bet · GK01SkU16 · 1997-02-11 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet motioner om energibeskattningen och ombeskattningen på trafikområdet. Motionsyrkandena gäller biobränslenaskonkurrenskraft, arbetet med att få till stånd en internationell energi- ochkoldioxidbeskattning, jordbrukets energiskatter och miljöbonus för vind-kraften. På trafikområdet behandlas yrkanden om trafikbeskattningens allmännautformning, regionala drivmedelsskatter, bilavgifter, beskattningen avdieseldrivna personbilar, pilotprojekt för biobränslen, tullen på etanol, denfinska röda dieseloljan och beskattningen av jordbrukstraktorer och andraarbetsredskap. I betänkandet behandlas även yrkanden som rör systemet med enskatterestitution för de yrkesfiskare som har små fartyg.Utskottet föreslår ett tillkännagivande om att arbetet med att ta fram ettbidrag till de värmeverk som levererar biobaserad värme till industrin skallpåskyndas.Till betänkandet har fogats 21 reservationer (m, fp, v, mp, kd) och tvåsärskilda yttranden (fp, v). 1996/97:Fi210 av m.fl. (c) vari yrkas, såvitt nu är i fråga10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kompensation för värme vid leverans till tillverkningsindustrineller växthusnäringen,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fortsatt skattebefrielse för etanol m.m.,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skattebefrielse för biobaserade bränslen som ingår i blandbränsle.1996/97:Fi420 av m.fl. (mp) vari yrkas, såvitt nu är ifråga25. att hos regeringen begär förslag till höjda energiskatter för1998 och 1999 i enlighet med vad i motionen anförts,30. att hos regeringen begär förslag om överföring av fordonsskatttill bensin- och dieselskatter i enlighet med vad som anförts i motionen.1996/97:Sk320 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till sådana ändringar iskattelagstiftningen att utvecklingen inom hela trafikområdet ändrastill att gå i riktning mot ett långsiktigt hållbart samhälle,2. att hos regeringen begär förslag till sådana lagändringar attfri konkurrens införs för långväga busstrafik som buss- ochtågtrafiken påläggs en beskattning som utgår från att resenären skall känna avden samhällsekonomiska marginalkostnaden,3. att hos regeringen begär förslag till sådana ändringar iskattelagstiftningen att det skapas en rättvis fördelning av skatterna mellanbilkörning i landsbygd och i tätort.1996/97:Sk339 av och () vari yrkas, såvittnu är i fråga2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beskattningsregler för inköp av dieselolja till fiskefartyg.1996/97:Sk370 av m.fl. (v) vari yrkas, såvitt nu är i fråga28. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts angående minimiskattesatser och höjda miljöskatter.1996/97:Sk372 av m.fl. (kd) vari yrkas, såvitt nu är i fråga4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jämbördiga villkor för fiskebåtar som används yrkesmässigt så attäven båtar ges rätt att använda grön diesel.1996/97:Sk602 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av avskaffadvägtrafikskatt för traktorer som är äldre än 30 år.1996/97:Sk603 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av sänkt fordonsskatt för dieselbilar.1996/97:Sk605 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att skapakonkurrensneutralitet mellan svenska och finländska entreprenörer.1996/97:Sk610 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attkomplettera lagstiftningen gällande energi- och koldioxidskatt, så attinnehavare av fartygstillstånd för yrkesfiske och yrkesfiskelicens kan användaden skattefria grönfärgade dieseloljan.1996/97:Sk611 av och () vari yrkas attriksdagen beslutar att även de yrkesfiskare som har fartygstillstånd för båtarfår förvärva den skattebefriade gröna dieseloljan.1996/97:Sk616 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om problemetmed nybilsskatten på dieseldrivna personbilar.1996/97:Sk617 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt jordbrukstraktorer som används och utför med lastbilar jämförbarttransportarbete skall bära sina egna kostnader gentemot samhället och attdessa även skall omfattas av lagen om överlastavgift.1996/97:Sk618 av () vari yrkas att hos regeringenbegär att den skall verka för att utjämna skillnaden i beskattningen av nyaoch äldre dieselfordon.1996/97:Sk620 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om skattebefrielse på etanol.1996/97:Sk621 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förlängdskattebefrielse för inhemskt producerad rapsolja (RME).1996/97:Sk622 av () vari yrkas att hos regeringenbegär förslag om ändring i lagen om bilskatt i enlighet med vad