bet · GL01KrU1 · 1997-11-25 00:00:00 — En sådan ökning bör - menarmotionärerna - göra det möjligt att tillämpa frikostigare kriterier för vilkasom kan få del av garantin (yrkande 12).Med anledning av förslag i den kulturpolitiska propositionen beslutaderiksdagen att regeringens bemyndigande att lämnautställningsgaranti skulle vidgas (prop. 1996/97:3 s. 147, 1996/97:KrU1 s. 128,rskr. 1996/97:129). Beslutet innebär i korthet bl.a. att garanti ifortsättningen även skall kunna lämnas till andra icke-kommersiella utställareän statliga museer. För utställningsanordnaren skall gälla en självrisk.Handläggningen av garantiärenden skall vara avgiftsfinansierad. Avgiftssystemetskall i princip även täcka eventuella fall av skada eller förlust. Det ankommerpå regeringen att närmare besluta om avgiftssystemets konstruktion samtstorleken på avgifterna.Utskottet har inhämtat att arbete pågår inom i syfte attutfärda bestämmelser för den statliga utställningsgarantin. Utskottetförutsätter att bestämmelserna i enlighet med riksdagsbeslutet kommer att medgegenerösare kriterier då det gäller kretsen av utställningsanordnare som kanerhålla garanti. Utskottet är inte berett att föreslå kriterier som vidgarkretsen av utställningsanordnare ytterligare.Utskottet konstaterar att - som framgår av det anförda - garantisystemetskall bygga på avgifter. En ökning av anslaget i enlighet med motionsförslagetskulle inte påverka möjligheterna för utställningsanordnare att erhålla statliggaranti.Utskottet föreslår att med avslag på motion Kr272 (m) yrkandena 12och 17 beslutar att anvisa medel under anslaget i enlighet med regeringensförslag.16 Film och medier (I)16.1 Filmstöd (I 1)Under anslaget anvisas medel för stöd till svensk filmproduktion m.m., stödtill filmkulturell verksamhet, stöd till regionala resurscentrum för film ochvideo samt filmstöd.Regeringen föreslår att skall anvisas under anslaget förbudgetåret 1998.Utskottet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningen.16.2 (I 2)granskar filmer och videogram avsedda för offentligvisning. Biografbyrån är också tillsynsmyndighet för videogrammarknaden ochskall därutöver yttra sig till Justitiekanslern i vissa åtalsärenden rörandevåldsskildringar i filmer.Regeringen föreslår att skall anvisas under anslaget förbudgetåret 1998.Utskottet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningen.16.3 Utbyte av TV-sändningar mellan och (I 3)Under anslaget anvisas medel för de kostnader som har förrundradiosändningar i av finländska TV-program, dekostnader har för tillhandahållande och överföring av ensvensk programkanal till , de kostnader Infomedia Television ABhar för tillhandahållande av den finländska programkanalen till kabelnät på ettantal orter i samt Sverigefinska Riksförbundets kostnader i samband medutsändning av den finländska programkanalen iSverige.Regeringen föreslår att skall anvisas under anslaget förbudgetåret 1998.Utskottet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningen.16.4 Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och tilleuropeiskt mediesamarbete (I 4)Under anslaget anvisas medel för svensk medverkan i vissa europeiskautredningsprojekt och samarbete inom det Audiovisuella Eureka och detEuropeiska Audiovisuella Observatoriet.Regeringen föreslår att skall anvisas under anslaget förbudgetåret 1998.Utskottet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningen.17 Forskning (J)17.1 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet (J 1)Under anslaget J 1 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdetberäknas medel för verksamhetsforskning och utvecklingsarbete inomkultursektorn. Regeringen redovisar med exemplifieringar inriktningen påverksamhet som bedrivits av , ansvarsmuseerna, ,och Språk- och folkminnesinstitutet.Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet har fått regeringensuppdrag att utreda och föreslå åtgärder för uppbyggnad och utveckling avsektorsforskningen inom kulturområdet.Regeringen har vid medelsberäkningen minskat anslaget med 1 miljon kronor.Medlen har använts för omprioriteringar inom kulturområdet. Anslaget föreslåsföras upp med 36 938 000 kronor.Anslaget bör enligt motion Kr272 (m) minskas med (yrkande16). Motsvarande belopp bör ställas till förfogande. Verksamheten bör nämligen prövas vetenskapligt påsamma villkor som övrig forskning för att uppnå så hög kvalitet i forsknings-och utvecklingsarbetet som möjligt.Utskottet anser att det är viktigt att sektorsforskningsmyndigheterna inomkulturområdet har möjlighet att själva besluta inom vilka områden forsknings-och utvecklingsarbetet skall bedrivas. Dessa myndigheter vet vilka behov avkunskapsuppbyggnad och utveckling som finns inom respektive verksamhetsområde.Utskottet utgår från att sektorsforskningsmyndigheterna i eget intresse strävarefter en så hög vetenskaplig kvalitet som möjligt i den forskning och detutvecklingsarbete som de tar initiativ till. Resultaten av utredning bör avvaktas innan någraförändringar av sektorsforskningen inom kulturområdet görs. Utskottet föreslåratt med avslag på motion Kr272 (m) yrkande 16 anvisar 36 938 000kronor under anslaget J 1 i enlighet med regeringens förslag.17.2 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen (J 2)Anslaget J 2 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen disponeras avUniversitetet i att användas för information om forskningsresultat ochför utarbetande av mediestatistik m.m. vid den svenska avdelningen av Nordiskadokumentationscentralen för Masskommunikationsforskning (NORDCOM).Utskottet tillstyrker regeringens förslag att under anslaget J 2 Forskningoch dokumentation om medieutvecklingen anvisa 834 000 kronor.17.3 Ungdomsforskning och folkbildningsforskningI motionerna Kr246 (v) i denna del och Kr269 (v) yrkande 40 hemställs attriksdagen skall anvisa under ett nytt anslag tillungdomsforskning och forskning om folkbildningens pedagogik ochinlärningsmetoder. Det anges inte i motionerna om medlen är avsedda försektorsforskning eller för forskning vid forskningsråd, universitet ochhögskolor.Utskottet redovisade vid föregående mycket kortfattat attfolkbildningsforskningen vid universitet och högskolor har ettforskningsnätverk benämnt baserat vid , liksom ungdomsforskning i vid mening, kan finnas inommånga olika discipliner och bekostas med medel anvisade till lärosätet ellergenom bidrag från forskningsråd. Universitet och högskolor har möjlighet attinom ramen för sina anslag och ansvarsområden välja hur mycket som skall satsaspå folkbildningsforskning och ungdomsforskning. Utskottet har inte någonmöjlighet att inom den fastställda ramen för kulturbudgeten omfördela medeltill förmån för ungdoms- och folkbildningsforskning i enlighet med motionernashemställan. bör inte anvisa medel om det inte närmare kan anges påvilket sätt medlen skall disponeras. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna Kr246 (v) i denna del och Kr269 (v) yrkande 40.18 Trossamfund (K)18.1 Stöd till trossamfund (K 1)Enligt förordningen (1989:271) om statsbidrag till andra trossamfund än kan statsbidrag lämnas för religiös verksamhet (verksamhetsbidrag),lokaler för sådan verksamhet (lokalbidrag) och teologiska seminarier m.m.(utbildningsbidrag). Ur anslaget betalas även efter beslut av regeringenstatsbidrag till de danska, norska och isländska församlingarna i samttill ekumenisk verksamhet, kyrklig beredskap och restaurering av äldredomkyrkor.Med anledning av principbeslutet om ändrade relationer mellan staten ochSvenska kyrkan (prop. 1995/96:80, bet. 1995/96:KU12, rskr. 1995/96:84) harbl.a. det statliga stödet till samfunden utretts. I betänkandet (SOU:1997:45)Stöd, skatter och finansiering föreslår Utredningen om kyrkans personal och omsamfundsstöd att stödet till trossamfunden skall finnas kvar. Efterremissbehandling bereds förslaget i Regeringskansliet.Under budgetåren 1992/93-1994/95 anvisades av arbetsmarknadspolitiska skälsammanlagt utöver ordinarie anslag till