bet · GK01SoU13 · 1997-03-04 00:00:00 — I betänkandet behandlas ett sjuttiotal yrkanden från den allmänna motionstiden1996 om olika äldrefrågor.Ädelreformen har skapat möjlighet att lösa många av de problem som tidigarekännetecknat vården och omsorgen om de äldre. gav hösten 1996regeringen till känna vad utskottet anfört om brister i vården av de äldrebl.a. Utskottet konstaterar nu att det finns brister isamverkan och det gemensamma ansvarstagandet mellan huvudmännen framför alltvad gäller den gemensamma vårdplaneringen. Utskottet anser med anledning avvissa motionsyrkanden att tillsynen över äldreomsorgen bör förbättras.Tillsynen bör skärpas och inriktas på frågor om laglighet och rättssäkerhet.Tillsynen måste också inriktas på att säkra kvaliteten och kompetensen ivården och omsorgen, så att de äldres rätt till självbestämmande, integritet,trygghet och värdighet säkras. Utskottet anser också att organisationen måstebli tydligare. Den enskilde måste veta vart han skall vända sig med sinasynpunkter och klagomål. Informationen om möjligheten att klaga måsteförbättras. I syfte att skapa en slagkraftigare organisation bör regeringen,enligt utskottets mening, överväga om tillsynen kan läggas på en och sammastatliga myndighet för såväl som hälso- och sjukvården.Utskottet föreslår att detta ges regeringen till känna. Utskottet avstyrkermotionsyrkandena i övrigt.Till betänkandet har fogats 14 reservationer.Motioner1996/97:So206 av och () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om reglerna vadgäller betalningsansvar vid vård av dödssjuka patienter.1996/97:So212 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om integrerade vårdformerinom vård och omsorg.1996/97:So257 av Skånberg (kd) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att vid en eventuellutredning om vård i livets slutskede, denna utredning får direktiv om attaktiv dödshjälp också fortsatt skall vara förbjuden och att förbättringar vadavser livskvalitet, människovärde och självbestämmande skall ske inom ramenför en förbättrad palliativ vård.1996/97:So277 av m.fl. (fp) vari yrkas24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vård i livets slutskede (avsnitt 29),36. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att öka konkurrensen inom vården (avsnitt 38),37. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av kvalitetsrevisioner inom vården (avsnitt 38).1996/97:So294 av m.fl. (v) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rättvisare avgifter inom äldreomsorgen.1996/97:So403 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att tillgodogöra sig de äldres kunskap, kompetens ochutveckling,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avgifter för sjukhemsboende,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett samlat läkaransvar på sjukhemmen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett samlat kommunalt ansvar för äldrevården,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om äldreboendet,7. att hos regeringen begär förslag till lagstiftning i syfte attsäkerställa konkurrens och valfrihet i äldrevården i enlighet med vad somanförts i motionen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de frivilliga insatserna inom äldreomsorgen,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om alternativa vårdformer,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sjukhemmen,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sjukhusvården,14. att hos regeringen begär förslag till etableringsrätt förenskilda vårdgivare i enlighet med vad som anförts i motionen,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om demens,17. att beslutar införa en hemtjänstpeng i enlighet med vad somanförts i motionen,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vård i livets slutskede,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om personalen inom äldreomsorgen.1996/97:So404 av My () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att utreda behovet ochinrättandet av en statlig äldreombudsman.1996/97:So406 av My () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om läkartillgången på sjukhemmen.1996/97:So410 av m.fl. (kd) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en äldreombudsman,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppmuntran av frivilliginsatser,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till anhörigvård,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kontroll