som anförts imotionen.1996/97:Sk623 av () vari yrkas att beslutar attbefria äldre traktorer från fordonsskatt i enlighet med vad som anförts imotionen.1996/97:Sk629 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförändring av skattereduktion och redovisningsintervall för fossila bränslentill värmeproducenter.1996/97:Sk630 av m.fl. (s) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ettomfördelningssystem där glesbygden kompenseras för att uppnå en bättreregional balans för det hållbara samhället.1996/97:Sk631 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om översyn avbeskattningsreglerna för energi som används i lantbruksföretag.1996/97:Sk632 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om beskattningsreglerna förinköp av dieselolja till fiskefartyg.1996/97:T213 av m.fl. (kd) vari yrkas, såvitt nu är i fråga8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skattemässigt gynnande av biobränslen.1996/97:T225 av m.fl. (v) vari yrkas, såvitt nu är i fråga5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bensinskattehöjningen skall vara regionalt differentierad,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att försäljningsskatten på fordonsmodeller mer skall baseras påsäkerhets- och miljöegenskaper,12. att beslutar att införa miljödifferentieradeförsäljningsskatter för arbetsredskap, arbetsmaskiner m.m.1996/97:Jo206 av och () vari yrkas, såvitt nu är ifråga2. att hos regeringen begär förslag till sänkt dieselskatt ienlighet med vad som anförts i motionen.1996/97:Jo210 av () vari yrkas, såvitt nu är i fråga2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om dieseloljebeskattning samt elenergibeskattningen.1996/97:Jo235 av m.fl. (c) vari yrkas, såvitt nu är ifråga1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av elskatten för jordbruket.1996/97:Jo257 av m.fl. (c) vari yrkas, såvitt nu är i fråga4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av beskattningsreglerna för energi i jordbruksverksamhet.1996/97:Jo408 av m.fl. (m) vari yrkas, såvitt nu är i fråga4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skatt på dieselolja.1996/97:Jo415 av m.fl. (c) vari yrkas, såvitt nu är i fråga3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om regler för inköp av skattebefriad dieselolja till fiskefartyg.1996/97:Jo727 av m.fl. (c) vari yrkas, såvitt nu är i fråga13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om koldioxidskatt,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förändringar i EU:s mineraloljedirektiv,23. att beslutar att inga förändringar av nu gällande skattereglerrörande biobränslen skall ske.1996/97:Jo759 av m.fl. (fp) vari yrkas, såvitt nu är i fråga20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheten att använda bilavgifter i städerna.1996/97:N269 av m.fl. (m) vari yrkas, såvitt nu är i fråga16. att beslutar återinföra de regler som gällde före 1995avseende dieseloljebeskattningen av arbetsredskap i enlighet med vad somanförts i motionen.1996/97:N403 av och () vari yrkas, såvitt nu äri fråga3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skattelagstiftning beträffande inhemska, förnybara energislag.1996/97:N425 av m.fl. (mp) vari yrkas, såvitt nu är i fråga3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att införa en uranskatt som trappas upp.1996/97:A426 av m.fl. (v) vari yrkas, såvitt nu är i fråga2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förslag till differentierad skatt på fordonsbränslen.1996/97:A434 av m.fl. (v) vari yrkas, såvitt nu är i fråga10. att hos regeringen begär att skall verka för attminska tullen på import av etanol från länder utanför EU.1996/97:Bo530 av () vari yrkas, såvitt nu är i fråga2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att miljöbonusen om /kWh till vindkraft bör tas bort. EnergibeskattningenUtredningar m.m.Energikommissionen (N 1994:04) har lämnat betänkandetOmställning av energisystemet (SOU 1995:139). När det gäller ekonomiskastyrmedel är det enligt kommissionen tre frågor som behöver lösas nämligenstödet till ny kraftproduktion, beskattningen av kondenskraft och kraftvärmesamt beskattningen av industrins energianvändning. Energikommissionendiskuterar olika förslag som tar sikte på att få ett bättre genomslag förbränslebeskattningen vid produktion av elkraft.Skatteväxlingskommittén (Fi 1994:04) har lämnat betänkandetSkatter, miljö och sysselsättning (SOU 1997:11). I betänkandet analyserarkommittén energi- och miljöskatternas samhällsekonomiska effekter i vid meningoch bedömer förutsättningarna för och effekterna av olika slag avskatteväxling. En bred majoritet i förordar attytterligare