lokaler åttrossamfund. En stor del av samfundens byggprojekt kunde härigenomtidigareläggas.Med hänsyn till de extra anvisade medlen har regeringen bedömt att det finnsett minskat behov av stöd för . En besparing på anslagetföreslås därför med 1 600 000 kronor.Mot den angivna bakgrunden föreslår regeringen att skall anvisasammanlagt under ramanslaget Stöd till trossamfund.I motionerna Kr273 (kd) yrkande 2 i denna del och Kr603 (kd) yrkande 3framhålls att verksamhetsbidraget inte har utvecklats i samma grad som antaletbetjänade inom trossamfunden. Dessutom är enligt motionärerna lokalbidraget välanvända pengar för statens del. Bidraget ger församlingarna möjlighet attunderhålla sina lokaler som det genererar arbetstillfällen inombyggsektorn. Staten får dessutom tillbaka en del av medlen i form avmervärdesskatt och arbetsgivaravgifter. Motionärerna betonar vidare att behovetav handikappsanpassning inte kommer att minska inom den närmaste 20-årsperiodenoch att det därför inte är motiverat med ytterligare nedskärningar på dettaområde. Motionärerna föreslår att anvisas under anslagetutöver regeringens förslag.Motionärerna bakom motion Kr305 (fp) anför, liksom regeringen, att det antalpersoner som betjänas av de trossamfund som får del av det statliga stödet harökat avsevärt . Detta gäller enligt motionärerna isärskilt hög grad de samfund som betjänar invandrare. Enligt motionärernamotiverar detta en höjning av anslaget till (yrkande 16).I likhet med motionärerna anser utskottet att bidraget är av stor betydelseför trossamfunden. Utskottet delar dock regeringens bedömning att de särskildamedel som av sysselsättningsskäl tidigare ställts till förfogande, och somredovisats i det föregående, har medfört att samfundens behov av stöd minskatoch att nuvarande behov kan tillgodoses genom det anslag som regeringenförslår. Utskottet tillstyrker således regeringens förslag tillmedelsanvisning. Motionerna Kr273 (kd) yrkande 2 i här aktuell del, Kr603 (kd)yrkande 3 och Kr305 (fp) yrkande 16 avstyrks härmed.I motion Kr505 (mp) uppger motionären att Buddhistiska Samarbetsråd(SBS) fått avslag på sina ansökningar om statsbidrag. Motionären vill ha etttillkännagivande om att alla religioner skall behandlas lika även när detgäller ekonomiskt stöd.Regeringen beslutar om vilka trossamfund som skall beviljas statsbidrag.Dessa trossamfund anges i förordningen (1989:271) om statsbidrag till andratrossamfund än . tilltrossamfund fördelar de anvisade medlen mellan dessa trossamfund (SFS1989:272). Regeringen har två gånger, , avslagit enansökan från SBS om statsbidrag. Regeringen hänvisade i sina skäl för beslutentill de utredningar som pågick med anledning av principbeslutet om ändraderelationer mellan staten och samt anförde att regeringen, medhänsyn till det minskade anslaget för trossamfunden, inte varberedd att utöka bidragsgivningen till trossamfunden.Utskottet anser att inte bör föregripa den fortsatta beredningen avfrågan om det framtida stödet till trossamfund. Utskottet avstyrker därförmotion Kr505 (mp).19 Folkbildning (L)19.1 Bidrag till folkbildningen (L 1)Statens stöd till folkbildningen skall syfta till att göra det möjligt förmänniskor att påverka sin livssituation och till att skapa engagemang för attdelta i samhällsutvecklingen (SFS 1991:977). Verksamheter som syftar till attutjämna utbildningsklyftor och höja utbildningsnivån i samhället skallprioriteras liksom verksamheter som anordnas för utbildningsmässigt, socialteller kulturellt eftersatta grupper.Statsbidrag lämnas till studieförbund och folkhögskolor. Folkbildningsrådetbeslutar vilka som skall få bidrag och fördelar medlen mellan dem.Utredningen för statlig utvärdering av folkbildningen avlämnade sittslutbetänkande (SOU 1996:159) Folkbildningen - en utvärdering sedan.Remissbehandlingen har avslutats. Regeringen avser att föreläggariksdagen en proposition grundad på utredningsbetänkandet samt resultaten avremissbehandlingen och den breda debatt som förts inom