bet · GK01UU15 · 1997-04-29 00:00:00 — Mot bakgrund av de brister som finns i dagens organisations- ochstyrsystem, och de svårigheter som visat sig för genomslag för reformer är detdock ingen självklarhet att den nuvarande fördelningen mellan t.ex.basbudgetstöd och sakinriktat stöd är den mest lämpade.Sverige verkar även för en ökad svensk synlighet inom FN-organen främstgenom ökad upphandling från svenska företag och ökad svensk rekrytering tillFN-organ.MotionernaI kommittémotionen U204 (c) yrkande 13 anhålls om ett tillkännagivande om vadsom anförs i motionen om FN:s biståndsverksamhet. Motionärerna menar attSverige bör ha hög ambitionsnivå i ansträngningarna att öka effektiviteten ihela FN-systemet, inte minst inom biståndsområdet. Den globala karaktär som ärFN-organens politiska styrka är också dessas administrativa svaghet. UNDP börha ett samordningsansvar inom FN-familjen direkt underställd ett råd förvälfärdsutveckling. Motionärerna anser att bättre styrformer är nödvändigainom , vilket i särskilt hög grad gäller biståndet.Medlemsländerna måste också ta sitt ansvar för FN:s finansiering och nyafinansieringsformer måste utvecklas. Internrevisionen måsteutvecklas och FN behöver granska sina tillkortakommanden, även vad gällerbiståndet.I den enskilda motionen U609 (m) hävdas att bör öka sitt engagemangi anslutning till FN-organens upphandling från svenska företag. Sverigesmarknadsandel har sjunkit från till . Orsakerna kan vara många.Exempel på sådana är att projektbevakningen av FN-marknader upplevs som svår.Svårigheter att få betalt snabbt är en annan orsak. torde enligtmotionären ligga nära botten vad avser projektbevakning ute på fältet. Irapporten 1996:3 framförs kritik vad gäller den bristande samordningenmellan UD, Närings- och , , Sida och Försvaret.Utskottets övervägandenUtskottet ställer sig bakom regeringens strävanden att inom det nordiska ram söka påverka reformeringen av FN:s sociala och ekonomiskaverksamhet. Detta stöd har utskottet vid ett flertal tidigare tillfällenuttalat, senast i betänkande 1996/97:UU12 Mänskliga rättigheter m.m. Utskottetnoterar att den slutrapport som presenterades för generalsekreteraren av detnordiska synes ha blivit väl mottagen av denne.Generalsekreteraren har själv presenterat ett antalreformförslag på det adminstrativa området, innefattande bl.a.personalnedskärningar och ett förslag om att stärka FN på landnivå. Dessaförslag ligger i linje med de nordiska rekommendationerna.Utskottet noterar att regeringen verkar aktivt för att finna nyafinansieringsformer för FN, främst dess biståndsverksamhet. varmedförslagsställare till Ecosocs resolution /48 i vilken uppdrogs åtgeneralsekreteraren att till Ecosocs nästa möte skriva enrapport om nya och alternativa finansieringskällor för utvecklingsarbetet.Utskottet har också erfarit att givit finansiellt stöd till UNDP ochdess studium av alternativa och nya finansieringskällor.Utskottet stöder detta arbete.I motion U204 (c) yrkande 13 framställer motionärerna synpunkter på vikten aven reformering av FN:s biståndsverksamhet.Utskottet konstaterar att motionärernas synpunkter stämmer väl överens medregeringens uppfattning, vilken delas av utskottet.Motion U204 (c) yrkande 13 anses därmed besvarad.I motion U609 (m) hävdas att bör öka sina ansträngningar för attfrämja upphandling från svenska företag i FN-organen.Frågan om den låga andelen upphandlingar från svenska företag inom FN-organen har tidigare uppmärksammats av utskottet inom ramen för dess arbetemed uppföljning och utvärdering. Utskottet utförde därvid enpreliminär studie med syfte att belysa möjligheterna för och desvenska företagen att öka sin andel av de multilaterala organens upphandlinginom ramen för gällande principer om obundet bistånd och internationellaupphandlingsregler på området. Utskottet fann att syftet med undersökningenkunde anses uppnådd genom publiceringen av rapporten 1995:2 och det arbetesom satts i