bet · GL01UbU1 · 1997-11-25 00:00:00 — Vi har föreslagit att 20miljoner kronor tillförs anslaget A 4 Genomförande av skolreformer, 10 miljonerkronor anslaget A 6 Skolutveckling och produktion av läromedel för elever medhandikapp och sammanlagt under anslagD 1 och D 2.Vi anser också att anslaget A 4 Genomförande av skolreformer bör tillföras 20miljoner kronor för fortbildning av skolledare och lärare i gymnasieskolan iorganisatoriska och metodiska frågor.För att åstadkomma budgetbalans i vårt förslag till alternativ budget vadavser utgiftsområde 16 föreslår jag en besparing på sammanlagt 90 miljonerkronor på anslaget A 14 Särskilda utbildningsinsatser för vuxna. Enligt minuppfattning bör det vara möjligt att genomföra en sådan besparing på anslaget.Man kan av propositionen få intrycket att regeringens princip förfördelningen av forskningsresurser mellan universiteten och högskolorna är attspridning av forskningsresurser är en fördel i sig. Det bör verkligenifrågasättas. Det är viktigt att frågan om forskning vid högskolor som inte äruniversitet får en allsidig belysning och att förutsättningarna nogaanalyseras, vilket regeringen inte har gjort. Exempelvis saknas en analys avtillgången på kvalificerade forskare, och det finns ingen välgrundaduppfattning om inom vilka områden som kan starta nya forskningscentrum.Det finns mycket som talar för att felet med svensk forskning är att den äralltför utspridd och splittrad på för små enheter. Forskning vid små ochmedelstora högskolor borde utvecklas med större eftertanke och omsorg omhögskoleforskningens framtid. Det finns exempel på en naturligt framväxandehögskoleforskning, där högskolan själv initierat ett utvecklingsarbete för attfinna ett lämpligt forskningsområde för just den högskolan. Denna utvecklingbör följas och de institutioner som dokumenterar sådan växtkraft bör fåordentligt stöd. Det jag nu har sagt bör med bifall till motion1997/98:Ub807 yrkande 43 som sin mening ge regeringen till känna.Den grundforskning som bedrivs vid våra universitet är livsnerven för allvetenskaplig verksamhet i . Resurserna till grundforskning är emellertidhelt otillräckliga, som departement, statliga verk, statligastiftelser och fonder delar ut medel för tillämpad forskning sommångdubbelt överstiger de anslag som universitet och forskningsråd disponerarför fri forskning och forskarutbildning. Om antar Miljöpartietsförslag om grundforskningsavdrag skulle det finnas en enkel mekanism för attöverföra medel från den tillämpade forskningen till grundforskningen. Vi har ivårt budgetförslag redovisat hur ett femprocentigt grundforskningsavdrag, vidsidan av anslagen inom utgiftsområde 16, skulle kunna tillföra samtligafakultetsanslag och samtliga forskningsråd under Utbildningsdepartementetsammanlagt . Jag anser att regeringen bör tillsätta enutredning med uppdrag att utarbeta förslag till lämpliga former för inrättandeav grundforskningsavdrag.Om grundforskningsavdraget införs skulle det också skapa utrymme för attinrätta en utvecklingsfond för grundforskning vid små och medelstora högskolor,vilket jag förordar. Totalt skulle grundforskningsavdraget tillföragrundforskningen , medan minskningen för den tillämpadeforskningens del bör kunna kompenseras genom en rimlig rationalisering iverksamhet och administration utan att det behöver föranleda någon försämringvare sig i kvalitet eller omfattning.Jag kan inte ställa mig bakom det som regeringen förordat om omfattningen ochprinciperna för utbyggnaden av den högre utbildningen under budgetåren1998-2000. Det saknas redovisning av hur väl de olika lärosätena har klarat avsina utbildningsuppdrag. Många av de små och medelstora högskolorna har ännuinte kapacitet att ge utbildning ens enligt förra årets mål, dvs. utnyttja helasina takbelopp. Regeringen bör återkomma med en ny fördelning, däruniversiteten får en större del av de nya platserna än vad regeringenföreslagit. Ett välmotiverat förslag till hur resterande platser skall fördelaspå små och medelstora