bet · GK01FöU5 · 1997-04-22 00:00:00 — Detta gäller oavsett om det är fråga om planering ellerandra slag av åtgärder. Det finns behov av att öka kunskaperna om risker ochriskbedömning och att verka för att de medel som lagstiftningen erbjuder föratt garantera goda beslutsunderlag utnyttjas bättre i beslutsprocessen.Regeringen avser därför att utveckla ett ramprogram för forskning ochutveckling inom riskanalysområdet.MotionenI kommittémotion Fö23 (kd) behandlas frågan om beredskapshänsyn isamhällsplaneringen. Motionärerna anser att denna fråga måste bli ettnaturligt inslag inom alla viktiga samhällsfunktioner. I svensktutbildningssystem bör därför åtgärder sättas in på ett tidigt stadium inom deyrkesområden där man sysslar med samhällsplanering. Det är även väsentligt attsynpunkter på fysiska investeringar inhämtas utifrån beredskapshänsyn innanbyggstarten sker (yrkande 19).UtskottetUtskottet vill betona att det är en viktig uppgift att verka för att hänsyntas till riskfaktorer i den fysiska planeringen. Som framgår av propositionenär det en rad olika myndigheter som arbetar med frågor om säkerhetskrav isamhällsplaneringen. Myndigheterna har oftast utvecklat ett eget synsätt somär anpassat till den egna verksamhetens behov och förutsättningar. Olikamyndigheter kan också komma fram till skilda bedömningar av riskerna. Detfinns således skäl att sträva efter enhetligare prioriteringar för atttillgodose säkerhetskraven liksom att uppnå ett bättre samarbete mellanberörda myndigheter . Enligt regeringen bör det även eftersträvasatt myndigheterna i högre grad än skall bedöma vilka säkerhetskravsom skall ställas i samhällsplaneringen. Tydliga krav på säkerhet ochuthållighet måste ställas på verksamheter som innebär risker för omgivningen.Utskottet delar regeringens bedömning härvidlag. De åtgärder som regeringenföreslår i propositionen om säkerhetskrav i samhällsplaneringen bedömerutskottet vara viktiga och väl motiverade.Beträffande yrkandet i motion Fö23 (kd) om att åtgärder i svensktutbildningssystem bör sättas in på ett tidigt stadium inom de yrkesområden därman sysslar med samhällsplanering (yrkande 19) vill utskottet anföra följande.Utskottet har i olika sammanhang, senast i betänkande 1993/94:FöU9, s. 87,understrukit betydelsen av att ta beredskapshänsyn i planering ochsamhällsutveckling (BIS-verksamhet). Verksamheten syftar till att görasamhället mindre känsligt för olika typer av störningar. Överstyrelsen förcivil beredskap bedriver BIS-verksamheten i samverkan med andra organ, somföretag, universitet och högskolor. Arbetsmetoderna är flera - t.ex.rådgivning till myndigheter, utbildnings- och konferensverksamhet, etableringav nätverk och initiativ till forsknings- och utvecklingsinsatser.Tyngdpunkten ligger på utbildning och information. Målgrupperna förinformations- och utbildningsinsatserna är bl.a. planerare och beslutsfattarei privat och offentlig tjänst, verksamhets- och driftansvariga inom områdensom har betydelse för totalförsvaret. Vidare sker utbildning omberedskapshänsyn vid universiteten i och . Även vid de tekniskahögskolorna i och ingår beredskapshänsyn i delar avutbildningen. Slutligen vill utskottet erinra om att ställt sigbakom regeringens förslag om en ökad användning avmiljökonsekvensbeskrivningar i samhällsplaneringen (prop. 1995/96:230, bet.BoU1, rskr. 30).Mot bakgrund av vad utskottet nu anfört torde yrkande 19 i motion Fö23 (kd)i huvudsak kunna bli tillgodosett inom ramen för det arbete som Överstyrelsenbedriver i samverkan med olika myndigheter och organ. Utskottet föreslårdärför att motion Fö23 (kd) yrkande 19 inte bör bifallas av riksdagen.InformationsfrågorUtskottet behandlar här vad regeringen i propositionen (s. 36-37)huvudsakligen har anfört om informationsfrågor vid svåra påfrestningar påsamhället i fred.RegeringenRegeringen anser att en effektiv informationsverksamhet är av avgörandebetydelse för att myndigheter och andra organ skall kunna genomföra deåtgärder