bet · GL01FiU9 · 1997-11-25 00:00:00 — och den ekonomiska och monetära unionen (prop. 1997/98:25) I betänkandet behandlar utskottet propositionen om och den ekonomiskamonetära unionen jämte motioner. Utskottet delar regeringens uppfattning attSverige inte bör införa Europeiska unionens gemensamma valuta euron då dentredje etappen av den ekonomiska och monetära unionen (EMU) inleds.Utskottet tillstyrker de riktlinjer avseende den ekonomiska politiken och EMUsom regeringen förordar.Samtliga motioner avstyrks.Till betänkandet har fogats 16 reservationer och 1 särskilt yttrande. I proposition 1997/98:25 föreslår regeringen1. att antar som sin mening att inte bör införa Europeiskaunionens gemensamma valuta euron då den tredje etappen av den ekonomiska ochmonetära unionen (EMU) inleds,2. att godkänner de riktlinjer avseende den ekonomiska politikenoch EMU som regeringen förordar (avsnitten 6 och 7). Motioner väckta med anledning av propositionen1997/98:Fi2 av m.fl. (v) vari yrkas1. att med avslag på regeringens förslag förordar riktlinjer förett i arbete i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en folkomröstning om EMU-medlemskapet skall hållas,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att denna folkomröstning skall hållas i anslutning till EU-valet1999, i enlighet med vad i motionen anförts,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtstramningspolitikens motiv,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om riskerna med en valutaunion med avseende på återfinansieringen avstatsskulden.1997/98:Fi3 av m.fl. (m) vari yrkas att - med avslag på deriktlinjer avseende den ekonomiska politiken och EMU som regeringen förordar -godkänner vad i motionen anförts om att bör införa Europeiska unionensgemensamma valuta euron då den tredje etappen av den ekonomiska och monetäraunionen (EMU) inleds.1997/98:Fi4 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett eventuellt svenskt EMU-medlemskaps risker beträffandesysselsättningen och penningpolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om grundlagsfrågan och folkomröstning i samband med ett eventuelltsvenskt medlemskap i den ekonomiska och monetära unionen.1997/98:Fi5 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det ligger i intresse att delta i från den 1januari 1999,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om riktlinjer för den ekonomiska politiken och EMU.1997/98:Fi6 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att godkänner de riktlinjer avseende den ekonomiska politikenoch EMU i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det svenska konvergensprogrammet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fortsatt svenskt agerande i fråga om valutaunionen inom EU,4. att beslutar att frågan om svenskt inträde i EMU:s tredje fasskall avgöras i en folkomröstning,5. att beslutar att folkomröstningen om svenskt inträde i EMU:stredje fas skall hållas för val till 1998.1997/98:Fi7 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att beslutar att inte skall införa Europeiska unionensgemensamma valuta då den tredje etappen av den ekonomiska och monetära unionen(EMU) inleds,2. att godkänner riktlinjerna för den ekonomiska politiken ienlighet med vad som anförts i motionen.Motioner väckta under allmänna motionstiden1997/98:Fi203 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär en utredning om olika ekonomiskamodeller i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär direktiv till demokratiutredningen omEU-propagandan i enlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:Fi218 av m.fl. (c) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den långsiktiga politiken för ett starkare utanför EMU,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kravet på grundlagsändring före ett eventuellt beslut om svensktmedlemskap i /98:Fi219 av m.fl. (mp) vari yrkas16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nackdelar