höjningar av energi- och miljöskatter sker stegvis och växlas motett i motsvarande grad sänkt skatteuttag på arbetsinkomster.Socialdemokraterna, har i februari 1997lagt fast en strategi för omställningen av energisystemet som innebär attåtgärder vidtas för att möjliggöra en avställning av en förstakärnkraftreaktor . Särskilda åtgärder vidtas för attanvändningen av el skall minska och för att få till stånd en ökad utbyggnad avel- och värmeproduktion som är baserad på förnybara energislag.Regeringen har aviserat att en proposition om energipolitiken kommer attläggas fram i vår.BiobränslenI motion N403 yrkande 3 av och () begärs etttillkännagivande om att skattelagstiftningen bör gynna den rena inhemska ochförnybara energin gentemot petroleumprodukter och andra fossila bränslen.När det gäller användning av biobränslen för andra ändamål än drift avmotordrivna fordon gäller en fullständig skattefrihet. De problem somändå föreligger hänger samman med att beskattningen av de fossila bränslenainte får fullt genomslag på vissa områden. Elkraften beskattas när denlevereras till konsument. För att undvika att dubbelbeskattning uppkommer tasnågon energi- och koldioxidskatt inte ut för bränslen som används förproduktion av el. Detta leder till att biobränslen får svårt att konkurrera.Ett annat område med en liknande problembild är den skattenedsättning somgäller för tillverkningsindustrin och växthusnäringen. Även om nedsättningenbehövs för att bibehålla industrins konkurrenskraft medför den en försvagningav biobränslenas konkurrenskraft.Energikommissionen behandlar i sitt betänkande de krav som ställs på deekonomiska styrmedlen vid en avveckling av kärnkraften. Även om beskatt-ningeni dag har brister när det gäller att stimulera till användning av biobränslenför kraftproduktion har detta utgjort ett mindre akut problem eftersom fossilabränslen använts för elproduktion i begränsad omfattning. Vid en avställningav kärnkraft ställs nya krav på skatteinstrumenten och hardärför gått igenom och analyserat olika modeller för en ändrad beskattning.Energikommissionen diskuterar bl.a. en koldioxidskatt på bränslen som användsför elproduktion. En sådan beskattning skulle enligt kommissionen ge högreelpriser och slå hårt mot den elintensiva industrin och kan innebära enutflyttning av elproduktion om inte kontrollåtgärder vidtas. Slutsatsen är attkoldioxidskatten på elproduktion bör vara ungefär lika stor som i omvärlden. Iavvaktan på en överenskommelse om en harmoniserad koldioxidskatt måste därförenligt kommissionen andra lösningar tillgripas. Ett alternativ är att höjaelskatten till en nivå som svarar mot bränslebeskattningen och att kompletteradenna beskattning med en bonus för elproduktion som inte ger upphov tillkoldioxidutsläpp.Även Skatteväxlingskommittén tar i sitt betänkande upp problemen medbiobränslenas konkurrenskraft. konstaterar att hotetom klimatförändringar kommer att kräva fortsatta, stora reduktioner avkoldioxidutsläppen och att en avveckling av kärnkraften härvid ställer storakrav på en förnyelse av energisystemet. Enligt kommittén kan en ökning av deenergi- och miljörelaterade skatterna, som växlas mot en minskning av skattenpå arbete, vara ett viktigt och kraftfullt redskap. Kommittén redovisar enmodell för hur en reformerad energibeskattning kan utformas. Hur ettenergiskattesystem bör utformas bör dock enligt Skatteväxlingskommitténbestämmas efter det att beslut har fattats om hur energiförsörjningen skallske i framtiden.Socialdemokraterna, har i februari 1997lagt fast en strategi för omställningen av energisystemet. Åtgärder vidtas föratt möjliggöra en avställning av en första kärnkraftsreaktor senast den 1 juli1998. Särskilda åtgärder vidtas för att användningen av el skall minska ochför att en ökad utbyggnad skall ske av el- och värmeproduktion baserad påförnybara energislag. Ett långsiktigt program genomförs i syfte att minskakostnaderna för att utnyttja förnybar energi. Åtgärderna innebär statligautgifter om totalt . De partier somstår bakom uppgörelsen skall enas om en lämplig finansiering.Enligt utskottets mening finns det i nuvarande läge inte någon anledningtill ett tillkännagivande till regeringen om behovet av en skattelagstiftningsom gynnar biobränslen. Utskottet avstyrker motionsyrkandet.En gemensam koldioxidskatt inom EUI motion Jo727 yrkande 13 av m.fl. (c) begär motionärerna etttillkännagivande om att regeringen bör intensifiera ansträngningarna att fåtill stånd en gemensam koldioxidskatt inom EU. Detta bör enligt motionärernaske genom att de länder som förespråkar en sådan skatt går samman om engemensam handlingslinje.I