bet · GL01SoU6 · 1997-09-18 00:00:00 — Motion So50 (m) yrkande 8 avstyrks därmed.I motion So294 (v) yrkande 8 hemställs att stödet till de funktionshindradeskall vara lättillgängligt och att ansvarsfördelningen mellan kommuner ochlandsting skall vara klar. Utskottet förutsätter att huvudmännen tar sittansvar och organiserar sin verksamhet så att största möjliga klarhet råder omvart den enskilde skall vända sig för att få hjälp och stöd. Motionsyrkandetavstyrks.Utskottet delar uppfattningen i motion So426 (c) att det är angeläget attpersonalgrupper som arbetar med personer med funktionshinder får en grund- ochvidareutbildning om olika funktionshinder. Det är i första hand en fråga förrespektive huvudman att tillse att personalen fortlöpande får den utbildningden behöver för att på ett adekvat sätt kunna sköta sitt arbete.Handikappombudsmannen har också aktualiserat dessa frågor och arbetar med attöka insikten om gällande regler och värderingar. Överläggningar somHandikappombudsmannen genomfört har påverkat personalutbildningen i flerastatliga myndigheter. Något initiativ med anledning av motionen behövs inte.Motion So426 (c) yrkande 11 avstyrks.Elever med funktionshinderI skrivelsen redovisas att studiesituationen för vuxenstuderande medfunktionshinder skall ses över. De hinder som kan finnas skall kartläggas ochanalyseras. Regeringen avser att uppdra åt att utredafrågan.Regeringen gav iskolan () i uppdrag att i samråd med vidStockholms universitet göra en analys av vilken kompetens lärare behöver inomolika teckenspråksutbildningar för barn och vuxna. Vidare skall enkartläggning göras av dels behovet av utbildning i teckenspråk för andrapersonalkategorier än lärare, dels behovet av tolkar för döva, dövblinda ochvuxendöva. skall samråda med och med andra berördamyndigheter och handikapporganisationer vid genomförandet av uppdraget.Uppdraget skall redovisas till regeringen senast den 1 mars 1998.I motion 1996/97:So54 av m.fl. (v) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skolan och behovetav ytterligare utredningsuppgifter för (yrkande 10).Motionärerna konstaterar att regeringen överlämnat frågan om synskadadesläromedel till . Motionärerna vill också lyfta fram dedövas svårigheter vid studier inom framför allt den kommunalavuxenutbildningen då det gäller tolkservice. Eftersom inga regler finns somreglerar kommunens skyldigheter att tillhandahålla tolkservice förekommer detatt en skola vägrar att betala för tolk för en döv studerande. Även dennafråga bör därför överlämnas till för fortsatt utredningoch handläggning, anför motionärerna.Utskottets bedömningEnligt skrivelsen skall studiesituationen för vuxenstuderande medfunktionshinder ses över. Direktiven bereds iRegeringskansliet. Vidare konstaterar utskottet att regeringen uppdragitår i skolan () att utreda dels vilkenkompetens lärare behöver inom olika teckenspråksutbildningar, dels kartläggabehovet av utbildning för andra personalkategorier och dels kartlägga behovetav tolkar för döva, dövblinda och vuxendöva. Motion So54 (v) yrkande 10 ärdärmed tillgodosedd. Motionsyrkandet avstyrks.Arbetsmarknad och arbetsliv m.m.I skrivelsen redovisas att nästan varannan person med funktionshinder i åldern16-64 år är utan arbete. Regeringen understryker den stora betydelse som dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna för arbetshandikappade har. Regeringenbeslöt därför att tillkalla en särskild utredare med uppgift attse över de sysselsättningsskapande åtgärderna för arbetshandikappade -anställning med lönebidrag, offentligt skyddat arbete (OSA) och arbete inomSamhallkoncernen (dir. 1996:56). Utredningen som antagit namnet har avlämnat ett delbetänkande Aktivt lönebidrag -Ett effektivare stöd för arbetshandikappade (SOU 1997:5). avlämnadesslutbetänkandet - en arbetsmarknadspolitisk åtgärd (SOU 1997:64).I 1997 års ekonomiska vårproposition 1996/97:150 gjorde regeringen motbakgrund av delbetänkandet om lönebidragen bedömningen att den