bet · GK01UU11 · 1997-05-15 00:00:00 — 1996/97:1) att är angeläget ochatt som ordförande i det euro-arktiska sedan november1996 har goda möjligheter att påverka innehållet i detta samarbete.Arbetsprogram och projektförslag har tagits fram på ett stort antal områden.Ett angeläget verksamhetsområde för är kärnsäkerhet, strålskyddoch avfallshantering. Effektiv användning av energi är ett annat viktigtområde. Dessutom står investeringsfrämjande insatser, ekonomiska aktivitetersamt underlättande av varors och personers fria rörlighet högt pådagordningen. Utskottet ser positivt på de ansträngningar som görs inom ramenför . Detta samarbete bidrar på ett konstruktivt sätt tillreformprocessen i och har en stabiliserande inverkan både iBarentsregionen och i norra som helhet.Den 19 september 1996 undertecknades en deklaration om bildandet av ettarktiskt råd av de åtta arktiska staterna , , , ,, , och . Vid undertecknandet representerades Sverigeav statssekreteraren i för nordiska frågor.En målsättning med bildandet av ett arktiskt råd var att skapa ett forum därarktiska frågor kunde diskuteras mellan samtliga berörda stater, med särskildhänsyn tagen till urbefolkningens behov. Urbefolkningen kommer också att vararepresenterad vid Arktiska rådets möten. Tonvikten kommer att ligga på frågorrörande hållbar utveckling och skyddet av miljön i . Inom ramen fördetta samarbete har signatärstaterna förbundit sig att utveckla etthandlingsprogram rörande hållbar utveckling i regionen, och uppmuntrautbildningsinsatser om förhållandena i polarområdet. Rådet kommer att mötasmed tvåårsintervaller, med tätare möten på tjänstemannanivå däremellan.Ordförandeskapet kommer att rotera mellan medlemsstaterna.Utskottet vill vidare framhålla att , med anledning avett initiativ från , har antagit ett program för samarbete iarktiska frågor. har avsatts fördetta ändamål. Programmet syftar till en bättre nordisk koordinering iarktiska frågor och genomförandet av ett antal projekt och utredningar tillstöd för det bredare internationella agerandet inom Arktiska rådet.Motionärernas önskemål synes i allt väsentligt vara tillgodosedda. Med detanförda anser utskottet motion U702 (fp) yrkandena 1 och 2 besvarade.Flykting- och asylfrågorFlyktingpolitiken i de nordiska länderna behandlas i motion U704 (fp) yrkande3. Motionärerna vill att de nordiska ländernas agerande på detta områdesamordnas bättre.Utskottet delar motionärernas uppfattning vad gäller behovet av ettinternationellt samarbete rörande asyl- och flyktingfrågor. I regeringensskrivelse lämnas en utförlig redogörelse för det nordiska samarbetet på dettaområde.De nordiska regeringarnas samrådsgrupp för flyktingfrågor har under 1996haft fyra möten. hölls också ett möte på ministernivå. Diskussionerhar också förts med representanterna i och för FN:sflyktingkommissarie och för (). En särskild arbetsgrupp har behandlat frågor av gemensamt intresserörande flyktingsituationen i f.d. Jugoslavien.Den främsta målsättningen för samarbetet med de baltiska länderna är attbidra till att föra dessa länders migrationspolitik närmare västeuropeiskstandard och därmed också uppfylla internationella grundprinciper. Därmedunderlättas också förutsättningarna för att motverka illegal migration ochmänniskosmuggling. Regeringen betonar i skrivelsen att detta samarbete ocksåbör underlätta de baltiska ländernas EU-medlemskap.Under 1997 svarar för ordförandeskapet i samrådsgruppen.Den nordiska passfriheten är en av hörnstenarna i det nordiska samarbetet. Denhar fungerat och betraktas som en självklarhet av flertaletmedborgare i de nordiska länderna. Samtliga nordiska länder är angelägna omatt den skall bibehållas. har de nordiska länderna i enlighet medden nordiska passöverenskommelsen kontinuerligt informerat varandra omförestående ändringar i den nationella visumpolitiken.Inom EU är på motsvarande sätt den fria rörligheten för personer ett avkärnområdena i den inre marknaden. För att påskynda avvecklingen avgränskontrollerna ingick några av EU-länderna 1985 det s.k. Schengenavtaletoch 1990 en tillämpningskonvention som innebär att gränskontrollerna avvecklasmellan de deltagande länderna. Arrangemanget började tillämpas i mars 1995.Vid ett gemensamt ministermöte nåddes överenskommelse omobservatörskap för samtliga fem nordiska länder i Schengen fr.o.m. den 1 maj1996. Avtal om anslutning för , och samt ett särskiltsamarbetsavtal med och , med samma materiella innehåll,undertecknades i . Målet