bet · GK01JoU17 · 1997-04-15 00:00:00 — Siktet bör vara inställt på att användningen avmineral-olja till dessa ändamål upphör till sekelskiftet.I takt med skogsbrukets mekanisering har allt större volymer dieselolja iskogsmaskiner blivit ett växande hot mot biotoperna och grundvattnet. I alternativt bränsle i form av exempelvis rapsolja, etanol ellerinblandningar av dessa i dieselolja. Utskottet anser att dieselolja ingår ihotbilden mot skogsmarken på samma sätt som de mineraliska hydraul- ochsmörjoljorna. Det bör kartläggas hur dieseloljan inverkar på skogsekosystemoch grundvatten vid läckage och spill samt utredas hur och i vilken taktdieseloljan kan ersättas av vegetabiliska substitut. Vad utskottet här anförtmed anledning av motion Jo304 yrkandena 8 och 9 bör som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande miljövänliga smörj- och drivmedelatt med anledning av motion 1996/97:Jo304 yrkandena 8 och 9 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. Avverkningsreglerna i skogsvårdslagstiftningen (mom. 10)(), (), () och LennartBrunander (c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med "Skogsstyrelsenhar" och slutar med "det anförda" bort ha följande lydelse:Skogsvårdslagen som den har tillämpats har alltför oftamedfört skövling av skog vid förvärv av fastigheter. Kapitalstarka köpare hargått in och förvärvat skogsfastigheter. Ofta har de inte bosatt sig påfastigheten vilket medverkat till befolkningsminskning på orten. Derasagerande har också drivit upp fastighetspriserna vilket försvårargenerationsskiften. Tillämpningen av fastighetsbildningslagen har medverkattill rovdriften på skogen. Större fastigheter där ransoneringsreglerna skulleha gällt har styckats upp i mindre fastigheter för att bestämmelserna skallkunna kringgås. Skogsvårds- och fastighetsbildningslagen bör ses över för attkomma till rätta med ovan beskrivna problem. Vad utskottet här anfört medanledning av motionerna Jo235 yrkande 3 och Bo420 yrkande 3 bör somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande avverkningsreglerna i skogsvårdslagstiftningenatt med anledning av motionerna 1996/97:Jo235 yrkande 3 och1996/97:Bo420 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,8. Fjällnära skogar, m.m. (mom. 12)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med "MotionernaJo304" och slutar med "skogsvårdsförordningen (1993:1096)" bort ha följandelydelse:Enligt utskottets uppfattning bör en naturvårdsgräns, inte en gräns förföryngringsavverkning, skydda fjällskogar. Regeringen bör geNaturvårdsverket i uppdrag att skyndsamt föreslå hur ett sådant skydd skallutformas. Utgångspunkten för detta uppdrag bör vara Naturskyddsföreningensförslag till naturvårdsgräns, ovanför vilken slutavverkningar inte skall varatillåtna. bör även få i uppdrag att lägga fram förslag om hurde skogsområden nedanför de fjällnära skogarna som uppmärksammats avorganisationen före bör skyddas. Vissa områden i anslutning till detsom brukar betecknas den fjällnära skogen har visat sig vara minst likaskyddsvärda som den fjällnära skogen. En orsak är att dessa områden hittillsskonats från ett intensivt skogsbruk och fungerar som restbiotoper för artersom var vanliga i en stor del av landet. Vad utskottet här anfört medanledning av motionerna Jo304 yrkandena 23 och 24 och Jo309 bör somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande fjällnära skogar, m.m.att med anledning av motionerna 1996/97:Jo304 yrkandena 23 och 24och 1996/97:Jo309 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,9. Finansiering av skogsskydd (mom. 13)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med "Som ovan" ochslutar med "skogsbruket (1996/97:SkU17)" bort ha följande lydelse:Hittills har skyddet av skogsmark med stöd av naturvårdslagen varithuvudsakligen finansierat över statsbudgeten. Utskottet anser att även andrafinansieringsformer måste diskuteras och övervägas. Regeringen bör därförinventera ytterligare möjligheter att finansiera ett stärkt skydd av denproduktiva skogsmarken. Vad utskottet här anfört med anledning av motionernaJo304 yrkande 27 och Jo311 yrkande 1 bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande finansiering av skogsskyddatt med anledning av motionerna 1996/97:Jo304 yrkande 27 och1996/97:Jo311 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,10. Redovisning av impediment (mom. 17), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med"har" och slutar med "yrkande 3" bort ha följande lydelse:De biologiska impedimenten är skyddade i skogsvårdslagen. Detta