högskolor bör dessutom tas fram av regeringen. Regeringenbör därvid också tilldela de tre fristående teologiska högskolorna ytterligareplatser såsom föreslås i sexpartimotionen 1997/98: Ub450 yrkandena 1 och 3.Satsningarna på forskning och forskarutbildning bör enligt min meninginnebära att satsningen på de regionala högskolorna förstärks ännu mera för attbromsa och motverka den pågående och snabba koncentrationen tillstorstadsområdena.Utbildningsuppdraget till bör enligt min mening innefatta atthögskolan skall utvidga utbildningen för döva till präster. börsåledes bifalla motion 1997/98:Fö216 yrkande 8.Jag anser att hos regeringen borde begära en utredning av dentvärvetenskapliga forskningens situation i syfte att utarbeta förslag tillåtgärder för att underlätta samverkan över ämnesgränserna. Den samverkan somredan finns mellan forskningsråden och mellan ämnesgrupper inom vissa råd börutvecklas ytterligare. Yrkande 48 i motion 1997/98:Ub807 borde såledesbifallas.Det är i vissa fall viktigt att aktivt påskynda spridningen av ny kunskap isamhället. Tillämpningarna av nya forskningsrön har nämligen ofta effekter somligger långt utanför upphovsmännens kompetens, och de kan dessutom innebärakrav på etiska ställningstaganden. Information till allmänheten är enförutsättning för att demokratin skall fungera. Forskningsråden bör därförenligt min mening få i uppdrag att inventera vilka forskningsrön som kanförväntas ha stora samhällskonsekvenser samt att organisera och genomförainformation till allmänheten med olika metoder och stimulera diskussioner.Riksdagen bör med bifall till motion 1997/98:Ub807 yrkande 58 som sin mening geregeringen till känna vad jag här har anfört.Med hänsyn till att den ökade satsningen på vuxenutbildning medför ökadearbetsuppgifter i fråga om administrationen av studiestödet föreslårMiljöpartiet att ytterligare tillförs Centralastudiestödsnämnden.För att åstadkomma budgetbalans i vårt förslag till alternativ budget vadavser utgiftsområde 16 föreslår jag en besparing på sammanlagt 90 miljonerkronor på anslaget A 14 Särskilda utbildningsinsatser för vuxna. Enligt minuppfattning bör det vara möjligt att genomföra en sådan besparing på anslaget.Jag föreslår att anvisar anslagen för i enlighet medvårt förslag i spalten mp i bilaga 1 till detta betänkande.Jag anser att som sin mening bör ge regeringen till känna attanslagen för budgetåren 1999 och 2000 bör beräknas i enlighet med vadMiljöpartiet angett i motion 1997/98:Ub807 yrkande 63. Beloppen överensstämmermed de anslagsbelopp som regeringen i propositionen beräknat för dessa år.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under mom. 9, 26, 27, 28,34, 35, 36 och 37 bort hemställa9. beträffande läs- och skrivsvårigheter/dyslexiatt med bifall till motion 1997/98:Ub807 yrkande 7 och med avslag påmotionerna 1997/98:Ub214, 1997/98:Ub250 yrkande 4, 1997/98:Ub256 yrkande13, 1997/98:Ub801 yrkande 1 samt 1997/98:So674 yrkandena 2 och 3 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,26. beträffande principer för fördelningen av forskningsresurser mellanuniversitet och högskoloratt med bifall till motion 1997/98:Ub807 yrkande 43 och med anledningav motionerna 1997/98:Ub489 yrkande 12, 1997/98: Ub805 yrkande 11 och1997/98:Ub811 yrkandena 5 och 7 som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan anförts,27. beträffande grundforskningsavdragatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub467 och 1997/98: Ub807yrkandena 45-47 som sin mening ger regeringen till känna vad som ovananförts,28. beträffande utvecklingsfond för små och medelstora högskoloratt - under förutsättning av bifall till denna reservation undermoment 27 - med bifall till motionerna 1997/98:Ub468 och 1997/98:Ub807yrkande 44 som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,34. beträffande en utredning av den tvärvetenskapliga forskningenssituationatt med bifall till motion 1997/98:Ub807 yrkande 48 som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts,35. beträffande