bet · GL01SoU6 · 1997-09-18 00:00:00 — Motionärerna anser det självklartatt stödet till de funktionshindrade borde integreras i biståndspolitiken idess helhet i stället för att utgöra ett eget isolerat delområde. Sverigeborde även verka för detta synsätt inom EU. En särskilt viktig del avbiståndet till de funktionshindrade utgör organisationsstödet, inte minststödet till SHIA. De funktionshindrade behöver stöd för att kunna organiserasig. Avslutningsvis vill motionärerna peka på att i mycketringa grad är handikapp-anpassade. Detta är en principiellt viktig fråga dådet handlar om möjligheten för de funktionshindrade att ta del av och kunnafölja demokratiska processer. Ytterst handlar det om de funktionshindradesdemokratiska rättigheter.I motion 1996/97:So401 av m.fl. (m) begärs tillkännagivandetill regeringen om de funktionshindrade och den europeiska unionen (yrkande6). Motionärerna anför att har mycket att lära andra EU-länder omt.ex. rehabilitering och arbetsmarknad för funktionshindrade. harSverige mycket att lära av de andra medlemsländerna, t.ex. omhandikappanpassning och hjälpmedel. Motionärerna anser det centralt attarbeta för att skapa gemensamma miniminivåer för att ge den fria rörligheteninom unionen en reell innebörd även för de funktionshindrade. Även projektvars syfte är att underlätta och förbättra för funktionshindrade att komma inpå den ordinarie arbetsmarknaden bör vara ett prioriterat område för densvenska regeringen i samarbetet med EU.Utskottets bedömningUtskottet anser att även i fortsättningen bör bedriva ett aktivtarbete i internationella organ för att förbättra situationen för personer medfunktionshinder. I skrivelsen redovisas det omfattande arbete som pågår inomolika FN-organ, inom EU och i bilaterala sammanhang. Inom Sida pågår arbeteför att integrera insatser för funktionshindrade som en naturlig del ibiståndsverksamheten. Sida samarbetar också med SHIA. Inom EU inriktas arbetetbl.a. på att införliva handikappaspekterna i gemenskapens egna politikområden.Den svenska har fått förlängd arbetsperiod för att fungera somen samrådsgrupp för handikappfrågor inom Europasamarbetet. Något initiativ medanledning av motionerna So54 (v) yrkandena 15-20 och So401 (m) yrkande 6behövs inte. Motionsyrkandena avstyrks.Övriga frågorÅterställ handikappreformenI motion 1996/97:So55 av m.fl. (fp) yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att återställahandikappreformen (yrkande 1). Motionärerna anser att den mest akuta uppgiftenför handikappolitiken är att återställa handikappreformen så som denursprungligen var konstruerad. Rätten till personlig assistent måsteåterupprättas. Den personliga assistenten bör snarare användas mer iarbetslivet och i studieverksamhet. Assistentens insatser i skolarbetet ellerpå dagis skall utvecklas så att den enskilde känner trygghet i att allt kringhans eller hennes person fungerar så bra att övriga krafter kan användas tillatt satsa på skolarbetet eller i den pedagogiska leken.Riksförsäkringsverket () fick i uppdrag av regeringen att isamråd med och i kontakt med utformaett system för uppföljning av den statliga assistansersättning som gör detmöjligt att fortlöpande kartlägga och analysera eventuella förskjutningar iansvars- och kostnadsfördelningen mellan staten och kommunerna. RFV redovisadeuppdraget till regeringen . Av redovisningen framgår att nybeviljadeassistansersättningar har medfört en insats-ökning mätt iförändringen av antalet kommunala insatstimmar före beviljad statligassistansersättning och antalet beviljade timmar i form avassistansersättning.Nybeviljade ärenden uppgick till 1 274. En kartläggning avhälften av ärendena visade att det genomsnittliga antalet beviljadeassistanstimmar i genomsnitt uppgick till . (Eftersombortfallet var stort bör tolkningar av resultatet göras med försiktighet.) Detgenomsnittliga antalet