bet · GK01TU5 · 1997-04-29 00:00:00 — Översyn av telelagen m.m. I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition 1996/97:61Översyn av telelagen (1993:597) m.m. Vidare behandlas 33 motionsyrkanden somväckts med anledning av propositionen och 13 motionsyrkanden från den allmännamotionstiden hösten 1996.Regeringens förslag till lagändringar innebär att de telepolitiska målenförtydligas genom att det i telelagen anges att telefonitjänsten skalltillhandahållas till ett rimligt pris samt att alla skall få tillgång tillteletjänster på likvärdiga villkor. Telelagens regler om tillståndspliktkompletteras med regler om anmälningsplikt för alla operatörer, även dem medverksamhet av mindre omfattning. Lagens regler om samtrafik skärps.Tillsynsmyndigheten får en utökad tillsynsroll samtett tydligare ansvar som sektorsmyndighet på teleområdet. Avtalet mellanstaten och om särskilda åtaganden ersätts med generella regler. Lagenom teleterminalutrustning ändras så att tillsynsmyndigheten skall kunna hindraeller begränsa marknadstillträde för viss utrustning. Lagändringarna föreslåsträda i kraft den 1 juli 1997.Utskottet tillstyrker i huvudsak regeringens förslag till lagändringar. Medhänsyn till att EU:s förslag till direktiv om samtrafik förändrats sedanpropositionen avlämnats föreslås dock en ändring av regleringen förmobiltelefoni. Samtliga motionsyrkanden avstyrks. Utskottet bedömer dock attsyftet med ett flertal motionsyrkanden kommer att tillgodoses. Det gällerexempelvis yrkanden om väl fungerande telekommunikationer på likvärdigavillkor som främjar en stärkt regional balans och en konkurrensneutraltillgång till gemensam infrastruktur på teleområdet.Till betänkandet har fogats tio reservationer och ett särskilt yttrande. Regeringen () föreslår i proposition 1996/97: 61Översyn av telelagen (1993:597) m.m. att antar regeringens förslagtill1. lag om ändring i telelagen (1993:597),2. lag om ändring i lagen (1992:1527) om teleterminalutrustning.Lagförslagen är fogade som bilaga 1 till betänkandet. Motioner väckta med anledning av propositionen1996/97:T55 av Per m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar skärpa telelagens krav på särredovisning ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär förslag till åtgärder för att uppnåfull konkurrens med ADSL i enlighet med vad som anförts i motionen.1996/97:T56 av m.fl. (fp) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts mot återregleringar avstatliga bolag.1996/97:T57 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om ansvar och finansierings-principen.1996/97:T58 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nummerportabilitet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om särredovisning av accessnätet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samtrafik,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lika tillträde,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillräckliga resurser för Post- och telestyrelsen.1996/97:T59 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av bra telekommunikationer i hela landet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att priser för telekommunikation bör vara enhetliga,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avtalet mellan staten och förlängs,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ansvars- och finansieringsprincipen bör tillämpas i telelagen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att vänta med anpassning till EU-lagstiftning till dess att sådanfinns.1996/97:T60 av m.fl. (c) vari yrkas1. att avslår förslag om prisdifferentiering,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om enhetstaxa,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bastelefoni,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samtrafikavgifter,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om särredovisning av accessnätet,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om brott mot telelagen.1996/97:T61 av m.fl. (s) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om de samhällsomfattandetjänsterna och konkurrensneutralitet.1996/97:T62 av () vari yrkas1. att avslår proposition 1996/97:61 med avseende på de föreslagnaprinciperna för prissättning på teletjänster,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om enhetstaxa,3. att hos regeringen begär förslag om införande av ett 020-nummersystem för statliga myndigheter i linje med vad som anförts i motionen.1996/97:T63 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om enhetstaxa på ISDN-nätet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om telefonautomater