skydd hardock en lägre klassning än skydd av naturreservat. Utskottet anser att dettaskydd inom ramen för nuvarande lagstiftning och i praxis är så starkt attimpedimenten bör redovisas som skyddade. Detta gäller även i internationellredovisning av skyddad skogsmark där dessa impediment då skall ingå. här anfört med anledning av motion Jo308 yrkande 3 bör somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse:17. beträffande redovisning av impedimentatt med anledning av motion 1996/97:Jo308 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,11. Markavvattning (mom. 21)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjar med "Frågan om"och slutar med "dessa delar" bort ha följande lydelse:Skogsbruket har redan orsakat att en mycket stor del av landets våtmarkeroch sumpskogar har dikats ut och förstörts. Många hotade arter är beroende avjust våtmarks- och sumpskogsbiotoper. Våtmarker och sumpskogar fungerardessutom som naturliga kvävefällor eftersom nitrat reduceras till ofarligkvävgas i den syrefattiga miljön. är skogsdikning tillståndspliktigenligt naturvårdslagen, men i praktiken har inte tillståndsplikten minskatskogsdikningen. Tillstånd har givits så gott som utan undantag. Dessutom ärskyddsdikningen inte tillståndspliktig över huvud taget, trots attskyddsdikning ofta innebär att diken dras genom våtmarksområden. Utskottetanser att även skyddsdikning bör göras tillståndspliktig samt att villkorenför tillstånd till nydikning skärps så att utdikning stoppas då negativpåverkan på växt- och djurlivet kan befaras. Vad utskottet här anfört medanledning av motion Jo304 yrkandena 16 och 17 bör utskottet som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 21 bort ha följande lydelse:21. beträffande markavvattningatt med anledning av motion 1996/97:Jo304 yrkandena 16 och 17 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,12. Översyn av allmänningsskogslagen (mom. 23)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjar med "Förvaltningenav" och slutar med "det anförda" bort ha följande lydelse:I samband med storskiftets genomförande i och ochvid avvittringen i och avsattes skogsområden sombesparingsskogar respektive allmänningar. Förvaltningen av dessa lyder underlagen om allmänningsskogar i och . De allmännaförhållandena i samhället och inom skogsbruket har genomgått storaförändringar och en översyn av lagen har aktualiserats.Allmänningarna arbetar på ett för bygderna mycket positivt sätt och bidrartill sysselsättning och utveckling i sina respektive områden. Vid sidan avskogsbruket görs stora insatser för fiske, friluftsliv och naturvård trotsmånga gånger sviktande ekonomi genom svåra yttre omständigheter, bl.a. långatransportavstånd. Utskottet har erfarit att allmänningsskogslagen upplevs alltmer som en hämsko för fortsatt framgångsrik verksamhet till gagn för dem somlever i dessa utpräglade glesbygder. En översyn av lagen bör därför genomförasskyndsamt. Vad utskottet här anfört med anledning av motion Jo301 börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 23 bort ha följande lydelse:23. beträffande översyn av allmänningsskogslagenatt med anledning av motion 1996/97:Jo301 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,Särskilda yttranden1. Utvärdering av skogspolitiken, m.m. (mom. 2 och 15)() anför:I motion Jo312 har krävt att utvärderingen av den nyaskogsvårdslagen tidigareläggs. Mot bakgrund av de larmrapporter som finns bådebeträffande hoten mot den biologiska mångfalden och brister i den nya lagenvar det befogat med en snabbare utvärdering än den planerade. Motionen skrevsunder allmänna motionstiden . Eftersom behandlingen sker först nu undervåren 1997 och den ordinarie utvärderingen skall komma om drygt harjag valt att inte reservera mig i detta betänkande. I samband medutvärderingen kommer att redovisa vilka behov av förändringarvi anser nödvändiga.2. Alkylatbensin (mom. 8), , och (alla m) anför:Moderata samlingspartiet anser i likhet med vad vi anfört i vår reservationtill betänkande 1996/97:JoU4 att mer långtgående skattelättnader föralkylatbensin bör övervägas. Efter beredning av pågående utredningar i ämnetbör regeringen återkomma till med sådana förslag.3. Hanteringen av skyddsvärd domänmark (mom. 16)() anför:Då bolagiserades , avgränsades den mark som skulle förasöver till det nya bolaget från den mark som skulle kvarstå i statlig ägo.Riksdagen och regeringen betonade att bolagiseringen inte fick leda till attområden av stort naturvårdsvärde miste sitt skydd eller till att skyddetförsvagades. Ändå var det just det som sedan skedde - i massiv skala.