folkbildningen underremisstiden.Under anslaget L1 Bidrag till folkbildningen har för budgetåret 1997beräknats medel för bidrag till folkbildningen (studieförbunden ochfolkhögskolorna), till uppsökande verksamhet och utbildning i samhällsfrågorgenom i (LO), (), Akademikers (), och , till 10 000 platser vidfolkhögskolor inom ramen för samt till bidrag till föreningenNordisk folkhögskola i föreslår i årets budgetproposition att anslaget skall föras upp med2 . Därav avser fortsatt uppsökandeverksamhet och utbildning i samhällsfrågor.Avslag på förslaget om till fortsatt uppsökande verksamhetyrkas i motionerna Kr246 (v) i denna del, Kr270 (mp) yrkande 1 i denna del,Kr272 (m) yrkande 20, Kr273 (kd) yrkande 1, Kr305 (fp) yrkandena 18 och 19,Kr601 (v) yrkande 3 och Kr603 (kd) yrkande 2. Enligt motionerna Kr246 (v),Kr273 (kd), Kr601 (v) och Kr603 (kd) bör medlen kvarstå under anslaget ochanvändas för att förstärka bidraget till studieförbunden och folkhögskolorna.I motion Kr246 (v) i denna del hemställs att folkbildningsanslaget skall ökasmed för att folkhögskolornas del i skallkunna byggas ut med 4 000 platser. I motion Kr601 (v) anförs attfolkhögskolorna inom skall tilldelas extra resurser för att deskall kunna satsa på utbildning på grundskolenivån. Även om kommunerna ärskyldiga att erbjuda utbildning på grundskolenivå är behovet så stort attutbildning också på folkhögskola borde prövas (yrkande 1).I motion Kr272 (m) yrkas en minskning av folkbildningsanslaget med sammanlagt275 (yrkande 22). Däri inräknas det tidigare redovisadeavslaget på förslaget om anvisande av för vissaorganisationers uppsökande verksamhet. Minskningen av totalbeloppet inbegriperockså en minskning med avseende folkhögskolornas deltagandei (yrkande 21).Utskottet har vid /96 tillstyrkt att en femårigutbildningssatsning görs inom vuxenutbildningen, det s.k. , ochvid senare tillfälle tillstyrkt att medel anvisas under folkbildningsanslagetför 10 000 studieplatser inom vid folkhögskolorna. Utskottetanser att bör anvisa medel under folkbildningsanslaget förfolkhögskolornas medverkan i i enlighet medregeringens förslag. Motion Kr272 (m) yrkande 21 avstyrks. Utskottet påminnerom att det, vid anvisandet av medel till kommunernas medverkan iKunskapslyftet, har förutsatts att kommunerna tar i anspråk studieförbundensoch folkhögskolornas speciella förutsättningar, erfarenheter och kompetens föratt åstadkomma en så god utbildningssituation som möjligt för den enskilde.Utskottet anser att uppsökande verksamhet, vägledning, orienteringskurserm.m. har stor betydelse för studieovana och för dem som inte tidigare sökt sigtill vuxenutbildning. Här har studieförbund och folkhögskolor viktiga uppgifteratt fylla. En annan betydelsefull insats för att nå de grupper som prioriterasinom är den uppsökande verksamhet och de samhällsorienterandekurser som organisationer ansvarar för och som riktar sig tillorganisationernas medlemmar. Utskottet anser att bör beräknaoförändrat till denna verksamhet i enlighet med regeringensförslag. bör avslå motionerna Kr246 (v) i denna del, Kr270 (mp)yrkande 1 i denna del, Kr272 (m) yrkande 20, Kr273 (kd) yrkande 1, Kr305 (fp)yrkandena 18 och 19, Kr601 (v) yrkande 3 och Kr603 (kd) yrkande 2.Utskottet anser att det ännu är för tidigt att kunna avgöra huruvida det böravsättas särskilda resurser inom ram för utbildning pågrundskolenivå vid folkhögskolor. (U 1995:09) följerutvecklingen inom , bl.a. i fråga om folkhögskolornas deltagandei verksamheten. Den skall kontinuerligt lämna rapporter till regeringen ochäven komma med förslag till förändringar och justeringar av verksamheten. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Kr601 (v) yrkande 1.Utskottet anser - mot bakgrund av folkbildningens stora betydelse och dessspridning i hela landet - att bör avslå förslaget i motion Kr272 (m)yrkande 22 om en besparing med på anslaget.Utskottet avstyrker även den ökning av folkbildningsanslaget med 100 miljonerkronor som föreslås i motion Kr246 (v). Ett bifall till detta yrkande skulleinnebära att avsevärda omprioriteringar skulle få lov att göras inom den avriksdagen fastställda ramen för kulturbudgeten.Regeringen har under anslaget preliminärt beräknat vissa belopp förbudgetåren 1999 och 2000. I motion Kr270 (mp) yrkas att de beräknade beloppenskall minskas med för vart och ett av budgetåren 1999 och2000 (yrkande 2 delvis).Regeringens beräkningar har inte underställts . Utskottet anser attdet inte finns anledning att redan nu ta ställning till anslagets storlek förde två budgetåren. Motionsyrkandet avstyrks i denna del.19.2 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen (L 2)Under anslaget L 2 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen harriksdagen för anvisat . I regleringsbrevet har36 avsatts för särskilt kostnadskrävande utbildningsinsatser vidfolkhögskola för elever med funktionshinder. Detta bidrag avser delsutbildningskostnader, dels kostnader för åtgärder i samband med dessautbildningar. Medlen disponeras av (). Vidare har avsatts förtolkutbildning och teckenspråkslärarutbildning vid folkhögskola. Dessa medeldisponeras av vid ().Vissa medel har också avsatts för institutets förvaltningskostnader.Med anledning av två motioner om utbildningen av teckenspråkstolkar ochteckenspråkslärare respektive stödet till funktionshindrade elever vidfolkhögskola beslöt att hos regeringen begära översyn avdessa frågor (bet. 1996/97:KrU9, rskr. 1996/97:229).Enligt det nämnda riksdagbeslutet bör en samlad översyn göras avutbildningarna för vuxna inom teckenspråksområdet. I utskottsbetänkandetredovisades att teckenspråksutbildningen är förlagd till folkhögskola varvidextra medel utgår via TÖI, som också utövar tillsyn över utbildningarna. Vidarefinns teckenspråksutbildning och vissa kurser för teckenspråks/dövblindtolkaroch teckenspråkslärare på högskolenivå. Då utbildningarna inom folkhögskolanoch på högskolenivå har nära samband med varandra bör översynen avteckenspråksutbildningarna omfatta både den folkhögskoleförlagda utbildningenoch utbildningen inom högskolan. Kunskaper och resurser inom båda områdenabehöver nämligen tas till vara för att långsiktigt kunna höja kompetensen hosteckenspråkslärarna och avhjälpa bristen på teckenspråks/dövblindtolkar.Översynen bör grundas på en kartläggning av de teckenspråksutbildningar förvuxna som finns och de behov av olika slag av teckenspråksutbildningar på olikanivåer som föreligger. Vid översynen bör förutsättningslöst prövas om och påvilket sätt den yrkesförberedande grundutbildningen i teckenspråk bör förändrasoch förbättras och vilka förändringar och förbättringar som behöver göras närdet gäller utbildningen av teckenspråks/dövblindtolkar och utbildningen avteckenspråkslärare för olika slag av teckenspråksundervisning inom skolan,folkhögskolan, studieförbunden, övrig vuxenutbildning, högskolan ochuniversiteten, m.m. En analys bör göras av vilken kompetens lärare behöver förolika teckenspråksutbildningar för barn och vuxna, hur utbildningarna skall seut och vilka som skall ansvara för sådana utbildningar. Även frågan omutbildning av teckenspråkstolkutbildare och teckenspråkslärarutbildare börprövas. Det bör också prövas i vilken utsträckning redan verksammateckenspråks/dövblindtolkar och teckenspråkslärare behöver fortbildning ochvidareutbildning och på vad sätt de kan erbjudas detta. Vid översynen börprövas om och på vilket sätt resurserna för teckenspråks-, tolk- ochlärarutbildning inom folkhögskolan och inom högskola och universitet behöversamordnas. Översynen bör ske i samråd med berörda inom folkhögskolan ochhögskolan samt övriga berörda myndigheter och organisationer. Översynsarbetetbör även ske i nära kontakt med utredningen om lärarutbildningen (dir.1997:54).I årets budgetproposition redovisar regeringen att förhandikappfrågor i skolan () och TÖI fått ett gemensamtuppdrag att i samråd med berörda myndigheter och organisationer kartlägga ochanalysera behoven av