och risker med ett eventuellt svenskt medlemskap iEuropeiska monetära unionen,17. att beslutar att svenskt medlemskap i monetäraunionen skall avgöras i en folkomröstning,1997/98:U501 av m.fl. (m) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör delta i det europeiska valutasamarbetet så tidigtsom möjligt, helst redan från starten.1997/98:K715 av m.fl. (kd) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om och EMU.1997/98:Fi912 av och () vari yrkas8. att beslutar att inte skall tillhöra Europeiska monetäraunionen.Inkommen skrivelse m.m.Under ärendets beredning har utskottet mottagit en skrivelse från angående riksorganisationens syn på ett svenskt medlemskap iden ekonomiska och monetära unionen.Utskottet har också mottagit närmare 3 000 vykort om kronan ochEMU. InledningAv EG-fördraget följer att den tredje etappen av den ekonomiska och monetäraunionen (EMU) skall inledas . eller ibörjan av maj kommer på stats- och regeringschefsnivåatt besluta om vilka länder som skall ingå i valutaunionen. Enligt regeringenbör den svenska ståndpunkten läggas fast före detta rådsmöte.Sveriges deltagande i valutaunionenPropositionenI propositionen anför regeringen att frågan om deltagande i valutaunionen hörtill de allra viktigaste politiska frågorna. EMU är det största projektet ieuropeisk integration sedan . Både att delta och att inte deltainnebär förändringar jämfört med dagens situation. Regeringen erinrar om har arbetat med nationella förberedelser, förhandlingsarbetei EU samt medverkat till att analyser och debatt har kommit till stånd. Ettexempel är den s.k. som har utrett konsekvenserna av eneventuell svensk anslutning till valutaunionen (SOU 1996:158). Utredningen harpublicerat ett tjugotal bilagor, bl.a. om arbetsmarknadens funktionssätt.Regeringens hållning har varit att ställningstagandet till dengemensamma valutan skall tas utifrån en styrkeposition. Det innebär att svenskekonomi måste uppvisa en tillräcklig grad av styrka och varaktig stabilitet.Regeringen presenterade ett konvergensprogram som sedan har följtsupp löpande. Det är också nödvändigt att ha kommit tillräckligt långt inationella praktiska förberedelser av rättsligt och annat slag. Genomgående hargällt att det svenska beslutet måste ha stark demokratisk förankring.Svensk ekonomi har genomgått den djupasterecessionen . var ett av deländer i som hade allra störst underskott i de offentliga finanserna. BNPsjönk i rad, investeringarna föll och arbetslösheten ökade mycketkraftigt. har svensk ekonomi genomgått en omfattande konsolidering.Regeringen anser att svensk ekonomi har nått en tillräcklig grad av styrka ochvaraktig stabilitet för att kunna delta i valutaunionen. Svensk ekonomi harförbättrats kraftigt och står sig väl vid en jämförelse medandra länder.Regeringen framhåller att ett deltagande i valutaunionen måste ha en starkdemokratisk förankring. EMU är i hög grad ett politiskt projekt. Deltagande börses som ett uttryck för den politiska viljan att medverka i en väsentligtfördjupad europeisk integration. Det finns inte folkligt stöd för att gå med ivalutaunionen när den upprättas den 1 januari 1999.Medan inställningen hos allmänheten är negativ, så är den mer positiv hosnäringsliv, organisationer och myndigheter. Den negativa inställningen hos detsvenska folket måste emellertid vara avgörande för ställningstagandet. Detsvenska politiska systemets trovärdighet skulle riskera ett starktifrågasättande om beslutade om det stora steget att gå med ivalutaunionen från starten. skulle EU och det svenska EU-medlemskapetriskera att bli än mer ifrågasatt. Enligt regeringen ligger det varken isvenskt eller europeiskt intresse att försöka driva igenom en svensk medverkani valutaunionen från starten när det inte finns ett tillräckligt brett folkligtstöd för detta. Det skulle riskera att skapa splittring. skulle intekunna lämna tillräckligt positiva bidrag till bildandet