bet · GK01FiU20 · 1997-05-29 00:00:00 — Motionerna bör därmed intebifallas.Vänsterpartiet och har var för sig i avvikande meningar anmälten annan uppfattning än utskottsmajoriteten.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet gör samma bedömning som arbetsmarknadsutskottet och avstyrkermotionerna Fi44 (v) yrkande 57 och A49 (fp) yrkande 2.Vissa kostnader för införandet av en allmän och sammanhållenarbetslöshetsförsäkring (A 7)I propositionen föreslås att det på tilläggsbudget skall föras upp ett nyttramanslag benämnt A 7 Vissa kostnader för införandet av en allmän ochsammanhållen arbetslöshetsförsäkring. har på förslag i proposition1996/97:107 beslutat att en kompletterande arbetslöshetskassa skall bildas avrikstäckande organisationer som företräder anställda respektive arbetsgivarepå arbetsmarknaden. För att förbereda kassans verksamhet behövs underuppbyggnadsskedet under . Regeringenföreslår att det nya anslaget förs upp med detta belopp.Arbetsmarknadsutskottet (AU7y) tillstyrker förslaget.Även finansutskottet biträder regeringens förslag.Till själva frågan om medelsanvisningen återkommer utskottet längre fram iavsnittet sammanställning av anslag och utgiftsramar påtilläggsbudget.Utgiftsområde 15 StudiestödStudiemedel m.m. (A 2) samt Vuxenstudiestöd m.m. (A 3)PropositionenDen tredje punkten i fempunktsprogrammet är Utbildning. För budgetåret 1997föreslår regeringen att ytterligare tillförs utgiftsområde 15Studiestöd. Resurstillskottet avser studiestöd till deltagarna i den utökadeutbildningen i form av studiemedel, särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösaoch särskilt utbildningsbidrag. Medlen skall fördelas med 20,6 miljoner kronorpå A 2 Studiemedel m.m. och på A 3 Vuxenstudiestöd m.m.MotionenModerata samlingspartiet avstyrker i motion Fi50 regeringens förslag om ökadeanslag inom utgiftsområde 15 för de 10 000 nya platserna inom (yrkandena 3 och 4).Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet, som ställer sig bakom propositionsförslaget om enutbildningssatsning, tillstyrker i sitt yttrande (UbU5y) regeringens förslagom att öka anslagen A 2 Studiemedel m.m. och A 3 Vuxenstudiestöd m.m. Motionenavstyrks.Till yttrandet har fogats en avvikande mening av Moderata samlingspartietsföreträdare.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet gör ingen annan bedömning än utbildningsutskottet beträffandemedelstilldelning på tilläggsbudget för studiemedel och vuxenstudie- stöd.Propositionen tillstyrks i aktuell del och motionen Fi50 (m) yrkandena 3 och 4avstyrks.Utskottet återkommer senare i avsnittet sammanställning avanslag och utgiftsramar på tilläggsbudget och redovisar konsekvenserna av sittställningstagande för anslag och utgiftsramar för år 1997.Beräkning av vuxenstudiestöd för dem som före studierna förvärvsarbetat påheltidPropositionenSärskilt vuxenstudiestöd (svux) och särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa(svuxa) utgår med ett belopp som är knutet till den ersättning som denstuderande är berättigad till från arbetslöshetskassa eller KAS. För den somarbetat deltid har dock såväl svux eller svuxa som utbildningsbidrag enligtförordningen om arbetsmarknadsutbildning beräknats utifrån dagpenningmotsvarande heltid, om studierna bedrivs på heltid. Enligt den nyaförordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd lämnas emellertid utbildningsbidragvid arbetsmarknadsutbildning med samma belopp som deltagaren är berättigadtill i arbetslöshetsersättning. Uppräkning av dagpenningen fördeltidsarbetande till att motsvara heltidsarbete sker alltså inte längre vidarbetsmarknadsutbildning. När det gäller svux och svuxa är däremot de äldrereglerna fortsatt giltiga fram till . Regeringen anser att dehittillsvarande reglerna om tillämpning av dagpenning motsvarandeheltidsarbete även när det gäller dem som endast arbetat deltid har verkatrekryterande till vuxenutbildning och i sak bör bibehållas för svux och svuxa.Därför