bet · GK01UbU8 · 1997-03-06 00:00:00 — Utskottet utgår från att dessacentrum kommer att stärka samverkan med universitet och högskolor vad gällerforskningsfrågor. Utskottet anser att motion 1996/97:Ub251 yrkande 5 böravslås. beträffande uppföljning och utvärdering, m.m.att avslår motionerna 1996/97:Ub230 yrkandena 2 och 8 samt1996/97:Ub251 yrkande 3,res. 1 (kd) - delvis2. beträffande undervisning om alkohol, tobak och narkotika ()att avslår motion 1996/97:Ub249 yrkande 2,3. beträffande undervisning om sex och samlevnadatt avslår motion 1996/97:Ub218,4. beträffande utvärdering av ämnet idrott och hälsaatt avslår motionerna 1996/97:Ub213 och 1996/97:Kr511 yrkande 8,res. 2 (m) - delvis5. beträffande timtiden för ämnet idrott och hälsa, m.m.att avslår motionerna 1996/97:Ub214, 1996/97:Ub221, 1996/97:Ub223,1996/97:Ub226, 1996/97:Ub229, 1996/97:Kr257 yrkande 15, 1996/97:Kr510yrkandena 3 och 5, 1996/97:Kr513 yrkande 2 och 1996/97:Kr519 yrkande 2,res. 3 (m, kd) - delvisres. 4 (fp)res. 5 (mp) - delvis6. beträffande simundervisningen i grundskolanatt avslår motionerna 1996/97:Ub248 och 1996/97:Bo415 yrkande 1,7. beträffande praktik och praktisk arbetslivsorientering (prao) igrundskolanatt avslår motion 1996/97:A819 yrkande 5,res. 6 (c) - delvis8. beträffande utbildning i miljökunskapatt avslår motion 1996/97:Ub207,9. beträffande ett nytt ämne i - livskunskapatt avslår motion 1996/97:So276 yrkande 8,10. beträffande undervisning i historiaatt avslår motion 1996/97:Ub202,11. beträffande arbetsmiljöutbildningatt avslår motion 1996/97:Ub225,12. beträffande jämställdhet i skolan, m.m.att avslår motionerna 1996/97:Ub230 yrkande 6, 1996/97: Ub245yrkande 16, 1996/97:Ub250 yrkande 10, 1996/97:Ub251 yrkande 6,1996/97:Ub448 yrkande 1, 1996/97:A819 yrkande 3 samt 1996/97:A821yrkandena 15, 16 och 23,res. 1 (kd) - delvisres. 7 (c, fp)res. 8 (v) - delvis13. beträffande hemspråksundervisningenatt avslår motionerna 1996/97:Ub217 yrkande 1, 1996/97: Ub514yrkande 11, 1996/97:Sf625 yrkande 18 och 1996/97:Sf633 yrkande 13,res. 1 (kd) - delvisres. 5 (mp) - delvis14. beträffande undervisningen i svenska som andraspråkatt avslår motion 1996/97:Ub217 yrkande 2,15. beträffande ämnena svenska och svenska som andraspråk ochantagningen till gymnasieskolanatt avslår motionerna 1996/97:Ub240 yrkande 4 och 1996/97:Ub247yrkande 6,res. 9 (m, fp) - delvis16. beträffande parlamentarisk utredning om konsekvenserna av enhelt betygsfri skolaatt avslår motion 1996/97:Ub245 yrkande 2,res. 8 (v) - delvis17. beträffande betygssystemet i grundskolanatt avslår motionerna 1996/97:Ub211 yrkande 9, 1996/97: Ub230yrkande 11 och 1996/97:Ub233 yrkande 4,res. 1 (kd) - delvisres. 2 (m) - delvisres. 6 (c) - delvis18. beträffande betygssystemet i gymnasieskolanatt avslår motionerna 1996/97:Ub222, 1996/97:Ub251 yrkande 7 och1996/97:Ub514 yrkande 19,res. 3 (m, kd) - delvisres. 5 (mp) - delvis19. beträffande betygsättning i ämnet svenskaatt avslår motion 1996/97:Ub240 yrkande 5,res. 9 (m, fp) - delvis20. beträffande komplettering av betyg under gymnasietidenatt avslår motion 1996/97:Ub240 yrkande 6,res. 9 (m, fp) - delvis21. beträffande betygsättning för funktionshindrade eleveratt avslår motion 1996/97:Ub224,22. beträffande nationella provatt avslår motionerna 1996/97:Ub211 yrkande 10 och 1996/97:Ub228,res. 2 (m) - delvis23. beträffande lärarcertifikat m.m.att avslår motionerna 1996/97:Ub458 yrkandena 