtillkommer de miljöeffekter som nedläggningen leder till, nämligen ökade utsläppav koldioxid men också ökade utsläpp av svaveldioxid och kväveoxider medåtföljande försurning. Den realistiska bedömningen är att det väsentligen blirökad import av kolbaserad el från som kommer att kompensera bortfalletav ren och utsläppsfri el från , heter det i motionen.Motionärerna anser att regeringen helt bortser från den avreglering avelmarknaden som genomförts. På denna marknad råder fundamentalt ändradeförutsättningar jämfört med tidigare: prissättningen, investeringsbesluten ochplaneringen sker nu utifrån den information som elmarknaden förmedlar tillkonsumenter och producenter.Hittillsvarande utveckling av svensk industri i allmänhet och svensk bas-industri i synnerhet har gynnats av den goda tillgången på elenergi, påpekasdet vidare i motionen. Trots vad som sägs i propositionen kommer enligtmotionärerna den elintensiva industrin - inklusive ett stort antalunderleverantörer och serviceföretag - att drabbas av kärnkraftsavvecklingen.Det erinras om att de traditionella basindustrierna svarar för en betydandedel av förädlingsvärdet i den samlade svenska exporten.I motionen riktas härutöver skarp kritik mot den skisseradeavvecklingslagen. Motionärerna finner det uppseendeväckande att förslaget tillriktlinjer för energipolitiken framläggs trots att den erforderligalagstiftningen om avvecklingen av kärnkraften inte finns framtagen.Beträffande de föreslagna omställningsprogrammen menar motionärerna att de ihuvudsak innebär en upprepning av de program som infördes i samband med 1991års energipolitiska uppgörelse. Flera utvärderingar, bl.a. en på uppdrag avnäringsutskottet, har visat på allvarliga brister i dessa program, sägs det.Den föreslagna förskjutningen av tyngdpunkten på insatserna fråninvesteringsbidrag till forsknings- och utvecklingsanslag ser motionärernapositivt på. Dock betonas att denna forskning och utveckling är mycketlångsiktig och att svensk energiforskning endast utgör en liten del av deglobala forskningsansträngningarna.Vad gäller förändringar i atomansvarighetslagen förordas i motioneninförande av någon form av regressrätt för staten jäntemot kraftbolagenssakskadeersättning, så att staten vid ett större skadefall kan återkräva medelintill dess att reaktorägarens eget kapital är helt förbrukat. Några andraskäl att ändra lagen föreligger inte, sägs det.I fråga om energibeskattningen anser motionärerna att den viktigasteuppgiften är att få till stånd en ökad harmonisering av energibeskattningenmellan de nordiska länderna. De särskilda produktionsskatterna på vattenkraftoch kärnkraft borde slopas. Enligt motionärerna bör endast miljöstyrandeskatter och avgifter användas i produktionsledet, medan den fiskalabeskattningen bör ske i konsumentledet. Som tidigare behandlats yrkas i dennamotion på att propositionen i dess helhet skall avslås av riksdagen.Energiöverenskommelsen är förödande för , hävdas det i Folkpartietspartimotion /97:N22. Där anförs att det är beklagligt attSocialdemokraterna har övergivit sina tidigare partner ikärnkraftsomröstningen - och LO. Därigenom, sägs det, valdesmöjligheten bort att nå en överenskommelse om en långsiktigt trovärdigenergipolitik, där kärnkraften avvecklas genom styrmedel och inte genompolitiska diktat.Motionärerna anklagar regeringen för att framlägga en ofärdig proposition.Många viktiga aspekter på och konsekvenser av den föreslagna inriktningen avenergipolitiken saknas. Motionärerna efterlyser bl.a. en bedömning aveffekterna av förslagen för industrin och hushållen. Det påpekas också attpropositionen inte rymmer några förslag om energibeskattningens framtidautformning. Inte heller redovisas förslag till lagstiftning som gör detmöjligt att stänga kärnkraftverket i ; den av regeringen skisseradelagen anses vara ett utslag av planekonomiskt tänkande och avvisas. I motionenföreslås att skall avslå de framlagda riktlinjerna i propositionenoch i stället hos regeringen begära ett nytt förslag