bet · GK01NU14 · 1997-04-29 00:00:00 — Utfallet av detta pågåendearbete bör därför enligt utskottets mening avvaktas innan en utvärdering iform av en utredning, eller verkställd i andra former, kan anses varapåkallad.Med hänsyn till det anförda anser utskottet att nu aktuella yrkanden imotionerna 1996/97:N15 (m), 1996/97:N257 (m), 1996/97:U502 (m) och1996/97:K913 (m) inte bör föranleda något initiativ från sida.Utskottet avstyrker därmed nämnda motioner i här berörda delar.Inre marknaden och energiområdetSkrivelsenMarknaderna för elenergi kännetecknas av omfattande regleringar och betydandeinslag av regionala och nationella monopol med stora pris- ochkostnadsskillnader, sägs det i skrivelsen. En etablering av en inre marknadmed fritt utbyte av el och gas över nationsgränserna och en frietableringsrätt för energiföretag kan ge betydande ekonomiska vinster. En inremarknad för energi kan bidra till ökad konkurrenskraft, speciellt förenergikrävande företag, skapa en förbättrad försörjningstrygghet förmedlemsländerna som möjligheterna att förbättra miljön vidgas,framhålls det.I december 1996 antog rådet ett direktiv (96/22/EG) om gemensamma regler förden inre marknaden för el. Innebörden är att cirka en tredjedel avenergiförbrukningen inom EU kommer att vara utsatt 2003. Di-rektivet innehåller gemensamma regler om handel och investeringar inomelsektorn. Enligt direktivet skall alla större kunder efter en övergångsperiodha rätt att välja leverantör. Syftet är att skapa en gemensam marknad, med frihandel och rätt för företag att etablera sig i alla medlemsländer.Efter det att direktivet om gemensamma regler för en inre marknad för elantogs har arbetet återupptagits med ett motsvarande direktiv avseendenaturgas. Förhållandena skiljer sig dock i viktiga avseenden mellan el- ochgasmarknaderna. Viktiga skillnader är bl.a. att flera av medlemsländernasaknar egna gastillgångar och att EU:s gasförsörjning till stor del baseras påkällor i länder utanför EU. Naturgas svarar för en blygsam del (mindreän ) av den svenska energitillförseln och förekommer endast i södra ochvästra . Det är oklart, påpekas det, vilken roll som naturgasen kankomma att spela i den framtida svenska energiförsörjningen. En mer omfattandeintroduktion av gas kräver stora investeringar i gasledningar ochkringutrustning. På en utbyggd marknad kan ett ökat inslag av konkurrens hapositiva effekter i form av pris- och kostnadspress. I ett skede då marknadenär under uppbyggnad finns risk för att de nödvändiga investeringarna uteblirom inte investerarna tillförsäkras en viss säkerhet i sin försäljning av gas.I arbetet med ett gasdirektiv, sägs det i skrivelsen, verkar därför,tillsammans med andra medlemsländer i liknande situation, för särskildaundantags- eller övergångsregler för marknader som inte är ?mogna?.I skrivelsen lämnas också en redogörelse beträffande transeuropeiska nätverk(TEN) inom transport-, tele- och energisektorerna. På energiområdet fattadesunder beslut avseende stöd till studier av TEN för el och gas, och enserie riktlinjer antogs även på detta område. I beslutet finns angivet projektav gemensamt intresse, som kan beviljas ekonomiskt stöd till förstudier.Sverige är med i en studie om förstärkning av elförbindelserna mellan Sverigeoch och en studie av uppbyggnad och utveckling av förbindelser mellangasnät i , , , , och för att skapaett integrerat gasledningsnät, den s.k. nordiska gasaxeln.I ett särskilt avsnitt i skrivelsen behandlas miljöpolitiken utifrån ettinremarknadsperspektiv. Förhållandet mellan den inre marknaden och miljönbrukar ibland beskrivas som konfliktfyllt, erinras det om. Handeln skapar isig ett ökat tryck på miljön, inte minst på grund av de ökande transporterna.En väl fungerande inre marknad kan å andra sidan, menar regeringen, innebäraen effektivare användning av naturtillgångar, vilket kan innebära miljövinsterinom t.ex. energisektorn i form av minskade koldioxidutsläpp. Av kommissionensrapport om den inre marknadens effektivitet och följder framgår enligtregeringen att det ännu är för tidigt att bedöma den inre marknadens effekt påmiljön. Kommissionen avser att initiera en politisk debatt omförhållandet