lärare och andra personer kunniga i teckenspråk inom olikautbildningsformer samt kartlägga behovet av teckenspråkstolkar. När resultaten av kartläggningen och analysenföreligger avser regeringen att ytterligare överväga hur den av riksdagenbegärda översynen skall ske.Det nämnda riksdagsbeslutet innebar också att en översyn avfinansieringen av vuxna funktionshindrades studier vid folkhögskola skulle ingåi nya uppdrag avseende insatser för funktionshindradevuxenstuderande. Vid översynen bör en kartläggning göras av de olika stöd ochbidrag som kan utgå till funktionshindrade studerande vid folkhögskola.Kartläggningen bör också belysa vilka svårigheter funktionshindrade möter närdet gäller finansieringen av extrakostnader för bostadsanpassning, omvårdnad,m.m. under utbildning på folkhögskola. Frågan om fördelningen mellan bl.a.stat, kommun och landsting av ansvaret för finansieringen av extrakostnadernaför utbildningen bör analyseras och övervägas med syfte att underlätta ochförbättra funktionshindrades möjligheter att få utbildning vid folkhögskola.Regeringen har givit (U 1995:05)det av begärda uppdraget.Regeringen föreslår att under anslaget L 2 Bidrag till vissahandikappåtgärder inom folkbildningen skall anvisa förbudgetåret 1998.Utskottet föreslår att anvisar medel i enlighet med regeringensförslag.19.3 Bidrag till kontakttolkutbildning (L 3)Medel från anslaget L 3 Bidrag till kontakttolkutbildning används tillkontakttolkutbildning vid folkhögskolor och studieförbund. vid () beslutar om fördelningenav medlen. TÖI beslutar också inom vilka huvudområden somkontakttolkutbildningen skall anordnas.Utskottet tillstyrker regeringens förslag att under anslaget L 3 Bidrag tillkontakttolkutbildning anvisa 8 848 000 kronor.20 Ungdomsfrågor (M)20.1 (M 1)Regeringen föreslår att skall anvisa sammanlagt 12 101 000 kronorunder ramanslaget Ungdomsstyrelsen.Enligt motionärerna bakom motion Kr272 (m) bör anslaget minskas med 6miljoner kronor. Eftersom medlemsantalet i de flesta ungdomsorganisationernaminskar som ungdomsaktiviteter utan bidrag drar till sig nya grupperfår mindre anslag att administrera och därmed lägre kostnaderför sin verksamhet (yrkande 23). Yrkandet bör ses mot bakgrund av den minskningav anslaget M 2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet m.m.som motionärerna föreslår i följande avsnitt i detta betänkande (avsnitt 20.2).Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning och avstyrkerdärmed motion Kr272 (m) yrkande 23.20.2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet m.m. (M 2)Anslaget disponeras för statsbidrag till ungdomsorganisationer enligtförordningen (1994:641) om statsbidrag till ungdomsorganisationer samt för stödtill viss annan nationell och internationell verksamhet.Regeringen föreslår att skall anvisa underanslaget.I propositionen anges att regeringen, liksom tidigare valår, avser attavsätta ur anslaget till de politiska ungdomsförbunden förvalinformation under år 1998.I motion Kr272 (m) anser motionärerna att anslaget bör vara 56 miljonerkronor lägre än vad regeringen föreslagit. Bakgrunden till yrkandet är denminskning av antalet medlemmar som de flesta ungdomsorganisationer fått kännasvid. finns enligt motionärerna klara tecken på att ungdomsaktivitetersom inte uppbär bidrag attraherar nya grupper av ungdomar. Motionärerna anserdärför att en omprövning av medelsbehovet är nödvändig. Anslagsminskningen börfrämst avse den internationella verksamheten, men även grundbidragen tillrikstäckande barn- och ungdomsorganisationer bör enligt motionärerna sänkas(yrkande 24).Utskottet finner regeringens medelsberäkning väl avvägd och är inte berettatt tillmötesgå den drastiska nedskärning av anslaget som förordas i motionen.Utskottet vill framhålla att endast en mycket liten del av anslaget går tillinternationell verksamhet och att en så stor nedskärning som motionärernaföreslår därför skulle leda till att grundbidragen måste skäras ned medbetydligt mer än hälften.