som behövs vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Regeringenanser det även vara av stor vikt att myndigheters och andra organs informationsamordnas i planläggning som minskar risken för dubbla budskap. Risken förmotstridiga uppgifter är stor om det inte finns en koordinerad plan förinformationsverksamheten.Regeringen anser att Styrelsen för psykologiskt försvar bör få i uppgift attge råd och rekommendationer till myndigheter och organ om information vidsvåra påfrestningar samt om en myndighet så begär lämna expertstöd förinformationsgivningen vid en inträffad svår påfrestning. Styrelsen bör vidarefå i uppgift att göra utvärderingar av hur kommunikationen mellanmyndigheter/massmedier och människor fungerat vid inträffade svårapåfrestningar.UtskottetUtskottet delar regeringens uppfattning i fråga om betydelsen av en effektivinformationsverksamhet vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Utskottethar med anledning av vad som regeringen föreslår i propositionen i fråga ominformationsgivningen vid svåra påfrestningar erfarit att eninstruktionsändring för Styrelsen för psykologiskt försvar är genomfördfr.o.m. Styrelsen har numera i uppgift att ge råd ochrekommendationer till myndigheter och organ om information vid svårapåfrestningar samt möjlighet att, om en myndighet så begär, lämna expertstödför informationsgivningen vid en inträffad svår påfrestning. Utskottet anserdetta vara en värdefull åtgärd som torde minska risken för dubbla budskap iinformationen vid en svår påfrestning på samhället i fred. Utskottet vill isammanhanget framhålla betydelsen av en snabb, säker och korrektnyhetsförmedling vid en svår påfrestning på samhället så att allmänhetensförtroende för myndigheternas agerande tryggas.ForskningUtskottet behandlar här vad regeringen i propositionen (s. 38-40) har anförtom forskning inom bl.a. riskanalysområdet. Utskottet behandlar ocksåmotionerna Fö59 (mp) yrkandena 17-20 och Fö705 (s).RegeringenEtt säkrare samhälle kräver grundliga kunskaper om de risker och hot somförekommer och kan förekomma och om effekterna av de åtgärder som vidtas föratt öka säkerheten. Enligt regeringens uppfattning är det av vikt attforskningsverksamheten som syftar till en ökad säkerhet och ett bättre skyddinför fredstida hot och risker av olika slag ökar och att resultatet av sådanforskning kan nyttiggöras. Den forskningsverksamhet som bedrivs för det civilaförsvarets område samordnas av har inriktat forskningsverksamheten motkunskapsbyggande verksamheter som syfter till att klara de påfrestningar somsamhället kan utsättas för under säkerhetspolitiska kriser och krig. Dettainnebär att särskilda satsningar gjorts inom området beredskapshänsyn ochsamhällets sårbarhet. Vidare har Överstyrelsen gjort en särskild satsning föratt få till stånd en starkare förankring i den akademiska forskningsvärldengenom att inrätta ett vetenskapligt råd vid Överstyrelsen samt genom attstödja vissa doktoranders avhandlingsarbete. Regeringen anser bl.a. attÖverstyrelsen bör verka för en förbättrad forskningssamordning bl.a. genom enökad samverkan med berörda funktionsansvariga myndigheter.Beträffande frågan om riskanalys anser regeringen att detta är ett centraltområde i samband med värdering av hot och risker. Enligt regeringens bedömningfinns det behov av att öka kunskaperna om risker och metoder påriskanalysområdet. Mot denna bakgrund har regeringen för avsikt att uppdra åtBoverket, och att isamråd med forskningsråd och berörda myndigheter utveckla ett ramprogram förforskning och utveckling inom riskanalysområdet. Programmet inriktas mot attta till vara såväl internationella som nationella erfarenheter inom området.Regeringen avser också att inrätta en särskild arbetsgrupp för samverkankring nya hot och risker i samhället där ordföranden utses av chefen förFörsvarsdepartementet. I denna grupp, anser regeringen, bör ingårepresentanter för de funktionsansvariga myndigheterna inom det