i enlighet med deriktlinjer som redovisas i motionen. Det framställs också ett särskilt yrkandeom att skall avvisa förslaget om stängning av kärnkraftverket iBarsebäck.Den politik som kan förena nationen i energifrågan måste kombinera inslagsom främjar en utfasning av kärnkraften med en långsiktighet som gör attförtroendet för som industriland ökar, sägs det i motionen.Folkpartiet förespråkar en annan linje än regeringens förslag till politiskabeslut om stängning av kärnkraften, men också - betonas det - en annan linjeän Moderata samlingspartiets uppfattning att kärnkraftsavvecklingen intekräver några politiska beslut.Motionärerna pekar på flera förändrade faktorer av betydelse förenergipolitiken. Energifrågornas globala karaktär har blivit tydligare, inteminst genom miljöhotet från växthuseffekten. Bedömningen av de svenskakärnkraftsreaktorernas tekniska livslängd har förändrats jämfört med den 25-åriga livslängd som låg till grund beslut om en avveckling avkärnkraften . Den svenska elmarknaden har avreglerats, ochelkunderna har därigenom fått större makt att påverka de produkter och detjänster som erbjuds.I motionen redovisas följande mål för energipolitiken:- Det svenska elsystemet bör successivt ställas om så att det blir ekologiskthållbart. På lång sikt bör såväl fossilt bränsle som kärnkraft fasas ut urenergisystemet och ersättas av ekologiskt hållbara energikällor. börverka för en ökad kärnsäkerhet i Östeuropa.- Omställningen av energisystemet i måste ske med hänsyn till behovetav tillväxt och ökad sysselsättning. En långsiktig energipolitik som syftartill en successiv omställning av energisystemet är att föredra framförkortsiktiga beslut som leder till snabba och kraftiga höjningar av elpriset.Motionärerna ställer sig, som nämnts, avvisande till politiska beslut omstängningar av de svenska kärnkraftsreaktorerna. Följaktligen välkomnar deförslaget om att det inte längre skall gälla något slutår för kärnkraften.Samtidigt understryks att det inte går att ange när den första reaktorn kommeratt stängas. Att detta skulle ske framstår som orealistiskt,anför motionärerna. De avfärdar härutöver planerna på en ökad statlig styrningav utrikeshandeln med el.I motionen avvisas en storskalig introduktion av naturgas för att ersättakärnkraften. En sådan introduktion skulle omintetgöra det fastställdakoldioxidmålet och tvinga att bryta mot den klimatkonvention som vibidragit till och själva undertecknat, framhålls det.Vidare pläderas i motionen för införandet av välavvägda styrmedel för attfrämja miljövänliga energislag och påverka kärnkraftens ekonomiska livslängd.Utöver ekonomiska styrmedel som miljöavgifter behövs också, enligtmotionärerna, aktiva insatser - t.ex. teknikupphandling - för att uppmuntraenergihushållning, utveckling av biobränsleteknik och annan miljövänligenergiproduktion samt forskning.Motionärerna accepterar den i propositionen redovisade kostnadsramen föromställningsåtgärderna inom energipolitiken. De reserverar sig emellertidbeträffande hur programmet skall finansieras och framhåller att de inte ärfrämmande för en finansiering som till viss del bygger på intäkter somgenereras av kärnkraftsproduktionen. De medel inom ramen som är kopplade tillstängningen av kärnkraftverket i bör användas för en kraftfull(tiodubblad) satsning på ökad kärnsäkerhet i Östeuropa.Miljöpartiets partimotion 1996/97:N27 innehåller ett flertal yrkanden somberör riktlinjerna för energipolitiken. Sålunda framställs förslag omenergipolitikens mål, kostnadsansvaret inom energisektorn ochenergibeskattningen samt om utgångspunkter för, styrmedel för och lagstiftningom avvecklingen av kärnkraften. Vidare ingår flera yrkanden avseendeskadeståndsansvaret vid en reaktorolycka. Här behandlas också ett yrkande imotionen om behovet av statliga anslag till omställningen av energisystemet.Motionärerna tror inte att kärnkraften kommer att avvecklas med regeringensförslag som grund. Propositionen - som betecknas som en elproposition snarareän en