gång inom UD för att följa upp utredningens förslag.I budgetpropositionen anger regeringen att skall verka för en ökadupphandling från svenska företag i FN-organ. Inom UD har det s.k.projektexportsekretariatet under bevakat dessa frågor. Utskottethar erfarit att en utvärdering skall ske av sekretariatetsverksamhet.Utskottet, som instämmer i motionärens krav på ökade ansträngningar för att,om möjligt, öka andelen upphandling från svenska företag i FN-organ,förutsätter att regeringen fortsätter, som angivits i budgetpropositionen, attpå olika sätt verka för detta.Därmed anses motion U609 (m) besvarad.2.3 Multilaterala utvecklingsbankerBudgetpropositionen (s. 30)I en brett upplagd utvärdering av utvecklingsbankernas verksamhet presenteradeen internationellt sammansatt grupp den s.k. MDB Task Force en rapport sombekräftade den förändring som skett av bankernas verksamhet.Fattigdomsbekämpningen skall vara övergripande. Bl.a. har drivit inriktningen att även om ekonomisk tillväxt är nödvändig, ärden inte tillräcklig för att minska fattigdom. Kompletterande och ökadeåtgärder krävs avseende bl.a. social utveckling och välfärd, jämställdhet ochinkomstutveckling ger fattiga grundläggande förutsättningar att delta i deekonomiska möjligheter som skapas av ökad tillväxt. Detta är en inriktning somSverige, och likasinnande länder länge drivit i bankerna. Världsbankensnye president förefaller fast besluten att förstärka dennalinje. En ökad betoning av miljöfrågor kan också förmärkas liksom enutveckling av insikten om samspelet mellan stat och marknad. Det godastyrelseskicket och fungerande rättssystem har blivit viktiga frågor också förutvecklingsbankerna. Till detta område hör också frågan om minskademilitärutgifter. På en rad viktiga frågor har således bankernas policyförändrats i riktning mot svenska utvecklingspolitiska riktlinjer. Den storautmaningen är att få den nya inriktningen omsatt i bankernaskonkreta arbete. policyarbete i samtliga utvecklingsbanker utformasliksom i FN-sammanhang inom ett nära och konstruktivt nordiskt samarbete.Regeringen hävdar att det finns många exempel på att den nordiska samsynen iutvecklingsfrågor genom ett målmedvetet agerande fått genomslag både ibankernas policy och institutionella struktur. Det gäller bl.a. Världsbankenstydligare fattigdomsinriktning, Inter-amerikanska policy påområdet kvinnor och utveckling och institutionella reformfrågor i Afrikanskautvecklingsbanken.MotionernaI kommittémotionen U204 (c) yrkande 7 begär motionärerna att en årligredogörelse lämnas av regeringen till om hur Världsbanksgruppens ochIMF:s verksamhet uppfyller de svenska biståndsmålen. Man skulle därvid intenöja sig med bankens egna utvärderingar utan komplettera dem med kritiskarapporter från själva, oberoende forskare och organisationer,särskilt sådana som baserar sina omdömen på praktisk erfarenhet från länderna.Utrikesutskottet har tidigare förutsatt att detta skulle kunna tillgodosesinom ramen för budgetpropositionen. Årets budgetproposition är dock mycketsummarisk och uppfyller långt ifrån de krav som tidigare ställts.I motion U210 (v) yrkande 3 kräver motionärerna att regeringen agerar föratt de insatser som genomförs av , IMF och underordnas desvenska biståndsmålen. Det krävs enligt motionärerna också en reform - enstrukturanpassning av - och måste IMF reformeras. Bådainstitutionerna måste enligt motionärernas mening demokratiseras och inordnasi FN-systemet.I motion U214 (v) yrkande 30 hemställer motionärerna att regeringen i sinårliga FN-skrivelse lämnar utförlig information om sitt agerande i olikautvecklingsbanker och i Bretton Woodsinstitutionerna.Utskottets övervägandenVärldsbanken har alltmer stärkt sin inriktning påfattigdomsbekämpning. I denna process ingår en utveckling mot större socialtoch ekologiskt hänsynstagande. Strategi- och implementeringsarbete pågår ävenvad gäller jämställdhet. Inriktningen, vilken stämmer väl med de