5, 6 och 8 samt1996/97:Ub477,res. 2 (m) - delvis24. beträffande fler forskarutbildade lärare (lektorer) i skolan,m.m.att avslår motionerna 1996/97:Ub240 yrkande 15 och 1996/97:Ub458yrkandena 7 och 11,res. 9 (m, fp) - delvis25. beträffande skolforskningatt avslår motion 1996/97:Ub251 yrkande 5,res. 3 (m, kd) - delvisStockholm den 6 mars 1997På utbildningsutskottets vägnarRune RydénI beslutet har deltagit: (), (), IngegerdWärnersson (s), (), (), (),(), (), (), MajléneWesterlund Panke (s), (), (), IngerDavidson (kd), (), (), () och (). Uppföljning och utvärdering, m.m. (mom. 1, 12, 13 och 17)() anför:Jag vill när det gäller frågor om uppföljning och utvärdering särskiltframhålla behovet av detta i fråga om tidsutrymmet i timplanen, dels för ämnensom är förlagda i block, dels för estetiska och praktiska ämnen. Det är ocksåmycket viktigt att följa upp och utvärdera hur formerna för elevinflytande ochjämställdhetsarbete utvecklas samt vilka resultat arbetet mot mobbning ochuttryck för främlingsfientlighet har givit. Även när det gäller skolansvärdegrund och riktlinjer för hur måldokumenten angående etisk fostran somfinns angivna i läroplanen skall få praktisk tillämpning är det viktigt attdet utvecklingsarbete som bedrivs av i detta avseende utvärderasoch noga följs upp. Jag vill också poängtera vikten av utvärdering avfortbildning för lärare om värdegrunden. Jag anser att det praktiskaförverkligandet av läroplanens avsnitt om skolans värdegrund måste betonas påalla nivåer, i de lokala skolplanerna och i kursplanerna samt ilärarfortbildning och i nationella utvärderings- och utvecklingsplaner. Enligtmin uppfattning bör motionerna 1996/97:Ub230 yrkandena 2 och 8 samt1996/97:Ub251 yrkande 3 bifallas.Det är enligt min mening viktigt att få kunskap om hur det ser ut medjämställdheten och besluta vad som aktivt kan göras för att förbättrasituationen. Detta måste göras tydligt i lärarutbildningen, i kommunernasskolplaner och i särskilda jämställdhetsprogram vid de enskilda skolorna.Grundläggande för skolans arbete med jämställdhet är också attkönsfördelningen bland de yrkeskategorier som finns i skolan blirnågorlunda jämn. För att främja pojkars och flickors möjligheter att utvecklaspå lika villkor anser jag att det bör prövas att organisera vissaundervisningsmoment inom klassens ram i särskilda flick- och pojkgrupper.Läromedlen bör ses över ur ett jämställdhetsperspektiv. Jag ser det somangeläget att undervisningen i jämställdhetsfrågor även tar uppkvinnomisshandeln. Utskottet borde ha tillstyrkt motionerna 1996/97:Ub230yrkande 6, 1996/97:Ub251 yrkande 6 samt 1996/97:A821 yrkandena 15, 16 och 23.Jag anser att hemspråksundervisningen bör byta namn tillmodersmålsundervisning och att den i bör förläggas inomtimplanebunden tid. Genom att undervisningen i hemspråk organiseras som vanligspråkundervisning försvinner dess karaktär av säråtgärd för invandrare.Riksdagen bör bifalla motion 1996/97:Sf625 yrkande 18 och som sin mening geregeringen detta till känna.När det gäller utformningen av betygssystemet i vill jagframhålla att utvecklingssamtalen bör vara den främsta kontaktformen mellanhem och skola. Det är dock viktigt med betyg som komplement. Betyg bör ges ien sexgradig skala fr.o.m. årskurs 7. Skriftlig information om elevens kunskapoch utveckling bör ges fr.o.m. årskurs 5. De elever som lämnar grundskolanutan att uppnå fastställd kravnivå i ett ämne skall få ett streck i ställetför betyg. Jag anser att den avlämnande skolan skall ha skyldighet attutarbeta ett skriftligt omdöme oavsett om eleven begär det eller ej. Motion1996/97:Ub230 yrkande 11 bör bifallas.