i glesbygd,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om begreppet samhällsomfattande tjänster,4. att avslår regeringens förslag om avtalslösning förtillhandahållande av teletjänster för funktionshindrade,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utreda ansvars- och finansieringsprincipen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utreda konsumentperspektivet på telemarknaden.1996/97:T64 av Per och (båda m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om särskiljande av accessnäten från ,2. att hos regeringen begär förslag om nummerportabilitet ienlighet med vad som anförts i motionen.Motioner från den allmänna motionstiden /97:T201 av m.fl. (m) vari yrkas25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tillförsäkra konkurrensneutralitet vad avser samtrafiktaxornapå Telias accessnät,1996/97:T202 av och (båda c) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbyggnaden av fiberoptiknätet som en förutsättning förutvecklingen av informationstekniken i län,1996/97:T213 av m.fl. (kd) vari yrkas20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avreglering av telemarknaden,1996/97:T223 av m.fl. (s) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att alla bör få tillgång till den nya informationstekniken tillrimliga taxor och på likvärdiga villkor i övrigt,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bredbandsnät för datakommunikation bör byggas ut i helalandet.1996/97:T803 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om depositionsavgift tillTelia.1996/97:T916 av m.fl. (c) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om gemensamt adressregister.1996/97:T917 av () vari yrkas14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om efterlevnaden av telelagen och konkurrenslagen,1996/97:N251 av m.fl. (fp) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ägardirektiv till Telia.1996/97:N270 av m.fl. (mp) vari yrkas17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att införa enhetstaxa på telenätet.1996/97:A431 av och (båda s) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om konkurrensneutrala teletaxor.1996/97:A432 av m.fl. (c) vari yrkas26. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om enhetstaxa för ISDN-kapacitet eller motsvarande,1996/97:L708 av m.fl. (c) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett rikstäckande AXE-system, en bättre täckning för mobiltelefonersamt enhetstaxa för anslutning till ISDN-nätet.InledningUtskottet har i samband med beredningen av ärendet mottagit synpunkter i formav skrivelser från olika myndigheter och organisationer. Sammanträffanden harvidare skett med företrädare för , och Tele 2 AB. 1 BakgrundNu gällande telepolitiska mål fastställdes av i samband medbehandlingen av förslaget till telelag och en förändrad verksamhetsform förTeleverket m.m. (prop. 1992/93:200, bet. TU30, rskr. I enlighet medriksdagens beslut trädde telelagen i kraft . var därmed det första landet iEuropa som avreglerade sin telemarknad.De övergripande målen i telepolitiken kommer till uttryck i 2 § telelagen(1993:597): ?Bestämmelserna i lagen syftar till att enskilda och myndigheterskall få tillgång till effektiva telekommunikationer till lägsta möjligasamhällsekonomiska kostnad. Häri ligger bl.a. att var och en skall fåmöjlighet att från sin stadigvarande bostad eller sitt fasta verksamhetsställeutnyttja telefonitjänst inom ett allmänt tillgängligt telenät. ?Vad gäller telefonitjänsten fastslås i telelagen att den skall vara av sådankvalitet att även telefaxmeddelanden och datakommunikation vialåghastighetsmodem kan förmedlas. Vid tillämpningen av lagen skall en strävanvara att skapa utrymme för och upprätthålla en effektiv konkurrens inom alladelar av telekommunikationsområdet såsom ett medel att uppnå det angivnasyftet.Lagen innehåller bestämmelser bl.a. om tillståndsplikt, tillståndsprövning,tillståndsvillkor, taxor, samtrafik, nummerplanering och tillsyn. Trekategorier tjänster är tillståndspliktiga under förutsättning att verksamhetenhar en omfattning som är betydande och tillhandahålls inom ett allmänttillgängligt telenät. Dessa tjänster är telefonitjänst, mobil teletjänst samtfasta teleförbindelser. Ett tillstånd får förenas med villkor, bl.a.skyldighet att på vissa villkor tillhandahålla telefonitjänst åt var och ensom efterfrågar den, att i verksamheten ta hänsyn till funktionshindradepersoners behov av särskilda teletjänster och att beakta totalförsvarets behovav telekommunikationer vid höjd beredskap. ()prövar frågor om tillstånd.I samband med bolagiseringen av tecknade staten och det