timmar var för samtliga löpande ärenden 68,5timmar och i december 1996.Resultatet visar att de kraftigaste minskningarna har skett för insatsernaanhörigvård, avlösarservice, hemsjukvårdsbidrag, hemtjänst ochledsagarservice. Dessa former av insatser har tydligast kommit att ersättas avassistansersättningen, anför RFV. Insatserna elevassistans/resursperson ochdaglig verksamhet är de som minst synes ha påverkats av beslut att beviljaassistansersättningen. RFV tolkar svaren så att kommunerna även efter LASS-beslut bekostar en stor del av dessa insatser, vilket även rimmar med denlagstiftning som gäller.Statistik från RFV visar att 7 343 personer hade assistansersättning i juli1997. Den genomsnittliga tiden var . hade7 102 personer assistansersättning för genomsnittligt per vecka.Under första halvåret 1997 har således det genomsnittliga antalet timmar pervecka fortsatt att öka som personkretsen ockå har ökat.Socialministern har tillkallat en samrådsgrupp med representanter frånhandikapprörelsen och med uppgift att följa utvecklingenav den personliga assistansen. Gruppen hade sitt första möte den 31 augusti1997.Utskottets bedömningUtvecklingen på detta område följs noga av såväl regeringen som den avsocialministern tillkallade samrådsgruppen. Utskottet utgår från attregeringen återkommer till om det genom gruppens arbete eller avandra skäl skulle visa sig nödvändigt. Motion So55 (fp) yrkande 1 avstyrks.Psykiskt funktionshindradeI motion 1996/97:So50 av m.fl. (m) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om psykisktfunktionshindrade (yrkande 2). Motionärerna anför att regeringen harunderlåtit att utreda en möjlig utökning av kretsen inom LSS omfattande ocksåde psykiskt funktionshindrade, vilket har begärt.Motionärerna anser att regeringen bör återkomma till i dettaärende.I motion 1996/97:So55 av m.fl. (fp) begärs tillkännagivandetill regeringen om vad i motionen anförts om kontaktpersoner för personer medpsykiska sjukdomar (yrkande 4). Motionärerna anser att personligaombud/kontaktpersoner skall erbjudas alla med svåra psykiska sjukdomar. Detunderlättar ett självständigt liv.I proposition 1993/94:218 Psykiskt stördas villkor föreslog dåvaranderegeringen en försöksverksamhet med personligt ombud. Regeringen anförde attdet behövs ett utvecklat och personligt stöd till personer med långvarig ochallvarlig psykisk störning. Stödet borde kunna utformas på olika sätt. Enmöjlighet är att inrätta funktionen personliga ombud med ett klart definieratansvar för att individens behov uppmärksammas och för att insatsernasamordnas. Det personliga stöd som psykiskt störda har behov av är oftast avprofessionell karaktär, anförde regeringen. Funktionen borde därför baseras påexpertkunskap för att den enskilde skulle kunna få ett kvalificerat stöd.Regeringen ansåg att funktionen personligt ombud för långvarigt och allvarligtpsykiskt störda borde prövas i en försöksverksamhet under tre år.Utskottet behandlade propositionens förslag i betänkande 1993/94:SoU28.Utskottet instämde i den dåvarande regeringens förslag om en treårigförsöksverksamhet med personliga ombud för personer med långvarig ochallvarlig psykisk störning. Utskottet ansåg att olika modeller borde prövas iförsöksverksamheten, t.ex. att den bedrivs av en kommun, ett landsting eller istiftelseform av brukarorganisation.Utskottet instämde också i den dåvarande regeringens avsikt att geSocialstyrelsen i uppdrag att följa upp LSS med avseende på de psykisktstörda. Uppföljningen avsågs kunna utgöra underlag för bedömningen av om LSSär ändamålsenlig i stödet till de psykiskt störda.Socialstyrelsen avlämnade Handikappreformen - Slutrapport (följer upp och utvärderar 1997:4). Styrelsen konstaterade irapporten att personer med psykiska funktionshinder i princip står utanförLSS. Utvärderingen visar att endast ca 1 300 personer med