mellan miljön och den inre marknaden.MotionernaSverige bör verka för en fortsatt avreglering av såväl elhandeln somgashandeln i EU, sägs det i motion 1996/97:N15 (m). Samma tema återfinns imotion 1996/97:Jo759 (fp). EU-medlemskapet innebär möjligheter för attpåverka den fortsatta integrationen och avregleringen av energimarknaderna ivår del av världen, anförs det. Motionärernas uppfattning är att energi skallomfattas av samma regelverk som andra varor och tjänster på den inremarknaden.EU:s energipolitik behöver reformeras, fastslås det i motion 1996/97: Jo729(fp). Nationella subventioner till icke förnybara energislag får intetillåtas, och en rättslig grund för avreglering av energimarknaderna bör förasin i fördraget, menar motionärerna. Möjligheterna för enskilda medlemsländeratt subventionera och ge skattelättnader till konventionell elproduktion bort i samband med reformeringen av energifördragen. Genom en ökadkonkurrens på elmarknaden, sägs det, kan konsumenterna genom sina valstimulera fram miljövänligare elproduktion. Slutsatsen i motionen är att ensådan marknadslösning innebär att de faktiska miljökostnaderna måsteslå igenom på energipriset så att de mer miljövänliga alternativen klarar sigpå egen hand.Vissa kompletterande uppgifterDirektivet om gemensamma regler för den inre marknaden för el antogs idecember 1996. Direktivet trädde i kraft . Medlemsländernahar på sig från denna tidpunkt att införliva direktivet i nationellrätt. För svensk del är direktivet i allt väsentligt införlivat genomelmarknadsreformen. Direktivet innehåller, som nämnts, regler om handel ochinvesteringar inom elsektorn. Syftet är att elmarknaden gradvis skall öppnasför konkurrens, som allmänhetens tillgång till grundläggande servicegaranteras. Medlemsländerna skall successivt öppna sina marknader förkonkurrens så att kunder med elkonsumtion motsvarande totalt cirka en tredje-del av varje medlemslands samlade elförbrukning får rätt att välja leverantörsenast efter direktivets ikraftträdande.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar - i likhet med regeringen - att betydande ekonomiskavinster är förknippade med en inre marknad som tillåter ett fritt utbyte av eloch gas över nationsgränserna. I en sådan inre marknad bör också innefattas enfri etableringsrätt för energiföretag. En inre marknad för energi kan bidratill ökad konkurrenskraft, speciellt för energikrävande företag, och skapa enförbättrad försörjningstrygghet för medlemsländerna som möjlig-heterna att förbättra miljön vidgas. I arbetet med det antagnadirektivet om regler för en inre marknad för el har varit pådrivandeför att åstadkomma en snabb och betydande öppning av de europeiskaelmarknaderna. Syftet med direktivet är att skapa en gemensam marknad med frihandel och rätt för företag att etablera sig i alla medlemsländerna. Sverigehar varit ett föregångsland när det gäller att avreglera elmarknaden.Utskottet vill i detta sammanhang understryka vikten av att de gemensammareglerna utformas på ett sätt som leder till ömsesidighet, dvs. likvärdigaförutsättningar för handel och investeringar i alla medlemsländer.Beträffande yrkandet i motion 1996/97:Jo729 (fp) om behovet av förändradebestämmelser inom energiområdet i EU vill utskottet hänvisa till sitt yttrande(1995/96:NU4y) till utrikesutskottet , där det påpekades attfrågan om ett gemensamt energipolitiskt program för EU kommer att behandlasunder den pågående regeringskonferensen (IGC). I avvaktan på resultatet avdessa förhandlingar finner utskottet ingen anledning att närmare gå in på denfrågeställning som aktualiseras i motionen.Det sagda ligger enligt utskottets mening väsentligen i linje med deaktuella yrkandena i motionerna 1996/97:N15 (m) och 1996/97:Jo759 (fp). De bördock inte föranleda något initiativ från sida och de avstyrksalltså jämte det berörda yrkandet i motion 1996/97:Jo729 (fp).Inre marknaden och vissa företagsfrågorSkrivelsenEnligt ett meddelande från kommissionen har inom EU uppstått18 miljoner nya arbetstillfällen inom tjänstesektorn under de senaste 15 åren.Under samma tid har 13 miljoner arbetstillfällen försvunnit inom industri ochjordbruk. Tjänster svarar för av