bet · GK01SkU23 · 1997-05-27 00:00:00 — Genomgående efterlyses ett system somäven i fortsättningen gör det möjligt att särskilja vilka skatter som harbetalats och vilka som inte har betalats och att vänta med skattebetalningentill förfallodagen. Dessutom motsätter sig motionärerna det ökadebetalningsansvar för företrädare för juridiska personer som förslaget innebär.Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens uppfattning att det föreligger ett behov av engrundläggande reformering av uppbördssystemet för företagen. Trots en medvetensträvan att få till stånd enklare och bättreregler för redovisning och betalning av skatter och avgifter finns detfortfarande stora brister i enhetligheten och samordningen. Arbetsgivarna harsvårt att överblicka och tillämpa den nuvarande ordningen, och även förskattemyndigheterna är förfarandet svårtillgängligt och resurskrävande.Liksom regeringen anser utskottet att ett nytt system bör syfta till ökadenhetlighet, samordning och förenkling. De enskilda skatte- och avgiftsbeta-larna bör få möjligheter till bättre överblick och enklare redovisnings- ochbetalningsrutiner. måste det nya systemet vara minst lika säkert somdet nuvarande och ge myndigheterna möjligheter till en effektiv skatte- ochavgiftskontroll och administrativa förbättringar. En annan viktig utgångspunktär att det nya systemet inte får innebära någon försvagning avstatsfinanserna.Den av regeringen presenterade lösningen med ett enda avräkningskonto för devanligaste skatterna har tillstyrkts av huvuddelen av remissinstanserna somhar sett stora fördelar med det föreslagna systemet. Endast ett fåtalremissinstanser har haft så kraftiga invändningar att de vill skjuta helareformen . Den allmänna uppfattningen är att det föreslagnasystemet innebär påtagliga och omedelbara fördelar. Fördelarna består bl.a. iatt antalet redovisningar som de skatt- och avgiftsskyldiga måste göra kanbegränsas, att ränteberäkningen kan göras enhetlig - de flesta av de nuvarandekrångliga räntepåslagen kan utmönstras - och att sanktionsbestämmelserna ochindrivningsrutinerna vid felande betalningar kan förenklas. Förskatteadministrationen innebär det nya systemet ett enklare och smidigareförfarande som öppnar möjligheter till förbättrade rutiner, effektiviseringaroch bättre resursanvändning. Man får också härigenom tillfälle att ge upp-bördslagstiftningen en välbehövlig modernisering, något som inte äroväsentligt med hänsyn till att den nu gällande uppbördslagen fören nutida läsare framstår som otidsenlig, svårtillgänglig och snårig.Utskottet återkommer nedan till de olika detaljer och enskildheter i försla-get som behandlats särskilt i de motioner som väckts med anledning av pro-positionen samt några motioner från den allmänna motionstiden. Mot bakgrund avdet ovan anförda kan emellertid redan här sägas att utskottet tillstyrkerregeringens förslag att nu införa en ny skattebetalningslag med i huvudsak deninriktning som beskrivits. Mot bakgrund av behovet av en reform på dettaområde och det grundliga utredningsarbete som ligger bakom förslaget och denbreda uppslutningen bakom den presenterade lösningen skulle det enligtutskottets uppfattning vara mycket olämpligt att nu visa förslaget tillbakatill för en ny beredningsomgång och därigenom skjuta uppgenomförandet till en oviss tidpunkt i framtiden.Samtidigt ligger det givetvis i sakens natur att en reform av en sådanomfattning som det här är fråga om, och som i vissa delar är ganska kompli-cerad och förutsätter ett nytänkande bland användarna, kan vara behäftad medbrister och förorsaka problem som inte förutsetts och som visar sig förstsedan det nya systemet varit i gång någon tid. Utskottet utgår därför ifrånatt regeringen och hithörande myndigheter - främst - har sinuppmärksamhet riktad på dessa förhållanden. Det nya systemet bör såledesföljas upp noggrant av regeringen, och utskottet utgår ifrån att regeringenlägger fram de förslag för som efter någon tids erfarenhet av detnya systemet kan visa sig motiverade.