nuvarandeutformningen av lönebidraget i huvudsak bör bestå. Lönebidraget skall varaflexibelt och bestämmas med hänsyn till den enskildes arbetsförmåga ochfunktionsnedsättningen. Bidragsnivån får inte överstiga . Dock skall det,liksom tidigare, finnas en möjlighet att jämka bidraget uppåt om det ärnödvändigt för att en person som har en mycket begränsad arbetsförmåga tillföljd av ett svårt funktionshinder skall kunna beredas lämpligt arbete.Regeringen föreslog även att en allmännyttig organisation fr.o.m. den 1 juli1997 vid nyanställning av en arbetshandikappad sökande eller i samband med enförlängning av ett beslut om lönebidrag efter de första fyra anställningsårenskall kunna beviljas bidrag av den bidragsgrundandelönekostnaden för den anställde. Vissa villkor avseende rehabilitering ocharbetsmiljön måste vara uppfyllda för att högre bidrag skall utgå. Dengenomsnittliga bidragsnivån som lämnas till andra arbetsgivare änallmännyttiga organisationer föreslogs få uppgå till högst av denbidragsgrundande lönekostnaden för den anställde.Arbetsmarknadsutskottet behandlade propositionens förslag i sitt betänkande1996/97:AU7y. Utskottet konstaterade, i likhet med regeringen, attintentionerna vid införandet av det flexibla lönebidraget inte till fullokunnat fullföljas. Utskottet gjorde bedömningen att med de förslag sompresenterades i propositionen fanns goda förutsättningar för att regeringensintentioner bättre skulle kunna uppfyllas och att det flexibla lönebidraget isig inrymmer betydande fördelar. De arbetshandikappade har en mycket svårställning på arbetsmarknaden med hög arbetslöshet. Lönebidraget är för många idenna grupp avgörande för att de över huvud taget skall kunna komma i frågaför ett arbete. Utskottet ställde sig också positivt till förslaget att bidragskall kunna beviljas för allmännyttiga organisationer ochatt det högre bidraget skall förenas med krav på lämpliga arbetsuppgifter ochgoda arbetsförhållanden. Utskottet påpekade särskilt att syftet med förslagetvar att få en långsiktig lösning för såväl den enskilde individen som för deallmännyttiga organisationer som omfattas av dispensen om högre bidrag. Varkenden enskilde eller den allmännyttiga organisationen skulle behöva kännaotrygghet vid omprövningen, anförde utskottet. Om förutsättningarna inteändrats borde därför den högre ersättningen regelmässigt gälla även ifortsättningen.Med anledning av några motioner om verksamhet anförde utskottet attregeringen hade för avsikt att överväga LOSAM-utredningensförslag i slutbetänkandet angående . Utskottet ville inte föregriparegeringens ställningstagande och avstyrkte därmed de aktuella motionerna.I den nu aktuella skrivelsen redovisas även den försöksverksamhet med särskiltintroduktions- och uppföljningsstöd för funktionshindrade i arbetslivet(SISUS) och verksamheten Unga Handikappade som bedriver.SISUS är en försöksverksamhet som innebär att den funktionshindrade på arbetsplatsen får stöd av en stödperson, en s.k. job coach.Modellen är ursprungligen amerikansk men har utvecklats ochanpassats till svenska förhållanden av AMS. Regeringen gör bedömningen att detkrävs ytterligare utveckling av SISUS-verksamheten innan modellen kan upphöraatt vara försöksverksamhet och i stället etableras som enarbetsmarknadspolitisk åtgärd. Försöksverksamheten förlängs därmed tillutgången av år 1997.I skrivelsen redovisas vidare att regeringen har tillkallat en särskildutredare med uppgift att utreda och föreslå hur en lagstiftning som förbjuderdiskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder bör varautformad. Av direktiven (dir. 1997:8) framgår att den särskilda utredarenäven bör överväga hur förbudsreglerna bör förhålla sig till motsvarandebestämmelser i jämställdhetslagen, lagen mot etnisk diskriminering och eneventuell lagstiftning mot diskriminering i arbetslivet på grund avhomosexualitet eller sexuell läggning. Utredaren skall även utreda och lämnaförslag på vilka förfaranderegler som skall vara tillämpliga