energiproposition - saknar förslag till styrmedel för att ställa omenergisystemet och därmed, sägs det, bortses från de möjligheter och dendynamik som uppstår när efterfrågan på det nya skapas.Den i motionen förordade energipolitiken innebär en total omställning avenergisystemet till elproduktion med förnybara energislag och en avveckling avkärnkraften . Ytterligare en kärnkraftsreaktor - totalt alltså trereaktorer - bör enligt motionärerna avvecklas under de kommande fem åren.Detta skall ske utan att de totala utsläppen av koldioxid ökar. Bortfallet avelproduktion (totalt ) skall täckas dels genom minskad elanvändning(7,, varav i industrin och bebyggelsesektorn, genom minskadel från avkopplingsbara elpannor och genom ersättning av elvärme medfjärrvärme m.m.), dels genom ny elproduktion (, varav frånvindkraft, från biobränslebaserad kraftvärme och genomutnyttjande av befintlig kapacitet för biobränsleeldning i kraftvärmeverk).Enligt motionärernas förslag till mål för energipolitiken bör varjeenergislag långsiktigt bära sina egna samhällsekonomiska kostnader - inklusiverisk- och miljökostnader. Genom att anpassa energisystemet till vad som ärlångsiktigt ekologiskt hållbart skapas förutsättningar i landet för såväl enrobust ekonomisk utveckling som en god social utveckling, heter det.Kärnkraften bör enligt vad som vidare sägs i motionen avvecklas med enkombination av lagreglering och ekonomiska styrmedel. Inledningen avavvecklingen skall ske med en avvecklingslag som gör en rimlig avvägningmellan reaktorägarnas och samhällets intressen. Motionärerna har flerainvändningar mot den av regeringen skisserade avvecklingslagen. Bland annatborde samhällets kostnader för miljö, hälsa och risker vid fortsatt drift avkärnkraftsreaktorer beaktas i lagstiftningen.För den fortsatta avvecklingen skall användas ekonomiska styrmedel somtydliggör kärnkraftens risk- och miljökostnader, menar motionärerna. De ar-gumenterar för en grundläggande reform av hela energibeskattningen inom ramenför en skatteväxling med högre skatter på energi och miljöutsläpp och lägreskatter på arbete. Produktionsskatten på el från kärnkraftverk borde höjasårligen med per kWh , till totalt ca perkWh. Vidare skulle koldioxidskatten tas ut på kolinnehållet i alla fossilabränslen och höjas med preliminärt per kg. För industrin bordekoldioxidskatten höjas successivt till den allmänna nivån.Vidare bör enligt motionärerna atomansvarighetslagstiftningen revideras igrunden med inriktning på att kärnkraftsproducenterna skall ges ett strikt ochobegränsat skadeståndsansvar i händelse av en reaktorolycka. En sådanförändring borde kombineras med krav på ökad solvens för reaktorägarna. Iavvaktan på internationella förhandlingar om ändrad lagstiftning skisseras imotionen införande - i tre steg - av ett fullvärdigt skadeståndsansvar förkärnkraftsindustrin. Motionärerna föreslår också att en parlamentarisk kom-mission skall tillsättas med uppgift att utreda de totala kostnaderna vid ensvensk reaktorolycka.I motionen framläggs detaljerade förslag om stöd till utveckling ochinvesteringar i nya energikällor. För respektive åtgärd redovisar motionärernatvå alternativ till bidrags- och anslagsnivå - med och utan förslaget tillskatteväxling. Förslagen innebär totala omställningningsprogram på 10,7miljarder kronor (med skatteväxling) respektive (utanskatteväxling).I kommittémotion 1996/97:N21 erinras om att partiet underförra mandatperioden var en av initiativtagarna till tillsättandet avEnergikommissionen. Partiets strävan i det energipolitiska arbetet har varit -och är fortsättningsvis - att åstadkomma breda politiska uppgörelser ochlångsiktigt stabila spelregler för aktörerna på energimarknaden, framhållsdet. En utgångspunkt för energiöverläggningarna var också, fortsättermotionärerna, att samla största möjliga parlamentariska majoritet bakom ettbeslut där även näringsliv och fackförbund m.fl. skulle involveras. Vidare varprincipen att el baserad på förnybara energikällor skulle tillföras