är att avtalen skall kunna trädai kraft omkring /99. Först då avvecklas gränskontrollernamellan de nordiska länderna och Schengenländerna.Utskottet behandlar på annan plats i detta betänkande ett motionsyrkanderörande effekter. Utskottet vill emellertid i dettasammanhang framhålla både symboliska och praktiskabetydelse. Inom ramen för Schengenförhandlingarna har visats hur asyl- ochmigrationsfrågor framgångsrikt kan behandlas i ett europeiskt samarbete. Förde nordiska länderna har en förutsättning för detta samarbete varit atttidigare uppnådda framsteg - den nordiska passfriheten - inte negativtpåverkas. Det finns enligt utskottets uppfattning inget motsatsförhållandemellan ett nära nordiskt samarbete och ett bredare europeiskt sådant. EU-medlemmarna , och har på basis av redan tidigareträffade nordiska överenskommelser aktivt kunnat bidraga till en ökadrörelsefrihet för personer bosatta inom EU. Utskottet ser positivt på detta,och förutsätter att ett löpande nära samarbete bedrivs i dessa frågor, både pånordisk och europeisk nivå.Med det anförda anser utskottet motion U704 (fp) yrkande 3 besvarad.Frivilligorganisationernas ställningI två motioner, U21 (mp) yrkande 2 och U704 (fp) yrkande 4, framförs önskemålom en utredning av frivilligorganisationernas ställning, i syfte att knytadessa närmare Nordiska rådet.Nordiska rådets verksamhet täcker endast en liten del av hela det nordiskasamarbetet, som framför allt äger rum genom en rad informella kontakter ochnätverk. Det finns ett stort antal organisationer som på frivillig basisarbetar med nordiska samarbetsfrågor. Många av dessa frivilligorganisationerhar nära och täta inofficiella kontakter med de nordiska samarbetsorganen.Utskottet vill här framhålla , som är en viktig samarbets-partner både för regerings- och parlamentarikersidan i det nordiskasamarbetet. Denna förening, och dess motsvarigheter i övriga nordiska länder,samordnar sitt arbete under ett paraplyorgan på samnordisk nivå - (). Dessa föreningar får ett betydande ekonomiskt stöd avnationella och nordiska medel. FNF bjuds regelmässigt in till Nordiska rådetssessioner och fungerar som en av rådets formella remissinstanser.Stöd lämnas också till det nätverk av nordiska frivilligorganisationer -folkliga församling - som samlats , 1994och 1996.Utskottet har erfarit att ett program utarbetas inomministerrådet, för att utveckla samarbetet med den frivilliga sektorn.Avsikten är att detta program skall utmynna i ett ministerrådsförslag till1997 års rådssession.Enligt utskottets uppfattning finns det nära och värdefulla kontaktermellan och frivilligorganisationerna, och en medvetenhet omvikten av att dessa goda kontakter upprätthålls och fördjupas. Utskottetfinner inte skäl att förespråka en utredning syftande till en starkare formellanknytning.Med det anförda anser utskottet motionerna U21 (mp) yrkande 2 och U704 (fp)yrkande 4 besvarade.Regeringens skrivelse och svenska delegations berättelseUtskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse (Skr. 1996/97:149) Nordiskt samarbete och svenska delegations berättelse(1996/97:NR 1) till handlingarna. beträffande nomineringen av delegater till ,utskottens roll m.m.att med avslag på motion 1996/97:U22 yrkande 1 förklarar motion1996/97:U22 yrkandena 2, 3 och 4 besvarade med vad utskottet anfört,res. 1 (m)2. beträffande direktval till m.m.att med avslag på motion 1996/97:U21 yrkande 1 förklarar motion1996/97:U704 yrkande 1 besvarad med vad utskottet anfört,res. 2 (mp)3. beträffande behandlingen av politiska sakfrågoratt med avslag på motion 1996/97:U701 förklarar motionerna1996/97:U20, 1996/97:U21 yrkandena 2-4, 1996/97:U702 yrkandena 1 och 2samt 1996/97:U704 yrkandena 3 och 4 besvarade med vad utskottet anfört,4. beträffande regeringens skrivelse och svenskadelegations berättelseatt lägger regeringens skrivelse 1996/97:149 Nordiskt samarbete1996 och redogörelsen till 1996/97:NR1 svenskadelegations berättelse angående verksamheten tillhandlingarna.Stockholm den 15 maj 1997På utrikesutskottets vägnarViola FurubjelkeI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (),(), (), (), (s), (), (), (), (), (), () och (). Nomineringen av delegater till , utskottens roll m.m.