bet · GK01UU7 · 1997-04-29 00:00:00 — Här spelar samarbets- ochbiståndsprogram en viktig roll.Det gäller primärt de insatser i både nya medlemsländer och kandidatländersom finansieras inom ramen för organisationens egen budget. Dessutom hargeneralsekreteraren lanserat ett stabilitetsskapande program som i första handomfattar och . Detta s.k. nya initiativ bygger påsamfinansiering med EU, och lämnades klartecken för bidragdärifrån. Förhoppningen är att initiativet i ett senare skede skall kunnainbegripa även samt kandidatländerna , , Georgienoch Vitryssland.Programmen är huvudsakligen inriktade på uppbyggnad av rättssamhället ochförankring av de mänskliga rättigheterna i det legala och politiska systemet.Målet är att utveckla och konsolidera demokratisk säkerhet i hela Europa.Av största vikt i sammanhanget är att en samsyn om effektivast möjligaresursutnyttjande kan uppnås mellan och de länder därprograminnehållet konkretiseras.Samarbete med andra internationella organisationerEuroparådet samverkar med andra internationella organisationer. FN och och utveckling () meni synnerhet, som redan framgått, och kan konstateras att det finns åtskilliga områden där två ellerflera internationella organisationer är verksamma. På grund avskilda mandat, medlemskretsar etc. torde en strikt arbetsfördelning dememellan inte kunna uppnås och en sådan vore sannolikt inte hellerönskvärd. Som eftersträvansvärda grundregler i det internationella umgängetgäller dock a) att organisationerna skall vara ömsesidigt stödjande, dvs.arbeta med och inte mot varandra, b) att respektive organisations unikakompetens tillvaratas och c) att revirtänkande och onödigt dubbelarbeteundviks, bl.a. genom öppenhet och informationsutbyte.Europarådet och arbetar i hög grad för likartade mål i form av respektför demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. utvidgning krymper skillnaden i medlemskrets kontinuerligt.Europarådets ministerkommitté har uppdragit åt en särskild arbetsgrupp attbevaka samarbetet med OSSE.Efter , och inträde i EU tillhör 15Europarådsmedlemmar unionen. Någon egentlig EU-samordning förekommerdock inte i även om regelbundna samråd äger rum.Sedan 1989 arrangeras s.k. fyrpartsmöten mellan EU, representerat avordförandena i ministerrådet och kommissionen, och , representeratav ordföranden i ministerkommittén och generalsekreteraren. antogsockså en uppdaterad skriftväxling om relationerna mellan organisationerna,genom vilken utökat samarbete bl.a. i form av deltagande i varandras mötenmöjliggörs.Budget och finansieringEuroparådets ordinarie budget uppgick till . Därtill kom vissa överskottsmedel från föregående år. Densvenska bidragsandelen var . Medlemmarna iakttar generellt godbetalningsdisciplin.Med anledning av det kärva ekonomiska läge som råder i medlemsstaterna harde senaste årens budgetbehandling inte resulterat i någon real resursökningutan endast i inflationsjustering samt någon extra procentenhet.Sverige instämmer i den utbredda synen att de nya krav som ställs påEuroparådet i första hand bör bekostas genom omprioriteringar i ocheffektivisering av verksamheten.Under kalenderåret utbetalades för svenskt vidkommande viaUtrikesdepartementets budget till organisationensverksamhet.Vissa av verksamhetens huvudområdenMänskliga rättigheter och demokratifrågorEuropakonventionenUnder året undertecknades den europeiska konventionen angående skydd för demänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna ()av och som nya medlemmar av . Vidare ratificeradeAlbanien, och konventionen. Av medlemsstater ärdet endast , , (f.d. jugoslaviska republikenMakedonien), , och som inte ratificerat konventionen.Ministerkommittén övervakade, , fortlöpande verkställandetav domar och den granskade och överprövade de rapporter somden europeiska kommissionen för de mänskliga rättigheterna() avgett över klagomål. antog över 600resolutioner i sådana ärenden, vilket innebär en fortsatt ökning av arbetet idetta avseende jämfört . Det stora flertalet