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag att införa en nybetalningslag. Utskottet avstyrker de motionsyrkanden som går ut på avslag påpropositionen i denna del och att regeringen senare skall lägga fram ett nyttförslag.FörfallodagarPropositionenMed förfallodag kommer i fortsättningen att menas att inbetalningarna skall habokförts på skattemyndighetens konto senast den dagen (se prop. s. 279 f.).MotionernaI motionerna Sk52 (yrkande 4) av Per m.fl. (v), Sk49 (yrkande 1) avRonny Korsberg m.fl. (mp) och Sk53 (yrkande 4) av m.fl.(kd) krävs att med förfallodag skall avses den dag då den skattskyldigefaktiskt betalar skatten. Motionärerna pekar på att tiden fram tillbokföringen på skattemyndighetens konto kan vara svår att beräkna, och deanser att en eventuell försening bör ske på det allmännas risk, inte denskattskyldiges.Utskottets bedömningNär det gäller regeringens förslag att jämställa förfallodag och bokföringsdagbör det enligt utskottets uppfattning beaktas att den ordningen stämmeröverens med civilrättsliga principer och hur betalningar i allmänhet görs. Somframgår av propositionen torde företagare i allmänhet vara väl förtrogna meddenna ordning. En annan fördel är att man härigenom åstadkommer likställighetmed vad som gäller i fråga om betalning av punktskatter. Till saken hör ocksåde överväganden som är på gång rörande möjligheterna att betalaskatterna och avgifterna direkt i banken på ett konto som kommer att tilldelasskattemyndigheterna vilket kommer att underlätta för de berörda skattskyldigaatt göra sina betalningar genom banken. Enligt vad utskottet erfarit kommerett sådant betalningssystem att vara i gång i full omfattning vid årsskiftet1997/98, dvs. när det nya systemet skall börja tillämpas. Utskottettillstyrker således propositionen i denna del och avstyrker de nu behandlademotionerna i motsvarande del.Tidpunkter för betalning av momsPropositionenFörfallodag för moms blir enligt förslaget den 12 i andra månaden efterredovisningsperioden (och i vissa fall den 17) om beskatt-ningsunderlaget, exklusive gemenskapsinterna förvärv och import, förbeskattningsåret uppgår till högst . För skattskyldiga medett beskattningsunderlag, exklusive gemenskapsinterna förvärv och import, somöverstiger skall förfallodagen vara den 26 i månadennärmast efter redovisningsperioden. Den senarelagda betalningstidpunkten undersommaren tas enligt förslaget bort (se prop. s. 288 f.).MotionernaI motion Sk48 (yrkande 13) av m.fl. (m) yrkas att inbetalnings-tidpunkten för moms ändras till den 12 i andra månaden efter redovis-ningsperioden för samtliga företag. Vidare bör enligt motionärerna juniupp-börden få redovisas och novemberuppbörden den 20 januari.Liknande yrkanden ställs i motionerna Sk53 (yrkande 3) av . (kd) och Sk51 (yrkande 2) av m.fl. (m, fp och kd).Utskottets bedömningNär det gäller tidpunkten för redovisningen och betalningen av de skatter ochavgifter som omfattas av kontosystemet är själva poängen med det nya systemetatt redovisningen och betalningen av de olika skatterna och avgifterna skallske samordnat. Härvidlag måste, som framhålls i propositionen, redovisnings-och betalningstidpunkterna väljas med beaktande av ett flertal olika faktorer,bl.a. och i hög grad de statsfinansiella aspekterna men också denbetalningsskyldiges behov av rimlig tid att åstadkomma en korrekt redovisningoch få fram nödvändiga medel. Vid en summering av dessa synpunkter finnerutskottet att regeringens förslag innebär en rimlig avvägning.Beträffande momsinbetalningarna innebär de dagar som föreslås en visssenareläggning i förhållande till nuvarande regler. Av propositionen framgåratt en sådan senareläggning är möjlig att genomföra utan negativa konsekvenserför statsinkomsterna dels genom den ändrade innebörden av begreppetförfallodag, dels genom att den förlängda betalningsfristen i anslutning tillsommarperioderna slopas. Den sistnämnda åtgärden är såledesnödvändig för att genomföra den önskade samordningen av betalningarna.Utskottet är