information om nya rön inom vissa vetenskapsgrenaratt med bifall till motion 1997/98:Ub807 yrkande 58 som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts,36. beträffande anslagen under utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning för , m.m.att riksdagena) = utskottet,b) med anledning av regeringens förslag och motionerna 1997/98: Ub474yrkande 1, 1997/98:Ub807 yrkande 28 och 1997/98:Ub811 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts om omfattningen ochprinciperna för utbyggnaden av den högre utbildningen under budgetåren1998-2000 (yrkande 3),c) om läkarutbildningen = utskottet,d) om tekniska och naturvetenskapliga utbildningar = utskottet,e) om lärarutbildningar = utskottet,f) om konstnärliga utbildningar = utskottet,g) om omfattning och inriktning av högskoleverksamheten i =utskottet,h) om omfattning och inriktning av högskoleverksamheten på =utskottet,i) om satsningar på forskning och forskarutbildning vid universitet ochhögskolor med anledning av regeringens förslag och motion 1997/98:A457yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,j) om stöd till gästforskare/gästlärare utomlands = utskottet,k) om belopp för ersättning för helårsstudenter och helårsprestationer =utskottet,l) om generellt utbildningsuppdrag = utskottet,m) om utbildningsuppdragens inriktning dels med bifall till motion1997/98:Fö216 yrkande 8 och med anledning av regeringens förslag som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts omutbildningsuppdraget till , dels i övrigt godkänner vadregeringen föreslagit,n) med anledning av motion 1997/98:Ub807 yrkande 62 för budgetåret 1998anvisar anslagen under utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning enligt uppställning i bilaga 1, spalten mp,o) om visst bemyndigande = utskottet,p) om användningen av anslagssparande = utskottet,q) avslår de motionsyrkanden i övrigt som förtecknats i bilaga 3,37. beträffande beräknad fördelning på anslag för åren 1999 och 2000att med bifall till motion 1997/98:Ub807 yrkande 63 som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts,8. Lärarutbildning med Waldorfinriktning (mom. 20), , , , , , och (allas) anför:Vi föreslår att avslår motionen. Regeringen säger i propositionen (s.73) att ansvaret för genomförandet av momenten om alternativ pedagogik skalltillkomma . Vi utgår från att det betyder att RudolfSteinerhögskolan också svarar för prov och betygsättning i dessa moment. måste emellertid ha ansvaret för att samtliga fordringar som ställsför examen är uppfyllda innan utbildningsbevis utfärdas. Detta ansvar kanenligt vår mening inte delas upp mellan i och RudolfSteinerhögskolan. Frågan om eventuell gymnasielärarutbildning medWaldorfinriktning bör anstå till dess erfarenheter har vunnits av denföreslagna grundskollärarutbildningen. Samma sak gäller frågan huruvida flerstatliga högskolor skall vara inblandade. Vi anser det naturligt attLärarutbildningskommittén i sitt fortsatta arbete även behandlarlärarutbildning med Waldorfinriktning.Mot bakgrund av vad vi nu anfört anser vi att utskottet under moment 20 borthemställa20. beträffande lärarutbildning med Waldorfinriktningatt avslår motion 1997/98:Ub487 yrkandena 1-3,9. Internationellt forskningssamarbete (mom. 30)(), (), (), ()och () anför:Vi anser att skall delta i det internationella forskningsutbytet. Attinte vara medlem av viktiga samarbetsorganisationer betyder att ställersig utanför möjligheter att påverka och ta del av betydelsefull kunskap. Detfår menliga effekter inom respektive kunskapsområde och gör att blirmindre intressant som forskarmiljö. Därmed undergrävs våra förutsättningar attlocka utländsk kompetens till landet, vilket behövs. Vi anser det alltså intealls som önskvärt att betydande minskningar uppnås av kostnaderna fördeltagande i internationella forskningsorganisationer.Regeringen behandlar vidare frågan om fusionsforskningen alltför lättvindigt.Denna forskning präglas av mycket långa tidsperspektiv och kräver