av vårdkvalitet,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vård i livets slutskede.1996/97:So412 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att stimulera invandrare att starta egen kooperativ åldringsvård,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att personal anställs inom åldringsvården som behärskar de språksom är de äldres modersmål.1996/97:So415 av och () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag som säkerställer att enskilda alternativ bland desärskilda boendeformerna kan garanteras villkor som är likvärdiga med denkommunala verksamheten i enlighet med vad som anförts i motionen.1996/97:So417 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om medborgarkonton inom äldreomsorgen,2. att hos regeringen begär en utredning om lämplig utformning avmedborgarkonton inom äldreomsorgen i enlighet med vad som anförts i motionen.1996/97:So420 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om medicinska insatser inom äldreomsorgen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kompetensfrågor för äldrevårdens personal,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om anhörigvården,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om frivilligverksamheten,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vård i livets slutskede.1996/97:So423 av m.fl. (fp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bättre läkarkontakt på ålderdomshem och sjukhem,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kommunerna och landstingen gemensamt bör utarbeta en strategiför att höja sjuksköterskornas kompetens för att därigenom höja kvaliteten påålderdomshemmen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetslag för bättre läkemedelshantering på ålderdomshem ochsjukhem,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om dagverksamhet och gruppboende för dementa,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bättre utredningar av fallskador,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om näringsriktig mat,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ny modell för beräkning av avgifter för äldreomsorgen,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om välfärdskontrakt för rätten att bo kvar hemma,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppsökande verksamhet för att förbättra tandhälsan bland äldre,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avlastning för närstående vårdare genom ökad satsning påväxelvårdsplatser,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hemvårdsbidrag till närstående vårdare,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förbättra vårdkedjorna för de äldre,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bättre rehabilitering,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bättre utredningar av demenssjuka,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om äldre invandrare,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att uppmuntra frivilligorganisationer till att driva "etniskt"gruppboende,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge mer utbildning till den personal som bedömer de äldres behovav omsorg,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om äldreombudsmän.1996/97:So424 av m.fl. (v) vari yrkas2. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i regelsy-stemet att ?medicinskt färdigbehandlad? tas bort ur lagstiftningen,4. att hos regeringen begär förslag till ett statligt reglerathögkostnadsskydd enligt vad i motionen anförts om enhetliga avgifter för helalandet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kommunerna skall utnyttja möjligheten att ekonomiskt stödjaanhöriga,6. att hos regeringen begär förslag till en översyn när det gällervårdbidraget som pensionsgrundande inkomst,9. att hos regeringen begär en utredning om möjligheterna att gestatligt bidrag till de kommuner som inför den s.k. Borlängemodellen,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att verkställa av tidigare fattade beslut omlevnadsnivåundersökning för pensionärer.1996/97:So638 av m.fl. (c) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om trygghet i äldrevården.1996/97:So802 av m.fl. (kd) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om värdig vård i livets slutskede,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om anhörigvård.1996/97:K211 av () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att