hosHandikappombudsmannen samt utreda om det finns behov av en nämnd motdiskriminering av personer med funktionshinder motsvarandeJämställdhetsnämnden eller diskriminering eller omeventuella uppgifter för en sådan nämnd kan utföras av redan befintligamyndigheter eller domstolar. Utredarens arbete skall redovisas senast den 1oktober 1997.Socialförsäkringsutskottet behandlade i sitt betänkande 1996/97:SfU12proposition 1996/97:63 med bl.a. ett förslag från regeringen om ett utökatsärskilt högriskskydd i sjuklönesystemet. Socialförsäkringsutskottetkonstaterade att det nuvarande högriskskyddet tillförsäkrar personer med enmedicinskt väldokumenterad sjukdom, som kan antas ge upphov till frekventasjukfall, ett skydd. En sådan sjukdom kan t.ex. vara allergiska besvär ellerväl dokumenterade ryggbesvär. Genom förslaget i propositionen om ett utökathögriskskydd tillskapas ett skydd för personer med sjukdomar, t.ex. reumatismeller cancer, som enligt den medicinska vetenskapen medför en uppenbar riskför en eller flera längre sjukperioder. Högriskskyddet innebär attförsäkringskassan efter ansökan skall kunna besluta om ersättning från denallmänna sjukförsäkringen för kostnader för sjuklön som utges till densökande. En arbetsgivare som har haft kostnader för sjuklön för enarbetstagare som omfattas av ett högriskskydd kan efter ansökan få ersättningfrån . ansåg att med denföreslagna utformningen av högriskskyddet borde en arbetsgivares eventuellatvekan att anställa en person med en sådan sjukdom påtagligt minska.Riksdagen följde utskottet (rskr. Det utökade högriskskyddet träder ikraft den 1 januari 1998.I motion 1996/97:So54 av m.fl. (v) begärs tillkännagivande tillregeringen om vad i motionen anförts dels om arbetslösheten blandfunktionshindrade (yrkande 11), dels vikten av ett bevarat lönebidragssystem(yrkande 12), dels om (yrkande 13) och dels om diskriminering iarbetslivet (yrkande 14). De arbetshandikappades situation på arbetsmarknadenhar alltid varit svår, än värre har det blivit i massarbetslöshetens spår,anför motionärerna. Åtgärder som lönebidrag och anställningar inom ärdärför av mycket stor betydelse. Trots att arbetslösheten mångdubblats under1990-talet ligger dock åtgärderna för arbetshandikappade i stort sett still.Motionärerna anser att antalet lönebidragsanställningar måste öka och attbidragstaket måste slopas. Ett särskilt rekryteringsstöd bör införas underhögst som högsta bidragsnivå. Under den tiden kan denanställde introduceras i arbetet och rätt lönebidragsnivå fastställas. Vidareanser motionärerna att om höga krav på övergångar från skall ställasbör också tillgången på lönebidrag säkras. En fast kvot eller ett särskiltsamhallönebidrag bör införas, så att kan arbeta långsiktigt ochmålmedvetet med att erbjuda anställda arbete utanför företaget. Slutligenvälkomnar motionärerna arbetet med en lagstiftning mot diskriminering iarbetslivet. Lagstiftningen måste dock vara av en sådan kvalitet att den kananvändas vid uppenbar diskriminering.I motion 1996/97:So55 av m.fl. (fp) yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts dels om åtgärderför att underlätta eget förvärvsarbete (yrkande 7), dels om lag motdiskriminering i arbetslivet (yrkande 9) och dels om processrätt förHandikappombudsmannen (yrkande 10). Regeringen konstaterar i skrivelsen attvillkoren för de funktionshindrade på arbetsmarknaden bör belysas bättre ochhar därför tillkallat en särskild utredare. Motionärerna anser att detta inteär tillräckligt. De anser att inkomst genom arbete skall vara den huvudsakligautgångspunkten också för den som är funktionshindrad. Det är, enligt derasmening, samhällsekonomiskt lönsamt att satsa på lönebidrag eller arbete iSamhall om alternativet annars är förtidspension. skall inriktas motatt ge arbetsmöjligheter till de svårast funktionshindrade. Ett sätt att bidratill detta är att hjälpmedel som behövs i arbetet i högre utsträckning kanfinan-sieras genom arbetsmarknadsanslagen. Ett annat sätt