långsiktigtinternationellt samarbete för att nå framgång. bör därför ta tydligställning i frågan om fusionsforskningens framtid.Riksdagen bör med bifall till motionerna 1997/98:Ub805 yrkande 15 i denna delsamt 1997/98:N223 yrkande 8 som sin mening ge regeringen till känna vad vi härhar anfört.Mot bakgrund av vad vi nu sagt anser vi att utskottet under moment 30 borthemställa30. beträffande internationellt forskningssamarbeteatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub805 yrkande 15 i denna delsamt 1997/98:N223 yrkande 8 som sin mening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,10. Översyn av Centrala uppgifter(mom. 33)(), (), (), (), () och () anför:Vi noterar att utbildningsministern i ett interpellationssvar har aviserat attCentrala administration skall ses över med sikte på attöversynen skall vara klar . Enligt vår mening börman i det sammanhanget också undersöka möjligheterna att avlasta nämnden genomatt föra över den ekonomiska rådgivningsfunktionen till andra aktörer, t.ex.banker eller försäkringsbolag. Dessa senare bör även kunna hanterautbetalningen av studiemedel efter det att nämnden beviljat lån. Vi anser atten ökad konkurrens i fråga om administrationen av studielånen kan leda till enutveckling av servicen gentemot studenterna. Detta bör med anledningav motionerna 1997/98:Ub715 yrkande 1 och 1997/98:Ub805 yrkande 17 som sinmening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under moment 33 borthemställa33. beträffande en översyn av Centrala uppgifteratt med anledning av motionerna 1997/98:Ub715 yrkande 1 och1997/98:Ub805 yrkande 17 samt med avslag på motion 1997/98: Ub717 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan an-förts,11. Ökade möjligheter till distansstudier samt öppet universitet (mom. 39)(), (), (), (), (), (), () och TanjaLinderborg (v) anför:Vi anser att bör ta till vara de möjligheter somtelekommunikationsteknikens utveckling har skapat för att nå ut medhögskoleutbildning (och annan utbildning) i andra former och till vidaregrupper än . Möjligheterna att skapa virtuell högskoleutbildning -gärna som ett svenskt öppet universitet, ett distansuniversitet - börövervägas. Med utnyttjande av den moderna tekniken bör människor var som helsti landet ha möjlighet att läsa på distans, gärna kurser som erbjuds av olikabefintliga lärosäten. Det är dock viktigt att det organiseras så att denenskilde inte blir tvungen att söka information i många olika högskolorskataloger och skicka ansökningar åt många olika håll. Genom att utvecklaanvändningen av distansundervisning motverkas också den socialasnedrekryteringen till högre studier. Möjligheterna att i det syftet samarbetamed andra utbildningsarrangörer än högskolor, t.ex. studieförbund, bör beaktasi detta sammanhang.Mot bakgrund av det vi här sagt anser vi att utskottet under moment 39 borthemställa39. beträffande ökade möjligheter till distansstudier samt öppetuniversitetatt med anledning av motionerna 1997/98:Ub474 yrkandena 17 och 18samt 1997/98:Ub810 yrkandena 13 och 14 och 1997/98: Kr601 yrkande 9 samtmed avslag på motionerna 1997/98:Ub417, 1997/98:Ub424, 1997/98:Ub427 och1997/98:A455 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts.Särskilda yttranden1. Anslag för under utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning (mom. 36), , och (alla m)anför:Moderata samlingspartiet har i motioner föreslagit en alternativ budget för år1998. Den framgår av reservation 28 i finansutskottets betänkande 1997/98:FiU1. För utgiftsområde 16 föreslog Moderata samlingspartiet 811 377 000 krutöver regeringens ramförslag.Våra förslag till ekonomiska ramar har avslagits av ibudgetprocessens första steg, och vi är nu förhindrade att fullföljaanslagsyrkandena genom att reservera oss till förmån för Moderatasamlingspartiets yrkanden. Vi vill dock redovisa vår inställning på vissapunkter.Vi anser att kvalitetsfrågorna måste få en mer framskjuten plats i densvenska skolan. Vi föreslår en sammanslagning av för handikappfrågor