föreslås nu att en ny paragraf 6 a införs i 7 kap. studiestödslagen(1973:349) och en hänvisning till denna i 2 § lagen (1983:1030) om särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker i likhet med utbildningsutskottet (UbU5y)propositionens förslag (yrkandena 20 och 21 i denna del) om ändring i 7 kap.studiestödslagen och i 2 § lagen om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa.Studiestöd och EG-rättPropositionenRegeringen föreslår en ändring i 1 kap. 8 § studiestödslagen (1973:349) isyfte att klargöra att egenföretagare och deras familjer jämställs medarbetstagare och deras familjer när det gäller tillämpning av EG-rätten ellerEES-avtalet i studiestödssammanhang. tillämparenligt propositionen studiestödslagen på det sättet, menregeringen föreslår alltså nu att lagen förtydligas på denna punkt.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet med utbildningsutskottet (UbU5y),regeringens förslag (yrkande 21 i denna del) om ändring i 1 kap. 8 §studiestödslagen.Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskningSärskilda utbildningsinsatser för vuxna (A 14)PropositionenDen tredje punkten i fempunktsprogrammet är Utbildning. För budgetåret 1997föreslår regeringen att ytterligare tillförs utgiftsområde 16Utbildning och universitetsforskning. De tillförda resurserna inomutgiftsområdet skall finansiera ytterligare 10 000 platser inom den särskildavuxenutbildningssatsningen (det s.k. ) i kommunerna ochytterligare 1 500 platser inom försöksverksamheten med kvalificeradyrkesutbildning fr.o.m. hösten 1997.Regeringen föreslår också (yrkande 48) att ett begränsat antal av detillkommande platserna inom får användas för att ge statsbidragför vuxenutbildning på grundskolenivå, om det visar sig nödvändigt för attsäkerställa att kommer särskilt utsatta grupper till del.Förslaget skall ses mot bakgrund av att regeringen i proposition 1995/96:222(s. 6.16) anförde att den utbildning som ges med hjälp av särskilt bidrag frånstaten bör avse gymnasial vuxenutbildning.MotionenModerata samlingspartiet avstyrker i motion Fi50 yrkande 5 regeringens förslagom ökade anslag inom utgiftsområde 16 för de 10 000 nya platserna inomKunskapslyftet. De anser (yrkande 6) att en omprioritering bör göras inombefintliga budgetramar så att antalet platser inom kvalificeradyrkesutbildning kan ökas. Vad gäller regeringens förslag att en del av medleninom skall få användas för utbildning på grundskolenivå påpekasi motionen att kommunerna har en lagstadgad skyldighet att ordna sådanutbildning i den omfattning som krävs. Finansiering av grundläggandevuxenutbildning skall enligt motionärernas uppfattning vara kommunernasansvar. Regeringens förslag avstyrks därför (yrkande 1).Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet ställer sig i sitt yttrande (UbU5y) bakom regeringensförslag om anslagsökningar inom utgiftsområde 16 för att möjliggöra enutbyggnad av och den kvalificerade yrkesutbildningen redanfr.o.m. Motion Fi50 yrkande 5 bör således avstyrkas avfinansutskottet.Yrkande 6 i motionen bör enligt utbildningsutskottets mening ocksåavstyrkas. Den kvalificerade yrkesutbildningen vänder sig till personer somredan har kunskaper motsvarande ett nationellt program i gymnasieskolan.Kunskapslyftet däremot vänder sig till personer som saknar fullständiggymnasieutbildning. anser att båda utbildningstyperna ärangelägna och är inte berett att förorda att den förstnämnda expanderar påbekostnad av bör enligt utbildningsutskottets mening även tillstyrkaregeringens yrkande 48 om bidrag till ett begränsat antal kommuner förvuxenutbildning på grundskolenivå, och således avslå motion Fi50 yrkande 1.Liksom motionärerna konstaterar utbildningsutskottet att kommunerna har enlagstadgad skyldighet att anordna grundläggande vuxenutbildning för deinvånare som har rätt till utbildningen och önskar delta i den. Det normala ärdärför enligt utbildningsutskottets mening att kommunerna själva finansierardenna