är att på bred frontunderlätta förvärvsarbete för funktionshindrade med hjälp av handledare, ?jobcoach?. Motionärerna anser att system med stöd på arbetsplatsen lämpligen börkunna utvecklas genom ett flexibelt utnyttjande av lönebidrag. Slutligen ansermotionärerna att det behövs en lagstiftning mot diskriminering i arbetslivet.Denna lagstiftning skall gälla vid anställningar. Samma regler behövs ocksåvid startande av småföretag. Banker och andra långivare får inte medhänvisning till individens funktionsnedsättning försvåra för enskilda attstarta eller driva företag. Motionärerna ställer sig i huvudsak bakomHandikappombudsmannens förslag till lagstiftning som använt jämställdhetslagensom modell. Slutligen anförs att måste ges möjlighet attväcka talan om någon diskrimineras på grund av sitt funktionshinder.I motion 1996/97:So401av m.fl. (m) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rehabilitering(yrkande 4). Motionärerna anför att regeringen desenaste åren dragit ner anslagen till den yrkesinriktade rehabiliteringen,något som motsatt sig. Uppgifter från bl.a. Riksrevisionsverkethar pekat på att medlen inte utnyttjas så effektivt som borde vara fallet.Detta borde dock ha lett till åtgärder för att förbättrarehabiliteringsverksamheten, inte att minska den. En utebliven rehabiliteringkan snabbt leda till ett permanent funktionshinder som kostar såväl mänskligtlidande som ekonomiska resurser i socialförsäkringen. Motionärerna anför attdet är väsentligt att inte överge arbetslinjen, utan i stället se till attupphandlingen av rehabiliteringstjänster förbättras och effektiviseras.I motion 1996/97So50 av m.fl. (m) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avskaffande av denförlängda sjukperioden (yrkande 9). Motionärerna anser att den förlängdasjukperioden bör avskaffas. Argumenten anser de vara kända, men idetta sammanhang vill de understryka att den förlängda sjukperioden slårsärskilt hårt mot just funktionshindrade. Arbetslösheten blandfunktionshindrade är väsentligt mycket högre än bland andra grupper. Denförlängda sjukperioden kommer att göra arbetsgivarna än mindre benägna attanställa funktionshindrade. har vid ett flertaltillfällen gett uttryck för denna oro. Regeringen säger att den tittar översjuklöneperioden. Motionärerna anser att den skall avskaffas så snart sommöjligt, dock senast /98.Utskottets bedömningUtskottet anser att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna förarbetshandikappade behövs för att motverka den höga arbetslösheten blandpersoner med funktionshinder. beslutade att det flexiblalönebidraget skall bestå och att bidragsnivån inte bör överstiga . Detskall dock finnas möjlighet att i vissa fall jämka bidraget uppåt. Vidareskall det vara möjligt att under vissa omständigheter bevilja 90-procentigabidrag vid anställning i allmännyttiga organisationer. Vad gäller Samhallsverksamhet konstaterar utskottet att avlämnat ett betänkandeoch att detta bereds i . Utskottet vill inteföregripa regeringens överväganden i frågan. Motionerna So54 (v) yrkandena 11-13 och So55 (fp) yrkande 7 avstyrks därmed.Rehabiliteringsverksamheten är ett viktigt instrument för att underlätta förpersoner med funktionshinder att erhålla ett arbete. Utskottet är dock inteberett att nu föreslå en ändring av volymen av rehabiliteringsinsatser. MotionSo401 (m) yrkande 4 avstyrks därmed.Utskottet anser att det behövs en lagstiftning mot diskriminering iarbetslivet. Regeringen har tillkallat en särskild utredare med uppgift attutreda och föreslå hur en sådan lagstiftning bör vara utformad. Utredarenskall även lämna förslag på vilka förfaranderegler som skall vara tillämpligahos . Motionerna So54 (v) yrkande 14 och So55 (fp)yrkandena 9 och 10 är därmed tillgodosedda. Motionsyrkandena avstyrks.Vad gäller den förlängda sjukperioden har utskottet erfarit att regeringenavser att återkomma till . Motion So50 (m) yrkande 9 är därmed ihuvudsak tillgodosedd och avstyrks därmed.AntidiskrimineringslagI