av EMU om intedeltagandet är underbyggt av ett folkligt stöd.Regeringen framhåller också att ett par andra viktiga omständigheter behöverbeaktas.Det gäller för det första om svensk ekonomi skadas av att stårutanför valutaunionen från starten. Det skulle kunna ske om ett deltagandeskulle ge väsentliga ekonomiska vinster som går miste om genom att ståutanför valutaunionen. Det kan även ske genom att ställningen somutanförstående medlemsstat i sig leder till negativa effekter. EMU-utredningenmenade att ett deltagande i valutaunionen ger säkra, men rätt småsamhällsekonomiska effektivitetsvinster. Den menade också att utanförvalutaunionen skulle möta större svårigheter att få trovärdighet för denekonomiska politiken. Utredningen menade emellertid att det var möjligt attvidta åtgärder för att kompensera för detta. Regeringen delar i stort settutredningens bedömning om de samhällsekonomiska effektivitetsvinsterna. Enligtregeringen är det möjligt att nå trovärdighet för den ekonomiska politikenockså utanför valutaunionen.En andra omständighet att beakta gäller möjligheter att utövainflytande i EU som följd av att inte deltar i valutaunionen. menade att effekterna av att stå utanför i detta hänseende ärnegativa. Regeringen delar bedömningen att inflytande skulle blistörre om ingick i den krets av länder som fördjupar integrationengenom att införa en gemensam valuta. Emellertid kan inte denna aspekt enligtregeringens bedömning få väga tyngre än bristen på folkligt stöd.Regeringen föreslår, sammanfattningsvis, att inte bör införa Europeiskaunionens gemensamma valuta då den tredje etappen av den ekonomiska och monetäraunionen (EMU) inleds.Om ställer sig bakom regeringens ståndpunkt så kommer regeringen,företrädd av finansministern och statsministern, att agera i överensstämmelsemed denna uppfattning då gör sin prövning enligtEG-fördragets artikel 109j.4.MotionernaModerata samlingspartiet anser i motionerna Fi3 och U501 att skalldelta fullt ut i det europeiska valutasamarbetet. En gemensam marknadförutsätter enligt partiets mening en gemensam valuta.För Moderata samlingspartiet framstår vad partiet kallar utanförskapet som enväg till självvald isolering. Effekterna kommer att bli allvarliga för dem sominte har särskilda möjligheter att hävda sig. Små företag och medborgare igemen får betala mest om väljer att vända ryggen åt EMU-samarbetet.Utanförskapet innebär att möjligheter att påverka helaEU-samarbetets utveckling reduceras. Det begränsade inflytandet kommer inte attstanna vid det ekonomiska och monetära området utan gälla mycket mer.Om står utanför kommer företag att drabbas av extra kostnader när detvingas att arbeta med dubbla valutor. För de små och medelstora företag somskall svara för den största delen av sysselsättningstillväxten i framtideninnebär detta att en särskilt tung sten läggs på börda.Osäkerheten om penning- och valutapolitiska avsikter kommer vid ettutanförskap att förstärkas. Det innebär att företags intresse för att etablerasig i vårt land kommer att sjunka. Utanförskapet leder till högre räntor. Detslår negativt mot företagens investeringar och mot enskilda människors ekonomi.Högre räntor gör det dyrare att bo.Det kommer att kosta mer för enskilda människor att resa till andra länder.Svenska kronor måste växlas till euro. I andra riktningen försvåras turismengenom att euro måste växlas till kronor och kronor till euro.En första förutsättning för att skall kunna komma med i valuta-unionen redan vid starten är en skyndsam anslutning till . En sådananknytning kommer emellertid inte att ske för att skall kunnahävda att växelkurskriteriet har uppfyllts. kan därför formellt integöra anspråk på att få delta i valutaunionen från första början. Men enligtmotionärerna bör begära dispens från kravet på valutastabilitet.Sammanfattningsvis skulle vid ett deltagande i valutaunionen få delav effektivitetsvinsterna för samhällsekonomin men avhända sig den penning- ochvalutapolitiska självständigheten. Engångskostnaderna för näringslivet attanpassa sig till euron är sannolikt ungefär lika stora om vi går med som om vistår utanför. Kraven på finanspolitisk återhållsamhet och strukturella reformerblir större vid ett utanförskap. Motionärerna gör bedömningen att derent samhällsekonomiska vinsterna är större av att delta i valutaunionen än attstå utanför.Regeringens ?vänta och se?