psykiskafunktionshinder har fått beslut om någon LSS-insats. anser attmånga psykiskt funktionshindrade sannolikt skulle kunna beviljas insats enligtLSS i stället för beslut om bistånd enligt socialtjänstlagen eller insatserenligt hälso- och sjukvårdslagen. Styrelsen anser också att det finns bristeri samverkan mellan psykiatrin och , som försämrarförutsättningarna för adekvata beslut och insatser för psykisktfunktionshindrade i kommunerna. Kommunernas handläggare behöver bättrekunskaper om psykiska funktionshinder och deras konsekvenser för att rättkunna bedöma behovet av insatser enligt LSS. Vidare anser styrelsen attgruppen psykiskt funktionshindrade har särskilda behov av kontaktman ellernågon form av personligt ombud som företräder deras intressen i kontakter medmyndigheterna.Socialstyrelsen har även givit ut rapporten vi på rätt väg? Årsrapport förpsykiatrireformen 1997 (följer upp och utvärderar 1997:6). Idenna rapport redovisas att försöken med personliga ombud visar på en möjligväg för bättre samordning av vårdinsatser, starkare företrädarskap och ensocial kontakt som kan ha stor betydelse. Även om iakttagelserna ännu ärosäkra finns det enligt skäl att börja överväga en gemensamform för kontaktskapande, i vilken personligt ombud, personlig assistansenligt LSS, kontaktperson etc. inkluderas.Socialstyrelsen konstaterar vidare att av kommunerna hargenomfört en inventering för att beskriva vilka psykiskt funktionshindrade somfinns inom kommunen och för att få kunskap om vilka behov de har och planerainsatser för dem i samverkan med psykiatrin. Styrelsen gör bedömningen attdet finns ett fortsatt stort behov av att utveckla samverkan mellansocialtjänsten och psykiatrin och att samverkansproblem även finns medförsäkringskassan, arbetsmarknadsmyndigheten och primärvården.Socialstyrelsen kommer att avlämna en slutrapport under år 1998.Utskottets bedömningPsykiatrireformen har inneburit att de psykiskt funktionshindrades behov harsynliggjorts i landsting och kommuner liksom i samhället i övrigt. Reformenhar dock varit i kraft , varför det ännu är svårt att uttalasig om resultatet. har i sin bedömning av utvecklingenkonstaterat att ytterligare kommer att krävas innan en tydligbild av reformens effekter kan avläsas. Även handikappreformen har varit ikraft , varför även denna reform behöver ges mer tid attutvecklas. Som tidigare nämnts har socialministern tillsatt en särskildsamverkansgrupp med representanter från handikapprörelsen ochSocialdepartementet för att följa utvecklingen av den personliga assistansen.Regeringen har även aviserat att den vid behov återkommer till medförslag angående frågan om personlig assistans.Utskottet anser att och regeringensöverväganden med anledning av denna bör avvaktas innan ställning tas tillfrågan om de psykiskt funktionshindrades möjligheter till insatser enligt LSS.Motion So50 (m) yrkande 2 avstyrks därmed.Även frågan om personligt ombud eller kontaktperson för personer medpsykiska funktionshinder bör avvakta till ochregeringens överväganden föreligger. Motion So55 (fp) yrkande 4 avstyrks.Osynliga handikappI motion 1996/97:So51 av m.fl. (kd) yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de grupper somhar osynliga handikapp (yrkande 4). Motionärerna konstaterar att en grupp somsaknas i regeringens skrivelse är de med osynliga eller dolda handikapp. Närlagen om stöd och service kom till förbisågs t.ex. personer med MBD/DAMP. Attskapa ett samhälle som ser, bejakar och inkluderar alla människor, ettsamhälle där alla får plats, är en oerhört viktig uppgift. De människor som ärpsykiskt funktionshindrade har det ibland värre än de med fysiskafunktionshinder. Ofta kan de inte ens formulera sina behov eller ge uttryckför att de behöver hjälp. Det är, enligt motionärerna, en prioriterad uppgiftatt lyfta fram dessa människors behov.I skrivelsen redovisas