ochsparande och effektivisering av elanvändningen skulle uppnås innanavställningen skulle påbörjas. Fossila bränslen skulle inte tillförasenergisystemet.Dessa principer övergav emellertid regeringen i ett sent skede avenergiöverläggningarna, anför motionärerna vidare. De menar att den träffadetrepartiuppgörelsen har splittrat nationen i energifrågan och skapat fortsattosäkerhet om villkoren på energimarknaden. I motionen anklagas regeringen föratt den själv inte vet hur den egna politiken skall kunna genomföras och vilkamiljöeffekter och samhällsekonomiska konsekvenser den får.Enligt motionärernas förslag till riktlinjer för energipolitiken, somföreslås ersätta det i propositionen framlagda förslaget, skall Sverigesenergiförsörjning långsiktigt baseras på inhemska, förnybara energikällor ochbränslen. Industri och hushåll skall tillförsäkras elleveranser till fortsattkonkurrenskraftiga och rimliga elpriser. Strävan skall vara att möjliggöra ensuccessiv utfasning av kärnkraftsreaktorer genom att el sparas och el frånförnybara energikällor tillförs. Motionärernas uppfattning är att den förstakärnkraftsreaktorn kan fasas ut när motsvarande el sparats eller tillförts.Tillförseln skall baseras på förnybar elproduktion. Regeringens förslag tillhur avvecklingen av kärnkraften praktiskt skall genomföras är ännu oklar; attnu fatta beslut om att stänga en reaktor utan att veta hur det skall gå tillär en äventyrlig politik, anför motionärerna och påpekar att det finns olikalösningar för hur man praktiskt kan stänga av reaktorer. De understryker attde kommer att ta ställning i frågan när konkreta förslag redovisas förriksdagen.Också beträffande energibeskattningen kommer motionärerna att ta slutligställning när regeringen presenterat sina förslag. De framhåller dock imotionen att de anser att energislag med miljöpåfrestningar bör på etttydligare sätt än bära sina miljökostnader. Den förnybaraenergi- och elproduktionen måste ges ekonomiska incitament för att denlångsiktigt skall kunna stå för en växande andel av Sverigesenergiförsörjning, sägs det.Vad som anförs i propositionen om att enbart bör geskoncession för tillkommande utlandsförbindelser avvisas av motionärerna i ettsärskilt yrkande. Vidare efterlyser de effektiva insatser för en samladenergipolitik rörande . Det betonas att det i dessa insatseringår dels ansträngningar för att göra kärnkraftsproduktionen i ochRyssland säkrare, dels åtgärder för att långsiktigt skapa förutsättningar fördessa länder att byta energisystem och avveckla såväl kärnkraften somanvändningen av fossila bränslen.Motionärerna instämmer i huvudsak i det framlagda förslaget tillomställningsprogram. Emellertid vill de avvakta med sitt definitivaställningstagande till dess regeringen har presenterat förslag om hurprogrammet skall finansieras. Också på denna punkt menar motionärerna att detär fel att först fatta beslut om ett omfattande program utan att riksdagensamtidigt får möjlighet att ta ställning till frågan om finansiering. Iavvaktan på ett sådant förslag om finansiering avstyrks de i propositionenredovisade anslagsnivåerna för respektive åtgärd.Utskottet övergår därefter till att referera de övriga motioner med anledningav propositionen och från allmänna motionstiden som behandlas här. Motionernaredovisas partivis.Med hänvisning till energiöverenskommelse och följanderiksdagsbeslut framhålls i motion 1996/97:N19 (s) att en stor majoritet iriksdagen har anslutit sig till linje 2:s energipolitik med innebörd attkärnkraftsavvecklingen kan inledas först när resultatet av sparande ochtillförsel av miljöacceptabel el till ett konkurrenskraftigt pris tagits fram.Enligt motionärerna avviker förslagen i propositionen i två avseenden frånsåväl linje 2:s energipolitik som energipolitiska beslut, nämligen ifråga om tidpunkten för avvecklingens inledning och beträffande vadkärnkraften skall ersättas med. I motionen framställs tre yrkanden. För detförsta borde beslutet om slutåret för kärnkraftens avveckling ()upphävas.