svenskabiståndsmålen, utgör grunden för det omfattande reformpaket för banken somgodkändes av styrelsen.Utskottet har inhämtat att utlåningen för fattigdomsbekämpande ändamål utgjorde en fjärdedel av bankens totala utlåning. För IDA-utlåningen är fattigdomsinriktningen nära nog . Banken har publicerat enomfattande rapport om den fattigdomsinriktade verksamhet. har genom sinexekutivdirektör i styrelsen aktivt drivit frågan om att följa upp och stärkabankens fattigdomsinriktning. Ett viktigt verktyg härvidlag är defattigdomsanalyser som systematiskt görs av förhållandena imottagarländerna. Utskottet noterar som positivt att och övriganordiska länder verkat pådrivande för att sådana analyser skall göras. Äveneffektivitets- och kvalitetsfrågorna har ägnats stor uppmärksamhet av banken.Utvärderingar görs dels av en särskild utvärderingsenhet som rapporterardirekt till styrelsen, dels av de för aktiviteterna ansvariga enheterna. VidWolfenhsons besök i utskottet åtföljdes han av den svenskaexekutivdirektören som representerar och de baltiska länderna. Honredogjorde för ytterligare ett viktigt bidrag till bankens effektivisering somlämnas av den kommitté inom banken, vilken består av medlemsländernasexekutivdirektörer. Kommittén har till uppgift att granskautvärderingsverksamheten och följa upp att rekommendationerna efterlevs avledningen. Ordförande i den aktiva och konstruktivt agerande kommittén harunder varit den svenska exekutivdirektören.Förhållandet mellan FN och Bretton Woodsinstitutionerna regleras i enöverenskommelse , varvid IMF och fick status somspecialorgan.I två motioner krävs årliga redogörelser från regeringen till förhur Världsbanksgruppen och IMF:s verksamhet uppfyller de svenskabiståndspolitiska målen. En motion kräver att insatser som genomförs avVärldsbanken, IMF och underordnas de svenska biståndsmålen.Utskottet konstaterar att det förekommer ett positivt förändringsarbeteinom de regionala utvecklingsbankerna och inom . Utskottet noterarmed referens till vad som angivits i budgetpropositionen och vad utskottetinhämtat i sina kontakter med företrädare för att svenska ochnordiska idéer redan har fått genomslag i de reformer som genomförts i demultilaterala utvecklingsbankerna.Utskottet stöder detta angelägna reformarbete. I budgetpropositionen angerregeringen att den stora utmaningen nu är att se till att reformerna genomförsi verksamheten.Utskottet vill också erinra om vad som uttalades i betänkande 1994/95:UU15då det konstaterades att och övriga länge verkat för en ökadöppenhet inom och . konstaterades i betänkandet attVärldsbankens nyupprättade informationskontor och datanätverk görpolicydokument, utvärderingar m.m. mer lättillgängliga. I detta betänkandeanfördes också att utskottet utgick från att framförda förslag om attriksdagen skall få en årlig rapport om Världsbanksgruppen och IMF kommer attbli föremål för överväganden inom . Utskottet vidhåller dennauppfattning.Utskottet noterar att de utvecklingspolitiska aspekterna av Världsbankensverksamhet presenteras i årsberättelse, Sverigesinternationella utvecklingssamarbete. Utskottet önskar i detta sammanhanghänvisa till en i betänkande 1994/95:UU15 refererad utfästelse avUtrikesdepartementet. I samband med att utskottet behandlade motionsyrkandeninnehållande kritik mot regeringen för otillfredsställande underlag förbeslut, angavs att företrädare för ställt i utsikt attskriften (som motsvaras av ovan nämnda årsberättelse omutvecklingsbistånd) kommer att överlämnas medbudgetpropositionens framläggande.I budgetpropositionen (proposition 1996/97:1) finns en kortare beskrivningav arbetet inom och i de regionala utvecklingsbankerna.Utskottet noterar också att valutafonden (IMF) har stor betydelse förutvecklingsländerna. Både genom den ursprungliga funktionen att säkra stabilamonetära relationer mellan världens länder och att främja en globalmakroekonomisk utveckling syftande till tillväxt i både i-länder och