bet · GK01JoU17 · 1997-04-15 00:00:00 — I betänkandet behandlas 54 motionsyrkanden från allmänna motionstiden år 1996om skogsbruk. Samtliga yrkanden avstyrks, framför allt med hänvisning till denutvärdering av den nya skogspolitiken som skall redovisas . Demotioner som utgör en upprepning av motioner som behandlats under föregåenderiksmöte behandlas på ett förenklat sätt.Till betänkandet har fogats 12 reservationer och fyra särskilda yttranden. 1996/97:Jo235 av m.fl. (c) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av ransoneringsregler vid skogsavverkning.1996/97:Jo242 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om byggande ochfinansiering av skogsbilvägar.1996/97:Jo301 av och () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till en ny lag om allmänningsskogarna iNorrland och enligt vad i motionen anförts.1996/97:Jo302 av och () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om analys ochinformation rörande barkborreangrepp i granskog.1996/97:Jo304 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att miljömålet skall överordnas produktionsmålet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stora kalhyggen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbud mot stubbrytning,4. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring iskogsvårdslagen att dispensmöjligheten för hyggesplöjning upphävs,5. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i lagen omspridning av bekämpningsmedel över skogsmark att dispensmöjligheten förSkogsvårdsstyrelsen upphävs,6. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring ilagstiftningen att kemisk behandling av skogsplantor förbjuds,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbud mot kvävegödsling av skogsmark,8. att hos regeringen begär en avvecklingsplan för mineraliskahydraul- och smörjoljor i enlighet med vad som anförts i motionen,9. att hos regeringen begär en plan för omställning avskogsbrukets drivmedel i enlighet med vad som anförts i motionen,10. att hos regeringen begär förslag till ändring iskogsvårdslagen beträffande reglerna för högsta tillåtna areal förföryngringsavverkning och lägsta ålder vid föryngringsavverkning i enlighetmed vad som anförts i motionen,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att lägsta ålder vid föryngringsavverkning också bör ta hänsyn tillatt skog mognar med avseende på biologisk mångfald,12. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring iskogsvårdslagen att begreppet ?brukningsenhet? definieras i enlighet med vadsom anförts i motionen,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om säkerhet för återväxtåtgärder,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att statliga anslag till skogsbilvägsbyggande inte är förenliga medde miljömål som satt upp för att bl.a. bevara biologisk mångfald,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljöprövning av skogsbilvägar,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skyddsdikning,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skärpning av villkoren för tillstånd för nydikning,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett förbud mot användning av skogsodlingsmaterial av utländsktursprung och handel med sådant material,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en obligatorisk skogsbrukarexamen,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en naturvårdsgräns för skogsbruk i fjällnära skog skallinföras,22. att hos regeringen begär förslag till lag om avverkningsstoppför föryngringsavverkningar i ur- och naturskog i enlighet med vad som anförtsi motionen,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om naturvårdsgräns för fjällnära skogar,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skydd för skogsområden nedanför de fjällnära skogarna som haruppmärksammats av den ideella organisationen före,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om naturvårdsavtal,27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inventering av ytterligare möjligheter att finansiera ett stärktskydd av produktiv skogsmark i enlighet med vad som anförts i motionen,32. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en skyldighet för skogsbolagen att regelbundet lämna uppgifter tilllänsstyrelser och skogsvårdsstyrelser om förekomsten av värdefullaskogsområden och om bolagens åtgärder för att skydda sådana områden,34. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bristande informationsutbyte mellan AssiDomän och skogs- ochnaturvårdsorganisationerna,35. att hos regeringen begär en fullständig redovisning av deskyddsvärda skogsområden som förvaltades av f.d. i enlighet medvad som anförts i motionen.1996/97:Jo305 av m.fl. (mp, v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skogsskadorna på grund av rotsnurr utreds av en skyndsamttillsatt opartisk utredning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ett åtgärdsprogram tas fram.1996/97:Jo306 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att nogsamt följa skogsbrukets utveckling och möjligheter att förseskogsindustrin med nödvändig skogsråvara,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att följa upp att skogsvårdslagen efterlevs i de krav som ärnödvändiga för att uppnå ett långsiktigt och uthålligt svenskt skogsbruk.1996/97:Jo307 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om lövskogsplanteringar.1996/97:Jo308 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betydelsen av en spridd ägarstruktur,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nya avgifter på skogsbruket,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om redovisningen av biologiska impediment,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om juridisk status för frivilliga naturvårdsavtal,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skogen som framtida förnybar råvaruresurs,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning och vidareförädling av skogsprodukter.1996/97:Jo309 av m.fl. (s) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om bevarande av skyddsvärdaskogar.1996/97:Jo310 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skärpning av skogsvårdslagen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att aktionsplanerna för biologisk mångfald skall vara vägledandeför det fortsatta arbetet med biologisk mångfald.1996/97:Jo311 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att skydda de särskilt värdefulla skogsmarkerna.1996/97:Jo312 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tidigareläggning av utvärderingen av den nya skogsvårdslagen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om oberoende inventering av rotsnurrsproblemet.1996/97:Jo727 av m.fl. (c) vari yrkas27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om naturvårdsavtal.1996/97:Jo779 av m.fl. (kd) vari yrkas15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att pröva frågan om ett femårigt moratorium för avverkning avhotade naturskogar.1996/97:A431 av och () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av skogsbilvägar,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en god och effektiv skogsvård.1996/97:Bo420 av m.fl. (c) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avverkningsreglerna i skogsvårdslagstiftningen.UtfrågningUtskottet anordnade en utfrågning av ochSkogsstyrelsen med anledning av deras rapporter om skogsreservatens utvecklingrespektive biotopskydd, naturvårdsavtal, frivilliga avsättningar m.m. InledningEtt stort antal av de yrkanden som berörs i detta betänkande tar upp frågorsom behandlades ingående i samband med att beslutade om en nyskogspolitik (1992/93:JoU15). Politiken tar sin utgångspunkt i deskogsprinciper som antogs vid i (UNCED). I dessa principer betonas både utnyttjande och vård av skogarna. svenska skogspolitiken finns det numera både ett produktionsmål och ettmiljömål. Dessa mål skall vara jämställda och väga lika tungt.Produktionsmålet innebär att skogen och skogsmarken skall utnyttjas effektivtoch ansvarsfullt så att den ger en uthålligt god avkastning. Miljömålet förskogsmarken är att skogsmarkens naturgivna produktionsförmåga skall bevaras.En biologisk mångfald och genetisk variation i skogen skall säkras. Skogenskall brukas så att växt- och djurarter som naturligt hör hemma i skogen gesförutsättningar att fortleva under naturliga betingelser och i livskraftigabestånd. Hotade arter och naturtyper skall skyddas. Skogens kulturmiljövärdensamt dess estetiska och sociala värden skall värnas. Den svenska strategin föratt bevara en biologisk mångfald innebär att produktionsmålet och miljömåletintegreras. På större delen av den svenska skogsmarken skall skogen brukas ochdå på ett sådant sätt som innebär att hänsyn tas till naturvårdens intressen.Bevarandet av en biologisk mångfald kräver dessutom att vissa arealer heltundantas från skogsbruk. I takt med ett ökat sektorsansvar har skogsägarnasekonomiska ansvar också ökat. Detta har kommit till uttryck inte bara iskogsvårdslagen utan också genom naturvårdslagstiftningens nya bestämmelser ombiotopskydd och skärpta bestämmelser