primärkommuner som handhar service och omvårdnadsverksamhetårligen skall ge information om beräkning av självkostnader för olikaservice/omvårdnadsslag.1996/97:Sf240 av och () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om överläggningar mellan kommunförbunden och staten om förbättradeförutsättningar för närståendevården och hemsjukvården,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbättrade villkor för närståendevården och hemsjukvården vadgäller uppföljning av sjukvård i hemmen. Konkurrens och valfrihet inom m.m.MotionerI motion So403 av m.fl. (m) yrkas att hos regeringenbegär förslag till lagstiftning i syfte att säkerställa konkurrens ochvalfrihet i äldrevården i enlighet med vad som anförts i motionen (yrkande 7).Vidare begärs förslag till etableringsrätt för enskilda vårdgivare i enlighetmed vad som anförts i motionen (yrkande 14). Motionärerna begärtillkännagivanden till regeringen om vad i motionen anförts om vikten av atttillgodogöra sig de äldres kunskap, kompetens och utveckling (yrkande 1),liksom om alternativa vårdformer (yrkande 10). Motionärerna anför att för attsamhället skall upplevas som en helhet måste alla åldersgrupper spela en aktivroll. Viljan att ta till vara de äldres erfarenheter måste genomsyra alladelar av samhällslivet. Först när vi nått dessa mål kan de äldre i vårt landkänna berättigad stolthet över vad de kan uträtta just i kraft av sin ålderoch också känna att de har samhällets goda förväntningar på sig, anförs det.Motionärerna anser att den nya välfärdspolitiken måste bygga på den enskildesval. Alternativ kan och bör finnas på alla områden som äldreboende, sjukhemoch hemtjänst. Enskilda omsorgsgivare skall kunna arbeta på lika villkor somvårdgivare med offentlig huvudman. Finansieringen skall vara gemensam menvalet den enskildes. Genom mångfald nås såväl sociala som ekonomiska fördelar.Erfarenheten visar enligt motionärerna att alternativen snarare är mindrekostnadskrävande än de traditionella vård- och omsorgsformerna i offentligregi, inte minst för att kostnaderna för administration och byråkrati minskar.Den valfrihetsreform som den borgerliga regeringen inledde måste garanterasgenom lagstiftning.I samma motion yrkas också att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om (yrkande 8) samt att riksdagenbeslutar införa en hemtjänstpeng i enlighet med vad som anförts i motionen(yrkande 17). Motionärerna anför att de allra flesta gamla är nöjda med denhjälp de får, men de äldre har små möjligheter att påverka vilken hjälp de fåroch på vilket sätt hjälpen ges. Kommunerna måste, enligt motionärernasuppfattning, medverka till flexibla lösningar. Det skall vara möjligt att fåanställa en granne eller anhörig efter samma taxa som gäller i övrigt inomhemtjänsten. Detta kan lösas genom en ?hemtjänstpeng?. Den äldre skall självkunna bestämma när och hur maten skall lagas och serveras, när promenadenskall tas eller vid vilken tid han/hon önskar lägga sig.I motion So415 av och (båda m) yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag som säkerställer att enskildaalternativ bland de särskilda boendeformerna kan garanteras villkor som ärlikvärdiga med den kommunala verksamheten. Motionärerna anför att mångaenskilda alternativ hindras genom stelbenta politiker och långsam byråkratiskhantering och att det finns en omotiverad misstänksamhet bland framför alltsocialdemokratiska politiker mot enskilda alternativ. Detta är, enligtmotionärerna, en misshushållning med äldreomsorgens resurser vilket drabbar deäldre i form av försämrad kvalitet. Konkurrensen är en förutsättning förbättre kvalitet i verksamheterna. De enskilda alternativen är också viktigasom alternativa arbetsgivare. Motionärerna anser att det borde varaointressant vem som äger eller driver det särskilda boendet, så länge somverksamheten uppfyller uppställda kvalitetskrav.I motion So420 av m.fl. (c) yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om (yrkande 3).Motionärerna anför att i takt med att kommunernas ekonomi har försämrats såhar biståndsbedömningen blivit mycket striktare. Det är i princip bara de somär i direkt behov av vård som beviljas hemtjänst. Det finns också ojämlikheteri fördelningen av . Högre utbildade och högre tjänstemän fårhemhjälp i större utsträckning än vad lågutbildade och arbetare får. Kvinnorsbehov bedöms annorlunda än mäns. I socialtjänstlagen framgår inte vilkaskyldigheter