bruttonationalprodukten i EU.Följaktligen, sägs det i meddelandet, är det inom denna sektor som potentialenför tillväxt finns. En åtgärdsplan skall tas fram inom EU föratt bestämma hur tjänstesektorns möjligheter kan utnyttjas på bästa sätt.Områdena sociala tjänster och informationssamhällets tjänster bedöms avkommissionen ha särskild utvecklingspotential.De problem som förekommer har till stora delar med eftersläpningen igenomförandet att göra, anför regeringen i skrivelsen. Nationella krav påt.ex. etablering, bosättning, tillstånd och affärsställe är inga ovanligheteroch bidrar till att skapa handelshinder på tjänsteområdet. Mot bakgrund av atttjänstesektorn växer och får effekter på sysselsättningen och ekonomin iövrigt anser regeringen att det är mycket viktigt att de liberaliseringsstegsom vidtagits fortsätter och att genomförandet av lagstiftningen på tjänste-om-rådet effektiviseras. vill verka för att avvägningen mellanallmänhetens bästa och friheten att tillhandahålla tjänster görs tydligare ochsker på ett mer pragmatiskt sätt, heter det i skrivelsen. Även om många avtjänsteföretagen är små och verkar uteslutande på sina hemmamarknader,fortsätter regeringen, har nya teknologier bidragit till att alltfler sökersig ut på den gemensamma marknaden. Det är regeringens uppfattning att eneffektiv reglering av tjänstemarknaden är avgörande för att säkra kvalitet ochfri konkurrens på de nya områden som dyker upp med anledning av den tekniskautvecklingen.MotionenI motion 1996/97:U515 (kd) hänvisas till att under år 1995framlade två stora betänkanden om arbetsmarknadspolitik. Målsättningen var attverka för både marknadsekonomisk effektivitet och social rättvisa. Bland annatingick rekommendationer till länder att främja tjänster inriktade påhemmet och familjen, att stimulera forskning och utbildning och att görastörre satsningar på små och medelstora företag. har i olikasammanhang uppmanat regeringen att genomföra just sådana åtgärder, påpekasdet. I motionen begärs att skall anmoda regeringen att följauppmaningen från att underlätta för små och medelstoraföretag.Vissa kompletterande uppgifterI beslut med anledning av regeringens s.k.sysselsättningsproposition (prop. 1995/96:222, bet. FiU15) ingick ett treårigtprogram för småföretagsutveckling på totalt . I enlighet medprogrammet har - som också berörts tidigare i detta betänkande - inrättats ensmåföretagsdelegation med uppgift att arbeta med avreglering och regelrefor-mering, analysera skillnader i småföretagens konkurrensförutsättningar samtatt se på hur förbättrad information och förenklade stödformer till företagenkan åstadkommas. Vidare har beviljats 20 miljonerkronor för kompetenshöjande insatser inom småföretagsområdet.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är det väsentligt att tjänstesektorns tillväxt på deninre marknaden underlättas. En dynamisk utveckling på detta område kan ledatill starka effekter på sysselsättningen och därmed innebära stora ekonomiskavinster. I likhet med vad som sägs i skrivelsen anser utskottet det varamycket viktigt att de liberaliseringssteg som vidtagits fortsätter och attgenomförandet av lagstiftningen på tjänsteområdet effektiviseras.I motion 1996/97:U515 (kd) hänvisas, som nämnts, till att Europaparlamentetunder riktat uppmaningar till länder att främja tjänsterinriktade på hemmet och familjen, att stimulera forskning och utbildning ochatt göra större satsningar på små och medelstora företag. Beträffande de tvåsistnämnda åtgärderna vill utskottet erinra om bl.a. förslag som framlagts avregeringen dels i en proposition om vissa åtgärder för atthalvera arbetslösheten (prop. 1995/96:222), dels i den nyligenframlagda ekonomiska vårpropositionen (1996/97:150) där förslag lämnats ombetydande resurstillskott för utbildningssatsningar och lättnader för små ochmedelstora företag i form av sänkta kostnader och förenklade regler. Vadgäller tjänsteområdet vill utskottet vidare åter hänvisa till det tidigarenämnda näringspolitiska betänkandet (bet. 1996/97:NU10), där det konstaterasatt en utredning - den s.k. - i betänkandetSkatter, tjänster och sysselsättning (SOU 1997:17) har föreslagit attarbetsgivaravgifterna och