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under momenten 1, 12, 13och 17 bort hemställa1. beträffande uppföljning och utvärdering, m.m.att med bifall till motionerna 1996/97:Ub230 yrkandena 2 och 8 samt1996/97:Ub251 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,12. beträffande jämställdhet i skolan, m.m.att med bifall till motionerna 1996/97:Ub230 yrkande 6,1996/97:Ub251 yrkande 6 samt 1996/97:A821 yrkandena 15, 16 och 23 samtmed anledning av motionerna 1996/97:Ub245 yrkande 16, 1996/97:Ub250yrkande 10, 1996/97:Ub448 yrkande 1 och 1996/97: A819 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,13. beträffande hemspråksundervisningenatt med bifall till motion 1996/97:Sf625 yrkande 18 och med avslagpå motionerna 1996/97:Ub217 yrkande 1, 1996/97:Ub514 yrkande 11 och1996/97:Sf633 yrkande 13 som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,17. beträffande betygssystemet i grundskolanatt med bifall till motion 1996/97:Ub230 yrkande 11 och med avslagpå motionerna 1996/97:Ub211 yrkande 9 och 1996/97: Ub233 yrkande 4 somsin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,2. Utvärdering av ämnet idrott och hälsa, m.m. (mom. 4, 17, 22 och 23), , och (alla m) anför:Vi anser att det är mycket allvarligt att inslagen av idrott och motion harminskat i skolan. Enligt vår uppfattning bör få i uppdrag attutvärdera hur ämnet idrott och hälsa har utvecklats efter det att den nyaläroplanen har börjat gälla i skolan. Arbetet bör bedrivas skyndsamt för atteventuella åtgärder skall kunna föreslås och verkställas inför höstterminen1998. Vi har noterat att statsrådet har sagt att hon avser attföreslå en utökning av tiden för ämnena idrott och slöjd i och atthon räknar med att en sådan förändring av timplanen skall kunna genomförasfrån . Vi anser att en utvärdering av ämnet idrott bör görasinnan en sådan förändring genomförs. Det är viktigt att frågan om följdernaför folkhälsan av den minskade obligatoriska timtiden analyseras. Enligt våruppfattning bör motion 1996/97:Ub213 bifallas.När det gäller betygssystemet i anser vi att utvecklingssamtal ochskriftliga omdömen skall förekomma . Betyg skall enligtvår uppfattning ges tidigare och i fler steg än vad som gäller i dag.Regeringen bör återkomma till med förslag i enlighet härmed. Motion1996/97:Ub211 yrkande 9 bör således bifallas.Enligt vår uppfattning skall alla grundskolor genomföra nationella prov icentrala ämnen under det femte respektive nionde skolåret. Resultaten skallgöras väl kända för elever och föräldrar, liksom de åtgärder som skolledningenanser erforderliga med anledning av resultaten. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag. Motion 1996/97:Ub211 yrkande 10 bör bifallas.När det gäller frågan om lärarcertifikat, m.m. anser vi att fortbildning avlärare bör ingå i den utvecklingsstrategi som fastställs för den enskildaskolan. Det är viktigt att adekvata fortbildningsresurser ställs tillförfogande för den enskilde läraren. Fortbildningen måste anpassas till delokala behoven, vilket förutsätter en dialog mellan fortbildningsanordnare,kommun, skola och lärare. Rektor skall efter utvecklingssamtalupprätta en individuell utvecklingsplan för