obligatoriska verksamhet. Regeringen begär i vårpropositionen möjlighetatt ge statsbidrag till grundläggande vuxenutbildning inom tillett begränsat antal kommuner, och detta avses ske om det visar sig nödvändigtför att säkerställa att kommer särskilt utsatta grupper tilldel. Med dessa begränsningar anser utbildningsutskottet att börgodkänna vad regeringen förordar på denna punkt. utgårfrån att regeringen kommer att följa utvecklingen av detta mycket noga och attförändringen inte tillåts medföra att kommuner vältrar över det ekonomiskaansvaret för den grundläggande vuxenutbildningen på staten.Till yttrandet har fogats en avvikande mening av Moderata samlingspartietsföreträdare.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har ingen annan mening än utbildningsutskottet varförpropositionen i denna del (yrkandena 48 och 68 i denna del) tillstyrks medbeaktande av de begränsningar som utbildningsutskottet anger, medan motionFi50 (m) yrkandena 1, 5 och 6 avstyrks.Utskottet återkommer senare i avsnittet sammanställning avanslag och utgiftsramar på tilläggsbudget och redovisar konsekvenserna av sittställningstagande för anslag och utgiftsramar för år 1997.Studieförbundens och folkhögskolans roll inom KunskapslyftetBakgrundSom framgått i det föregående föreslår regeringen i vårpropositionen att medelberäknas för ytterligare platser både i kvalificerad yrkesutbildning och i dendel som kommunerna skall ha ansvaret för.När det gäller den sistnämnda har en särskild förordning utfärdats(1996:1502). Regeringen fördelar medlen mellan kommunerna efter förslag frånen särskild delegation. Kommunerna skall planera och anordna verksamheten såatt utbildningens inriktning och omfattning kan bestämmas med utgångspunkt iden studerandes önskemål, behov och förutsättningar. En kommun kan enligtskollagen (1985:1100) uppdra åt andra att anordna komvux. Såväl studieförbundsom folkhögskolor och andra utbildningsanordnare kan alltså anlitas avkommunerna för detta. Även folkhögskolekurser kan finansieras inom ramen förden del av som kommunerna har ansvaret för, nämligen om detfinns en överenskommelse därom mellan kommunen och en folkhögskola. I sinansökan till Delegationen för skall kommunen bl.a. redovisa hurden värderar olika utbildningsanordnares förmåga och lämplighet att utföraaktuella uppgifter.I den beslutade vuxenutbildningssatsningen ingår som nämntsdessutom 10 000 platser i folkhögskolan, för vilka medel är beräknade inomutgiftsområde 17, som tillhör kulturutskottets beredningsområde. Regeringenhar i vårpropositionen inte föreslagit någon ändring i den delen. Medlenfördelas av Folkbildningsrådet.MotionernaI motion Fi49 av och () sägs att folkbildningen börfå en särskild utbildningsresurs inom det s.k. . Motionärernahävdar att komvux i praktiken har fått monopol på utbildningen, vilket stridermot intentionerna i beslut. Enligt motion Fi68 (fp) av Carl-JohanWilson och bör fördelningen av vuxenutbildningsplatser mellankomvux, folkhögskolor och studieförbund för intefastställas . Det bör i stället ske först sedan respektive anordnaresinsatser efter tidigare riksdagsbeslut har undersökts (yrkande 1).Motionärerna vill också att studieförbunden skall erhålla egna medel inomKunskapslyftet (yrkande 2).Även i partimotionerna från liberalerna Fi43 ochKristdemokraterna påtalas folkhögskolornas och studieförbundens roll föratt genomföra utbildningar, dock utan att några yrkandenframställs.Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet anser i sitt yttrande (UbU5y) att finansutskottet böravstyrka motionerna.Det är enligt utbildningsutskottets mening av stort värde att kommunernadels har fått den helt övervägande delen av ansvaret förvuxenutbildningssatsningen, dels har fått frihet att välja den organisationoch utnyttja de utbildningsanordnare som är effektivast och som bäst svararmot målgruppernas behov och de lokala förutsättningarna, förutsättningar somsjälvfallet varierar mellan kommunerna. vill särskiltpåminna om att det är den studerandes önskemål, behov och förutsättningar somskall vara styrande i kommunernas arbete med . Detta markeras iden nämnda förordningen (1996:1502), där det också föreskrivs att det förvarje studerande skall upprättas en individuell studieplan. När riksdagengodkände riktlinjerna för vuxenutbildningssatsningen underströks vikten av attutnyttja folkbildningens, inte minst studieförbundens, kapacitet att nå uttill de människor som är arbetslösa eller korttidsutbildade (bet. 1995/96:FiU15). Delegationen för har fört dialog med samtliga kommunerinför deras ansökningar om medel. Enligt vad utskottet erfarit hardelegationens företrädare därvid understrukit vikten av att kommunerna visaröppenhet mot andra utbildningsanordnare. har fåtttilläggsdirektiv att följa den femåriga vuxenutbildningssatsningen och denverksamhet som kommer till stånd som en följd av denna (dir. 1996:71).Kommittén skall 1998 och 1999 lämna rapport till regeringen och har dåmöjlighet att lämna delförslag till förändringar och justeringar.Kulturutskottets yttrandeKulturutskottet, som yttrar sig över propositionsförslaget jämte motion Fi49,anför i sitt yttrande (KrU4y) att det från inhämtatatt uttrycket ?kommunal vuxenutbildning?, som använts i propositionen,egentligen avser ?utbildning anordnad av kommun?. Regeringen har således intehaft för avsikt att inskränka kommunernas möjlighet att anlita andrautbildningsanordnare än den kommunala vuxenutbildningen.Kulturutskottet anser mot denna bakgrund att finansutskottet i sittbetänkande bör klargöra att kommunerna, även när det gäller den föreslagnautökade utbildningen, i enlighet med intentionerna i beslut omKunskapslyftet aktivt skall pröva möjligheten att anlita även andra olikautbildningsanordnare än den kommunala vuxenutbildningen, nämligenfolkhögskolor, studieförbund och enskilda utbildningsanordnare. Detta börriksdagen med anledning av motion Fi49 (m) som sin mening ge regeringen tillkänna.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet anser att det av den aktuella förordningen (1996:1502) framgåratt för skall kommunerna, på det sätt som bäst gagnarindividerna, aktivt pröva möjligheten att anlita även andrautbildningsanordnare än den kommunala vuxenutbildningen, nämligenfolkhögskolor, studieförbund och enskilda utbildningsanordnare. Detta ligger,såsom både utbildningsutskottet och kulturutskottet påpekar, väl i linje medintentionerna med beslut om och det arbete somDelegationen för bedrivit. Det överensstämmer ocksåmed de intentioner som ligger bakom regeringens förslag att i vårpropositionenföreslå ytterligare medel både för kvalificerad yrkesutbildning och för dendel som kommunerna skall ha ansvaret för.Vad utskottet anfört med anledning av motion Fi49 (m) bör som sinmening ge regeringen till känna. Motion Fi68 (fp) avstyrks.Malmö högskolaPropositionenPå högskoleområdet föreslår regeringen (yrkande 49) att avanslagsbehållningen på det i statsbudgeten för /96 underåttonde huvudtiteln uppförda reservationsanslaget Övriga utgifter inomforskning och forskarutbildning får användas som bidrag till särskildakostnader och vissa projekt för . Det rör sig främst om visstEuropasamarbete och om extra kostnader i den nya högskolans uppbyggnadsskede.MotionenI motion Fi50 av m.fl. (m) avstyrks förslaget (yrkande 2).Motiveringen i motionen är att de tveksamheter som tidigare anförtbeträffande Malmöhögskolan inte fått tillfredsställande svar.Utbildningsutskottets yttrandeNär det gäller anser utbildningsutskottet (UbU5y) attfinansutskottet bör tillstyrka regeringens yrkande 49 och avslå motion Fi50yrkande 2. godkände (prop. 1996/97:1 utg.omr. 16,bet. UbU1, rskr.100) att en högskola inrättas i med en inriktning sombl.a. innefattar att Europakunskap skall utgöra ett av högskolans profil-områden. Utskottet anser inte att bör motsätta sig att regeringenanvänder anslagsbehållning på ett reservationsanslag /96 för deändamål vid som beskrivs i vårpropositionen och som ligger väli linje med beslut om inrättande av den nya högskolan.Finansutskottets ställningstagandeI likhet med utbildningsutskottet tillstyrker finansutskottet regeringensförslag (yrkande 49) att medel får användas för uppbyggnaden av högskolan iMalmö. Motion Fi50 (m) yrkande 2 avstyrks.Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritidBidrag till kulturmilj v?rd och kulturstöd vid ombyggnad (G 2)PropositionenI vårpropositionen (avsnitt 6.14) anges att medel för kulturmiljövård ochkulturstöd vid ombyggnad har anvisats på förslagsanslag med endärtill knuten beslutsram. Från och med anvisas medel underförevarande anslag på ett ramanslag. I statsbudgeten för innevarande budgetårfinns för kulturmiljövård och kulturstöd vid ombyggnad uppfört ett ramanslagpå . I vårpropositionen anges att vissa beslut om bidrag sombeviljats inom beslutsramarna - och som ännu inte harbetalats ut - uppgår till . I det belopp som anvisatsför under förevarande anslag är inte medel avsatta för dessa beviljadebidrag. Mot denna bakgrund föreslås i vårpropositionen att ytterligare 16miljoner kronor anvisas på tilläggsbudget för . Regeringen hartidigare fått bemyndigande att inom förevarande anslags ram fåbesluta om bidrag för utbetalningar än 1997, dock längstt.o.m. (1996/97:KrU1). Regeringen föreslår i vårpropositionen attbemyndigandet utökas och att beloppet för senare utbetalningarfår uppgå till högst (yrkande 50).Inga motioner har väckts i denna del.Kulturutskottets yttrandeKulturutskottet tillstyrker i sitt yttrande (KrU6y) propositionens förslag omytterligare medelsanvisning under anslaget med 16 miljoner kronor.Kulturutskottet anser vidare att finansutskottet med anledning av regeringensförslag skall föreslå att med ändring av tidigare beslut bemyndigaregeringen att besluta om bidrag på högst , dock senast år 2000.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har, beträffande bemyndigandet, ingen anledning att göra någotannat ställningstagande än kulturutskottet. menar därför attriksdagen bör fatta beslut om att med ändring av tidigare beslut bemyndigaregeringen att inom ramen för det under utgiftsområde 17 anvisade anslagetBidrag till kulturmiljövård och kulturstöd vid ombyggnad (G 2) besluta ombidrag på högst för utbetalning , docksenast (yrkande 50). Utskottet tillstyrker också regeringens förslagom ytterligare medelsanvisning under anslaget med 16 miljoner kronor.Utskottet återkommer senare i avsnittet sammanställning avanslag och utgiftsramar på tilläggsbudget och redovisar konse- kvenserna avsitt ställningstagande för anslag och utgiftsramar för år 1997.Centrala museer: Myndigheter (H 1)PropositionenRegeringen redovisar i vårpropositionen (avsnitt 6.14) att ochArkitekturmuseet kommer att flytta till nya lokaler påSkeppsholmen i . Hyreskostnaderna för kommer därigenom attöka och regeringen anh?ller d rf r om att ytterligare anvisas p?till ggsbudgeten f r budget?ret 1997. Den högre anslagsbelastningen uppvägsenligt propositionen av den ökade inleverans från sommöjliggörs genom hyresinbetalningen.Regeringen redovisar dessutom att de anvisade medlen för Naturhistoriskariksmuseet inte täcker de hyreskostnader som museet har för de underjordiskalokaler som hyser museets spritlagda samlingar. Regeringen föreslår d rf r attytterligare anvisas p? till ggsbudgeten f r budget?ret 1997,vilket finansieras genom indragning av anslagssparande inom utgiftsområdet.MotionenI motion Fi60 avvisar Moderata samlingspartiet den föreslagna finansieringenav hyreskostnader för de aktuella lokalerna ochföreslår i stället att beslutar att finansiera det ökade anslagettill genom en motsvarande minskning av anslagettill museum.Kulturutskottets yttrandeKulturutskottet tillstyrker regeringens förslag i sitt yttrande (KrU6y) ochavstyrker motion Fi60 (m). Till kulturutskottets yttrande har av Moderatasamlingspartiet fogats en avvikande mening till stöd för motion Fi60 (m).Moderata samlingspartiet har även en avvikande mening i fråga om ramen förutgiftsområde 17 för budgetåret 1997.