civilaförsvaret, Försvarsmakten, Försvarshögskolan, ,, och Landstingsförbundet.För att även tillgodose behov av samordning på forskarnivå när det gällernya hot och risker bör ett nätverk inrättas som lämpligen kan utnyttja moderninformationsteknik för informationsutbyte. börvara sammanhållande för ett sådant nätverk.MotionernaMiljöpartiet de gröna framhåller i sin partimotion Fö59 (mp) attForskningsgruppen för miljöstrategiska studier bör knytas till den arbetsgruppsom regeringen avser inrätta för samverkan kring nya hot och risker (yrkande17). Vidare skall arbetsgruppen enligt motionärernas mening utgå från hot ochrisker i ett globalt perspektiv på bl.a. på miljöområdet, för att successivtsnäva in till att behandla hot och risker som primärt är potentiella ellerreella i (yrkande 18). Arbetsgruppen skall också arbeta med attutveckla frågan om konsekvensanalyser vid olika beslut som fattas och sompåverkar sårbarheten både (yrkande 19). När det gällerFörsvarets forskningsanstalts uppgift att inrätta ett s.k. nätverk församordning på forskarnivå, som regeringen aviserar i propositionen, ansermotionärerna att Kärnkraftinspektionen bör ingå i detta nätverk (yrkande 20).I motion Fö705 (s) sägs bl.a. att utifrån ett samlat perspektiv utgör enförbättrad och utökad riskforskning en strategisk faktor förvälståndsutveckling och ekonomisk tillväxt. I motionen framhålls att dettasamlade perspektiv oftast saknas i den nationella forskningsplaneringen.Motionärerna föreslår som ett första steg att en riskforskningsorganisation påområdet stora olyckor och teknologiska system byggs upp vid Lunds tekniskahögskola/Lunds universitet.UtskottetRegeringen aviserar ett flertal åtgärder inom forskningen om det civilaförsvaret. Syftet med dessa åtgärder är bl.a. att ge en ökad säkerhet och ettbättre skydd inför fredstida hot och risker. Enligt regeringens bedömning,vilken utskottet biträder, finns det behov av att öka kunskaperna om riskeroch metoder på riskanalysområdet. Regeringen avser därför att uppdra åtBoverket, och att isamråd med forskningsråd och berörda myndigheter utveckla ett ramprogram förforskning och utveckling inom riskanalysområdet. Regeringen avser ocksåinrätta en särskild arbetsgrupp för samverkan kring nya hot och risker isamhället. I denna arbetsgrupp kommer att ingå representanter för defunktionsansvariga myndigheterna inom det civila försvaret, Försvarsmakten,Försvarshögskolan, , ,och . För att även tillgodosebehovet av samordning på forskarnivå när det gäller nya hot och risker anserregeringen att ett nätverk bör inrättas som lämpligen kan utnyttja moderninformationsteknik. () föreslås varasammankallande för ett sådant nätverk.Utskottet bedömer att de vidtagna och aviserade åtgärderna påforskningsområdet är väl motiverade i syfte att öka kunskaperna om risker ochmetoder på riskanalysområdet. Åtgärderna torde, enligt utskottets uppfattning,också leda till att forskningsfrågorna kommer att belysas ur ett mer samlatperspektiv i enlighet med vad som efterlyses i motion Fö705 (s). Utskottetföreslår mot bakgrund av det anförda att motion Fö705 (s) inte bifalls avriksdagen.Med anledning vad som anförs i motion Fö59 (mp) yrkandena 17-19 om densärskilda arbetsgrupp som regeringen aviserar i propositionen har utskottetinhämtat följande uppgifter från Försvarsdepartementet. Regeringen har genombeslut inrättat den särskilda arbetsgrupp för samverkankring nya hot och risker i samhället som aviserats i propositionen. I februari1997 förordnades ordförande, ledamöter och sekreterare i gruppen. Någonrepresentant för Forskningsgruppen för miljöstrategiska studier har inteförordnats i gruppen, men vad utskottet erfarit kommer, när behov uppstår,även annan kompetens än de som är förordnade att utnyttjasunder arbetets gång. Utskottet bedömer att yrkandena 17-19 i motion Fö59 (mp)ligger inom ramen för arbetsgruppens uppgifter och därför kommer att blitillgodosedda. Utskottet föreslår därför att motion Fö59 (mp) yrkandena 17-19inte bifalls