i skolan () och att ett , utvärdering och tillsyn inrättas. Det nyakvalitetsinstitutet tilldelas enligt vårt budgetalternativ 200 miljoner kronorunder ett nytt anslag. Anslaget till utgår.Vi föreslår en betydande ökning av anslagen A 2 Skolutveckling (ytterligare95 ) och A 3 Forskning inom skolväsendet (ytterligare 20miljoner kronor). Verksamheten inom dessa båda områden är av stor vikt för attöka kunskapen om skolan och föra utvecklingen framåt. Satsningen inom anslagetA 2 skall bl.a avse en försöksverksamhet med riksrekryterandegymnasieutbildning baserad på modern informationsteknik. Resurser från anslagetbör också användas till fortbildning av lärare och skolledare i syfte att höjakvaliteten i skolan och till en försöksverksamhet med individuell skolstart.Vi avvisar regeringens besparing på anslaget till svensk undervisning iutlandet. I vårt budgetalternativ tillför vi detta anslag utöverregeringens förslag. I stället görs en besparing på motsvarande belopp påanslaget A 4 Genomförande av skolreformer. De svenska skolorna utomlands ärviktiga för att underlätta tjänstgöring utomlands för anställda i svenskaföretag, myndigheter och organisationer.När det gäller anslaget till Särskilda utbildningsinsatser för vuxna anser viatt regeringen överbetonar behovet av vuxenutbildning och underskattar behovetav satsningar på kvalificerad eftergymnasial utbildning. föreslårvi en utbildningssatsning på 90 000 platser inom vuxenutbildningen och 14 000platser inom den kvalificerade yrkesutbildningen. Vi har i vårt förslagberäknat kostnaden med utgångspunkt i ett något lägre belopp perutbildningsplats. Vi föreslår en besparing på på anslaget.Vi föreslår en offensiv satsning på informationstekniken (IT) i skolan. Dennya informationstekniken bör införas och användas i alla skolor och på allanivåer. Senast vid utgången av bör alla skolor vara anknutna tillInternet och ha goda möjligheter att använda tekniken fullt ut iundervisningen. I vårt budgetalternativ föreslår vi för ensärskild IT-satsning.Vi är mycket frågande inför regeringens fördelning av utbyggnaden av denhögre utbildningen. En fortsatt expansion måste, menar vi, ske med hänsyn tillkravet på hög kvalitet. Vi anser att universiteten och högskolorna skall byggasut i en takt som motsvarar intresset för dem bland de sökande.Resursfördelningssystemet skall bygga på principerna om högskolans faktiskaprestationer, kvalitetskriterier och studenternas val i enlighet med de princi-per som slogs fast under den förra, borgerliga regeringen. Studenternas valmåste få större genomslag i resurstilldelningen än nu och kvalitetskriterierinföras.Vi anser att regeringens försök med teknisk och naturvetenskaplig utbildningmed särskilt vuxenstudiestöd skall avvecklas. Det har inte fungerat på avsettvis. Medlen för bör få disponeras direkt av högskolorna. Riksdagenbör också anvisa mer än regeringen föreslagit tillhögskolorna för att anordna basår.Den inriktning och omfattning som regeringen vill ge högskoleutbildningen iMalmö kan vi inte ställa oss bakom. Avsikten med borde vara attge fler platser och utbildning av högsta kvalitet. Det är fögakonstruktivt att som regeringen föreslår stycka av delar från Lundsuniversitet, så mycket mindre som den berörda verksamheten i nuvarandeorganisation inte har föranlett kritik. Därför anser vi att böråterföras till från anslaget B 45.Regeringens satsningar på forskning och forskarutbildning är enligt vårmening otillräckliga och felfördelade. Vi vill minska anslaget B 46, som enbartgår till mindre och medelstora högskolor, med . I ställetföreslår vi att anslår att fördelas till universitetoch högskolor. Därtill kommer att vi i anslagen till forskningsråden förordarhögre anslag än vad regeringen föreslagit, vilket sammantaget innebär att vårtbudgetalternativ innebär en starkare satsning på forskning änbudgetpropositionens.Utöver vad vi nu redovisat innebär vårt budgetalternativ när det gälleranslagen till universitet och högskolor att vi avvisar regeringens