-politik riskerar att undergräva Sverigesförtroende som en konstruktiv medlem genom underlåtelsen att uppfylla defördragsmässiga förpliktelserna. Det europeiska samarbetet utvecklas inte genomatt man ställer sig utanför.Enligt liberalernas motion Fi5 talar såväl politiska som ekonomiskaskäl för att ett deltagande i valutaunionen från liggeri intresse.För motionärerna är EMU inget självändamål utan ett medel för att föramedlemsländerna närmare varandra och öka välståndet i . Det främstaargumentet för en gemensam valuta är att en sådan knyter medlemsländernanärmare varandra. Den centrala tanken med det europeiska samarbetet är hurfred, frihet, demokrati och säkerhet kan garanteras för invånare.Motionärerna framhåller att i detta arbete skall spela en aktiv ochpådrivande roll. Möjligheterna ökar avsevärt om är med i den gruppländer som går i spetsen när det ekonomiska samarbetet fördjupas i och medEMU:s tredje steg.Möjligheterna att påverka utvecklingen på viktiga områden somöstutvidgningen, brottsbekämpningen och gemensamma insatser för miljön ökar omSverige aktivt arbetar för fortsatt integration.Också de ekonomiska argumenten för ett svenskt medlemskap i valuta- unionenfrån starten är enligt motionärerna starka. För enliten, exportberoende nation med en inflations- och devalveringshisto- ria, ärdet inte gratis att ?vänta och se?. Motionärerna erinrar om att enligtregeringens bedömning uppfyller konvergenskraven och därmed kanutanförskapet tolkas som att vill förbehålla sig rätten att återfalla ien traditionell devalverings- och inflationspolitik.Den tydligaste konsekvensen av ett utanförskap är osäkerheten. Osäkerhet ominriktningen på den ekonomiska politiken och den framtida kronkursen. Dennaosäkerhet kommer att visa sig genom bland annat högre räntor, fortsatt risk förstora svängningar i värdet på den svenska kronan, färre investeringar iSverige, sämre sysselsättningsutveckling samt högre kostnader i företagen förkurssäkring och valutaväxling.Miljöpartiet de gröna framhåller i motion Fi219 att valutaunionen framstår mersom ett hot än som en möjlighet för och . En sådan union ökar deekonomiska skillnaderna och de sociala spänningarna och hotar den grundläggandeidén att skapa ett fredligt, samarbetande Europa.Liknande tankar framför samma parti i motion Fi6 där man också kräver attSverige stannar utanför EMU. är enligt motionärerna etthögriskprojekt som mycket väl kan spåra ur och verka destabiliserande både påekonomi och samhälle i . de gröna anser därför att densvenska regeringen skall motarbeta hela EMU-projektet.Kristdemokraterna anser i motion Fi7 att inte skall vara ett av deländer som deltar när den tredje etappen av EMU av allt att döma inleds den 1januari 1999. Enligt motionärerna är den sammanlagda bilden av den svenskaekonomins funktionssätt, framför allt vad gäller arbetsmarknaden, sådan att ettsvenskt medlemskap i inte går att förorda under överskådlig tid.Kristdemokraterna anser i likhet med regeringen att den negativafolkopinionen utgör ett hinder för ett svenskt EMU-medlemskap. Att ta steget ini en ekonomisk och monetär union mot folkets vilja riskerar enligt motionärernaatt äventyra hela EU-medlemskapet.