blivandeTelia ett avtal om särskilda åtaganden för perioden t.o.m. den31 . Detta avtal har förlängts att gälla till utgången av juni1997. Avtalet syftar till att säkerställa att vissa telepolitiska måluppfylls. Avtalet innehåller förpliktelser om bl.a. pristak förtelefonitjänster, tillhandahållande av olönsamma telefonautomater i glesbygdoch överlåtelse av fastighetsnät. Enligt avtalet förbinder sig att vidberäkning av samtrafikavgifter inte begära ersättning för eventuellaunderskott som följer av att bolaget tillhandahåller telefonitjänst tillenhetliga taxor i hela landet. PTS har av regeringen utsetts att övervaka attavtalet följs.2 Telepolitiska utgångspunkter2.1 Regeringens bedömningRegeringen anger att väl fungerande telekommunikationer och ett brett utbud avteletjänster i hela landet är en nödvändig förutsättning för medborgarnasvälfärd. De ger också goda betingelser för näringslivet. Det övergripandemålet för statens telepolitik - att alla, enskilda och myndigheter, i landetsolika delar skall ha tillgång till effektiva telekommunikationer - föreslåsligga fast. Staten har ett ansvar för att skapa förutsättningar för att detövergripande målet skall kunna uppfyllas. Telelagen anges i detta avseendeutgöra det grundläggande verktyget.Erfarenheterna av telelagens effekter på telemarknaden har dock visat påbehov av förändringar. Dels har den tekniska och marknadsmässiga utvecklingengått snabbt sedan nuvarande telelag infördes . Dels kräver EU:söppnande av telemarknaden en anpassning av regelsystemet.Som utgångspunkt för det fortsatta reformarbetet anges att en väl avvägdtelereglering skapar förutsättningar för en effektiv telemarknad somden ger möjligheter att tillgodose grundläggande behov av telekommunikationerhos användarna. Regleringen skall vara enkel och tydlig, utan att styraalltför mycket i detalj. De telepolitiska målen bör därför uppnås genomlagstiftning och dess tillämpning i form av tillståndsgivning och tillsyn ochinte genom ägardirektiv till vissa aktörer på marknaden. Det innebär attavtalet mellan staten och om särskilda samhällsåtaganden ersätts medgenerella regler. Som en utgångspunkt i det fortsatta förändringsarbetet angerregeringen vidare att för mångfalden på marknaden och för konsumenternasvalfrihet behövs goda förutsättningar för de aktörer som verkar på området.Konkurrensen betraktas därmed som ett bland flera medel att uppnå detelepolitiska målen.2.2 MotionsförslagI motion T56 (fp) framhålls att för är ökad avreglering ett avhuvudmedlen i kommunikationspolitiken. Genom avreglering och konkurrens skapasde bästa och billigaste tjänsterna för den enskilde konsumenten. Enligtmotionen är det därför bra att regeringen nu tar de sista stegen på vägen moten total avreglering av telemarknaden och jämställer med övrigaoperatörer. Med hänsyn till den diskussion som förevarit om att förautvecklingen tillbaka mot ett ökat inslag av marknadsregleringar förordas attriksdagen uttalar att telemarknaden inte skall återregleras.I motion T59 (v) framhålls att infrastrukturen är en samhällelig angelägenhet.Till denna hör ett fungerande telenät och bra teletjänster i hela landet.Telekommunikationernas stora betydelse för utvecklingen inom både näringslivoch offentlig verksamhet visar sig allt tydligare. Enligt motionen är detdärför viktigt att bra telekommunikationer erbjuds i hela landet. Staten böräven fortsättningsvis träffa avtal med om särskilda åtaganden för attsäkerställa att vissa telepolitiska mål uppfylls. Motionärerna ifrågasättervidare utgångspunkten i regeringens förslag att redan nu anpassa telelagentill den framväxande regleringen inom EG. Risk finns nämligen att EU kan kommatill en annan ståndpunkt och att telelagen därmed i all hast måste ändras ännuen gång. Enligt motionen bör därför anpassningen anstå till dess en gemensamEU-lagstiftning finns på teleområdet.I motion T213 (kd) anges att inget land i världen har kommit lika långt somSverige när det gäller telemarknadens avreglering. Detta har lett till attSverige tillsammans med har ett klart försprång framför andraländer på teleområdet. Först kommer något annat land eller några andraländer att fatta motsvarande nödvändiga beslut. Det betyder enligt motionenatt med en fortsatt framsynt avregleringspolitik kommer det att visa sigmycket svårt för andra länder att hämta in försprång. Detta är avstor betydelse bl.a. för informationsteknikens fortsatta utveckling ochmöjligheten att skapa nya arbetstillfällen.2.3 Utskottets ställningstagandeRegeringens lagförslag innebär att den grundläggande telepolitiken liggerfast. Det betyder att alla, enskilda