medvetet om att den slopade betalningsfristen kanvålla somliga företag vissa besvär men anser att man måste tänka påatt det nya skattekontosystemet ger möjligheter till bättre rutiner och, somnyss nämnts, i förhållande till nuläget något senare momsinbetalningar underårets övriga tider.Av statsfinansiella skäl kan det enligt utskottets uppfattning inte komma påfråga att som några motionärer föreslår ge de större företagen sammaförfallodag för momsen som de mindre företagen. Till saken hör att riksdagenså sent som avvisade motioner med liknande yrkanden i anslutning tillbeslutet om budgeten för (bet. 1996/97:FiU1 s. 142 och 212).Vad nu anförts leder till att utskottet ställer sig bakom regeringensförslag angående inbetalningstidpunkterna för moms. Utskottet tillstyrkerdärför propositionen i denna del och avstyrker samtliga nu behandlade motions-yrkanden.Ränteberäkning, indrivning och förseningsavgiftPropositionenI skattekontosystemet skall beräknas intäktsränta för tillgodohavanden påkontot. Intäktsräntan skall uppgå till av basräntan som i sin tur baseraspå sexmånaders statsskuldväxlar. För underskott beräknas däremot en kost-nadsränta som på den lägsta nivån skall motsvara basräntan, på mellannivån av basräntan och på högsta nivån basräntan plus . Denuvarande ränteinstituten försvinner (se prop. s. 337 f.).Skattemyndigheten skall fortlöpande lämna över obetalda fordringar tillföljd av underskott på kontot till kronofogdemyndigheten för indrivning omunderskottet uppgår till eller - om underskottet funnits enlängre tid - till (se prop. s. 350 f.). Förseningsavgift skallpåföras med ett fast belopp på om en skattedeklaration inte lämnasinom föreskriven tid (se prop. s. 451 f.).MotionernaDe nu nämnda förslagen kritiseras i flera motioner för att de innebär enobalans mellan företagets och statens relationer till det förras nackdel. Imotion Sk48 (yrkandena 11 och 12 ) av m.fl. (m) yrkas såledesavslag på propositionen såvitt avser ränteberäkning och förseningsavgift ochefterlyses en annan ränteberäkning och förseningsavgift som ger ett merpositivt företagsklimat. I motionerna Sk49 (yrkande 2) av m.fl.(mp) och Sk53 (yrkande 5) av m.fl. (kd) yrkas också avslagpå propositionen i denna del såvitt den avser en skärpning av de nuvarandereglerna. Slutligen begärs i motion Sk51 (yrkande 4) av m.fl.(m, fp och kd) ett uttalande av om bristerna i regeringens förslagavseende bl.a. förseningsavgift, dröjsmålsränta och det snabba överlämnandettill indrivning m.m.Utskottets bedömningNär det gäller ränteberäkningen för kostnadsränta, överlämnandet till indriv-ning och utformningen av förseningsavgift - dvs. sådana åtgärder som kan kommaatt aktualiseras vid bristande eller för sena redovisningar och betalningar -anser utskottet liksom regeringen att de möjligheter som det nyaskattekontosystemet ger att vidta förenklingar bör tas till vara. Generelltbör gälla att åtgärderna bör kunna sättas in när kontot visar underskott avviss omfattning som inte betalas eller när en redovisning uteblivit ellerlämnas in för sent.Den flora av olika ränteinstitut som finns bör såledesutmönstras och ersättas av ett enklare beräkningssystem som dels täckerstatens kostnader vid en för sen betalning av skatter och avgifter, delsfungerar så att skatten och avgiften betalas i rätt tid, vilket är viktigtinte minst med hänsyn till konkurrensneutraliteten mellan företagen. Denkonstruktion som föreslås med tre olika nivåer fyller enligt utskottetsuppfattning dessa krav. Vad gäller frågan när och hur en obetald fordringskall överlämnas till indrivning visar enligt utskottets mening erfarenhetenpå att möjligheten att utverka betalning är störst om indrivningsåtgärder kansättas in efter den ordinarie betalningsdagen. Denordning som föreslås med fasta beloppsgränser framstår enligt utskottetsmening också som minst resurskrävande och mera enhetlig än andra tänkbaralösningar. Utskottet delar slutligen också regeringens uppfattning att enförseningsavgift behövs för att redovisningshandlingarna