den enskilde läraren, en plan somredovisar inom vilka områden läraren behöver fortbildning. Ett lärarcertifikatbör införas som skall innehålla flera delar: examensbevis, uppgift omgenomgången fortbildning och eventuell yrkespraktik. Certifikatets giltighetskall tidsbegränsas till förslagsvis . Certifikatet skall vidare medföraen skyldighet för skolan att se till att läraren får fortbildning enligtutvecklingsplanen och en skyldighet för läraren att fortbilda sig. Regeringenbör närmare utreda frågan och återkomma med förslag. Vi anser att motionerna1996/97:Ub458 yrkandena 5, 6 och 8 samt 1996/97:Ub477 bör bifallas.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under momenten 4, 17, 22och 23 bort hemställa4. beträffande utvärdering av ämnet idrott och hälsaatt med bifall till motion 1996/97:Ub213 och med anledning av motion1996/97:Kr511 yrkande 8 som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,17. beträffande betygssystemet i grundskolanatt med bifall till motion 1996/97:Ub211 yrkande 9 ochmed avslag på motionerna 1996/97:Ub230 yrkande 11 och 1996/97: Ub233yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,22. beträffande nationella provatt med bifall till motion 1996/97:Ub211 yrkande 10 och med avslagpå motion 1996/97:Ub228 som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,23. beträffande lärarcertifikat m.m.att med bifall till motionerna 1996/97:Ub458 yrkandena 5, 6 och 8samt 1996/97:Ub477 som sin mening ger regeringen till känna vad som ovananförts,3. Timtiden för ämnet idrott och hälsa, m.m. (mom. 5, 18 och 25)(), (), (), () och () anför:Vi delar de uppfattningar som framförts i motionerna 1996/97:Kr510 yrkandena 3och 5 samt 1996/97:Kr519 yrkande 2. Vi anser att ämnet idrott och hälsa måsteges ett stort utrymme i skolan. Eleverna bör stimuleras till att användautrymmet i läroplanen för eget val till ämnet. Vi vill också framhålla attmålet för undervisningen i idrott bör vara att hos eleverna skapa ett intresseför regelbunden motion och skapa medvetenhet om kostens betydelse förvälbefinnandet. Det är klart belagt i undersökningar att regelbundnamotionsvanor grundläggs . När det gäller gymnasieskolan vill vipeka på de möjligheter som finns för kommunerna att anordna lokalaidrottsgymnasier eller samverka med andra kommuner om idrottsgymnasier.Idrottsgymnasierna bör byggas ut allteftersom intresset bland eleverna ökar.Vi anser att betygssystemet i gymnasieskolan noggrant måste utvärderasavseende förhållandet till olika kärnämnen och kursplaner förgymnasieprogrammen. Betygssystemet tycks hanteras mycket olika. Vi anserockså att möjligheter till alternativa betyg för olika typer av program ochviktning vid antagning och urvalsförfarande bör övervägas. Med hänvisning tillvad vi anfört bör motion 1996/97:Ub251 yrkande 7 således bifallas.Det är av stor vikt att närma skolforskningen till verksamheten i skolan.Forskare bör ges möjlighet att tillfälligt gå in i skolarbetet och arbetatillsammans med de lärare inom gymnasieskolan som vill satsa på forskning inomsitt arbete. Vi vill också peka på att forskning kan bli en karriärväg förlärare inom skolan. Motion 1996/97:Ub251 yrkande 5 bör bifallas.