som åvilar kommunerna och vad skall innehålla. Enligtmotionärernas uppfattning bör socialtjänstlagen i detta avseende förtydligas.Vidare bör fördelningen av hemtjänst analyseras.I motion So277 av m.fl. (fp) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att ökakonkurrensen inom vården (yrkande 36, delvis). Motionärerna anför att denkonkurrens som äldreomsorgen har utsatts har lett tillatt tjänstemän och politiker tränats i att sätta upp mål såväl för ekonomi somför kvaliteten inom omsorgen. har konkurrensutsättningen lett tilllägre kostnader. Motionärerna anför att kommunerna inte har råd att missa denekonomiska möjlighet som konkurrensutsättningen ger.I motion So423 av m.fl. (fp) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om välfärdskontraktför rätten att bo kvar hemma (yrkande 11). För att den äldre skall kunna kännatrygghet nog att bo kvar hemma måste fungera väl, anförmotionärerna. Det bör, enligt deras mening, finnas ett antal punkter som denenskilde skall kunna garanteras, ett s.k. välfärdskontrakt inom hemtjänsten.När någon hör av sig till måste kommunen höra av sig inom tredagar för att bestämma tid för ett möte om vilket stöd kommunen kan erbjuda.En plan bör göras upp som visar vad skall ombesörja och om det gesomsorg på annat sätt än via samt om rehabilitering skall erbjudas.En kontinuerlig kvalitetsuppföljning skall göras. Hemtjänstpersonal som avnågot skäl uteblir skall meddela detta . Den enskilde skall ocksåkompenseras genom extra tid vid något annat tillfälle eller genom nedsattavgift. Den enskilde skall ha rätt att välja vem som ger servicen. Om denenskilde har en anhörig som klarar av och vill ge viss omsorg skall denanhörige ges stöd genom avlastning. Kommunen skall ha jourtjänst under kvällaroch så att ingen riskerar att skrivs ut från sjukhus utan att fåkontakt med . Slutligen skall tolk erbjudas vid behov.Vidare yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts dels om näringsriktig mat (yrkande 9), dels om uppsökandeverksamhet för att förbättra tandhälsan bland äldre (yrkande 12). Motionärernaanför att matvanor är något individuellt. Många äldre som får hjälp avhemtjänsten får ofta inte själva välja vilken mat de vill ha. ärinte heller maten tillräckligt näringsriktig. Motionärerna anser atthemtjänsten i större utsträckning borde anlita t.ex. dietister för att fåhjälp att tillaga näringsriktig mat på ett gott och varierat sätt. Tillgångenpå entreprenörer inom restaurangbranschen är så stor att krav kan ställas påden kost som beställs, i annat fall får en konkurrent anlitas som klarar attleva upp till de krav som ställs, heter det. Den enskildes tidigare matvanormåste tillmätas stor betydelse när mat beställs. Särskilt när det gällerpersoner med utländsk härkomst är det viktigt att maten är sådan att de kännerigen sig från den tid då de kunde välja att laga det de ville ha. Vidare anförmotionärerna att många äldre hemmaboende har liten eller ingen kontakt medtandvården och har svårt att på eget initiativ söka sig dit. Dåliga tänder ochdålig munhygien påverkar det allmänna hälsotillståndet. Motionärerna anserdärför att tandvården i samarbete med och sjukvården bör bedrivauppsökande verksamhet bland äldre som bor hemma och som behöver mycket hjälp isin vardag.I motion So417 av och (båda m) begärstillkännagivande till regeringen om vad i motionen anförts om medborgarkontoninom äldreomsorgen (yrkande 1). Vidare yrkas att hos regeringenbegär en utredning om lämplig utformning av medborgarkonton inom äldreomsorgeni enlighet med vad som anförts i motionen (yrkande 2). Motionärerna anför atthjälp enligt den äldres egen önskan kan förlänga den tid han eller hon aktivtkan delta i samhällslivet. Hjälpen kan gälla både inre och yttre hemtjänsteller möjlighet att förstärka sin pension då hjälp intebehövs. Det måste vara samhällets plikt att tillfredsställa de behov den äldresjälv vill ha hjälp med genom att tillvarata den äldres vilja och möjligheter.Motionärerna vill införa medborgarkonton där den enskilde sparar för att därmed skapa en buffert för framtida behov. Riksdagenskulle bestämma att en viss del av pensionsavgiften skall gå till ettskattefritt individuellt konto samt bestämma vad som skall ingå i det somkontot skall täcka. Det kan t.ex. vara inre och yttre hemtjänst. Inbetalningtill kontot kan ske förslagsvis och kan utnyttjas efteruppnådd pensionsålder. Den enskilde betalar