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har ingen anledning att göra något annat ställningstagande änkulturutskottet och tillstyrker regeringens förslag. Motion Fi60 (m) avstyrks.Utskottet återkommer senare i avsnittet sammanställning avanslag och utgiftsramar på tilläggsbudget och redovisar konse- kvenserna avsitt ställningstagande för anslag och utgiftsramar för år 1997.Stöd till icke-statliga kulturlokaler (H 5)Med anledning av det av godkända betänkandet 1996/97:KrU1 föreslårregeringen i vårpropositionen (avsnitt 6.14) att skallanvisas på anslaget på tilläggsbudget för år 1997.Inga motioner har väckts i denna del.Kulturutskottet tillstyrker regeringens förslag i sitt yttrande (KrU6y).Även finansutskottet tillstyrker regeringens förslag.Utskottet återkommer senare i avsnittet sammanställning avanslag och utgiftsramar på tilläggsbudget och redovisar konse- kvenserna avsitt ställningstagande för anslag och utgiftsramar för år 1997.Stöd till idrotten (N 3)PropositionenEnligt vårpropositionen (avsnitt 6.14) har hamnatpå obestånd efter en omfattande ekonomisk förlust vid arrangemanget avvärldsmästerskapen 1995. I propositionen sägs attFriidrottsförbundet, och , i en skrivelse till regeringen, har begärt ett bidrag frånstaten för att möjliggöra fortlevnad. Regeringen föreslåri vårpropositionen att anvisar för attmöjliggöra fortsatta verksamhet. Det bör, enligtpropositionen, ankomma på regeringen att närmare bestämma villkoren för dettabidrag. Regeringen framhåller att anslagsökningen bör finansieras genomindragning av medel på det under trettonde huvudtiteln anvisade anslagetUtveckling av ideell verksamhet (E 4).MotionenVänsterpartiet anser i motion Fi44 att det är särskilt angeläget för statenatt ta en välgenomtänkt och principiellt hållbar ställning i den nu aktuellatypen av frågor eftersom kan komma att anordna år 2004.Vänsterpartiet anser därför att bör fatta beslut om att medlen tillSvenska skall tilldelas i form av ett lån (yrkande 68).Kulturutskottets yttrandeKulturutskottet framhåller i sitt yttrande (KrU6y) att en lånefinansieringenligt kulturutskottets mening inte skulle vara ägnad att geFriidrottsförbundet möjligheter att inom rimlig tid förbättra sin ekonomi.Kulturutskottet tillstyrker därför propositionen och avstyrker motion Fi44 (v)yrkande 68. ledamot har till yttrandet fogat en avvikandemening till stöd för nämnda motion.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motion Fi44 (v)yrkande 68 med hänvisning till den motivering som kulturutskottet anfört.Utskottet återkommer senare i avsnittet sammanställning avanslag och utgiftsramar på tilläggsbudget och redovisar konse- kvenserna avsitt ställningstagande för anslag och utgiftsramar för år 1997.Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggandeRäntebidrag m.m.Gällande bestämmelserStatligt räntebidrag enligt förordningen (1991:1933) om statligt räntebidragför ny- och ombyggnad av bostäder (subventionssystem) lämnas förprojekt som har påbörjats samt i vissa fall för projekt sompåbörjats . I övrigt lämnas bidrag för projekt som är påbörjadeefter utgången av enligt förordningen (1992:986) om statligbostadsbyggnadssubvention (subventionssystem). Räntesubventionerenligt subventionssystem lämnas i form av ett årligt bidrag underviss tid till den som byggt eller byggt om bostäder för permanent bruk. Detårliga bidraget utgår med ett belopp som motsvarar en viss andel av ett föråret beräknat räntebelopp. Bidragsandelen är differentierad både vad gällerupplåtelseformer och år då projektet påbörjas. Andelen är högst för projektsom påbörjats under år 1993.Enligt både 1992 och subventionssystem är huvudregeln attbidragstiden börjar löpa vid dagen för färdigställandet. Bidragstiden delas ini femårsperioder. Det finns en möjlighet till uppskjutande av den förstafemårsperioden under maximalt .