(mom. 1), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjar med ?Inbjudna tillkonferensen? och som på s. 15 slutar med ?Utskottet avstyrker motionensyrkande 1? bort ha följande lydelse:Inbjudna till konferensen var t.ex. parlamentariker från de nationellaparlamentens kulturutskott, EU-parlamentariker samt ett stort antalinternationella och nationella organisationer.Utskottet konstaterar vidare att ett av utskott,, har till uppgift att samverka i frågor av betydelse förarbetet inom EU/EES, där de nordiska länderna kan agera utifrån engrundläggande värdegemenskap och sammanfallande intressen. Europafrågorna harenligt utskottets uppfattning en självklar plats i verksamhet.Den nya organisationen återspeglar också detta synsätt. Utskottet anser därföratt förslaget att även EU-parlamentarikerna skall kunna ingå som valdaledamöter i de nationella delegationerna är intressant och borde prövas.Utskottet tillstyrker därmed motion U22 (m) yrkande 1. Motionens yrkanden 2och 4 anser utskottet med det ovan anförda besvarade.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande nomineringen av delegater till , utskottensroll m.m.att med bifall till motion 1996/97:U22 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört och förklarar motion1996/97:U22 yrkandena 2, 3 och 4 besvarade med vad utskottet anfört.2. Direktval till m.m. (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjar med ?Denna frågahar tidigare? och på s. 16 slutar med ?avstyrker därmed motion U21 (mp)yrkande 1.? bort ha följande lydelse:Det är nu frågan om direktval till behandladesi den nordiska debatten. gör därför den bedömningen, attdenna fråga ånyo bör tagas upp till behandling Rådet är visserligen ettrådgivande organ, utan formell beslutsrätt. Men eftersom rådets verksamheteraldrig fått den styrka som gemensamma nordiska angelägenheter borde ha givit,är det värt att pröva om direktval skulle ge större tyngd och på gräsrotsnivåskapa intresse för nordiskt samarbete och förståelse för hur viktig dennordiska gemenskapen och samverkan är. Detta bör ges regeringen till känna.Utskottet tillstyrker därför motion U21 (mp) yrkande 1.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande direktval till m.m.att med bifall till motion 1996/97:U21 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört och förklarar motion1996/97:U704 yrkande 1 besvarad med vad utskottet anfört.Särskilt yttrandeSchengensamarbetet (mom. 3)() och () anför:Miljöpartiet har vid ett flertal tillfällen kritiserat anslutningtill och framhållit avtalets negativa sidor och följder förSverige. En särskild departementspromemoria rörande harsänts ut på remiss, och det är regeringens avsikt att förelägga enproposition om anslutning senare under 1997.Avtalet om de nordiska ländernas anslutning undertecknades redan den 19december 1996. och dess utskott, liksom utskott i de olikaländernas parlamentariska församlingar, borde i samband med remissförfarandetha givits möjlighet att analysera konsekvenserna av en anslutning tillSchengenavtalet för att bli medvetna om de långsiktiga effekterna avSchengensamarbetet. Detta samarbete har inte utretts på ett tillfredsställandesätt. Sammanfattning........................................1Motionerna............................................1Utskottet.............................................2Regeringens skrivelse 1996/97:149...................2Samarbetet inom ..............................3Norden och /EU/EES............................4Norden och dess närområden..........................4Nordiskt samarbete på sektorsnivå...................4Kultur............................................4Utbildning och forskning..........................5Miljö.............................................6Ekonomi och näring................................6Näringspolitiskt samarbete........................6Regionalpolitik...................................7Jord- och skogsbruk; fiske........................7Ekonomi och finanspolitik.........................8Socialpolitik och hälsovård.......................8Jämställdhet......................................8Migrations- och flyktingpolitiska frågor; Schengensamarbetet9Redogörelsen till 1996/97:NR1.............9Sammanfattning av motionerna.......................11Utskottets överväganden............................13Det nordiska samarbetets organisation m.m..........13Behandlingen av politiska sakfrågor................16Hemställan.........................................22Reservationer........................................231. Nomineringen av delegater till , utskottens roll m.m.(mom. 1) 232. Direktval till m.m. (mom. 2).....24Särskilt yttrande....................................24Schengensamarbetet (mom. 3)........................24