bet · GK01FiU17 · 1997-03-18 00:00:00 — Det finnsdärför anledning av noga överväga de förslag till förstärkning av kontrollensom Ju- stitiekanslern har föreslagit.Utskottet har ovan anfört att företagskort med statligt betalningsansvar böranvändas med största restriktivitet, att om betalkort över huvud taget användsskall företagskort med personligt betalningsansvar i första hand komma i frågasamt att kontrollsystemen bör stärkas. Vad utskottet anfört om användandet avkontokort i staten bör med anledning av motion Fi910 (m) som sinmening ge regeringen till känna.Som utskottet anfört ovan bör företagskort med statligt betalningsansvaranvändas endast om särskilda skäl föreligger. De bör dessutom endast delas utom användningen av sådana kort leder till en effektivareekonomiadministration. Utskottet vill med anledning därav även kommenterariksdagsledamöternas betalkort.Riksdagens förvaltningsstyrelse har beslutat omriktlinjer för riksdagsledamöternas tjänsteresor. Riktlinjerna är enprecisering av ersättningslagens (1994:1065) regler omresekostnadsersättningar och traktamenten (se förs. 1995/96:RFK4, bet.1995/96:KU26). Enligt riktlinjerna har ledamöterna tillgång till ett särskiltbetalkort, det s. k. Riksdagskortet. Syftet med Riksdagskortet är att detskall användas för inrikes resor som ledamoten gör inom ramen för sittriksdagsuppdrag och som därför skall betala. Trots att det enligtsärskilda bestämmelser framgår att användning av Riksdagskortet är förbehålletför inrikes reskostnader (RFK Dnr 10-1721-95/96) kan kortet emellertid ävenanvändas för andra betalningar (bl.a. taxi, parkering och hotellkostnader).Det finns enligt utskottets mening anledning för riksdagensförvaltningsstyrelse att följa upp användningen av Riksdagskortet för attförsäkra sig om att de krav som utskottet anser bör gälla för kontokort medstatligt betalningsansvar också tillämpas inom samt att denadministrativa hanteringen verkligen underlättas av den nu tillämpadeordningen.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande användningen av kontokort i statenatt med anledning av motion 1996/97:Fi910 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om användningen av kontokort istaten,2. Servicecheckar (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjar med ?Utskottetbehandlade? och på s. 5 slutar med ?motion Fi914 (fp)? bort ha följandelydelse:Utskottet vill med anledning av motionen anföra följande:I har det pågått en intensiv debatt om möjligheterna attöka sysselsättningen inom tjänstesektorn, särskilt genom hushållstjänster. Etthinder för etableringen av s.k. vita arbetstillfällen i denna sektor är denstatliga byråkratin. Det är, som motionärerna mycket riktigt påpekar, inteenkelt att vara arbetsgivare och uppfylla alla de skyldigheter som åligger ensådan. För att underlätta för personer som vill köpa vita hushållstjänster ärdet därför angeläget att hitta administrativa former som förenklar inbetalningav skatter, arbetsgivaravgifter m.m. Det är viktigt att skapa godaförutsättningar för dem som vill göra rätt för sig när de anställer någon ihushållet.Utskottet anser mot denna bakgrund att en servicecheck av fransk modell börgenomföras i . Servicecheckar kan med fördel förenas med någon form avsubvention, men huvudsyftet är att undanröja de praktiska problemen med attköpa vita tjänster.I motionen, som väcktes under allmänna motionstiden, föreslås att denutredning som regeringen givit i uppdrag att genomföra gesförtydligade tilläggsdirektiv angående framtagandet av en svensk service-checkmodell. Utskottet kan emellertid konstatera att yrkande 2 i motionen harförlorat aktualitet eftersom utredningen vars direktiv motionärerna vill ändrahar genomfört sitt arbete. lämnade en promemoriatill regeringen (RSV Rapport 1996:5 Redovisning av privata tjänster) medkartläggning och förslag om förenklingar av redovisningen och betalningen avskatter och avgifter. Utredningen lämnade även synpunkter på hur en