om markavvattning och samråd.I detta betänkande behandlar utskottet ett antal motioner rörande skogsbrukfrån allmänna motionstiden . Ett antal av de frågeställningar som tasupp i motionerna har behandlats av utskottet under föregående ibetänkande 1995/96:JoU3. I enlighet med utskottets tidigare principbeslut omplaneringen av motionsärenden inom valperioden behandlas dessa yrkanden på ettförenklat sätt.Allmän skogspolitik och skötselfrågorMotionernaEnligt motion Jo304 (mp) yrkandena 3 och 6 bör såväl stubbrytning som kemiskbehandling av skogsplantor förbjudas. Vidare bör möjlighet attge dispens för spridning av bekämpningsmedel över skogsmark upphävas (yrkande5). Enligt yrkande 8 i motionen bör regeringen utarbeta en avvecklingsplan förmineraliska hydraul- och smörjoljor inom skogsbruket. Dieseloljans skadligaeffekter bör utredas och en avvecklingsplan utarbetas även för denna produktenligt yrkande 9. Enligt yrkande 10 i motionen bör skogsvårdslagens regler förhögsta tillåtna areal för föryngringsavverkning och lägsta ålder vidföryngringsavverkning ändras så att särskild hänsyn tas till biologiskmångfald och behovet av biologisk kontinuitet i skogsekosystemen. Dessutomanser motionärerna i yrkande 11 att man vid fastställande av lägsta ålder förföryngringsavverkning bör ta särskild hänsyn till att skog mognar med avseendepå biologisk mångfald. Begreppet brukningsenhet bör enligt yrkande 12definieras som en skogsägares samlade innehav i en församling. Enligt yrkande13 bör regeringen snabbutreda frågan om säkerhet för återväxtåtgärder ochsnarast återkomma till . Vidare föreslår motionärerna i yrkande 25att regeringen bör ges i uppdrag att utreda naturvårdsavtalensjuridiska status vid ägarskiften.I motion Jo306 (s) yrkande 1 påtalas behovet av att nogsamt följaskogsbrukets utveckling och möjligheter att förse skogsindustrin med nödvändigskogsråvara. I motionens yrkande 2 anförs att regeringen bör följa upp attskogsvårdslagen efterlevs i de krav som är nödvändiga för att uppnå ettlångsiktigt och uthålligt svenskt skogsbruk. Enligt motion Jo307 (s) börekonomiska styrmedel användas för att öka planteringen av lövskog iförsurningsutsatta områden.I motion Jo308 (m) yrkande 1 framhålls betydelsen av en spridd ägarstrukturinom det svenska skogsbruket. Vidare anför motionärerna i yrkande 2 attförslag om nya avgifter på skogsbruket ej bör föreläggas . Enligtmotionens yrkande 4 råder det oklarhet om naturvårdsavtalens juridiska statusvid ägarskiften. Denna fråga bör utredas och lagen ändras vid behov så attavtalen blir bindande vid ägarskiften. Slutligen anser motionärerna att synenpå skogen som en framtida förnybar råvarukälla starkt måste betonas ochbelysas (yrk. 5).Enligt motion Jo310 (v) yrkande 1 bör skogsvårdslagen skärpas så att skyddetav unika biotoper blir effektivt. Den utvärdering av den nya skogspolitikensom skall slutföras bör enligt motion Jo312 (v) yrkande 1påskyndas.Motionerna Jo235 yrkande 3 och Bo420 yrkande 3 (båda c) tar upp frågan omransoneringsregler vid skogsavverkning. Motionärerna anser att tillämpningenav ransoneringsreglerna bör ses över och en skärpning genomföras om det ärnödvändigt för fortsatt uthålligt skogsbruk.Enligt motion Jo727 (c) yrkande 27 bör verksamheten med naturvårdsavtalutvecklas och tillföras mer medel. Avtalens juridiska hållbarhet vidöverlåtelse av fastigheter bör också förbättras.Enligt motion A431 (s) yrkande 5 bör möjligheterna till regionalpolitisktstöd för skogsvårdsåtgärder utredas.Utskottets övervägandenSom framgår av inledningen till detta betänkande beslutade år 1993om en ny skogspolitik som trädde i kraft . att produktionsmålet och miljömålet inom skogsbruket skall varalikställda och väga lika tungt.I enlighet med vad som anmäldes 1993 följs detskogspolitiska beslutet upp av . I de delar uppföljningen avsermiljöfrågor görs den i samarbete med . En samlad redovisningskall göras till regeringen . Enligt regeringens skrivelse1996/97:50 På väg mot ett ekologiskt hållbart samhälle kommer regeringen attunder redovisa resultatet av utvärderingen för . Medhänvisning till detta finner utskottet inte anledning att nu föreslå någravidare åtgärder med anledning av motion Jo304 (mp) yrkandena 3, 6, 10, 11, 12och 13.Eftersom regeringen aviserat att man avser att återkomma tillriksdagen med anledning av och utvärderingarav skogspolitiken föreslår utskottet ingen ytterligare åtgärd medanledning av motionerna Jo310 yrkande 1 och Jo312 yrkande 1 (båda v).Skogspolitiken behandlades i en interpellationsdebatt i