u-länder.Dessutom kan IMF genom sitt mjuka fönster ESAF ge förmånliga lån till defattigaste länderna.Med vad som ovan anförts anses motionerna U204 (c) yrkande 7, U210 (v) yrkande3 och U214 (v) yrkande 30 besvarade med vad utskottet anfört.3 EU:s gemensamma utvecklingssamarbeteBudgetpropositionen (s. 34-35)uppgick EU:s gemensamma bistånd till av EU-ländernassamlade biståndsbudgetar. Utbetalningarna uppgick till cirka 4,7miljarder dollar vilket gjorde till världens, efter , näststörsta multilaterala biståndsorganisation och den femte största givaren inomOECD:s biståndskommitté (DAC). Samarbetet med finansierasdels från den reguljära budgeten, dels genom särskilda bidrag till deneuropeiska utvecklingsfonden.Medlemskapet i EU har inneburit att har fått tillgång till en ny ochmycket viktig samarbetsform i biståndet. Enligt regeringens uppfattning ärEU:s främsta komparativa fördel jämfört med andra multilaterala organisationeratt unionen i ett sammanhang kan hantera frågor som rör bistånd, handel,utrikes- och säkerhetspolitik, migration m.m. Därigenom finns förutsättningaratt föra en konsistent politik gentemot ett land eller en region. Dennakomparativa fördel nyttjas emellertid enligt regeringens uppfattning dåligt . Regeringen ger högsta prioritet åt det arbete som pågår inom EU föratt förbättra samstämmigheten i EU:s relationer till utvecklingsländerna.Det övergripande målet med EU-biståndet stämmer bra överens med svenskaprioriteringar. Bristande effektivitet gör dock att målen inte alltid kan nåspå ett kostnadseffektivt sätt. Regeringen prioriterar det arbete som pågårinom EU för att höja kvaliteten och effektiviteten. I det arbetet ingår ökadinsyn och öppenhet, bättre procedurer för planering, genomförande ochutvärdering, utveckling av landstrategier, bättre samordning samt effektivareorganisation i och i fält.Den framtida inriktningen av EU:s bistånd är en fråga av hög prioritet förregeringen. kommer att vara aktivt såväl i policydialogen som iinriktningen och utformningen av det gemensamma biståndet. Vi har bl.a.bidragit till att en resolution om att integrera jämställdhetsaspekter ibiståndet antogs . Det fästs stor vikt vid attfattigdomsinriktningen i biståndet behålls. I detta sammanhang bliromförhandlingen av som löper ut en avgörandefråga. I de förhandlingar som inleds kommer regeringen att betonavikten av att AVS-länderna också får en framskjuten plats i EU:sexterna relationer.Sammanfattningsvis kan sägas att det svenska agerandet i EU skall vägledasav prioritering av fattigdomsbekämpning, miljö och hållbar utveckling,demokrati och mänskliga rättigheter samt jämställdhet. Därtill läggs särskildvikt vid frågor som rör humanitärt bistånd, livsmedelssäkerhet samt stöd genomenskilda organisationer. EU utgör också en viktig plattform för att stärka detmultilaterala utvecklingssamarbetet genom FN.MotionernaI motion U204 (c) yrkande 12 krävs ett tillkännagivande om att enparlamentarisk policygrupp bör bildas som får till uppgift att granska EU:sbiståndspolitik samt de övriga medlemsländernas biståndspolitik. Gruppensarbete bör resultera i ett förslag till en utvecklad svensk strategi för EU:sbistånd.I partimotion U207 (mp) yrkande 7 hävdas att bör verka för en ökadkontroll och insyn i EU:s bistånd genom en utförlig årlig redogörelse från EUtill givarländerna, typ Sidas årsberättelse.I motion U211 (s) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om vikten av attSverige är pådrivande och verkar för att de målsättningar vi fastlagt ävenprioriteras i EU:s internationella utvecklingssamarbete.I partimotion U213 (fp) behandlar motionärerna i yrkande 16 EU:s politikgentemot . bör inom EU verka för att medlemsländerna i sinanationella budgetar fullföljer om att av BNIskall avsättas till bistånd. Det är en högt prioriterad fråga att verka inomEU för en ökad frihandel så att produkter inte utestängs ellerdiskrimineras på den europeiska marknaden. Motionärerna anser att