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under momenten 5, 18 och 25bort hemställa5. beträffande timtiden för ämnet idrott och hälsa, m.m.att med bifall till motionerna 1996/97:Kr510 yrkandena 3 och 5 samt1996/97:Kr519 yrkande 2 och med avslag på motionerna 1996/97:Ub214,1996/97:Ub221, 1996/97:Ub223, 1996/97:Ub226, 1996/97:Ub229, 1996/97:Kr257yrkande 15 samt 1996/97:Kr513 yrkande 2 som sin mening ger regeringentill känna vad som ovan anförts,18. beträffande betygssystemet i gymnasieskolanatt med bifall till motion 1996/97:Ub251 yrkande 7 och med avslag påmotionerna 1996/97:Ub222 samt 1996/97:Ub514 yrkande 19 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,25. beträffande skolforskningatt med bifall till motion 1996/97:Ub251 yrkande 5 som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts,4. Timtiden för ämnet idrott och hälsa, m.m. (mom. 5)() anför:Jag anser att motion 1996/97:Kr513 yrkande 2 bör bifallas. Det måste ske enförändring när det gäller idrotten i skolan. Det faktum att det står elevernafritt att välja mer idrott än den obligatoriska tiden i timplanen är intetillräckligt. De få elever som gör det är redan aktiva i någonidrottsförening. Jag anser att det är av största vikt med ett utvidgatsamarbete mellan skolan och idrottsföreningarna. Det är angeläget att ävenambitionen i övrigt höjs när det gäller aktiviteter för idrott och hälsa iskolan.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under moment 5 borthemställa5. beträffande timtiden för ämnet idrott och hälsa, m.m.att med bifall till motion 1996/97:Kr513 yrkande 2 och med avslag påmotionerna 1996/97:Ub214, 1996/97:Ub221, 1996/97: Ub223, 1996/97:Ub226,1996/97:Ub229, 1996/97:Kr257 yrkande 15, 1996/97:Kr510 yrkandena 3 och 5samt 1996/97:Kr519 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,5. Timtiden för ämnet idrott och hälsa, m.m. (mom. 5, 13 och 18)() anför:Jag anser i likhet med vad som anförs i motion 1996/97:Kr257 yrkande 15 attdet var ett allvarligt misstag att minska den obligatoriska tiden för ämnetidrott och hälsa. Tiden enligt timplanen för ämnet bör höjas ,dvs. till samma nivå som . Detta bör med anledning avyrkandet ge regeringen till känna.Hemspråksundervisningen i bör enligt min uppfattning stärkas.Den bör organiseras och schemaläggas på samma sätt som övriga ämnen i skolan.Minoritetsgruppers rätt till undervisning i hemspråket måste skyddas. Jaganser dessutom att studier i de hemspråk som finns vid en viss skola bör kunnaerbjudas alla elever på skolan. Detta kräver tillgång till hemspråkslärare medgod lärarutbildning, gärna i flera ämnen. Hemspråkslärarna bör inordnas ilärarkollegiets arbete. Jag föreslår att bifaller motionerna1996/97:Ub514 yrkande 11 och 1996/97:Sf633 yrkande 13.När det gäller betygssystemet i gymnasieskolan anser jag att en utredningbör tillsättas med uppdrag att föreslå lämpliga alternativ till nuvarandekunskapskrav och betygssystem. Jag anser att det nuvarande systemet ärolämpligt och att betygen bör tas bort och ersättas med andra former förbedömning även när det gäller antagningsförfaranden. Om detta inte är möjligtbör under alla omständigheter kunskapskraven och reglerna för betygsättningses över. En utredning bör således tillsättas med uppdrag att skyndsamtföreslå åtgärder. Motionerna 1996/97:Ub222 och 1996/97:Ub514 yrkande 19 börbifallas.