egenavgifterna för egenföretagarna skall avskaffas itjänstebranscher som kan anses utgöra substitut till hemarbete. Utredningen ärför närvarande föremål för remissbehandling. I likhet med vad som sades inyssnämnda betänkande finner utskottet ingen anledning att på denna punktföregripa beredningsarbetet med ett ställningstagande.Med det sagda avstyrker utskottet den aktuella motionen i berörd del.Regeringens skrivelseUtskottet föreslår att regeringens skrivelse läggs till handlingarna utanvidare åtgärd från sida. beträffande inre marknaden och regelverketatt avslår motionerna 1996/97:K913 yrkande 2, 1996/97: U502yrkande 2, 1996/97:N15 yrkandena 1 och 2 och 1996/97:N257 yrkandena 4, 5och 9,res. 1 (m, fp, kd)2. beträffande inre marknaden och energiområdetatt avslår motionerna 1996/97:Jo729 yrkande 12, 1996/97: Jo759yrkande 9 och 1996/97:N15 yrkande 4,3. beträffande inre marknaden och vissa företagsfrågoratt avslår motion 1996/97:U515 yrkande 28,res. 2 (m, fp, kd)4. beträffande regeringens skrivelseatt lägger regeringens skrivelse 1996/97:83 till handlingarna.Stockholm den 29 april 1997På näringsutskottets vägnarBirgitta JohanssonI beslutet har deltagit: (), (), ReynoldhFurustrand (s), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (),(), () och (). Inre marknaden och regelverket (mom. 1)(), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnittet om inre marknadenoch regelverket som börjar med ?Att inrätta? och slutar med ?berörda delar?bort ha följande lydelse:Sverige bör med större kraft än agera mot kommissionen och deenskilda medlemsländerna så att en systematisk genomgång av såväl som de nationella regelverken kommer till stånd i syfte attundanröja de formella hindren mot en väl fungerande konkurrens på den inremarknaden. Ett sätt att stärka detta vore, anser utskottet, att i likhet medvad som föreslås i motion 1996/97:U502 (m) inrätta ett nytt gemenskapsorgan,en regelrevision, med uppgift att systematiskt granska både gemensamma ochnationella regler. Resultatet av granskningarna bör offentliggöras, och rådetskall därefter ha i uppgift att rekommendera hur bristerna skall åtgärdas.Utskottet menar - i linje med vad som anförs i motion 1996/97:N15 (m) - attarbetet med regelreformering i fortsättningsvis måste bedrivas med enannan intensitet och kraft än vad som är fallet . Det är oroande att densystematiska genomgång av existerande svenska lagar och regler i syfte attåstadkomma förenklingar och avregleringar, som den nuvarande regeringen avbrötår 1994, inte har ersatts av ett fungerande system med konsekvensanalyser avregelsystemen. Sådana analyser måste, anser utskottet, vara en oundgänglig deli det löpande regeringsarbetet och ha till uppgift att lätta upp deadministrativa bördor och andra typer av problem som tunga regleringssystemlägger på företagen.Enligt utskottets uppfattning bör i alla sammanhang ha ettinremarknadsperspektiv som grund för sitt agerande. I krävsdet därför, vilket också påpekas i motion 1996/97:N257 (m), en stark enhet förden inre marknaden som skall bevaka att svenska förslag inte strider motgrundtankarna bakom den inre marknaden och dess funktion.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet nyssnämnda motioner iberörda delar. Det sagda ligger också delvis i linje med vad som i denna delsägs i motion 1996/97:K913 (m). Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande inre marknaden och regelverketatt med bifall till motionerna 1996/97:U502 yrkande 2, 1996/97:N15yrkande 2 och 1996/97:N257 yrkandena 4 och 9, med anledning av motion1996/97:K913 yrkande 2 och med avslag på motionerna 1996/97:N15 yrkande 1och 1996/97:N257 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.2. Inre marknaden och vissa företagsfrågor (mom. 3)(), (), (), (), () och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om inre marknaden och vissaföretagsfrågor bort ha följande lydelse:Utskottet vill i likhet med vad som sägs i motion 1996/97:U515 (kd) attSverige skall följa uppmaningen från att underlätta för småoch medelstora företag. Den uttalade målsättningen i detta arbete är att verkaför både marknadsekonomisk effektivitet och social rättvisa. En väsentlig deli detta