resolutioner röralltjämt mål mot Italien.För första gången har problem uppstått med att förmå en medlemsstat() att erlägga ett av domstolen utdömt skadestånd.Under året har ett mål mot avgjorts av (Gustafssonmot ). Målet rörde om en av en facklig organisation initieradstridsåtgärd mot en oorganiserad arbetsgivare, i syfte att förmå denne attträffa kollektivavtal, innebar ett brott mot dennes rätt till skydd för dennegativa föreningsrätten och om staten, genom sin underlåtenhet att skyddaarbetsgivaren mot stridsåtgärderna genom att inte tillhandahålla sådanlagstiftning och erforderliga rättsmedel, kunde göras ansvarig förkonventionsbrott. Domstolen besvarade dessa frågor nekande och någotkonventionsbrott ansågs således inte ha förevarit. Klaganden har härefterbegärt att omprövar målet.För närvarande är fem mål mot under handläggning i domstolen.Under 1996 registrerades 4 758 nya klagomål hos kommissionen, varav 169 motSverige. Motsvarande siffror för var 3 481 respektive 165. Antaletklagomål till kommissionen fortsätter således att öka kraftigt varför dengenomsnittliga handläggningstiden för mål i kommissionen är fortsatt lång -flera år.Under året hänsköts 165 mål till domstolens prövning. Av de sammanlagt 564mål som domstolen avgjort sedan den tillkom rör 32 klagomål mot Sverige.Europeiska konventionen mot tortyr m.m.Den europeiska konventionen till förhindrande av tortyr m.m., som trädde ikraft , hade vid utgången av ratificerats avsamtliga medlemsstater utom , , , , ,, och som upprättats enligt konventionen för att undersökabehandlingen av frihetsberövade i syfte att stärka skyddet mot tortyr m.m.inledde sin verksamhet 1990. besökte kommittén , ,, , och . Särskilda besök avlades också iGrekland, och . har besökts ,vilket resulterat i kritiska granskningsrapporter. antog kommitténett offentligt uttalande enligt artikel 10 i konventionen varav framgår att,åtgärder i form av lagstiftning etc. till trots, tortyr och andra former avmisshandel förekommer på polisinstitutioner i . Sådan behandlingförekommer inte bara som ett led i bekämpningen av terrorism utan också vadgäller personer misstänkta för vanliga brott.De rapporter som kommittén avfattar efter sina besök är inte offentliga menkan offentliggöras om den berörda staten begär det. Så har skett med derapporter som rör . De flesta länder som utsatts för granskning harsamtyckt till att rapporterna offentliggörs.Nationella minoriteterDen för ändamålet inrättade kommittén för nationella minoriteter (CAHMIN) harutarbetat en ramkonvention som antogs av ministerkommittén den 10 november1994 och öppnades för undertecknande . Ramkonventionenträder i kraft efter det att tolv av medlemsstaterförklarat sig bundna av den. Konventionen hade /97ratificerats av endast sju stater, nämligen , , , , , och Ungern.Frågan om svensk ratifikation behandlas avMinoritetsspråkkommittén (Jo 1995:03) som skall avge sitt betänkande före den30 juni 1997.Ramkonventionen syftar till att i ett juridiskt instrument specificera deprinciper som staterna skall respektera för att tillförsäkra personer somtillhör en nationell minoritet ett tillfredsställande skydd i nationelllagstiftning och rättstillämpning, men den innehåller ingen definition av vadsom utgör en nationell minoritet. Konventionen ger inte heller upphov tillnågra nya materiella rättigheter som staterna åtar sig att respektera. att övervaka att konventionens principer efterlevs.De närmare formerna för hur detta skall ske övervägs ikommittén med biträde av en särskild expertkommitté (CAHMEC).Arbetet på ett tilläggsprotokoll till avseende sådanakulturella rättigheter som är av särskild betydelse för skyddet av nationellaminoriteter avbröts . Det hade då visat sig att någon enighetom utformningen inte kunde nås. Ett sådant protokoll bedömdes egentligen inteheller tillskapa några nya rättigheter utan riskerade i stället att urholkaredan existerande rättigheter såsom de definierats i domstolens rättspraxis.Redogörelse /97:ER1 från