och myndigheter, i landets olika delarskall ha tillgång till effektiva telekommunikationer. Utskottet ser för sindel positivt på att det råder en bred politisk samsyn om utgångspunkten förtelepolitiken att bra telekommunikationer skall erbjudas i hela landet.Efter beslut om grunderna för regleringen på tele-områdethar utvecklingen gått snabbt. Det gäller såväl tekniskt som marknadsmässigt.Utskottet anser det därför nödvändigt att telepolitiken anpassas till deerfarenheter som vunnits. Vidare måste telepolitiken ta hänsyn till den ökadeinternationaliseringen. Det betyder att såväl regelverk som statens ansvarmåste anpassas till den föränderliga värld som telekommunikationer utgör. Detbetyder också att noggranna utvärderingar behöver göras av huruvida detelepolitiska målen uppfylls. Utskottet förutsätter därför att regeringenkommer att bedriva ett omsorgsfullt arbete med uppföljning och utvärdering ochför redovisa sina slutsatser härav.Utskottet konstaterar att i motion T59 (v) riktas invändningar mot tvågrundläggande utgångspunkter för regeringens lagförslag, nämligen delsanpassningen till EU, dels att staten inte längre skall träffa avtal med Teliaom vissa samhällsåtaganden.Enligt utskottets uppfattning är det viktigt att reglerna för statenshandlande är tydliga, öppna och förutsägbara för samtliga parter. Detelepolitiska målen bör därför uppnås genom lagstiftning och dess tillämpningi form av tillståndsgivning och tillsyn. Det betyder att separata avtalfortsättningsvis inte bör finnas mellan staten och vissa teleoperatörer.Utskottet delar därför regeringens bedömning att avtalet mellan staten ochTelia AB inte bör förlängas efter utan ersättas med generellaregler.Beträffande anpassningen av telelagen till det regelverk som håller på attväxa fram inom EU anser utskottet att det är viktigt att vår lagstiftning ärmodern. Genom ett aktivt agerande inom EU och en tidig anpassning till detregelverk som utvecklas ges förutsättningar för att behålla en ledandeposition på teleområdet. Utskottet är medvetet om att denna utgångspunktinnebär att vissa regler kan komma att behöva justeras. Det betyder attteleregleringen kan kräva täta revideringar för att behålla sin aktualitet.Enligt vad utskottet erfarit avser regeringen återkomma till medvissa telefrågor under våren 1998.Utskottet övergår nu till de motionsyrkanden som väckts om den fortsattainriktningen av reformarbetet på teleområdet.Utskottet vill med anledning härav klargöra att även fortsättningsvis börkonkurrensen betraktas som ett viktigt medel för att uppfylla de telepolitiskamålen. Samma villkor och samma förutsättningar bör gälla för alla operatörer.Utskottet vill vidare framhålla den betydelse som principerna för denekonomiska redovisningen och en konkurrensneutral tillgång till gemensaminfrastruktur har för möjligheterna att uppnå en väl fungerande telemarknad.Det betyder att någon återgång till situationen på telemarknaden före år 1993inte är aktuell. Inriktningen är i stället att uppnå en väl fungerandemarknadssituation som gör det möjligt att bl.a. utnyttja telekommunikationerpå ett aktivt sätt för att skapa tillväxt och sysselsättning, utvecklavälfärdssamhället och öka medborgarnas livskvalitet. Enligt utskottets meningär det därför angeläget att de telepolitiska målen förtydligas och tar hänsyntill konsumenternas intresse av telefoni till ett rimligt pris liksom kravetpå att alla skall få tillgång till teletjänster på likvärdiga villkor.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motionerna T56 (fp), T59(v) och T213 (kd) i nu behandlade delar inte bör föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida. Motionsyrkandena avstyrks följaktligen.3 Lagstiftningen för telemarknaden m.m.3.1 Regeringens förslagI propositionen föreslås vissa ändringar i telelagen (1993:597) och i lagen(1992:1527) om teleterminalutrustning. De telepolitiska målen föreslås bliförtydligade genom att det i lagen anges att telefonitjänsten skalltillhandahållas till ett rimligt pris, att alla skall få tillgång tillteletjänster på likvärdiga villkor och att telekommunikationerna skall varauthålliga och tillgängliga under kriser och krig. Telelagens regler omtillståndsplikt föreslås kompletteras med regler om anmälningsplikt för allaoperatörer, även dem med verksamhet av mindre omfattning. Lagens regler omsamtrafik föreslås skärpas. Hårdare krav ställs på operatörer med ettbetydande inflytande på marknaden, t.ex. vad gäller kostnadsredovisning.Tillsynsmyndigheten föreslås få utökade befogenheter, bl.a. skall den få rättatt besluta vid tvist mellan operatörer angående