nedskärningav () grundutbildningsanslag och att vi vill ökaanslaget till Sunet. Vid KI utbildas fler yrkesgrupper än läkare, och KI börges förutsättningar att bygga ut dessa utbildningar. Många av dem är av stortintresse bl.a. för läkemedelsindustrin. Vi vill också öka anslaget till Sunet,eftersom vi anser att Sunet:s roll är att vara Internetleverantör åthögskolevärlden och därutöver verka som ett nationellt kunskaps- och kompetens-centrum av yppersta slag.Vi anser att bör kunna genomföra besparingar på30 under det kommande budgetåret. I vårt budget-alternativberäknar vi därför ett med denna summa minskat anslagsbelopp till nämnden på223 924 000 kr.I vår alternativa budget anslår vi sammanlagt mer änregeringen inom verksamhetsområdet och internationellaforskningsresurser. Som framgått ovan förordar vi till forskningsråden högreanslag än vad regeringen föreslagit. Genom att vi också vill behålla detsärskilda anslaget till europeisk forskningssamverkan, som därmed avlastas frånforskningsrådens anslag, blir den reella ökningen hos forskningsråden, jämförtmed regeringens förslag, avsevärt större än vad som i bilaga 2 framgår avbeloppen under respektive forskningsråd. Vårt förslag innebär också ett ökatanslag till dyrbar vetenskaplig utrustning. Vi vill vidare - som framgått avreservation 3 - behålla och föreslår till TFR försatsningen på s.k. superdatorer. Anslaget D 17 Särskilda utgifter förforskningsändamål kan minskas med , som bör tas frånanslagsposten till regeringens disposition.Inom verksamhetsområdet ändamål kan en besparing om 5 miljonerkronor göras under anslaget E 2 Utvecklingsarbete inomUtbildningsdepartementets området m.m.En sammanställning av vårt förslag till anslag för inomutgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning finns i bilaga 2, spaltenm.2. Anslag för under utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning (mom. 36)() anför:Folkpartiet liberalerna har i motioner föreslagit en alternativ budget för år1998. Den framgår av reservation 29 i finansutskottets betänkande 1997/98:FiU1. För utgiftsområde 16 föreslog utöverregeringens ramförslag.Våra förslag till ekonomiska ramar har avslagits av ibudgetprocessens första steg, och jag är nu förhindrad att fullföljaanslagsyrkandena genom att reservera mig till förmån för yrkanden.Jag vill dock redovisa min inställning på vissa punkter.Jag anser att det är viktigt att svenskar som arbetar utomlands har tillgångtill svensk grund- och gymnasieskola. I vårt budgetalternativ tillför vianslaget Bidrag till svensk undervisning i utlandet . Jagvill peka på att tvåspråkighet ses som en tillgång i . Jag anser att detär oklokt att då skära ned på undervisningen i svenska för svenskabarn som är bosatta i utlandet.Folkpartiet kan inte ställa sig bakom det som regeringen förordat omprinciperna för utbyggnaden av den högre utbildningen. Universiteten har fåttstå tillbaka vid tidigare utökningar. Vi vill tilldela universiteten och deblivande universiteten de nya högskoleplatser som tillkommer år 1998 och 2000,bl.a. eftersom det där finns bättre täckning av kompetenta lärare än vid demindre högskolorna. Vi vill ge högskolorna rimliga planeringsförutsättningaroch säger därför nej till att flytta fram inrättandet av de nyahögskoleplatserna . Detta, plus att vi i vårtbudgetalternativ återför , motsvarande den besparing somregeringen lagt ut på anslagen, ger utrymme för att lägga resurser påkvalitetshöjande ändamål, t.ex. att finansiera de nya professors- ochlektorstjänsterna. Med den större ram som vi alltså avsätter för grundläggandeutbildning finns det också utrymme för att tilldela de fristående teologiskahögskolorna statsbidrag för fler utbildningsplatser. Vi avvisar liksom tidigaredet särskilda vuxenstudiestödet till vissa studenter i naturvetenskaplig ochteknisk utbildning () och därmed också den förlängda antagningen år1998 till sådana platser. Vårt alternativ innehåller också 95 miljoner kronorför att kunna anordna 20 000 platser i sommarkurser.