delegation vid Europarådetsparlamentariska församlingEuroparådets parlamentariska församlings session 1996 var fördelad på fyradelsessioner vilka samtliga hölls i . Delsessionerna ägde rum 22-26januari, , och 23-27 september.Nya medlemsländer, övervakningEfter har antalet medlemsstater ökat snabb, från 1989till 40 genom utvidgning till de nya demokratierna i Central- och är därmed på väg att förverkliga målet att bli en alleuropeiskorganisation där gamla och nya stater tillsammans slår vakt om dedemokratiska principerna för staters styrande. Den snabba omvandlingen till ennumerärt större och avsevärt mindre homogen organisation kan förväntasinnebära förändringar av verksamheten och kräva delvis nya arbetsformer.Utvidgningsfrågorna dominerade församlingens arbete under första delen av1996 års session, med medlemskapsansökan och iapril. Frågan om medlemskap för hade debatterats vid två tillfällenunder men beslutet hade skjutits upp. Anledningen till församlingenstövan var läget i men också tveksamhet till rysk vilja och förmågaatt uppfylla villkoren för medlemskap och bävan inför den förändring avarbetsformer ett ryskt medlemskap skulle innebära. Efter rekommendation av denparlamentariska församlingen och beslut av ministerkommittén upptogs Rysslandsom 39:e medlem . blev medlem nr 40först , trots att församlingen rekommenderat medlemskap vidaprilsessionen. I fallet valde ministerkommittén att inte omgåendefölja parlamentarikernas rekommendation. Med hänvisning till läget i landetsköt man några månader på tidpunkten för inträde för att ge möjlighet attpröva hur uppfyllde sina åtaganden enligt . om gäststatus för tre länders parlament, de treKaukasusländerna , och . Detta gäller även , vars gäststatusdock suspenderades i januari 1997.I och med att så många nya medlemsstater upptagits har behovetökat av en strikt granskning av att de uppfyller sina åtaganden. Övervakning,?monitoring?, har blivit mer betydelsefull och mer arbetskrävande.Församlingen utarbetade en ny struktur för övervakninginnebärande att de grannlaga granskningsuppgifterna som tidigare legat på treutskott sammanförs till ett nyinrättat utskott. Den nya övervakningsprocedurengäller alla medlemsländer, såväl nya som gamla. Beslut om den nyakommittéstrukturen togs i januari 1997.Politiska frågorEn betydande del av församlingens överväganden ägnadesutrikespolitiska frågor. Ett dominerande tema var utvecklingen i f.d.Jugoslavien, speciellt de civila aspekterna av genomförandet av ,återuppbyggnad, valen, flyktingsituationen. Läget i liksomutvecklingen i och fredsprocessen i uppmärksammadeskontinuerligt. bristande respekt för mänskliga rättigheter fortsatteatt oroa församlingen som upprepade krav på reformer av konstitutionen ochannan lagstiftning.Ett annat centralt tema var utvecklingen i och samarbetet med de nyacentral- och östeuropeiska medlemsstaterna.Demokrati och mänskliga rättigheter, konventionerMånga olika aspekter på kärnfrågan för , demokrati och mänskligarättigheter, uppmärksammades av den parlamentariska församlingen under året.Utöver granskningen inför medlemskap som redovisats ovan var det främstskyddet för minoritetsrättigheter, barns rättigheter och avskaffande avdödsstraffet som var föremål för debatt.Församlingen följde upp genomförandet av de konventioner om skydd förnationella minoriteter som antagit ,ramkonventionen för skydd av nationella minoriteter och Europeiska stadgan förregionala eller minoritetsspråk.Vid första delsessionen diskuterade församlingen en rapport om nationellaminoriteters rättigheter (dok. 7442) och antog en rekommendation (rek. 1285)som uppmanade de stater som ännu inte undertecknat eller ratificeratEuropeiska stadgan för regionala eller minoritetsspråk och ramkonventionentill skydd för nationella minoriteter att göra det . Konventionernaborde kompletteras med tilläggsprotokoll om kulturella rättigheter, ochmöjligheten att skapa en hård kärna av rättigheter under stadgan för regionalaoch minoritetsspråk borde undersökas (dir. 513).Frågan om minoritetsrättigheter följdes upp vid tredje delsessionen, dåförsamlingen antog en rekommendation om Skydd för minoritetsrättigheter (dok.7572, rek. 1300) och behovet av en genomförandemekanism för ramkonventionen.Förslaget om en hård kärna av rättigheter under minoritetsspråksstadgan (seovan) avvisades, efter ett negativt yttrande från Europeiska kommissionen fördemokrati genom lag ().Ett starkt engagemang för barns rättigheter kom till uttryck i arbetet meden europeisk strategi för barn och den rekommendation mot sexuellt utnyttjandeav barn som följde upp Världskongressen mot kommersiellt sexuellt utnyttjandeav barn som hölls i . Mot bakgrund av uppgifter om attflera nya medlemsstater fortsatt att tillämpa dödsstraff trots utfästelser omatt inte verkställa avrättningar tog församlingen återigen upp frågan omdödsstraffets avskaffande. Rekommendationen till ministerkommittén 1994 om etttilläggsprotokoll till om avskaffande av dödsstraffetupprepades.Under 1996 slutfördes arbetet med konventionen om biomedicin och mänskligarättigheter. Bioetikkonventionen är ett viktigt steg mot en gemensam europeiskstandard på det bioetiska området och den första internationellt bindande textsom syftar till att skydda människor mot missbruk av ny biologisk ochmedicinsk forskning.Socialpolitik, kultur, jordbruk, miljö, ekonomiPå det sociala området debatterade församlingen ett utkast till en europeiskstrategi för barn, åtgärder mot arbetslöshet och behovet av ny socialpolitik.På kulturens område uppmärksammades europeisk kulturpolitik och samarbete ikulturfrågor mellan EU och samt historieundervisning ochhistorieforskning. Ett förslag till stadga för landsbygdens utvecklingöverlämnades till ministerkommittén. I en granskning av miljösamarbetet iEuropa på regeringsnivå, inklusive miljöministerkonferenserna, lades särskildvikt vid strategin för biologisk mångfald och landskapets variation. Liksomtidigare år hade den parlamentariska församlingen uppdraget att som folkvaldförsamling granska verksamheten i internationella regeringsorgan och utveckling (), Europeiskautvecklingsbanken (), () ochInternationella ().Juridiska frågor och mänskliga rättigheterVid första delsessionen diskuterade församlingen en rapport om nationellaminoriteters rättigheter (dok. 7442) och antog en rekommendation (rek. 1285)som uppmanade de stater som ännu inte undertecknat eller ratificeratEuropeiska stadgan för regionala eller minoritetsspråk och ramkonventionentill skydd för nationella minoriteter att göra det . Konventionernaborde kompletteras med tilläggsprotokoll om kulturella rättigheter, ochmöjligheten att skapa en hård kärna av rättigheter under stadgan för regionalaoch minoritetsspråk borde undersökas (dir. 513).Frågan om minoritetsrättigheter följdes upp vid tredje delsessionen, dåförsamlingen antog en rekommendation om Skydd för minoritetsrättigheter (dok.7572, rek. 1300) och behovet av en genomförandemekanism för ramkonventionen.Förslaget om en hård kärna av rättigheter under minoritetsspråksstadgan (seovan) avvisades, efter ett negativt yttrande från Europeiska kommissionen fördemokrati genom lag ().MotionernaFolkpartiet tar i kommittémotion K427 (fp) yrkande 2 upp frågan om svensktundertecknande av konvention om regionala språk ochminoritetsspråk. Motionärerna pekar på att en kommitté bestående avparlamentariker och av representanter för , och överväger frågan om ettsvenskt undertecknande av nämnda konvention samt att denna kommitté enligtuppgift skulle ha avgivit sitt betänkande . Konventionensyftar till att skydda och utveckla historiska minoritetsspråk inom olikaeuropeiska länder och innehåller såväl bestämmelser mot diskriminering somrekommendationer om aktiva åtgärder för att sådana språk skall överleva.Enligt motionärernas uppfattning är det angeläget att en svensk anslutningtill konventionen kan äga rum.Europarådskonventionen om regionala språk och minoritetsspråk tas upp också imotion Sf625 (kd) yrkande 7. Motionärerna