fyra motionsyrkanden tas frågan om en antidiskrimineringslag upp. I motion1996/97:So51 av m.fl. (kd) begärs tillkännagivande tillregeringen om vad i motionen anförts om en antidiskrimineringslag (yrkande 1).Motionärerna anför att om målet om ett samhälle som har plats för allaverkligen skall kunna realiseras så måste det i botten finnas enantidiskrimineringslag som bildar ett ?golv?. Motionärerna framhåller att detmed god vilja går att komma långt och att det ofta kan vara små justeringarsom leder till stora förbättringar, speciellt om det blir flerasmåförändringar som samverkar. understryker motionärerna att detändå krävs en lagstiftning som tydligt pekar ut färdriktningen ochhastigheten. kan hämta erfarenheter från länder som t.ex. ochStorbritannien.I motion 1996/97:So54 av m.fl. (v) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enantidiskrimineringslag enligt FN:s standardregel (yrkande 2). Motionärernaanser att när samhällsklimatet i besparingstider blir allt tuffare så måstedet till en lagstiftning till skydd för de funktionshindrade. Endiskrimineringslag skall gälla samfärdsel, ekonomi, arbete, tillgång tillvaror och tjänster, till ny teknik och teknikutveckling, till bostäder,offentliga miljöer och till deltagande i arvoderad verksamhet så som ideellaeller fritidspolitiska uppdrag. Lagstiftningen bör innehålla regler omsanktioner mot kränkningar av principen om icke diskriminering.I motion 1996/97:So55 av m.fl. (fp) yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skärptantidiskrimineringslag (yrkande 8). Motionärerna anser att det behövs enlagstiftning som förbjuder diskriminering av människor med funktionshinder.Diskriminering på grund av handikapp skall i lag likställas med diskrimineringpå grund av kön, hudfärg eller etnisk tillhörighet, anser motionärerna.I motion 1996/97:T74 av m.fl. (v) yrkas att hosregeringen begär förslag till lag mot diskriminering av funktionshindrade itrafiken (yrkande 2). Motionärerna anför att lagen om handikappanpassadkollektivtrafik har funnit . Trots detta har ytterst litet hänt pådetta område. Motionärerna anser att det nu måste införas en mer tvingandeantidiskrimineringslag. Regeringen bör förelägga förslagtill förändringar som skall förhindra diskriminering av funktionshindrade.Utskottets bedömningUtskottet har inhämtat att regeringen överväger att föreslåriksdagen att vidga diskrimineringsförbudet i till att omfattaäven funktionshindrade. Utskottet vill inte föregripa regeringens beredning avfrågan. Motionerna So51 (kd) yrkande 1, So54 (v) yrkande 2, So55 (fp) yrkande8 och T74 (v) yrkande 2 avstyrks därmed.Tillgång till kultur och informationI skrivelsen redovisas att regeringen har gett i uppdrag attkartlägga dagens situation för funktionshindrade på kulturområdet.Kartläggningen skall så långt möjligt omfatta såväl myndigheter ochinstitutioner som övriga organisationer med statligt verksamhetsstöd inomkulturområdet och avse handikappaspekter på utbud, tillgänglighet, möjlighetertill aktivt deltagande och information. Utifrån kartläggningen skall Statenskulturråd utarbeta ett handlingsprogram för att främja funktionshindradesdeltagande i kulturlivet. I handlingsprogrammet skall mål på kortare ochlängre sikt presenteras och konkreta åtgärder föreslås. Arbetet, som skallavrapporteras till regeringen , skall ske i nära samarbete medhandikapporganisationer, kulturinstitutioner, studieförbund, folkhögskolor,folkrörelser och berörda myndigheter.I motion 1996/97:So54 av m.fl. (v) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om etthandlingsprogram när det gäller funktionshindrade och kulturen (yrkande 7).Kultur skall kunna erbjudas alla, anför motionärerna. Kulturinstitutionernaskall ha ett särskilt ansvar för detta och söka vägar för att nå fram tillalla grupper i samhället och då särskilt till de grupper som inte ärdelaktiga i kulturutbudet. Motionärerna anser att ett handlingsprogram förökat deltagande i kulturlivet, ett handlingsprogram