skall komma in i rätttid och skattemyndigheterna kunna göra en snabb och korrekt avstämning avkontona. Förseningsavgiften bör av praktiska skäl ges en lättillämpadutformning vilket den föreslagna avgiften med ett fast belopp har.Mot bakgrund av de anförda synpunkterna tillstyrker utskottet propositioneni dessa delar och avstyrker motionerna i motsvarande delar.Obetald slutlig skattPropositionenEnligt förslaget i propositionen skall den skattskyldige själv betala inobetald slutlig skatt. Skatten skall betalas efter en betalningsfrist på 90dagar. Arbetsgivarnas medverkan i betalningen av kvarstående skatt slopas (seprop. s. 358 f.).MotionenI motion Sk52 (yrkandena 1 och 2) av Per m.fl. (v) yrkas att dennuvarande betalningstiden för kvarskatt skall vara kvar tills vidare och attarbetsgivarens medverkan i betalningen skall bestå. Motionärerna pekar på attden av regeringen föreslagna betalningsfristen innebär att skattskyldiga medförenklade deklarationer måste betala in sin kvarskatt senast den sistanovember taxeringsåret, vilket de menar är en olämplig tidpunkt som kan ledatill sociala problem. De befarar också att borttagandet av arbetsgivarensmedverkan vid inbetalningen av kvarstående skatt kommer att skapa problem.Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens uppfattning att det administrativa merarbete somarbetsgivarnas medverkan vid uppbörden av de anställdas kvarstående skattinnebär både för arbetsgivarna och för myndigheterna inte är värt besväret ochkostnaderna. Mot bakgrund av att den genomsnittliga kvarstående skatten förfysiska personer har minskat och med hänsyn till att deskattskyldiga numera på ett tidigt stadium får besked om sina skatte-förhållanden - för skattskyldiga med förenklad deklaration finns en preliminäruppgift härom redan på den förtryckta deklarationsblanketten - anser utskottetatt förslaget kan godtas. Den föreslagna betalningsfristen finnerutskottet väl avvägd. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen idenna del och avstyrker motion Sk52 yrkandena 1 och 2.Skatteavdrag på sidoinkomsterNuvarande bestämmelserSkatteavdrag på sidoinkomster görs av inkomsten. Denna ordningtillämpas (prop. 1991/92:112, bet. 1991/92:SkU29). Ipropositionen föreslås ingen ändring i dessa regler (se prop. s. 397 f.).MotionenFör att undvika för lågt skatteuttag och kvarstående skatt begärs i motionSk52 (yrkande 6) av Per m.fl. (v) att reglerna för skatteavdrag påsidoinkomster utformas så att skatteavdrag på görs på inkomster överbrytpunkten, om man med brytpunkten avser det beloppsom den skattskyldige får tjäna innan statlig skatt tas ut. Motionärernaåberopar ett förslag av Riksskatteverket.Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens bedömning att den av motionärerna och förespråkade ordningen skulle komma i konflikt med strävandenaatt utforma ett enkelt förfarande som begränsar arbetsgivarnas upp-giftslämnande. Med hänsyn härtill och till de möjligheter som finns för denskattskyldige att på frivillig väg begära förhöjt skatteuttag hos sin huvud-arbetsgivare bör enligt utskottets uppfattning ingen ändring göras för dem medinkomster över brytpunkten. Det kan dock - som regeringen framhåller - finnasanledning att komma tillbaka till denna fråga. Med det anfördaavstyrker utskottet motionen i denna del.Utfärdande av F-skattsedel m.m.PropositionenI propositionen föreslås ingen ändring av de grundläggande bestämmelserna omutfärdande av F-skattsedel. Däremot föreslås införandet av en bestämmelse omatt skattemyndigheten skall få besluta att den preliminära skatten försäsongsföretag skall betalas endast under vissa av årets månader (se prop. s.401 f.).MotionernaI motionerna Sk50 (yrkande 3) av och (båda fp),Sk53 (yrkande 7) av m.fl. (kd) och Sk54 (yrkandena 1 och2) av m.fl. (kd, m, c och fp) begärs ett uttalande avriksdagen som går ut på att den som vill ha F-skattsedel också bör få det. Isamma riktning går motion Sk302 vari () efterlyserbättre och tydligare regler om F-skattsedel för nya