- Resultatet av de många och snåriga turerna i denna affär blev för skyddet avvärdefull skogsmark följande:1. Överföringen av mark omfattade fyra kategorier markområden som tidigarevarit skyddade på något sätt:- Nationalparker: Ägs av staten och kan ej bli föremål för överlåtelse.- Naturreservat: Åtnjuter skydd enligt naturvårdslagen oberoende av ägare.- Domänreservat: 736 stycken varav 84 fjällnära reservat på lågproduktivskogsmark. 270 särskilt värdefulla domänreservat övertogs visserligen avbolaget, men dessa och ytterligare 92 domänreservat (vilket framkommit i ensenare inventering) skall enligt ett avtal som ingicks mellan staten ochbolaget ges lagligt skydd som naturreservat utan statligersättning till bolaget. Övriga 290 domänreservat gavs bort åt bolaget utanskyddsstatus, med undantag av 26 st. som nämns under punkt 4 nedan.- Oskyddad domänmark: Inför bolagiseringen upprättade ochDomänverket en lista över särskilt värdefulla områden inom de bortskänktadomänreservaten (den s.k. "oskyddade listan"). Urvalet till denna styrdes avvad skulle mäkta med att köpa tillbaka av den f.d. statligamarken för ca . Regeringen föreslogemellertid därefter, till stora förvåning, att områdena påden "oskyddade listan" tills vidare skulle vara kvar i statlig ägo! På dettamärkliga sätt behöll ytterligare 26 domänreservat (utöver de 84fjällreservaten och 362 särskilt värdefulla domänreservaten) sinskyddsstatus.Staten avhände sig alltså skyddsstatus för sammanlagt 264 av de totalt 740domänreservaten. Många av dessa f.d. domänreservat är små och insprängda i etti övrigt hårt brukat skogsbrukslandskap. De består nästan uteslutande avproduktiv efter det att bolagiserats till , gick bolagetsamman med statliga och bildade den nya koncernen . Undervåren 1994 privatiserades av . Bolaget kvarstår alltsåalltjämt i huvudsak i statlig ägo.Enligt ett avtal mellan staten och skulle bolaget t.o.m. juni 1996sälja mark till enskilda i syfte att förbättra skogsbrukets struktur ochsysselsättningsmöjligheter. I princip alla enskilda skogsskiften som är mindreän 200 ha skulle bjudas ut till försäljning.Av de ca 150 000 ha som det statliga bolaget sålde juli1992-juni 1995 till enskilda, så köpte staten () tillbakanästan 10 000 ha statlig domänmark till en total kostnad av drygt 37 miljonerkronor. planerar länsstyrelserna att säkerställaytterligare 10 000 ha domänmark. Effekten av bolagiseringen av äralltså att staten till marknadspris köper mark som man redan till övervägandedel äger!Miljöpartiet framför följande i motionen, nödvändigt för att lindraeffekterna av bolagisering och privatisering:- För det första måste en offentlig redovisning tas fram som uttömmande ochdetaljerat redovisar den skyddsvärda skogsmark som dåvarande Domänverketbesatt innan bolagiseringen. Bolagiseringen av gick nämligen såsnabbt att man aldrig hann med någon fullständig naturvärdesinventering. Pålänsstyrelser och skogsvårdsstyrelser svävar man i oklarhet överskyddsvärdet på den skog som fortlöpande överlåts från bolaget tillenskilda.- Vidare bör regeringen ges i uppdrag att skyndsamt utarbeta former förinformationsutbyte mellan AssiDomän och de naturvårdande myndigheternaavseende försäljningar av skyddsvärd skogsmark.Eftersom Miljövårdsberedningen har fått i uppdrag att se över skyddet avproduktiv skogsmark och därvid ta hänsyn till den kritik som Riksdagensrevisorer framfört i ovan redovisade ärende reserverar vi oss inte , utanåterkommer i ärendet.4. Skogsfrågor som behandlats tidigare (mom. 25)() anför:Miljöpartiet de gröna har aktualiserat ett antal frågor trots att de varit under behandling tidigareunder mandatperioden. Orsaken är att problemen kvarstår och fortfarande väntarpå sin lösning. Ett sådant problem är rotsnurr, vilket utvecklats i motionJo305. I den frågan vill vi framföra följande:Inom skogsvården förbigås skogsskador förorsakade av s.k. rotsnurrfortfarande med största möjliga tystnad.Några av orsakerna till att träden drabbas av rotsnurr är:- felaktiga plantor, varav 10 miljarder planterade paperpot,- slarviga planteringsmetoder på ackord samt- stora kalhyggen på magra jordar, där planteringar föregåtts avhyggesplöjning som orsakat erosion och snabb vattenavrinning.Skador på nyplanteringar påstås vara orsakade av svampangrepp, torka ochkyla, medan man tydligt kan se att dessa orsaker visserligen finns, men oftasti samband med rotsnurr som stryper näringstillförseln och försvagar plantornaoch gör dem mottagliga för angrepp och dåligt motståndskraftiga. De