EU:sbiståndspolitik ligger väl i linje med de övergripande målen för den svenskabiståndspolitiken. Dock bör enligt motionärerna gemenskapens biståndsmålkompletteras med ett miljömål. Andelen livsmedelsbistånd från EU bör ocksåminska.I partimotion U508 (v) behandlas EU och . I yrkande 2 krävs attSverige inom EU verkar för en större samstämmighet mellan utrikespolitik ochbiståndspolitik så att kampen mot fattigdom de facto prioriteras. EU harenligt motionärerna misslyckats med att möta de globala utmaningarna attminska fattigdomen och otryggheten i enlighet med Maastrichtfördraget.Biståndspolitiken får inte motverkas av handels- och jordbrukspolitiken. Iyrkande 7 krävs ett tillkännagivande om att regeringen inför de stundandeförhandlingarna om Lomésamarbetet låter UD knyta en referensgrupp avfrivilligorganisationer och folkrörelser till sig. I yrkande 8 begärs attregeringen utarbetar en handlingsstrategi för sitt biståndspolitiska agerandeinom EU. Det räcker inte med att de av EU formulerade biståndsmålen tycksstämma väl med de svenska målen. EU-biståndet bör, enligt motionärernasuppfattning i yrkande 9, inriktas mer på förebyggande bistånd än påkatastrofbistånd. I yrkande 10 krävs ett tillkännagivande om att regeringeninför bör redovisa i vilken grad agerande givitresultat utifrån de biståndspolitiska mål har och i vilken grad manförmått förverkliga sin handlingsstrategi. Regeringen bör (yrkande 11) ha enlämplig strategi i den händelse inga förbättringar i EU-biståndet inträffarnär det gäller inriktning, effektivitet och insyn.Utskottets övervägandenUtskottet delar regeringens uppfattning att genom medlemskapet i EUhar fått tillgång till en ny och viktig samarbetsform i biståndet och anser ilikhet med regeringen att den stora komparativa fördelen med EU är att detfinns förutsättningar för att i ett sammanhang hantera frågor som rör bl.a.bistånd, handel, utrikes- och säkerhetspolitik. Utskottet välkomnar därför denvikt regeringen lägger vid arbetet för att få till stånd en störresamstämmighet i EU:s relationer till utvecklingsländerna.Utskottet noterar att biståndsminister presenteraderegeringens strategi för EU-biståndet i . I strateginanges att EU:s mål i hög utsträckning överensstämmer med de svenskabiståndsmålen. Utskottet noterar med tillfredsställelse att deltaraktivt i diskussionerna om den framtida inriktningen på EU:s bistånd, vilketbl.a. sker i samband med diskussioner om EU:s framtida relationer till de s.k.AVS-länderna, det sjuttiotal länder i , och Stillahavsområdetsom deltar i samarbete enligt . Regeringen har både ibudgetpropositionen och i EU-strategin angivit vilka prioriteringar som skallvägleda detta arbete. Dessa områden är fattigdomsbekämpning, miljö och hållbarutveckling, demokrati och mänskliga rättigheter samt jämställdhet. Dessutomskall vikt läggas vid humanitärt bistånd, livsmedelssäkerhet samt stöd genomenskilda organisationer. Andelen livsmedelsbistånd från EU bör enligtregeringens uppfattning minska. Regeringen lägger också särskild vikt vid attmiljöaspekter integreras i EU-biståndet. Miljöinriktningen kommer troligen attstärkas då rådet förväntas anta en särskild biståndsförordning ommiljöinsatser för hållbar utveckling.I motion U204 (c) yrkande 12 begärs att en parlamentarisk policygrupptillsätts med uppdrag att granska EU:s och de andra EU-ländernasbiståndspolitik vars arbete skall resultera i en EU-strategi. I motion U211(s) yrkande 3 anförs att skall vara pådrivande och verka för att demålsättningar vi prioriterar även skall prioriteras i EU:s internationellautvecklingssamarbete. I motion U213 (fp) yrkande 16 behandlas de områden inomEU:s politik gentemot där motionärerna anser att bör verka.Det rör bl.a. frågan om att medlemsländerna bör avsätta av BNItill bistånd, ökad frihandel, att EU:s biståndsmål kompletteras med ettmiljömål samt att andelen livsmedelsbistånd skall minska. I motion U508 (v)yrkande 2 krävs att i EU verkar