program är en satsning på tjänstesektorn, med särskild inriktning påhemtjänster. Det sakliga innehållet i det nämnda betänkandet ingår också somen del i de s.k. Essenpunkterna, dvs. den handlingsplan med olika åtgärder förökad sysselsättning som ställde sig bakom vid sitt möte iEssen . Det handlar om underlättande för små och medelstoraföretag, satsning på forskning och utbildning, införande av flexibelarbetstid, översyn av arbetsrättslig lagstiftning och frågor om skatt påarbete.Enligt utskottets uppfattning bedriver inte regeringen en politik som pånationell nivå följer upp de rekommendationer som tillsammans medövriga medlemsländer ställt sig bakom i rådsbeslut om åtgärder för attstimulera sysselsättningen. För att öka antalet arbetstillfällen i Europakrävs åtgärder som främjar en mer sysselsättningsintensiv tillväxt. Utskottetanser att en politik för att främja marknaden för s.k. hushållstjänster numåste prioriteras på såväl svensk som europeisk nivå. Särskilda initiativmåste tas för att öka tillväxten i denna marknad. Enligt utskottets meninginnehåller marknaden en mycket stor potential både för att stimulera nysysselsättning och för att skapa framväxt av nya exportföretag med inriktningpå service - inte minst inom det sociala området - där svenska erfarenheterfrån den offentliga sektorn kan ge stora konkurrensfördelar på den inremarknaden.Med det sagda tillstyrker utskottet motion 1996/97:U515 (kd) i här berörddel.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande inre marknaden och vissa företagsfrågoratt med bifall till motion 1996/97:U515 yrkande 28 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Särskilt yttrandeInre marknaden och vissa företagsfrågor (mom. 3)() anför:Jag vill framhålla betydelsen av att tjänstesektorns tillväxt på den inremarknaden underlättas och att de liberaliseringssteg som vidtagits fortsättersamt att genomförandet av lagstiftningen på tjänsteområdet effektiviseras.Sverige är en del av den inre marknaden, och min uppfattning är att kraftfullainsatser nu måste vidtas för att främja tjänstesektorns utveckling.Som utskottet påpekar har den s.k. Tjänstebeskattningsutredningenpresenterat betänkandet Skatter, tjänster och sysselsättning (SOU 1997:17), ivilket bl.a. föreslås att arbetsgivaravgifterna och egenavgifterna föregenföretagarna skall avskaffas i tjänstebranscher som kan anses utgörasubstitut till hemarbete. Utredningen är föremål förremissbehandling. Jag vill understryka vikten av att regeringen efter avslutadberedning skyndsamt tar ställning till utredningens slutsatser och förriksdagen framlägger nödvändiga förslag i syfte att ge en kraftfull stimulanstill utvecklingen av den svenska tjänstesektorn. Ärendet...............................................1Sammanfattning........................................1Skrivelsen............................................2Motionerna............................................2Utskottet.............................................3Inledning...........................................3Inre marknaden och regelverket......................3Skrivelsen........................................3Motionerna........................................6Vissa kompletterande uppgifter....................7Utskottets ställningstagande......................8Inre marknaden och energiområdet....................9Skrivelsen........................................9Motionerna.......................................10Vissa kompletterande uppgifter...................11Utskottets ställningstagande.....................11Inre marknaden och vissa företagsfrågor............12Skrivelsen.......................................12Motionen.........................................12Vissa kompletterande uppgifter...................13Utskottets ställningstagande.....................13Regeringens skrivelse..............................13Hemställan.........................................14Reservationer........................................141. Inre marknaden och regelverket (m, fp, kd)......142. Inre marknaden och vissa företagsfrågor (m, fp, kd)15Särskilt yttrande....................................16Inre marknaden och vissa företagsfrågor (c)........16