Även att stå utanför EMU medför emellertid risker och negativa konse-kvenser. inflytande i EU-samarbetet riskerar att försvagas vid ettutanförskap. hävdar dock att skulle få ökadförståelse för sitt utanförskap om två orsaker tydligt angavs: för det förstaatt inte har genomfört den ekonomiska strukturanpassning som krävs förett EMU-medlemskap och för det andra att det svenska EU-medlemskapet inte skaäventyras.Också i motion K715 framhåller att bör avstå frånen anslutning till valutaunionen när den träder i kraft . Eftersomtillväxtfrämjande och strukturella åtgärder avvisats är det inte längrerealistiskt att kunna skapa förutsättningar som gördet möjligt för att utan långtgående skadeverkningar ansluta sig tillEMU.Enligt motion Fi912 av och () kännersvenska kvinnor stor tveksamhet till EMU. Motionärerna framhåller attCenterpartiets aktiva medverkan i att sanera statens finanser banar väg för attSverige med hög trovärdighet och ekonomisk framgång kan avstå från att gå med iEMU. Bristen på folklig förankring i det politiska projektet bidrar tillden kritik som riktas mot unionen. EMU kan enligt motionärerna leda tillallvarliga spänningar av både ekonomisk och politisk karaktär. Motionärernaanser att skall besluta att inte skall tillhöra EMU.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare behandlat frågor om EMU och valuta- unionen(se t.ex. 1995/96:FiU1, 1995/96:FiU10, 1996/97:FiU1, 1996/97: FiU3y,1996/97:FiU20). Utskottet har då erinrat om att skall ta ställningtill ett svenskt deltagande i valutaunionen under hösten 1997.I yttrandet över propositionen om medlemskap i unionenframhöll utskottet bl.a. följande (1994/95:FiU1y, s. 10-11):Utskottet anser att ett beslut om ett eventuellt svenskt deltagande i dettredje steget måste föregås av en grundlig analys av hur ekonomikommer att påverkas av en gemensam valuta. Av särskild vikt är då inverkan påarbetsmarknaden och våra möjligheter att bekämpa arbetslösheten. Ökad tillväxt,sysselsättning och reducerad arbetslöshet är förutsättningar för att få ned deoffentliga underskotten. Andra åtgärder för att på medellång sikt förstärkabudgeten är också nödvändiga.Som utskottet redovisat har ett omfattande förberedelsearbete bedrivits. Blandannat har analyserat konsekvenserna av en eventuell svenskanslutning till valutaunionen.Utskottet kan konstatera att ställningstagandet rörande deltagande ivalutaunionen kan tas utifrån en styrkeposition. När den svenska ekonomiskakrisen var som djupast var det få som trodde att skulle kunna klarainträdesvillkoren för valutaunionen. Ekonomin har genomgått enomfattande konsolidering. I likhet med regeringen anser utskottet att svenskekonomi har nått en tillräcklig grad av styrka och varaktig stabilitet för attSverige skulle kunna delta i valutaunionen.Som regeringen konstaterar finns det inte folkligt stöd för ett svensktdeltagande i valutaunionen från . skulle inte kunnalämna tillräckligt positiva bidrag till bildandet av EMU om inte deltagandet ärunderbyggt av ett folkligt stöd.Utskottet delar regeringens uppfattning att den negativa inställningen hoslandets medborgare måste vara avgörande för ställningstagandet. Även omSveriges möjligheter att utöva inflytande i EU skulle bli större om Sverigedeltog i valutaunionen kan inte det uppväga bristen på folkligt stöd. Utskottetvill framhålla att det enligt utskottets uppfattning är möjligt attnå trovärdighet för den ekonomiska politiken också utanför valutaunionen.I propositionen framhåller regeringen att EMU bör spela en central roll iSveriges fortsatta EU-arbete, även om står utanför. EMU är ett viktigtprojekt för EU och dess medlemsstater. Det finns en stark politisk vilja attförverkliga valutaunionen. Enligt regeringen har ett betydande intresseav att EMU lyckas. Det kan konstateras att på olika sätt kommer attberöras av frågor som gäller spelreglerna för EMU. Sådana frågor har Sverigeall anledning att fortsätta att påverka och det är därför angeläget att närafölja och analysera olika frågeställningar som hör samman med EMU.Utskottet delar denna uppfattning och vill understryka att kommerockså utanför valutaunionen att fullt ut, och på samma villkor som övrigamedlemsstater, delta i den inre marknaden. Svensk ekonomi är redan starktintegrerad med övriga EU-länders ekonomi. Tillväxt och sysselsättning i Sverigekommer i hög och sannolikt växande grad att vara beroende av den ekonomiskautvecklingen i EU.