av riksdagen.Utskottet har också erfarit att FOA i regleringsbrevet för fått iuppdrag att vara sammanhållande för det nätverk som skall tillgodose behovetav samordning på forskarnivå. Utskottet utgår från att de myndigheter medbl.a. ansvar för tillsynsfrågor inom områden som kan innebära risker föromgivningen kommer att ingå i detta nätverk. Utskottet anser att frågan omnätverkets sammansättning är en fråga för regeringen att besluta om. Någotyttrande från behövs inte. Utskottet anser därför att motion Fö59(mp) yrkande 20 bör avslås av riksdagen.Vissa slag av svåra påfrestningarI det följande redovisas vissa slag av svåra påfrestningar på samhället i fredför vilka regeringen anser att det bör finnas en särskild hög ambition förberedskapen.Nedfall av radioaktiva ämnenUtskottet behandlar här vad regeringen i propositionen (s. 41-48) har anförtom nedfall av radioaktiva ämnen. Utskottet behandlar också motion Fö59 (mp)yrkandena 14 och 15.RegeringenStatens strålskyddsinstitut är central förvaltnings- och tillsynsmyndighet meduppgift att övervaka strålskyddet inom kärnteknisk verksamhet och attkontrollera att utsläpp från kärntekniska anläggningar till omgivningen hållsinom fastställda gränser. skall enligt 28 § räddningstjänstlagen(1986:1102) svara för räddningstjänsten vid utsläpp av radioaktiva ämnen frånen kärnteknisk anläggning i sådan omfattning att särskilda åtgärder krävs föratt skydda allmänheten eller vid överhängande fara för ett sådant utsläpp.Länsstyrelsen skall också svara för saneringen efter utsläpp av radioaktivaämnen från en kärnteknisk anläggning. är centralförvaltningsmyndighet för bl.a. olycks- och skadeförebyggande åtgärder enligträddningstjänstlagen och utövar tillsyn över efterlevnaden avräddningstjänstlagen, räddningstjänstförordningen (1986:1107) och med stöd avlagen lämnade föreskrifter. När det gäller säkerheten i landets kärntekniskaanläggningar är det Kärnkraftinspektionen som genom tillsyn bl.a. skallsäkerställa att det uppställda nationella säkerhetsmålet påreaktorsäkerhetsområdet uppfylls.Enligt Kärnkraftinspektionen och upprätthålls entillfredsställande säkerhetsnivå vid landets kärnkraftverk. Regeringen gör denbedömningen att beredskapen mot olyckor i kärntekniska anläggningar, såväl isom utanför landet mot bakgrund av tidigare genomförda åtgärder, ärtillfredsställande men ytterligare kan stärkas genom olika åtgärder. I dettasammanhang pekar regeringen bl.a. på att ett problem med mätverksamheten äratt indikeringsinstrumenten är av många olika slag. Vidare är de mätinstrumentsom den tidigare statliga civilförsvarsorganisationen förfogade över och somkommunerna kommer att disponera föråldrade. En bedömning av behovet avinstrument bör göras. Sammantaget anser regeringen att systemet förstrålningsmätning och instrumenten för strålningsmätning i fred och krig börutvecklas och förbättras.När det gäller frågan om ersättning till enskilda vid radioaktivt nedfallhar på uppdrag av regeringen utarbetat förslag tillprinciper för ersättning till jordbruks-, trädgårds- och rennäringsföretag ihändelse av en olycka med radioaktivt nedfall som följd. Jordbruksverketöverlämnade en rapport till regeringen. Mot bakgrund av vadJordbruksverket redovisat i sin rapport gör regeringen den bedömningen attersättningstyper och ersättningsnivåer bör fastslås av statsmakterna först dåen olycka med radioaktivt nedfall som följd faktiskt inträffat. Regeringenanser vidare att det bör ankomma på att administreraersättningssystemet.MotionenMiljöpartiet de gröna föreslår i sin partimotion Fö59 (mp) att begreppetnedfall av radioaktiva ämnen bör vidgas till att gälla spridning avradioaktiva ämnen, eftersom det inte bara är en risk för radioaktiva utsläpputan även aktuella oroshärdar i form av kärnavfall som läcker till hav ochland i vårt närområde (yrkande 14). I motionen föreslås också attkärnkraftindustrin själv, som alla andra, skall betala sinaberedskapskostnader. Därför skall kostnaderna för