eventuellsubvention bör utformas. Utskottet kan vidare konstatera att Utredningen (Fi1996:10) om förutsättningarna för tjänstesektorns utveckling avslutadesitt arbete och därvid lade fram en rad förslag om insatser för att ökasysselsättningen i tjänstesektorn.Utskottet, som ovan anfört att det finns ett behov av servivcecheckar, anseratt det beredningsarbete som kommer att vidtas i måsteske skyndsamt och att det måste leda till att presenteras enproposition om införande av servicecheckar. Vad utskottet här anfört börriksdagen med anledning av motion Fi914 (fp) yrkande 1 som sin mening geregeringen till känna. Yrkande 2 i samma motion avstyrks.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande servicecheckaratt med anledning av motion 1996/97:Fi914 yrkande 1 och med avslagpå yrkande 2 i samma motion som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om behovet av servicecheckar,3. Offentlig affärsverksamhet (mom. 4), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjar med ?Utskottet ? och slutar med ?Fi920 (m) avstyrks? bort ha följande lydelse:Utskottet vill med anledning av de båda motionerna anföra följande.Offentlig affärsverksamhet innebär stora problem, bl.a. frånkonkurrenssynpunkt. Det saknas förutsättningar att åstadkomma fullkonkurrensneutralitet mellan offentliga och privata företag. De offentligaföretagen har konkurrensmässiga fördelar bl.a. i form av borgensåtagandeneller förlusttäckningsgarantier. Som anförs i motion Fi919 (m) visar dessutomerfarenheten att nuvarande lagstiftning inte varit tillräcklig för att hindraatt kommuner, landsting och statliga myndigheter gynnat sina egnaförvaltningar och bolag, bl.a. vid upphandlingar. hardessutom, när de får finansiellt stöd, möjlighet att sätta priser somunderstiger kostnaderna för varan eller tjänsten. Effekten av att offentligaföretag på dessa villkor säljer varor och tjänster på konkurrensutsattamarknader blir att annars livskraftiga privata företag slås ut.Som motionärerna anför har (SOU 1995:105)föreslagit en rad åtgärder för att komma till rätta med störningar ikonkurrensen. Utskottet anser att , med bifall till motion Fi919 (m),bör ge regeringen i uppdrag att komma med förslag till lagstiftning i dettasyfte.Även i motion Fi920 (m) anför motionärerna att offentlig affärsverksamhetinnebär ojämlika konkurrensvillkor för offentliga och privata företag.Motionärerna påpekar att kommunerna expanderat kraftigt under de senaste årenoch att delar av den kommunala verksamheten kommitatt bedrivas i kommunala bolag.Utskottet kan instämma i motionärernas farhågor för att offentliga företag,trots bestämmelserna i kommunallagen, konkurrenslagen och kritik frånKonkurrensverket, fortsätter att bedriva verksamhet som innebär illojalkonkurrens mot privata bolag. Verksamheten innebär både att små och medelstoraföretag och ?gemenskaperna? Enligt utskottets mening är det högtid att vända på utvecklingen och minska omfattningen av den offentligaaffärsverksamheten.Vad utskottet anfört bör med anledning av motion Fi920 (m) som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande offentlig affärsverksamhetatt riksdagendels med bifall till motion 1996/97:Fi919 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om lagstiftning för att minskakonkurrensstörningen,dels med anledning av motion 1996/97:Fi920 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om omfattningen av offentligaffärsverksamhet, Sammanfattning........................................1Motionerna............................................1Utskottet.............................................2Användningen av kontokort i staten 2Servicecheckar 4Ansvaret för bilregistret och handelsregistren 5Offentlig affärsverksamhet 6Förslag om en ny förvaltningspolitik 7Hemställan 8Reservationer.........................................91. Användningen av kontokort i staten (mom. 1) (m, v, mp, kd, fp) 92. Servicecheckar (mom. 2) (fp) 123. Offentlig affärsverksamhet (mom. 4) (m) 13