för en större samstämmighet mellanutrikes- och biståndspolitiken så att kampen mot fattigdom prioriteras. Iyrkande 9 krävs större inriktning på förebyggande bistånd.Utskottet konstaterar att motionärernas krav i stort sett överensstämmer medregeringens politik, vilken utskottet ställt sig bakom under andra avsnitt ibetänkandet. I dessa avsnitt har utskottet bl.a. uttalat stöd för regeringenssträvanden att verka för en starkare miljöprofil i EU:s bistånd och för attutvecklingsländerna i ökad utsträckning skall få marknadstillträde till EU.Utskottet konstaterar vidare att inom EU-samarbetet verkar för attmedlemsländerna skall följa om att av BNIskall avsättas till bistånd.Regeringens EU-strategi presenterades som tidigare nämnts i avbiståndsministern. Regeringen har i strategin angivit att dokumentet kommeratt behöva utvecklas i takt med att regeringens erfarenheter inom EU utökasoch omvärlden förändras. Utskottet finner att det ges tillfälle för riksdagenatt uttrycka synpunkter på svensk EU-politik, bl.a. i samband med den årligaskrivelsen om verksamheten i unionen. Utskottet anser därför inte att detfinns skäl att förorda att en särskild parlamentarisk policygrupp tillsätts,varken för att granska EU-biståndet eller enskilda EU-länders biståndspolitik,i syfte att ta fram en svensk strategi för EU:s bistånd.Därmed avstyrks motion U204 (c) yrkande 12 och anses motionerna U211 (s)yrkande 3, U213 (fp) yrkande 16 och U508 (v) yrkandena 2, 8 och 9 besvarademed vad utskottet anfört.I partimotion U207 (mp) yrkande 7 krävs att skall verka för en årligredogörelse från EU till givarländerna, typ Sidas årsberättelse. I partimotionU508 (v) yrkande 7 krävs att det knyts en grupp frivilligorganisationer tillregeringen inför Loméförhandlingarna. I yrkandena 10 och 11 anförs attregeringen till skall redovisa i vad mån svenskabiståndspolitiska mål uppnåtts och den svenska handlingsstrateginförverkligats, respektive att regeringen tar fram en strategi för den händelseinga förbättringar sker i EU:s bistånd.I budgetpropositionen liksom i regeringens EU-strategi redogörs för hurregeringen avser vara aktiv både i policydialogen och i diskussioner om hurEU:s bistånd skall kunna förbättras. Detta gäller såväl planering ochgenomförande som utvärdering. Regeringen avser också verka för en störreöppenhet och insyn inom EU-biståndet. Utskottet stöder dessa ansträngningaroch anser att har mycket erfarenhet och kunnande att bidra med i dennaförändringsprocess. Regeringen sammankallar regelbundet två gånger per årinför utvecklingsrådets möten en referensgrupp bestående av femtiotaletfrivilligorganisationer, dvs. samtliga de organisationer verksamma påbiståndsområdet som önskar delta. Denna grupp kan även sammankallas vid andratillfällen. I den projektgrupp som inlett det preliminära arbetet införLoméförhandlingarna ingår också en frivilligorganisation,nämligen Diakonia.Utskottet konstaterar att agerande inom EU redovisas . Attutöver detta kräva någon särskild redovisning till om i vad mån desvenska biståndspolitiska målen uppnåtts, synes ej ändamålsenligt. Inte helleratt kräva att en strategi utarbetas, för det fall regeringen misslyckas medatt få till stånd förbättringar i EU:s bistånd.Utskottet noterar att EU redovisar sitt bistånd i form av årsrapporter frånkommissionen, via sina förvaltningskommittéer, sektorsvis och geografiskt.Sektorerna avser t.ex. humanitärt stöd, stöd till MR och demokrati m.m. Degeografiska enheterna är tre och ansvarar för och ,respektive AVS-länderna. Rådet fastställer rapporterna efter detparlamentet hörts. I praktiken fungerar dock redovisningen dåligt, vilketbidrar till att det är mycket svårt att få en överblick över EU:s bistånd. IEU-strategin lyfter regeringen fram denna svaghet och anser attsvåröverskådligheten också är kopplad till bristen på fokusering i biståndet.Utskottet förutsätter att regeringen verkar för en mer överskådligrapportering av EU:s bistånd.