bl.a. strålningsmätning ochutrustning inte belasta utan kärnkraftindustrin (yrkande15).UtskottetUtskottet noterar att regeringen bedömer att beredskapen mot olyckor ikärntekniska anläggningar, såväl i som utanför landet mot bakgrund av tidigaregenomförda åtgärder, är tillfredsställande, men att den kan ytterligarestärkas genom olika åtgärder. Regeringen pekar bl.a. på vissa problem imätverksamheten och på mätinstrumenten och framhåller att systemet ochinstrumenten för för strålningsmätning i fred och i krig bör utvecklas ochförbättras. Utskottet instämmer i regeringens bedömning. Vad avser frågan omersättning till enskilda vid radioaktivt nedfall delar utskottet regeringensuppfattning att ersättningstyper och ersättningsnivåer bör fastslås avstatsmakterna först då en olycka med radioaktivt nedfall som följd faktisktinträffat. Utskottet har heller inget att invända mot att får administrera ersättningssystemet.Med anledning av vad som anförs i motion Fö59 (mp) yrkande 14 om att begreppetnedfall av radioaktiva ämnen bör vidgas till att gälla spridning avradioaktiva ämnen vill utskottet för sin del framhålla att kravet påberedskapsåtgärder på detta område är lika viktigt oavsett om det är fråga omnedfall av radioaktiva ämnen eller någon annan form av spridning avradioaktiva ämnen. Utskottet vill i sammanhanget också betona vikten av ettfortsatt internationellt samarbete inom området. Detta gäller inte minstmellan länderna i vårt närområde, där frågor som rör informationsutbyte, tidigvarning om inträffad olycka m.m. är särskilt angelägna. Mot bakgrund av vadutskottet nu uttalat föreslår utskottet att lämnar motion Fö59 (mp)yrkande 14 utan bifall.Beträffande yrkande 15 i motion Fö59 (mp) om att kärnkraftindustrin självskall betala sina beredskapskostnader vill utskottet framhålla attkärnkraftindustrin betalar avgifter till ()enligt förordningen (1976:247) om vissa avgifter till SSI. En del av dessamedel - ca - transfereras till för kärnkraftsberedskapsåtgärder. Av dessa medel används drygtfyra miljoner till central utbildning och övning av länsstyrelserna och ca femmiljoner till kärnkraftslänen för förvaltningskostnader och tekniskainvesteringar som sammanhänger med kärnkraftsberedskapen. Utskottet anser attdet system som tillämpas inom området för kärnkraftberedskapen är fullgott ochfinner därför inte anledning att föreslå ändringar i nuvarande system. MotionFö59 (mp) yrkande 15 bör därför inte bifallas av riksdagen.Svåra störningar i viktiga infrastruktursystemUtskottet behandlar här vad regeringen i propositionen (s. 49-70) har anförtom svåra störningar i viktiga infrastruktursystem.RegeringenNär det gäller elförsörjningen anser regeringen att känsligheten förstörningar i elförsörjningen kan reduceras genom att elsystemet görs merrobust i samband med nätutbyggnad och införande av ny teknik inomelförsörjningen samt genom beredskap att återställa elförsörjningen vid enstörning. Myndigheterna bör i sitt föreskrifts- och tillsynsarbete inomelförsörjningen liksom beakta behovet av ytterligare åtgärder frånstatsmakterna för att säkerställa en god fredstida leveranssäkerhet. Enligtförsvarsbeslutets första etapp skall bl.a. frågor av detta slag präglas av enhelhetssyn. I störningssituationer kan således företagen få stöd av detmilitära försvarets resurser för exempelvis transporter och röjning. Det börankomma på att tillsammans med berörda företag ochmyndigheter överväga behovet av ytterligare insatser när det gäller samarbetemed totalförsvaret.I fråga om prioriteringsordning i samband med störningar i elförsörjningenanser regeringen att det bör tas fram planer (prioriteringsordningar) förprioriteringar mellan funktioner i samhället i samband med störningar ielförsörjningen. I samband med fredstida störningar börprioriteringsordningarna tjäna som vägledning för berörda elföretag i derasarbete med att återupprätta en fungerande elförsörjning och att fördelatillgänglig kraft. I samband med krigstida störningar