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under momenten 5, 13 och18 bort hemställa5. beträffande timtiden för ämnet idrott och hälsa, m.m.att med anledning av motion 1996/97:Kr257 yrkande 15 samt med avslagpå motionerna 1996/97:Ub214, 1996/97:Ub221, 1996/97:Ub223, 1996/97:Ub226,1996/97:Ub229, 1996/97:Kr510 yrkandena 3 och 5, 1996/97:Kr513 yrkande 2och 1996/97:Kr519 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,13. beträffande hemspråksundervisningenatt med bifall till motionerna 1996/97:Ub514 yrkande 11 och1996/97:Sf633 yrkande 13 samt med avslag på motionerna 1996/97:Ub217yrkande 1 och 1996/97:Sf625 yrkande 18 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts,18. beträffande betygssystemet i gymnasieskolanatt med bifall till motionerna 1996/97:Ub222 och 1996/97: Ub514yrkande 19 samt med avslag på motion 1996/97:Ub251 yrkande 7 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,6. Praktik och praktisk arbetslivsorientering (prao) i m.m. (mom.7 och 17)() anför:Enligt den tidigare timplanen för var praktik och praktiskarbetslivsorientering (prao) obligatoriskt och tid fanns avsatt i timplanen.Detta togs bort i Lpo 94. För prao angavs som ett specifikt mål att elevernaskulle praktisera inom yrkesområden som dominerades av det motsatta könet.Därmed kunde prao bidra till att könsbundna yrkesval motverkades. Jag anser ilikhet med vad som anförts i motion 1996/97:A819 yrkande 5 att fastställd tidför praktik skall finnas i läroplan. Yrkandet bör bifallas avriksdagen.När det gäller betygssystemet i anser jag att utvecklingssamtalmellan lärare, elev och föräldrar skall vara den grundläggande kontaktformen.Fr.o.m. årskurs 5 skall en skriftlig information ges som komplement tillutvecklingssamtalen. Betyg skall ges efter en femgradig kunskapsrelateradskala fr.o.m. höstterminen i årskurs 7. Betyget icke godkänt skall inte ingå islutbetyget. Elever som lämnar skolan utan att ha uppnått kravnivån och utanatt ha erhållit betyg skall ges ett skriftligt omdöme. Den avlämnande skolanskall ha en skyldighet att utarbeta ett omdöme i varje ämne där eleven saknarbetyg. Motion 1996/97:Ub233 yrkande 4 bör bifallas.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under momenten 7 och 17bort hemställa7. beträffande praktik och praktisk arbetslivsorientering (prao) igrundskolanatt med bifall till motion 1996/97:A819 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,17. beträffande betygssystemet i grundskolanatt med bifall till motion 1996/97:Ub233 yrkande 4 och med avslag påmotionerna 1996/97:Ub211 yrkande 9 och 1996/97:Ub230 yrkande 11 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,7. Jämställdhet i skolan, m.m. (mom. 12)() och () anför:Vi anser att arbetet med att förbättra jämställdheten är både en kunskapsfrågaoch en pedagogisk fråga. Detta gör det nödvändigt att jämställdhetsfrågorlyfts fram i lärarnas utbildning och fortbildning. Undervisningen i skolanmåste förändras så att den svarar mot flickors och pojkars olikheter i frågaom behov och intressen. Skolan måste bli bättre på att synliggöra och lyftafram kunskap om kvinnligt och manligt, anser vi. Det är också önskvärt med enjämnare könsfördelning bland skolans personal. Vad vi nu anfört bör riksdagenmed bifall till motionerna 1996/97:Ub250 yrkande 10, 1996/97:Ub448 yrkande 1och 1996/97:A819 yrkande 3 som sin mening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under moment 12 borthemställa12. beträffande jämställdhet i skolan, m.m.att med bifall till motionerna 1996/97:Ub250 yrkande 10,1996/97:Ub448 yrkande 1 och 1996/97:A819 yrkande 3, med anledning avmotionerna 1996/97:Ub230 yrkande 6, 1996/97:Ub245 yrkande 16 och1996/97:Ub251 