inte insatserna för olika grupper av funktionshindradespecifikt. Under avsnittet om elever med funktionshinder redovisas dock attdet finns oroande signaler om att elever med behov av särskilt stöd inte fården utbildning de har rätt till. Det resurstillskott regeringen föreslagit iden ekonomiska vårpropositionen bör därför bl.a. leda till att förstärktaresurser ges till elever med behov av särskilt stöd, anförs det. Vidareredovisas att har analyserat samtliga Skolverketstillsynsbeslut och i sin rapport till regeringen konstaterat dels att enfjärdedel av tillsynsbeslut 1996 gälldeelever med s.k. dolda funktionsnedsättningar, dels att den vanligaste orsakentill kritik mot huvudmännen var bristfälliga åtgärdsprogram elleratt skolan inte ens upprättat ett åtgärdsprogram.I skrivelsen framhålls att i regleringsbrevet för harfått i uppdrag att vidta särskilda utvärderings- och utvecklingsåtgärderavseende elever som har behov av särskilt stöd. Särskild uppmärksamhet skallägnas åt utvärderingsinsatser när det gäller elever med synliga eller doldafunktionshinder eller med studiesvårigheter i vuxenutbildningen.Av skrivelse 1996/97:125 Redovisning för fördelning av medel från Allmännaarvsfonden under /96 framgår att Allmänna arvsfonden stött ettflertal projekt med inriktning på barn med osynliga handikapp. Bl.a. harGöteborgs universitet, barnneuropsykiatriska kliniken erhållit stöd för etttreårigt projekt med inriktning på barn och ungdomar med DAMP/MBD, autism,dyslexi och ätstörningar. och skrivsvårigheter (FMLS) harfått stöd för att utveckla arbetet kring dyslexi och datorer, för endyslexikampanj och för utvecklingsverksamhet. ,psykologi har fått stöd för ett treårigtprojekt med försöksverksamheten inom handikappområdet läs- ochskrivsvårigheter. kommun har inrättat ett läspedagogiskt centrummed stöd från fonden. Länsbiblioteket i har ett dyslexi-projektsom stöds av fonden. () har fått stöd tillföräldrautbildning och till inrättande av ett centrum med vetenskapligtbibliotek och databas för att skapa en mötesplats mellan forskare, praktikeroch föräldrar. Tvärvetenskapliga Sällskapet i Barnneuropsykologi har fått stödför en informationsdag för allmänheten om barn och ungdomar medneuropsykologiska funktionsstörningar, som MBD/DAMP och autism.Utskottets bedömningKunskapen om s.k. osynliga handikapp som MBD/DAMP m.fl. har ökat under senareår, även om mycket arbete återstår. Allmänna arvsfonden har stött fleraprojekt med inriktning på att öka kunskapen och stödet till barn med dessafunktionshinder. Utskottet vill också peka på att de extra resurser somtillfördes kommunerna enligt riksdagsbeslutet med anledning av den ekonomiskavårpropositionen bl.a. är avsedda för ökade insatser för elever med behov avsärskilt stöd. Skolan är skyldig att ge det stöd som eleven behöver för attklara undervisningen och skolgången. Den nya tekniken ger nya möjligheter förelever med funktionshinder att uttrycka sig både skriftligt och muntligt. till för framgår att verket skall vidtasärskilda utvärderings- och utvecklingsåtgärder avseende elever som har behovav särskilt stöd. Utskottet anser att motion So51 (kd) yrkande 4 i huvudsak ärtillgodosedd. Motionsyrkandet avstyrks.BostadstilläggI motion 1996/97:So50 av m.fl. (m) begärs tillkännagivandetill regeringen om vad i motionen anförts om bostadstillägg tillfunktionshindrade (yrkande 4). Motionärerna anför att många fysisktfunktionshindrade har en relativt stor bostadsyta och särskilda anpassningar ibostaden. Detta kan krävas för att den funktionshindrade skall kunna förflyttasig i bostaden med en rullstol, för att få utrymme för särskildalyftanordningar eller för att en personlig assistent skall kunna övernatta ibostaden. I allmänhet uppstår därmed en högre hyreskostnad än vad som ansesskäligt enligt de nuvarande reglerna för bostadstillägg för pensionärer.Motionärerna