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet att godkänneri enlighet med propositionens yrkande 1 att inte bör införa Europeiskaunionens gemensamma valuta euron då den tredje etappen av EMU inleds.Motionerna Fi3 (m) i denna del, Fi5 (fp) yrkande 1, Fi6 (mp) yrkande 3, Fi219(mp) yrkande 16 samt U501 (m) yrkande 4 avstyrks således.I motion Fi912 (c), yrkande 8, från allmänna motionstiden och i motion Fi7(kd), yrkande 1, anförs att inte skall införa euron som nationellvaluta eller delta i valutaunionen då tredje etappen av EMU inleds. Även imotion K715 (kd), yrkande 7, framförs samma uppfattning. Dessa motioner ärtillgodosedda med vad utskottet föreslår och behöver därför inte föranledanågon ytterligare åtgärd från sida.EMU och inriktningen av den ekonomiska politikenPropositionenI kapitel 6 i propositionen ger regeringen sin syn på de krav som ställs på denekonomiska politiken om skulle stå utanför valutaunionen.Regeringen framhåller att den svenska ekonomiska politiken utformas i eninternationell miljö, oavsett om deltar i valutaunionen eller inte. Ialla händelser kommer den fortsatta europeiska integrationen att påverka desvenska ekonomisk-politiska avvägningarna.Det övergripande målet måste vara att säkra att får en så braekonomisk utveckling som möjligt utanför valutaunionen. Kraven på denekonomiska politiken minskar inte om står utanför valutaunionen. Enligtregeringen vore det förödande om återgick till ett mönster av höginflation, svaga statsfinanser och en trendmässig försvagning av valutan.Den ekonomiska politiken är inriktad på att öka sysselsättningen och minskaarbetslösheten. Målet om att halvera den öppna arbetslösheten till år 2000jämfört med nivån 1994 ligger fast. Möjligheterna att bekämpa arbetslöshetenskiljer sig enligt regeringens uppfattning inte i någon större grad mellanalternativen att delta respektive att inte delta i valutaunionen.Det finns vissa generella regler i EG-fördraget för den ekonomiska politikensom gäller både deltagande och icke deltagande medlemsstater. De vägledandeprinciperna är stabila priser, sunda offentliga finanser och monetäraförhållanden samt en stabil betalningsbalans. Dessa principer är enligtregeringens mening uttryck för vad som bör vara vägledande för en sund ochstark ekonomi. I sammanhanget bör också erinras om att fördraget betonar attmedlemsstaterna skall samarbeta om den ekonomiska politiken och betrakta densom en fråga av gemensamt intresse.Regeringens övervägande om de olika delarna i den ekonomiska politikenredovisas i punkterna nedan:* Finanspolitiken. offentliga finanser är nödvändiga såväl utanför sominnanför valutaunionen. De blir av minst lika stor betydelse utanförvalutaunionen. De svenska offentliga finanserna har under de senaste årenförbättrats i en takt som saknar internationellt motstycke. Ambitiösa målhar lagts fast av regering och riksdag. Långsiktigt skall överskottetmotsvara av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Detta mål gällerfrån 2001. Den reformerade budgetprocessen är enligt propositionen viktigför att varaktigt kunna upprätthålla sunda offentliga finanser. Även utanförvalutaunionen kommer att omfattas av reglerna i stabilitets- ochtillväxtpakten, utom när det gäller de kraftigaste påtryckningsmedlen i formav förelägganden och sanktioner. Det är bra för tillväxten ochsysselsättningen i hela EU att det finns regler som verkningsfullt kan bidratill starka offentliga finanser i medlemsstaterna. är det viktigtatt reglerna i pakten har en tillräcklig grad av flexibilitet. Denflexibiliteten har uppnåtts. ambitiösa mål för de offentligafinanserna innebär att det finns en tillfredsställande säkerhetsmarginaltill referensvärdet för underskottet på av BNP.