yrkande 6 samt med avslag på motion 1996/97:A821 yrkandena15, 16 och 23 som sin mening ger regeringen till känna vad som ovananförts,8. Jämställdhet i skolan, m.m. (mom. 12 och 16)() anför:Jämställdhet är en förutsättning för den rättvisa skolan. Dock visar ettflertal olika klassrumsstudier att pojkar får mer uppmärksamhet än flickor.Att ändra på detta tar tid. Lärare måste lära sig mer om jämställdhet för attkunna utbilda jämställt. Redan i barns tidiga år grundläggs synen på kvinnaoch man. Jag vill framhålla att barnomsorgen har en viktig uppgift att gebarnen ett jämställt förhållningssätt. Jag tycker att det är bra att flickoroch pojkar i skolan ibland delas in i grupper var för sig, vilket kan gynnabåda könen. Slutligen bör alla läromedel granskas ur ettjämställdhetsperspektiv innan de används i undervisningen. börbifalla motion 1996/97:Ub245 yrkande 16.Jag anser att de pedagogiska vinsterna av en betygsfri skola är så stora attfrågan nu bör utredas. Enligt min mening går det inte att mäta kunskap. Hurdet än görs blir resultatet subjektivt och föga användbart. Betyg är etttrubbigt verktyg som urvalsinstrument till högre studier. Jag anser såledesatt en parlamentarisk utredning bör tillsättas med uppdrag att utreda enbetygsfri skola. Utskottet borde ha tillstyrkt motion 1996/97:Ub245 yrkande 2.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under momenten 12 och 16bort hemställa12. beträffande jämställdhet i skolan, m.m.att med bifall till motion 1996/97:Ub245 yrkande 16, med anledningav motionerna 1996/97:Ub230 yrkande 6, 1996/97:Ub250 yrkande 10,1996/97:Ub251 yrkande 6, 1996/97:Ub448 yrkande 1, 1996/97:A819 yrkande 3och 1996/97:A821 yrkandena 15 och 16 samt med avslag på motion1996/97:A821 yrkande 23 som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,16. beträffande parlamentarisk utredning om konsekvenserna av en heltbetygsfri skolaatt med bifall till motion 1996/97:Ub245 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts,9. Ämnena svenska och svenska som andraspråk och antagningen tillgymnasieskolan, m.m. (mom. 15, 19, 20 och 24)(), (), (), () och () anför:När det gäller ämnena svenska och svenska som andraspråk och antagningen tillgymnasieskolan vill vi poängtera att kunskapsnivån för tillträde tillgymnasieskolan bör ligga på samma nivå för alla elever. Ett minimikrav förtillträde till gymnasieskolan är därvid att eleverna har goda kunskaper iämnet svenska. Undervisningen i svenska som andraspråk skall syfta till att såfort som möjligt bibringa eleverna sådana kunskaper att de kan övergå till attläsa ämnet svenska. Att bedöma betygen i svenska och svenska som andraspråklikvärdigt trots att målen inte är desamma kommer att leda till svårigheterför invandrareleverna. Vi anser att fattade beslut börändras. Regeringen bör återkomma med förslag till sådan ändring. Enligt våruppfattning bör motionerna 1996/97:Ub240 yrkande 4 och 1996/97: Ub247 yrkande6 bifallas.Vi anser vidare att två betyg bör ges i ämnet svenska. De två olika momenteninom kursen i svenska B bygger på olika utgångspunkter. Det är intenödvändigtvis så att grammatiska färdigheter i svenska språket alltidmotsvaras av färdigheter eller fallenhet för litteraturkunskap. Genom attendast ett betyg skall ges i ämnet svenska får ämnet enligt vår uppfattningminskad betydelse, vilket är allvarligt med tanke på ämnets betydelse förfortsatta studier och arbetsliv.