motion Sk370 yrkande 28 av m.fl. (v) anför motionärerna attSverige internationellt och inom EU bör verka för minimiskattesatser och höjdamiljöskatter på koldioxidutsläpp.Utskottet delar motionärernas syn i dessa frågor. har tillsammansmed några andra länder valt att ligga steget före vid beskattningen avkoldioxidutsläpp och tar på detta sätt ett särskilt ansvar för de globalamiljöproblem och risker som utsläppen av växthusgaser ger upphov till. Ettviktigt inslag i denna strategi är att på ett aktivt sätt söker förmåandra länder att följa efter och införa motsvarande ekonomiska styrmedel. Ensådan internationell beskattning är målet med agerande på dettaområde och skulle dessutom minska behovet av särskilda regler för denkonkurrensutsatta industrin i Sverige.Inom EU har verkat för att minimiskattesatser skall införas också pånaturgas och kol och har tillsammans med andra länder sökt få till stånd enlösning som innebär att nuvarande mineraloljedirektiv byggs ut till ettenergi- och koldioxidskattedirektiv. Vid Ekofinmötet den 11 mars 1996konstaterade finansministrarna att det inte skulle vara möjligt att enas kringdet då föreliggande direktivförslaget och uppmanade attåterkomma med ett nytt förslag. Kommissionen har aviserat att ett förslag tillnytt energibeskattningsdirektiv kommer att lämnas . Enligtuppgift från kommissionens tjänstemän är utgångspunkten för det nya direktivetatt förbättra funktionssättet inom den inre marknaden. Det nya direktivetkommer också att innebära en större flexibilitet än nuvarande regler vad avsermöjligheterna till skattedifferentieringar av bränslen utifrånmiljöegenskaper. Även om biobränslen skall omfattas av skatteplikt kommermedlemsländerna att vara fria att tillämpa reducerade skattesatser eller fullskattebefrielse. Skattebasen utvidgas till att omfatta samtliga energi-produkter. Målsättningen är också att alla energiprodukter skall omfattas aven positiv skattesats. Även om det således finns en möjlighet att detaviserade direktivet i mycket kommer att uppfylla de svenska önskemålen bördock svårigheterna att nå en överenskommelse som innebär ett åtagande attinföra positiva skattesatser inte underskattas.Enligt utskottets mening driver redan aktivt frågan om en energi-och koldioxidbeskattning i olika internationella fora och härvid samarbetarSverige med andra likasinnade länder. Utskottet utgår ifrån att ingen mödasparas för att förmå andra länder att införa ekonomiska styrmedel av dettaslag. Någon anledning till ett tillkännagivande till regeringen i denna frågafinns det inte, och utskottet avstyrker därför de aktuella motionsyrkandena.Skatten på el och fossila bränslenI motion Fi420 yrkande 25 av m.fl. (mp) anför motionärernaatt energiskatten bör höjas med per kWh för fossila bränslen ochelektrisk kraft och 1999. Höjningen bör fördelas så att den långsiktigafördelningen på olika energislag blir proportionell mot energiinnehållet.Regeringen bör enligt motionärerna senast återkomma med ettsådant förslag.Skatteväxlingskommittén har i sitt avlämnade slutbetänkande angivitatt energiskatten bör omstruktureras så att den blir proportionell motenergiinnehållet.Enligt utskottets mening bör regeringens ställningstagande avvaktas när detgäller den mer långsiktiga inriktningen av energiskattens utformning. När detgäller yrkandet om en höjning av energiskatten är utskottet inte berett att nutillstyrka detta. Utskottet avstyrker motionsyrkandet.UranskattI motion N425 yrkande 3 av m.fl. (mp) anför motionärerna att enuranskatt bör införas och vara lika hög per kWh tillförd energi som skatten påkol. Uranskatten bör införas stegvis. De begär ett tillkännagivande av dennainnebörd.Energikommissionen tar bl.a. upp frågan om en successivt ökande beskattningav kärnkraften som metod för att få till stånd en avveckling. Detta skullepåskynda en s.k. naturlig avveckling. För att ge en sådan effekt behöver dockskatten enligt kommissionen vara betydligt högre än dagens skatt påelproduktion i kärnkraftverk. I modell för enreformerad energibeskattning beskattas även uran som en energiprodukt.I överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, ochVänsterpartiet om en strategi för omställningen av energisystemet anges bl.a.att energibeskattningen skall ge goda förutsättningar för den svenskaindustrins internationella konkurrenskraft och att produktionsskatten påkärnkraft skall utformas enligt dessa principer.