själv hela kostnaden för all denhemtjänst som utnyttjas. Om individens inkomster är så låga att detindividuella kontot blir för lågt skall staten lägga till pengar upp tillminiminivån. Genom att den äldre själv kan välja vilka insatser han eller honvill ha men ändock kan nyttja sina pengar, efter beskattning, till annat om såönskas fås en självkontroll, anför motionärerna. Den äldre får en suveränitethan inte alls har . Möjligheten att öppna medborgarkonton inomäldreomsorgen bör, enligt motionärernas uppfattning, utredas liksom dessutformning.BakgrundI syfte att öka inslagen av konkurrens i verksamhet beslutaderiksdagen om ändringar i socialtjänstlagen och hälso- ochsjukvårdslagen. Lagändringarna som trädde i kraft syftartill att klargöra att entreprenad skall vara tillåten i sådan kommunalverksamhet som inte utgör myndighetsutövning (prop.1992/93:43, bet.1992/93:SoU9, rskr. 105).Socialstyrelsen redovisar i 1994:24 en kartläggning av utbredningoch omfattning av alternativa styr- och driftsformer i äldreomsorgen. Avrapporten framgår att anlitades privata entreprenader inomäldre- och handikappomsorgen av av landets kommuner. Privataentreprenader inom äldre- och handikappomsorgen är vanligare i storstäder,större städer, förortskommuner och medelstora städer än i andra kommungrupper.Det är också vanligare att kommuner med borgerlig majoritet anlitar privataentreprenörer. Av undersökningen framgår att det är vanligast att kommuneranlitar entreprenörer inom den öppna . Näst vanligast är attkommuner anlitar entreprenader som avser särskilda boendeformer (,ålderdomshem, gruppboenden och sjukhem). I fråga om har det sketten kraftig expansion av entreprenadverksamheten. En betydelsefullbakomliggande orsak till expansionen är den förändrade politiska inriktningenatt konkurrensutsätta offentlig verksamhet, anförs det. Bidrar gör ocksåkommunernas utökade ansvar för sjukhemsboende och hemsjukvård efterädelreformen. Kommunerna köper platser för sjukhemsboende och överlåter driftav sjukhem till privata entreprenörer. Även i fråga om hemsjukvård förekommerdet entreprenader.I 1995:11 Alternativa styr- och driftsformer i äldreomsorgen,Valfrihet, redovisas en enkätundersökning till ett trettiotal kommuner därförvaltningstjänstemän fått bedöma den enskildes möjligheter att påverka denpraktiska utformningen av insatserna. Av redovisningen framgår att möjlighetenatt välja mellan en eller privat utförare, för en person med ettstörre omvårdnadsbehov, bedömdes föreligga endast i undantagsfall. Som regelhänvisas den enskilde antingen till en eller en privat utförare.Undersökningen ger därför inget stöd för att konkurrensutsättning leder tillökade möjligheter för den enskilde att välja mellan och privatutförare. Den enskildes möjlighet att påverka insatsernas utformning bedöms idet närmaste vara likartade inom den kommunala och den entre-prenaddrivnahemtjänsten. Den enskildes möjlighet att påverka insatsernas utformning inomden kommunala bedöms i vissa avseenden vara större i kommuner somäven har inslag av entreprenaddriven hemtjänst än i kommuner som enbart harkommunal hemtjänst. Enligt rapporten saknas dock data för att fastställaorssakssamband bakom denna skillnad.Hösten 1993 anslog för att förstärka demedicinska insatserna i äldreomsorgen, (prop. 1993/94:75, bet.1993/94: SoU14, rskr. 1993/94:118). Medlen var avsedda att påskyndautvecklingen av modeller, program och arbetssätt vad gäller medicinsk säkerhetoch kvalitet i den kommunala sjukvården, samverkan mellan sjukvårdoch annan sjukvård. Bland det hundratal projekt som startats finns några somgäller tandhälsa och munhygien för boende inom särskilda boendeformer liksomnågra projekt med inriktning mot bevarad eller förbättrad näringsstatus hosäldre i hemmet, på sjukhem, ålderdomshem och i gruppboende.Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat motionermed krav på valfrihet inom äldreomsorgen. I betänkandet 1995/96:SoU2 anfördeutskottet att äldreomsorgen är en gemensam angelägenhet som skall finansierassolidariskt och styras offentligt. Kommunerna har ansvar för omsorgen.Resurserna skall fördelas efter behov. Verksamheterna skall också präglas avtrygghet och kontinuitet och skall i så stor utsträckning som möjligt utformasefter de äldres behov och önskemål. I betänkandet 1996/97:SoU1 framhöllutskottet att det är angeläget att den enskildes synpunkter på hur omsorgenges respekteras.