den 25februari 1997. Näringsministern framhöll bl.a.skogsnäringens stora betydelse för ekonomi, för sysselsättningen ochför en levande landsbygd. Beträffande beskattningen anförde ministern att maninte kan övervältra stora skattebördor på skogen och skogsindustrin. Enskattesänkning inom tjänstesektorn kan inte kompenseras genom en ökadbeskattning av skogen och skogsindustrin. Utskottet erinrar vidare om attriksdagen avslagit motioner om en naturvårdsavgift i skogsbruket (se1996/97:SkU17). Såvitt utskottet kan bedöma har regeringen inga planer på attföreslå nya pålagor på skogsbruket. Motion Jo308 (m) yrkande 2 avstyrks.Med hänvisning till näringsministerns uttalande om skogsnäringens betydelsesamt till vad som ovan anförts om de likställda produktions- och miljömåleninom skogsbruket avstyrks även motionerna Jo306 (s) yrkandena 1 och 2 samtJo308 (m) yrkande 5.Enligt Skogsstatistisk årsbok 1996 bär två tredjedelar av landytaskog i någon form. De s.k. produktiva skogsmarkerna omfattar 23,5 miljonerhektar eller av landytan. Hälften av skogen ägs av privata, mindreskogsägare, av privata bolag och resten av staten, kommunerna och kyrkan.Huvuddelen av statens skogsmarksinnehav, de s.k. kronoskogarna, ingår fr.o.m.april 1994 i , som till hälften ägs av staten. Utskottet finnerinte anledning till något uttalande om ägarstrukturen i svenskt skogsbruk medanledning av motion Jo308 (m) yrkande 1 och avstyrker motionen i berörd del.Frågan om spridning av bekämpningsmedel i bl.a. skogsmark behandlas iMiljöbalksutredningens betänkande SOU 1996:103. Utredningen föreslår att detskall vara förbjudet att sprida kemiska eller biologiska bekämpningsmedel frånluftfartyg. Om det finns synnerliga skäl får regeringen eller den myndighetregeringen bestämmer medge undantag i särskilda fall från detta förbud.Eftersom reglerna om biologiska bekämpningsmedel och spridning avbekämpningsmedel föreslås inordnas i kommer de allmännaaktsamhetsreglerna i balken att gälla också för dessa verksamheter. Regeringenhar beslutat om en lagrådsremiss med förslag till miljöbalk. Utskottetär inte berett att föregripa det fortsatta arbetet med ochavstyrker därmed motion Jo304 (mp) yrkande 5.Utskottet uttalade under föregående att det är positivt attmarkägare frivilligt åtar sig att avstå från vissa åtgärder för att främjanaturvårdsarbetet. Utskottet utgick därför från att problemen med sakrättsligtbindande naturvårdsavtal skulle ägnas fortsatt uppmärksamhet. Mot bakgrund avatt frågeställningen omfattar komplicerade rättsliga problem föreslogutskottet dock inga åtgärder med anledning av de aktuella motionerna (1995/96:JoU1). konstaterar att naturvårdsavtalen befunnits geden största nyttan vad avser bevarandet av den biologiska mångfalden omavtalen kan tecknas för ganska långa tidsperioder, gärna uppemot . Ettproblem med långa avtal är att fastigheter vanligen överlåts med kortaremellanrum. Utredningen lämnade inga förslag i frågan om hur skyddet skallkunna bestå när fastigheten övergår på ny ägare, men anvisade som en möjlighetatt man skulle kunna återkomma till frågan i ett kommande betänkande. Enligtvad utskottet erfarit kommer frågan att behandlas i utredningensföljdlagstiftningsbetänkande. I enlighet med vad som ovan anförts om attavvakta arbetet med avstyrker utskottet motionerna Jo304 (mp)yrkande 25, Jo308 (m) yrkande 4 och Jo727 (c) yrkande 27.Enligt skrivelse 1996/97:50 har miljömålet och olika arrangemang kring dettafått en stark anslutning från enskilda skogsägare, skogsbolag, bransch- ochintresseorganisationer och myndigheter. Det har också rönt omfattande intresseutomlands. Utbildnings- och informationsmaterial om svensk skogspolitik ärenligt regeringen efterfrågade över hela världen.I skrivelsen redogör regeringen även för det arbete som pågår medmiljömärkning av skogsindustriprodukter inklusive miljöcertifiering avskogsbruk. I , där frågan blivit högaktuell genom krav från storaköparländer som och , arbetar marknadsaktörerna medfrågan utan inblandning av staten. Det pågår sålunda ett arbete med attutifrån kriterier uppställda av organisationen () utforma en nationell standard för miljöcertifiering av skogsbruk.Arbetet görs i en särskild grupp med företrädare för skogsnäringen,miljöorganisationerna, arbetstagarna och samerna. Användning av bästa möjligateknik i skogsarbetet är enligt vad utskottet erfarit med i diskussionen omkriterier för certifiering. Ett förslag skall enligt tidsplanen vara klart islutet av april. Detta skall sedan remissbehandlas.Utskottet behandlade