och situationer dåransoneringlagen tillämpas bör prioriteringsordningarna tjäna som utgångspunktför myndigheternas föreskrifter. Innan regeringen kan ta ställning tillprioriteringsordningar krävs ett fortsatt utredningsarbete i denna fråga.Regeringen avser därför att uppdra åt att isamråd med övriga funktionsansvariga myndigheter genomföra dettautredningsarbete.Inom elproduktionen finns ett reservförfarande som benämns ö-drift. Detinnebär att regionala eller lokala elnät kopplas bort från det nationella el-systemet så att elförsörjningen sker med de produktionsresurser som finns inomdet avgränsade nätområdet. Ö-driftsförfarandet är komplicerat och aktualiserasförst i samband med långvariga störningar. Regeringen anser att det är enuppgift för att överväga förutsättningarna för s.k. ö-driftoch att vidta de åtgärder som erfordras.När det gäller reservkraftaggregat gör regeringen den bedömningen atthuvudprincipen för fredstida förhållanden bör vara att det ankommer på denenskilde att besluta om införskaffande av reservkraftaggregat. Den statligastödgivningen för införskaffande av reservkraftaggregat för krigstida bruk börfortsätta och i fortsättningen även grundas på behoven vid svåra påfrestningarpå samhället i fred. Insatserna bör samordnas med andra åtgärder för atttrygga elförsörjningen i krig och vid svåra påfrestningar i fred. Informationom tillgången på reservaggregat bör hållas samlad för länsstyrelsernas ochandra myndigheters behov. Regeringen anser vidare att det är av stor betydelseatt bestämmelserna om djurskydd så långt möjligt kan upprätthållas även vidett avbrott i elförsörjningen. En bestämmelse med den innebörden bör införas iStatens jordbruksverks djurskyddsföreskrifter. Regeringen avser att geÖverstyrelsen för civil beredskap i uppdrag att i samråd med övrigafunktionsansvariga myndigheter och ta fram en plan för defortsatta statliga insatserna med reservaggregat.Regeringen framhåller beträffande telekommunikationerna att dessa har enavgörande betydelse för samhällets funktionsförmåga. Det är därför väsentligtatt sårbarheten mot fredstida hot kan begränsas. Den nuvarande sårbarhetenskall efter hand byggas bort i samband med nätutbyggnad och införande av nyteknik. Långvariga avbrott i elförsörjningen skall kunna . Detviktigaste fredstida hotet mot telekommunikationerna är enligt Post- ochtelestyrelsen sabotage. En tillräcklig beredskap skall finnas mot detta hot,anser regeringen. En metod för prioritering av totalförsvarsviktiga abonnenterskall tas fram och införas.När det gäller hälso- och sjukvårdens el- och vattenförsörjning anserregeringen att ett avbrott i denna försörjning innebär en väsentlig risk förhälso- och sjukvården. Krav måste kunna ställas på sjukvårdshuvudmännen, ochberedskapsåtgärderna skall vara sådana att de innehåller stora mått avflexibilitet för att kunna möta olika extraordinära situationer.Socialstyrelsen har ett övergripande ansvar för planering och försörjning inomhälso- och sjukvård, socialtjänst och miljö- och hälsoskydd i krig. Inom ramenför detta ansvar avser regeringen att även fortsättningsvis stödjasjukvårdshuvudmännen i deras strävan att säkra den tekniska försörjningen. Detsker bl.a. inom funktionen Hälso- och sjukvård m.m. inom det civila försvaret.I fråga om försörjningen med vatten och då särskilt dricksvattenförsörjningenär detta ett område av vitalt intresse såväl i fredstid som vid allvarligasamhällsstörningar och i krig. I det fortsatta arbetet bör därför frågan ommöjligheter att skydda vattentäkter och potentiella områden för vattentäkterprioriteras. Förmågan att få i gång vattendistributionen, antingen via egeteller annans distributionsnät, efter en allvarlig störning måste ocksåprioriteras. Regeringen anser vidare att frågan om vattenförsörjning måste sesi ett helhetsperspektiv där hela vattenkretsloppet, såväl vattenförsörjning ialla dess delar som avlopp, beaktas och där även ansvarsfördelningen förberedskapsförberedelserna klargörs.