Även i denna del anser utskottet att regeringens ställningstagande när detgäller den långsiktiga utformningen av energipolitiken bör avvaktas. Utskottetavstyrker motionsyrkandet.Jordbrukets energiskatterI motion Sk631 av () anför motionären att lantbrukare somtorkar sitt eget foder får betala högre energiskatt än om fodret lämnas fodertork. En översyn av energiskatterna bör enligt motionären genomföras isyfte att ge lantbrukarna samma energiskatter som övriga tillverkande företag.Motionären begär ett tillkännagivande av denna innebörd.I tre motioner framställs yrkanden om att lantbrukarna bör ha sammaenergiskatt på el som tillverkningsindustrin. Yrkanden om sådanatillkännagivanden framställs i motionerna Jo210 yrkande 2 i denna del av UllaLöfgren (m), Jo235 yrkande 1 av m.fl. (c) och Jo257yrkande 4 av m.fl. (c).Tillverkningsindustrin och växthusnäringen erlägger inte någon energiskattför elkraft som används i verksamheten. Regeringen har i proposition1996/97:29 föreslagit förändringar av reglerna för dessa branscher. Förslagethar lämnats till men har ännu intebehandlats eftersom nödvändiga besked från EU inte föreligger. Förslagetinnebär att koldioxidskatten höjs från till av den allmänna nivånupp till ett skatteuttag på av försäljningsvärdet. Över denna nivåuppgår koldioxidskatten till av den allmänna nivån. Förslaget innebärinte någon ändring när det gäller vilka branscher som omfattas avnedsättningen och befrielsen från energiskatt på el ligger fast.Utskottet vill framhålla att de nedsättningsregler som gäller för industrinoch växthusnäringen inte omfattar bränslen som används för drift avmotordrivna fordon. En utvidgning av industrireglerna till jordbruket skulledärför inte ge någon nedsättning av skatten på diesel som används i traktoreroch arbetsredskap etc.När det gäller en eventuell befrielse från energiskatt på el för jordbruketkan noteras att diskuterar möjligheterna att begränsaindustrins nedsättning till de branscher som verkligen har höga el- ellerbränslekostnader. Det är t.ex. enligt kommissionen inte självklart attverkstadsindustrin, som har samma energikostnadsandel som servicenäringarna,skall vara befriad. Kommissionen anser också att det finns anledning attöverväga om inte industrins elanvändning på nytt bör bli föremål förbeskattning i . När energiskatten på el slopades för industrin var dethuvudsakliga skälet att man bedömde att EU inte skulle acceptera de dåvarandenedsättningsreglerna för energiintensiv industri. Enligt Energikommissionenskulle en begränsning av skattebefrielsen för den icke energiintensivaindustrin kunna återföras till näringslivet i form av sänktaarbetsgivaravgifter.Även om den träffade energiöverenskommelsen skall bidra till attskapa stabila förutsättningar för ett konkurrenskraftigt näringsliv och förnyelse och utveckling av den svenska industrin finns det inte utrymmeför att nu införa en generell befrielse från energiskatt på el för nyabranscher. När det gäller frågan i vilken mån det kan vara befogat medförändringar av industrins och andra branschers beskattning för att på detsättet få till stånd en långsiktig omställning och utveckling avenergisystemet finns det enligt utskottets mening anledning att avvaktaregeringens ställningstagande.Med det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandena.Värmeleveranser till industrinI motion Fi210 yrkande 10 av m.fl. (c) anför motionärerna attregeringen bör återkomma med ett förslag som innebär att debiobränsleeldade värmeverken får kompensation för den s.k. nioöringen.Den lägre beskattningen av industri och växthusnäring innebär attbiobränslen har svårt att konkurrera på detta område. Särskilt när det gällervärmeverkens leveranser till industrin innebär detta nackdelar eftersomvärmeverken i övrigt har goda förutsättningar för biobränsleanvändning. Föratt ta tillvara denna möjlighet på ett bättre sätt ersattes det skatteavdragsom medgavs vid användning av beskattade bränslen för leverans av värme tillindustrin med ett schablonbidrag fr.o.m. . Bidraget bestämdestill per kWh värme och utgick oberoende av om beskattade ellerobeskattade bränslen använts. Sedan bidraget kommit att utnyttjas i en heltannan omfattning än avsett återinfördes de äldre reglerna den 1 september1996, prop. 1995/96:198, 1995/96:SkU31. Härvid instämde skatteutskottet iregeringens bedömning att behovet av bibehållna konkurrensförutsättningar förbiobränslen i stället borde tillgodoses genom ett särskilt stöd för vissabiobaserade värmeleveranser. underströk vikten av ettskyndsamt besked till näringen om stödets utformning så att deinvesteringsbeslut som fattas inte påverkas negativt. I ärendet övervägdeskatteutskottet en lösning som skulle innebära att nioöringen behölls iskattesystemet men begränsades till att avse de värmeleveranser somursprungligen var tänkta att omfattas av systemet.