i betänkande 1996/97:JoU4 miljöklassning avalkylatbensin. Enligt utskottets uppfattning fanns det, framför allt utifrånarbetsmiljöaspekter, skäl att överväga ytterligare åtgärder för att uppmuntraanvändning av alkylatbensin. Utskottet framhöll dock att alkylatbensinen urmiljösynpunkt inte kan likställas med förnybara energikällor såsom biobränsle.Vid de fortsatta övervägandena om ytterligare åtgärder för att främjaanvändningen av alkylatbensin bör därför konkurrenssituationen för förnybarabränslen beaktas. De signaler som ges från samhällets sida i form av t.ex.skattesubventioner bör vara så avvägda att de mest miljövänliga alternativenpremieras. Utredningen om alternativa bränslen avlämnade sitt betänkande ijanuari 1997 (SOU 1996:184). Utredningen föreslår att ett system förmiljöklassning av alternativa drivmedel skapas och tas in i en ny lag omdrivmedel. I miljöklassningen vägs sådana frågor som klimatpåverkan, regionaloch lokal påverkan, förnybarhet och påverkan på arbetsmiljö samt påverkan påmark och vatten vid spill och katastrofutsläpp in. Remisstiden på betänkandetgår ut den 12 maj 1997.Utskottet kan instämma i de allmänna bedömningarna i motion Jo304 (mp)yrkandena 8 och 9 om ökad användning av miljövänliga smörj- och drivmedel inomskogsbruket. Med hänvisning till det arbete som pågår på området avstyrks dockmotionen i berörda delar.Beträffande motion Jo307 (s) vill utskottet anföra följande. Enligtförordningen (1997:22) om stöd till skogliga åtgärder inom jordbruket (EEG2080/92) kan bidrag lämnas till bl.a. anläggning av ädellövskog och ordinärlövskog på i södra och slättområden. Vidare kanenligt förordningen (1993:555) om statligt stöd till skogsbruket statligt stödlämnas till anläggning av ädellövskog. Bidrag kan lämnas i hela landet där detfinns förutsättningar för produktion av ädellövskog. är 20miljoner kronor avsatta för ändamålet. Motionen avstyrks med det anförda.Skogsstyrelsen har med förtur utvärderat skogsvårdslagstiftningensransoneringsregler vid skogsavverkning. Uppdraget har redovisats ochremissbehandlats men har tills vidare, i enlighet med vad de flestaremissinstanser förordat, inte föranlett någon åtgärd från regeringens sida.Utskottet förutsätter att regeringen noggrant följer frågan och vid behovvidtar åtgärder. Motionerna Jo235 yrkande 3 och Bo420 yrkande 3 (båda c)avstyrks i den mån de inte tillgodosetts genom det anförda.Utskottet har inga invändningar mot vad som i motion A431 (s) yrkande 5anförs om behovet av en god och effektiv skogsvård. Enligt utskottetsuppfattning bör dock utnyttjandet av de regionalpolitiska medlen bedömas iförsta hand från regionalpolitisk synpunkt, och utskottet är därför inteberett att föreslå något uttalande om användning av dessa medel förskogsvårdsändamål.Skyddsvärd skogMotionernaEnligt motion Jo304 (mp) yrkande 23 bör få i uppdrag attutforma en naturvårdsgräns för fjällnära skogar. bör även fåi uppdrag att utreda hur de skogsområden nedanför de fjällnära skogarna somuppmärksammats av den ideella organisationen före kan skyddas (yrk.24). Ytterligare möjligheter att finansiera ett stärkt skydd av produktivskogsmark bör inventeras enligt motionens yrkande 27. Även i motion Jo311 (s)yrkande 1 anförs att nya finansieringsvägar bör utredas. Enligt motion Jo304yrkande 32 bör skogsbolagen åläggas att regelbundet lämna uppgifter tilllänsstyrelser och skogsvårdsstyrelser om förekomsten av värdefullaskogsområden och om bolagens åtgärder för att skydda sådana områden.Motionärerna påtalar i yrkande 34 att informationsutbytet mellan AssiDomän ochskogs- och naturvårdsorganisationerna varit bristande vad gäller försäljningav skyddsvärd skogsmark. Enligt yrkande 35 bör hos regeringen begäraen fullständig redovisning av de skyddsvärda skogsområden som förvaltades avf.d. Domänverket.I motion Jo309 (s) anförs att regeringen bör utarbeta en strategi för attbevara de skyddsvärda skogarna. Enligt motion Jo310 (v) yrkande 3 bör deaktionsplaner för biologisk mångfald som utarbetats av bl.a. Skogsstyrelsenoch vara vägledande för det fortsatta arbetet med biologiskmångfald.För att ge en rättvisande bild av hur stora skogsarealer som är undantagnafrån bruk bör biologiska impediment enligt motion Jo308 (m) yrkande 3redovisas som skyddad areal.Utskottets övervägandenSkogsstyrelsen och har i var sin rapport på regeringensuppdrag redovisat omfattning och innebörd av biotopskydd, naturvårdsavtal,frivilliga avsättningar m.m. respektive skogsreservatens utveckling ochomfattning efter den nya skogspolitiken.