värstarotdeformationerna med tvärved och krokar har orsakats av Combicell ochPaperpot, där plantans rot var innesluten i en plaststrumpa som påstods varaav papper, men som i själva verket bestod av syntetfibrer som ännu 7-8 årefter planteringen inte brutits ned, varvid rötterna snurrade runt i ställetför att växa ut åt sidan som de gör på rätt planterade barrotsplantor ellervid självföryngring. har hundratusentals hektar planterats medmiljarder täckrotsplantor. Bara AssiDomän har ca planteringarmed paperpot i norra forskare vid SLU övervallas rotdeformationerna med tiden - om plantanöverlever - och stabiliteten förbättras något, men stamkrökarna finns kvar ochtjurveden likaså. Det innebär att hållfastheten i rotsystemen är nedsatt ochrisken för lutande träd och stam- och rotbrott ökar avsevärt. Dessutomangriper greminiellasvamp eller honungsskivling ofta de försvagade träden.Ytliga rhizomorfer av honungsskivling konstaterades på av de planteradeträdens rotsystem, medan naturligt föryngrade träd helt saknade närvaro avsvampen. Krokig barrmassaved innehåller reaktionsved med hög halt av svårkokadlignin. Dessutom gör krökarna virket svårbarkat och lämpligheten förpapperstillverkning kan ifrågasättas.I de svårföryngrade marker där rotsnurr allra mest utvecklas måste andrametoder för återbeskogning användas. Ackord vid planteringar har gjort att manslarvat så att även barrotsplantor fått krökar vid basen. Naturlig föryngringär helt överlägsen när det gäller stabilitet, särskilt i det inre av ,ända ifrån norra och upp till Riksgränsen.Problemets uppkomst kan sägas vara att man bedrivit ett allt för ensidigtskogsbruk, lösningar som fungerat på näringsrika jordar i Syd- ochMellansverige har antagits fungera även i karga Norrlandsskogar. Återbeskogadehyggen, planterade med andra metoder, visar på att situationen går att lösa omman anpassar planteringsmetod efter mark och klimat.Det behövs undersökningsområden i ett antal Norrlandskommuner för att isamarbete med forskare beräkna skadornas omfattning i arealer och reda pengar.Men här krävs ett initiativ från riksdag och regering att först beräknaskadornas omfattning och sedan bygga upp ett åtgärdsprogram. Fenomenet ärvälkänt och går inte längre att sopa under mattan. , sombåde haft tillsynsansvar och sålt plantor som orsakat rotsnurr skall inteutreda sig själv. Det bör vara forskare, skogsfolk och aktiva renskötare; detvå senare grupperna är de som lever närmast verkligheten. degröna avser att återkomma till frågan i annat sammanhang.I motion Jo304 framförs att miljömålet skall överställas produktionsmålet,att stora kalhyggen, stubbrytning och hyggesplöjning skall förbjudas eftersomde inte hör hemma i ett naturvårdsanpassat skogsbruk och inte hellerkvävegödsling. Vi anför även att användning av skogsodlingsmaterial avutländskt ursprung skall upphöra. Arten som inte hör till den inhemska floranskall inte användas så som den nordamerikanska contortatallen under 60- och70-talen. Stora områden med contorta är hårt angripna av en kombinationav svamp- och klimatskador. Trots denna lärdom i praktisk ekologi fortsätter,om än i betydligt mindre skala, introduktion av främmande trädslag. Det bordestoppas.Miljöpartiet de gröna avser att återkomma i dessa frågor och i de andra somi detta betänkande behandlats på ett förenklat sätt. Sammanfattning........................................1Motionerna............................................1Utfrågning............................................4Utskottet.............................................4Inledning 4Allmän skogspolitik och skötselfrågor 5Skyddsvärd skog 9Skogsbilvägar, m.m. 13Övrigt 13Frågor som behandlats vid tidigare tillfälle under valperioden 15Hemställan 15Reservationer........................................171. Ändringar i skogsvårdslagstiftningen, m.m. (mom. 1) 172. Nya avgifter för skogsbruket (mom. 3) 183. Skogsbrukets betydelse, m.m. (mom. 4) 184. Ägarstrukturen inom skogsbruket (mom. 5) 185. Naturvårdsavtal (mom. 7) 196. Miljövänliga smörj- och drivmedel (mom. 8) 197. Avverkningsreglerna i skogsvårdslagstiftningen (mom. 10) 208. Fjällnära skogar, m.m. (mom. 12) 209. Finansiering av skogsskydd (mom. 13) 2110. Redovisning av impediment (mom. 17) 2111. Markavvattning (mom. 21) 2212. Översyn av allmänningsskogslagen (mom. 23) 22Särskilda yttranden..................................231. Utvärdering av skogspolitiken, m.m. (mom. 2 och 15) 232. Alkylatbensin (mom. 8) 233. Hanteringen av skyddsvärd domänmark (mom. 16) 234. Skogsfrågor som behandlats tidigare (mom. 25) 25