som främst berörfunktionshindrade, är en ytterst viktig fråga. Det handlar både om fysisk,innehållsmässig och teknisk tillgänglighet.Utskottets bedömningRegeringen har uppdragit åt att utarbeta etthandlingsprogram för attt främja funktionshindrades deltagande i kulturlivet.Arbetet skall ske i nära samarbete med handikapporganisationer,kulturinstitutioner, stu-dieförbund, folkhögskolor, folkrörelser och berördamyndigheter. Motion So54 (v) yrkande 7 är därmed tillgodosedd. Motionsyrkandetavstyrks.Handikappfrågorna i ett internationellt perspektivI skrivelsen anförs att har verkat aktivt såväl inom FN som genom detbilaterala utvecklingsarbetet för att förbättra situationen för personer medfunktionshinder. Regeringen anser att detta arbete bör intensifieras och fåfortsatt stöd.Sverige har medverkat till att FN:s sociala utvecklingskommissionantagit en resolution med syfte att stärka det politiska stödet för och definansiella resurserna till handikappaktiviteter. Resolutionen ger starkt stödför det arbete som FN:s särskilde rapportör utför. I resolutionenrekommenderas FN:s Ekonomiska och sociala råd att förlänga den särskilderapportörens mandat (1998-2000). Regeringen avser attstödja den särskilde rapportörens arbete och aktivt verka för atthandikappfrågornas ställning stärks inom hela FN-systemet, dvs. inom och i t.ex. UNDP, , , WHO och ILO.Sida har under verkat för att i sin biståndsverksamhet integrerainsatser till förmån för funktionshindrade personer. gör Sidaen översyn av biståndet inom handikappområdet. Två viktiga utgångspunkter idetta arbete är integration och koncentration. Syftet är att med begränsadeadministrativa och ekonomiska resurser, integrera arbetet inomhandikappområdet i biståndet i stort och begränsa antalet mottagarländer.I skrivelsen betonas att handikappolitiken också i fortsättningen skall varaen nationell angelägenhet i vårt land och en del av välfärdspolitiken. Arbetetmed handikappfrågorna inom EU bör därför inriktas på erfarenhets- ochinformationsutbyte mellan medlemsländerna och på frågor som rör införlivandetav handikappaspekter i gemenskapens egna politikområden. skall i fortsättningen fungera som en samrådsgrupp förhandikappfrågor inom Europasamarbetet, anförs det. Enligt regeringensbedömning har den svenska varit ett bra instrument förerfarenhetsutbyte och information mellan berörda departement, myndigheter,handikapporganisationer m.fl. En samsyn på handikappfrågornas hantering pågemenskapsnivå håller på att växa fram. Regeringen har beslutat att förlängakommitténs arbete t.o.m. den 30 juni 1998.Svenska Handikapporganisationers Internationella Biståndsstiftelse () harför närvarande 14 handikapporganisationer som huvudmän/med-lemsförbund.Huvudmännen genomför - med stöd av stiftelsens styrelse, kansli ochfältpersonal - biståndsinsatser i . Styrelsen och kansliet är ocksålänken mellan huvudmännen och Sida. Ändamålet för stiftelsen är enligtstadgarna ?att stödja organisationer av handikappade i utvecklingsländerna ochmedverka i utvecklingsinsatser för handikappade i dessa länder?. Stöd gesgenom programverksamhet och opinionsbildning.I motion 1996/97:So54 av m.fl. (v) begärs att som sinmening skall ge regeringen till känna vad i motionen anförts dels omVärldsbanken och (yrkande 15), dels om att höjadet bilaterala biståndet till funktionshindrade i världen (yrkande 16), delsom integrering av funktionshindrade i biståndspolitiken (yrkande 17), dels omSverige och EU för att öka det ekonomiska stödet till funktionshindrade ivärlden (yrkande 18), dels om att ta till vara handikapporganisationernaskunskap genom samverkan med SHIA (yrkande 19) och dels om enhandikappanpassning av (yrkande 20). Motionärerna anser attSverige har ett inte oväsentligt inflytande på i första hand ochatt det är viktigt att utnyttjar detta för att verka för defunktionshindrade i och . Av detsvenska bilaterala biståndet uppgår stödet till de funktionshindrade ännu intetill av det totala bilaterala biståndet.