påpekar att samiska och finska, vidsidan om svenska, är de äldsta språken i . Det finska språket kan interaderas ut i . Den finskspråkiga minoriteten är stor, kontakterna överÖstersjön är täta och en folklig, finskspråkig kultur är levande i vårt land.Trots att så många brukar finska i den svenska vardagen finns det, enligtmotionärerna, risk för att finskan i blir ett subkulturspråk med lågstatus. Mot denna bakgrund behöver det finska språkets ställning i Sverigeförstärkas. Motionärerna anser därför att nämnda Europarådskonvention börratificeras av ?för finskans del?.Minoriteters rättigheter i vid mening är ämnet för motion U630 (mp), i varsyrkande 1 krävs att bör ratificera den europeiska ramkonventionen omskydd för nationella minoriteter, tilläggsprotokollet till Europakonventionenom skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Wien1993), European Charter on Regional and Minority Languages (1996)och nr 169.I motivtexten framhålls det beträffande de konventioner som utarbetats inomEuroparådet bl.a. följande. för nationella minoriteterslutförde arbetet på en europeisk ramkonvention om skydd förnationella minoriteter. Ramkonventionen är det första juridiskt bindandemultilaterala instrumentet ägnat minoritetsfrågor. Syftet med konventionen äratt specificera de juridiska principer som stater åtar sig att respektera föratt tillförsäkra skydd för nationella minoriteter. Det innebär attkonventionen i sig inte ger upphov till några rättigheter.Vid om mänskliga rättigheter i i oktober 1993beslutade man att utarbeta ett förslag till tilläggsprotokoll tillEuropakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna. Protokollet tar upp sådana kulturella rättighetersom är av särskild betydelse för skyddet av nationella minoriteter.Slutförandet av detta arbete har mött svårigheter, främst att identifieraspecifika individuella kulturella rättigheter som kan betraktas somfundamentala, universella och separata från andra redan i konventionengaranterade rättigheter. avbröts arbetet tills vidare. EuropeanCharter on Regional and Minority Languages har ännu inte ratificerats avEuroparådsstaterna.Motionärerna framhåller vidare att det finns en (nr 169) som berör urbefolkningar i självstyrande länder, enligt vilkenregeringarna har att se till att ursprungsfolkens och stamfolkens rättigheterskyddas. Dessutom har dessa folk samma rättigheter som andra medborgare harenligt den nationella lagstiftningen. röstade för denna konvention menhar ännu inte undertecknat den.I motion U604 (mp) yrkande 2 framhålls att , som är medlem iEuroparådet, på sätt som bl.a. exemplifieras i motionen, ständigt bryter motde mänskliga rättigheterna. Motionärerna anser att måste kräva attTurkiet lever upp till de principer som man som europarådsmedlemställt sig bakom. Om inte är villigt att göra så bör någon form avsanktion tillgripas. Så kan ta initiativ till en tillfälligsuspendering, till att ta ifrån dess rösträtt eller till en faktiskuteslutning ur Europarådet.Utskottets övervägandenI strävandena att bygga ett grundat på frihet, demokrati, respekt förrättsstatens principer och mänskliga rättigheter spelar en centralroll. Detta har varit uppenbart inte minst , då den politiskautvecklingen ställt organisationen inför betydande utmaningar. Som framgår avi detta betänkande behandlade redogörelse och skrivelser är nu pågod väg att förverkliga målet att bli en alleuropeisk organisation där Europasgamla och nya stater tillsammans slår vakt om de demokratiska principerna förstaters styrande.Samtidigt som verksamt bidragit till förändringen av Europaspolitiska landskap håller organisationen själv på att få en ny identitet ochannorlunda uppgifter. Dessa frågor kommer att behandlas vid toppmötet mellanEuroparådsländernas stats- och regeringschefer i hösten 1997.Ett nytt element av särskild betydelse är organisationens förändrade syn påvilka krav som skall ställas på medlemsstaterna. Som kan utläsas avregeringens skrivelser har en förskjutning ägt