villkor för samtrafik. Post-och föreslås få en utökad tillsynsroll samt ett tydligare ansvarsom sektorsmyndighet på teleområdet. Avtalet mellan staten och omsärskilda åtaganden förlängs inte efter . Avtalet ersätts medgenerella regler. Enligt propositionen föreslås vidare att lagen omteleterminalutrustning ändras så att tillsynsmyndigheten skall kunna hindraeller begränsa marknadstillträde för viss utrustning. Ändringarna föreslåsträda i kraft den 1 juli 1997.3.2 Motionsförslag3.2.1 Samhällsomfattande tjänsterI motion T61 (s) anges att regeringens definition av de samhällsomfattandetjänsterna, som innebär att de omfattar taltelefoni, överföring avtelefaxmeddelanden och kommunikation med låghastighetsmodem, är otillräcklig.Därmed konserveras teletekniken på för låg nivå. Det betyder i sin tur attföretag och människor i glesbygden inte kan delta på lika villkor i detframtida IT-samhället genom att uppkopplingstider och överföring tar längretid. Enligt motionen bör därför de samhällsomfattande tjänsterna utvidgas tillatt inrymma tekniker som klarar överföringshastigheter som är gängse fördagens behov.Enligt motion T60 (c) innebär regeringens förslag en reglering av gårdagensteletjänster medan regler saknas som säkerställer konkurrensen på dagens ochmorgondagens teletjänster. Med tanke på teleområdets betydelse för helasamhällsutvecklingen bedöms detta som otillfredsställande. Begreppetsamhällsomfattande tjänster föreslås därför utvidgas så att störrebefolkningsgrupper kan utnyttja avancerade teletjänster. Därmed kantillgängligheten till nya tjänster och produkter så långt möjligt tryggas ihela landet. Motionärerna föreslår vidare att regeringen återkommer tillriksdagen och redovisar förslag om hur skall kunnainföra kommande moderna teletjänster i basutbudet.3.2.2 SamtrafikI motionerna T55, T64 och T201 (samtliga m) framhålls att avregleringen av densvenska telemarknaden har varit framgångsrik i allt väsentligt. Densnabba utvecklingen på området ställer betydande krav på fortsatt avregleringför att skapa en väl fungerande marknad. Det är väsentligt attsamtrafiktaxorna i det gamla trådbundna kopparnätet, accessnätet, både blirkonkurrensneutrala och främjar fortsatt teknisk och kommersiell utveckling.Accessnätet föreslås därför stå undertillsynsmyndigheten och kontroll. Denna reglering måstevara tydlig och avse såväl priser som tillgänglighet för samtliga aktörer påmarknaden. Det är viktigt att regelverket förhindrarkorssubventionering mellan de monopolliknande delarna och de hårtkonkurrensutsatta sektorerna. bör därför särskiljas från accessnätetpå ett sådant sätt att det inte råder någon osäkerhet om att detta upplåts pålika villkor för samtliga teleoperatörer. Separeringen av accessnätet behöverdock enligt motionerna inte förhindra en fortsatt koncernstruktur.Enligt motion T55 (m) är det viktigt att ADSL (Assymetric Digital SubscriberLine) görs tillgängligt på konkurrensneutrala villkor. Ägarna till accessnätenkan annars få ett informellt monopol för snabb dataöverföring vilketallvarligt skulle kunna snedvrida konkurrensen och hämma utvecklingen. I USAhar mot denna bakgrund skapats en ordning för ADSL som liknarsamtrafikavgifterna i . införs sannolikt också sammasystem i . Enligt motionen talar mycket för att motsvarandelagstiftningsbehov även finns i . Regeringen föreslås därför skyndsamtåterkomma i frågan rörande ADSL.I motion T60 (c) anges att konkurrensen på telefoniområdet är starktbegränsad. För att uppnå rimliga villkor för andra operatörer måste relationenmellan samtrafikpriset och Telias slutkundstaxor åtgärdas. Det är därförnödvändigt att åstadkomma bättre balans vad gäller tillgång till accessnätetså att abonnenterna får möjlighet att ta del av ett konkurrensutsatt utbud avteletjänster. Enligt motionen kan detta endast åstadkommas genom separatredovisning av accessnätet och en skyldighet för att tillämpa sammavillkor såväl gentemot konkurrerande operatörer som internt. Post- ochtelestyrelsen föreslås vidare få tillräckliga befogenheter för att säkerställakonkurrensneutralitet. Telias redovisningsskyldighet bör utformas så att denmöjliggör en effektiv kostnadsanalys samt en jämförelse mellan debiteradesamtrafikavgifter och Telias kundtaxor. I motionen framhålls vidare attredovisningsseparationen blir än mer betydelsefull då införbredbandstjänster i accessnätet. Den tekniska utvecklingen av accessnätet fårinte ske på ett sätt som ytterligare förstärker obalansen vad gäller tillgångtill accessnätet.I motion N251 (fp) framhålls att har funnit att ochTelia Mobiltel missbrukat sin dominerande ställning.