företagare. Även i motionSk304 av () förordas generösare regler om F-skattsedel förnyföretagare och kortare handläggningstider i skattedomstolarna i mål om F-skattsedel för nya företag. I motion Sk334 av () föreslåsförenklade F-skattsedlar för arbetslösa som får tillfälliga jobb och försäsongsarbeten, och i motion Sk350 av () begärs förslag om F-skatt för egenföretagares säsongsarbete.Utskottets bedömningBåde de gällande och de föreslagna reglerna innebär att F-skattsedel fårutfärdas för den som bedriver eller kan antas komma att bedriva näringsverk-samhet. Utskottet vill understryka att en verksamhet måste anses varanäringsverksamhet i kommunalskattelagens mening - vilket innebär att den skallbedrivas yrkesmässigt och självständigt - för att rätt till F-skatt skallföreligga. Frågan om en verksamhet har denna karaktär avgörs efter en samladbedömning av huruvida verksamheten kännetecknas av varaktighet,självständighet och vinstsyfte. De grundläggande förutsättningarna för utfär-dande av F-skattsedel analyserades av ibetänkandet Ett nytt system för skattebetalningar Del A (SOU 1996:100 s. i samband med ett ställningstagande till kraven på F-skatt för dagmammormen varken i utredningen - eller senare i propositionen - har några ändringari gällande rätt föreslagits. Utskottet hänvisar till dessa överväganden ochtill att utvecklingen av rättspraxis på detta område efter hand kommer att geen fastare gränsdragning att hålla sig till.Den av motionärerna väckta frågan om rätten att erhålla en F-skattsedeltangerar också frågan om behovet att förenkla redovisningen och betalningen avpreliminär skatt och arbetsgivaravgifter samt lämnandet av kontrolluppgifternär en privatperson anlitat en annan privatperson för att utföra ett arbete.Nuvarande regler är i mycket beroende av om den som åtar sig ett uppdrag harA-skattsedel eller F-skattsedel. har i en PM till regeringen(RSV Rapport 1996:5) Redovisning av privata tjänster kartlagt dessa frågor medavseende på enklare tjänster som utförs i hemmen och lagt fram förslag omförenklingar och förbättringar, bl.a. genom en effektivisering avskatteförvaltningens serviceverksamhet. Verkets rapport har därefter utgjortunderlag för förslag i betänkandet Skatter,tjänster och sysselsättning (SOU 1997:17). Utskottet förutsätter attberedningsarbetet fortsätter med ambitionen att genom regelförenklingar och påandra sätt stimulera till en ökad utveckling av verksamheten inomtjänstesektorn och se till att det administrativa krånglet när F-skattsedelsaknas blir så litet som möjligt.Vad därefter gäller frågan om skattedebiteringen när det gäller säsongs-verksamhet ställer utskottet sig bakom det förslag som läggs fram i proposi-tionen och som innebär att säsongsföretag skall kunna få betala F-skatt ochsärskild A-skatt enbart som verksamheten pågår. Med dettaförslag finner utskottet att de motioner i vilka denna fråga tagits upp är iväsentlig del tillgodosedda.Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen i nu aktuell del ochavstyrker motionerna i aktuella delar.Beräkning av F-skatt och särskild A-skattNuvarande bestämmelserEn schablonmetod för debitering av F-skatt (tidigare B-skatt) och särskild A-skatt, som innebär att sådana skatter skall debiteras med utgångspunkt frånden senast debiterade slutliga skatten, infördes . För närvarandegäller att preliminär F-skatt och särskild A-skatt skall tas ut med ett beloppmotsvarande av den slutliga skatt som påförts den skattskyldige åretföre inkomståret. Understiger den slutliga skatten den ursprungligen debite-rade F-skatten eller särskilda A-skatten skall preliminär skatt i stället tasut . I propositionen föreslås inga ändringar i dessa regler (se prop.s. 408 f.).MotionenEnligt motion Sk53 (yrkande 6) av m.fl. (kd) motiverar denlåga inflationen att schablonuppräkningen i förhållande till slutskatten åretföre inkomståret vid debiteringen av F-skatt och preliminär A-skatt tas bort.I motionen begärs ett tillkännagivande av härom.Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens uppfattning att schablondebiteringen ger en för-enklad och arbetsbesparande hantering. Utskottet gör vidare samma bedömningsom regeringen att den förväntade ekonomiska utvecklingen inte är sådan attdet finns anledning att ändra procentsatserna för uttaget.Utskottet avstyrker därför motionen i denna del.Anstånd med betalning av skatter och avgifterPropositionenNär det gäller möjligheterna att få anstånd med betalning av skatter ochavgifter vid betalningssvårigheter på grund av sociala och liknande skälföreslås i propositionen en begränsning till fall då synnerliga skälföreligger. Eftersom det ankommer på kronofogdemyndigheten att medge uppskovmed betalningen av fordringsbeloppet i allmänna mål eller träffa enöverenskommelse om avbetalning i stället för att vidta exekutivaåtgärder har en längre gående anståndsmöjlighet för skattemyndigheterna i dennya skattebetalningslagen inte ansetts nödvändig (se prop. s. 420 f.).MotionenI motion Sk52 (yrkande 3) av Per m.fl. (v) yrkas att formuleringen?synnerliga skäl? skall mildras till ?särskilda skäl?. Den av regeringen valdaformuleringen kan enligt motionärernas uppfattning komma att försvåraangelägna ekonomiska och sociala rekonstruktioner hos enskilda skatttskyldiga.Utskottets bedömningUtskottet finner i likhet med regeringen att skattemyndigheternas anstånds-givning med betalning av skatter bör bli mer restriktiv i förhållande tilldagens regler utan att för den skull slopas helt. De fall då anstånd medbetalning i fortsättningen bör kunna komma i fråga bör täckas med uttrycket?synnerliga skäl?. När det gäller vad man skall lägga in i detta uttryck hän-visar utskottet till propositionen. Vilka ytterligare typfall som motionärernahar tänkt på för att aktualisera ett anstånd med det av dem föreslagnauttrycket ?särskilda skäl? har inte angivits i motionen och några hållpunkterför att gå in i en närmare diskussion härom finns således inte. Med dessakommentarer tillstyrker utskottet propositionen i denna del och avstyrkermotionen i motsvarande del.Betalningsskyldighet för företrädare för juridiska personerPropositionenDen i propositionen föreslagna regeln om betalningsskyldighet i det nyakontosystemet för juridiska personers företrädare är utformad så att dennabetalningsskyldighet skall gälla beträffande samtliga skatter och avgifter somingår i skattekontosystemet. Nuvarande subjektiva förutsättningar för före-trädaransvar - uppsåt eller grov oaktsamhet - omarbetas till objektiva förut-sättningar med i sak samma innebörd. Betalningsskyldigheten för en företrädarekommer enligt regeringens uppfattning på så sätt att korrespondera medbetalningsskyldigheten för skatter och avgifter i det nya kontosystemet och enavräkningsordning mellan olika betalningar kan då undvaras (se prop. ).MotionernaI motionerna Sk50 (yrkande 4) av och (båda fp)och Sk53 (yrkande 8) av m.fl. (kd) yrkas avslag påpropositionen i denna del. Att ålägga företrädaren ett personligt ansvar förett aktiebolags alla skatter strider enligt motionärerna mot principerna föraktiebolagsformen och kommer att få en negativ inverkan på företagsam-heten och sysselsättningen i . I motion Sk52 (yrkande 5) av PerRosengren m.fl. (v) yrkas att företrädaransvar även i fortsättningen endastskall kunna utkrävas när företrädaren har agerat avsiktligt eller med grovoaktsamhet.Utskottets bedömningUtskottet vill till att börja med konstatera att staten inte har någonmöjlighet att i förväg säkerställa sina skatte- och avgiftsfordringar på detsätt som i allmänhet görs på kreditmarknaden. Ställföreträdaransvaret infördesdärför i fråga om anställdas källskatter som intebetalats in till skattemyndigheten och utsträcktes senare till att omfattaäven moms, punktskatter och tull samt, , ävenarbetsgivaravgifter. Den utvidgning som föreslås gäller juridiska personersinkomstskatt och dessa utgör endast en mindre del av den totala uppbörden. Detfinns enligt utskottets uppfattning ingen anledning att överdriva betydelsenför företagen av denna utvidgning.