rum när det gäller kriteriernaför upptagande av nya medlemsländer i , från krav på en välfungerande demokrati till det mera önskemålet att kandidatlandet skallutfästa sig att uppfylla villkoren och visa prov på godvilja i den riktningen. Som en konsekvens härav har initiativ tagits för attsäkerställa en effektiv övervakning - efter tillträdet - av medlemsstaternasefterlevnad av gjorda åtaganden. Syftet är att detta skall kombineras medstödåtgärder som skall påverka utvecklingen i positiv riktning. I november1994 antog , som ett komplement till redan existerandeinstrument på området, en deklaration om efterlevnad av medlemsstaternasåtaganden. Deklarationen följdes upp med ett beslut om entillämpningsprocedur. togs ett viktigt steg framåt så till vida attden reella övervakningen inleddes.Utskottet ser betydande fördelar med den beskrivna utvecklingen men villsamtidigt framhålla vikten av att såväl övervakningen av gjorda åtagandensefterlevnad som stödåtgärder avseende behövande medlemsstater prioriteras.Med anledning av redogörelsen och skrivelserna noterar utskottet att även enrad andra ämnen av central politisk, ekonomisk, kulturell och rättsligbetydelse behandlades av under de aktuella perioderna. uppfattning har verksamheten lämnat betydande bidrag tillframväxten av en ny och positiv ordning i Europa.Utskottet föreslår med det anförda att regeringens skrivelser 1995/96:193 och1996/97:140 med redogörelse för verksamheten inom respektive samt redogörelsen tillriksdagen 1996/97:ER1 från delegation vid om verksamheten inom församlingen läggstill handlingarna.Frågan om anslutning till konvention om regionala språkoch minoritetsspråk (?minoritetsspråkskonventionen?) tas upp i motionerna K427(fp) yrkande 2, Sf625 (kd) yrkande 7 och U630 (mp) yrkande 1 (delvis).Nämnda konvention har ännu ej trätt i kraft eftersom den ej ratificerats avett tillräckligt antal stater. Frågor av betydelse för ett eventuellt svenskttillträde till konventionen behandlas, som framgår av regeringens skrivelse nr140, av (Jo 1995:03), som i enlighetmed sitt uppdrag skall avge betänkande före den 30 september 1997.Enligt utskottets uppfattning bör resultatet av den pågående utredningeninväntas innan något ställningstagande i sakfrågan görs.Därmed anser utskottet motionerna K427 (fp) yrkande 2, Sf625 (kd) yrkande 7och U630 (mp) yrkande 1 (delvis) besvarade.Motionen U630 (mp) yrkande 1 (delvis) innehåller också krav på att Sverigeratificerar den europeiska ramkonventionen om skydd för nationellaminoriteter.Inte heller denna konvention har ännu ratificerats av ett tillräckligt antalstater för att ha trätt i kraft. I avsikt att senare tillträda konventionenundertecknades den av . Eftersom även de frågor som behandlas idenna konvention är föremål för utredning av bör,enligt utskottets förmenande, ett ställningstagande i sakfrågan anstå.Därmed betraktar utskottet motion U630 (mp) yrkande 1 (delvis) som besvarad.I motion U630 (mp) yrkande 1 (delvis) hemställs att ?tilläggsprotokollet tillEuropakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna? ratificeras.Som framgår såväl av regeringens skrivelse som av motionstexten finns intenågot färdigt tilläggsprotokoll, varför förutsättningar för ratifikation ejföreligger.Motionen U630 (mp) yrkande 1 avstyrks därför i berörd del.I motion U630 (mp) yrkande 1 (delvis) begärs att nr. 169 omurbefolkningar i självstyrande länder bör ratificeras.Frågor av betydelse för ett eventuellt svenskt tillträde till konventionenbehandlas av urbefolkningsdelegationen (Jo 1995:A).Enligt utskottets uppfattning bör resultatet av de pågående övervägandenainväntas innan något ställningstagande i sakfrågan kan ifrågakomma.Därmed betraktar utskottet motion U630 (mp) yrkande 1 (delvis) som besvarad.Åtgärder inom ram mot med anledning av brott mot demänskliga rättigheterna tas upp i motion U604 (mp) yrkande 2.Turkiet har som medlem i , men också i FN och , gjortlångtgående åtaganden angående respekten för de mänskliga rättigheterna.