anser att det statliga bostadstilläggssystemet är så oflexibeltatt det inte tar hänsyn till denna grupps speciella behov och förutsättningar.Speciellt svårt blir det när staten fullt ut tar över bostadstilläggetför pensionärer. Alltför många funktionshindrade kommer då att bli beroende avsocialbidrag eller tvungna att flytta från en handikappanpassad bostad.Motionärerna anser att bostadstilläggen måste konstrueras så att ingenfunktionshindrad medborgare skall behöva leva med den ständiga oron ochpressen att vara utlämnad till socialbidrag för att klara av att betala sinhyra.Regeringen tillkallade en särskild utredare för att göra en översynav inkomstbegreppen inom bidrags- och socialförsäkringssystemen (dir.1996:52). Utredaren avlämnade betänkandet Förmån efter inkomst(SOU 1997:85). I betänkandet föreslås bl.a. en samordning av bostadsbidragettill barnfamiljer m.fl. och bostadstillägget till pensionärer (). Utredarenanser det angeläget att samordna systemen med hänsyn till att det finns mångapensionärshushåll, främst bland förtidspensionärerna, som är berättigade tillbostadsstöd från båda systemen. En samordning medför enligt utredaren attinkomstunderlaget i båda fallen kan baseras på samma tidsperiod, sammahushållsmedlemmars inkomster och samma inkomster. Bostadsbidragssystemet ochBTP-systemet skiljer sig i dessa tre avseenden. Genom en samordningunderlättas också administrationen, anförs det.Betänkandet har remissbehandlats och bereds iRegeringskansliet.Utskottets bedömningUtskottet vill inte föregripa regeringens beredning av den särskildeutredarens förslag rörande bostadsbidragen. Motion So50 (m) yrkande 4 avstyrksdärmed. beträffande handikappolitikenatt avslår motionerna 1996/97:So50 yrkandena 1 och 3 och1996/97:So53 yrkande 1,res. 1 (m)2. beträffande handikappaspekterna i utredningaratt avslår motion 1996/97:So429,3. beträffande tillgänglighet i vardagsmiljönatt avslår motionerna 1996/97:So51 yrkande 2, 1996/97:So52, 1996/97:So53 yrkande 2, 1996/97:So54 yrkandena 1 och 3 och1996/97:So55 yrkandena 3 och 6,res. 2 (m, fp)res. 3 (v, mp, kd)4. beträffande samhällsplaneringenatt avslår motion 1996/97:So426 yrkande 4,5. beträffande tillgång till teletjänsteratt avslår motion 1996/97:So54 yrkande 9,6. beträffande IT-programatt avslår motionerna 1996/97:So50 yrkandena 5 och 6, 1996/97:So54yrkande 8, 1996/97:So401 yrkande 5 och 1996/97:So426 yrkande 9,res. 4 (m)res. 5 (v)7. beträffande kostnadsutjämning mellan kommuneratt avslår motion 1996/97:So411,8. beträffande bemötandet av personer med funktionshinderatt avslår motion 1996/97:So419,9. beträffande hjälpmedelsgarantiatt avslår motionerna 1996/97:So50 yrkande 7 och 1996/97:So55 yrkande 5,res. 6 (m, fp, mp)10. beträffande bilstödetatt avslår motion 1996/97:So50 yrkande 8,res. 7 (m, mp)11. beträffande lättillgängligt stödatt avslår motion 1996/97:So294 yrkande 8,12. beträffande personalutbildningatt avslår motion 1996/97:So426 yrkande 11,13. beträffande elever med funktionshinderatt avslår motion 1996/97:So54 yrkande 10,14. beträffande lönebidrag, m.m.att avslår motionerna 1996/97:So54 yrkandena 11-13 och1996/97:So55 yrkande 7,res. 8 (fp)res. 9 (v)15. beträffande rehabiliteringatt avslår motion 1996/97:So401 yrkande 4,res. 10 (m)16. beträffande diskriminering i arbetslivetatt avslår motionerna 1996/97:So54 yrkande 14 och 1996/97:So55yrkandena 9 och 10,res. 11 (fp, v)17. beträffande den förlängda sjukperiodenatt avslår motion 1996/97:So50 yrkande 9,res. 12 (m)18. beträffande antidiskrimineringslagatt avslår motionerna 1996/97:So51 yrkande 1, 1996/97:So54 yrkande 2, 1996/97:So55 yrkande 8 och 1996/97:T74 yrkande 2,res. 13 (fp, v, mp, kd)19. beträffande tillgång till kultur och informationatt avslår motion 1996/97:So54 yrkande 7,20. beträffande handikappfrågorna i ett internationellt perspektivatt avslår motionerna 1996/97:So54 yrkandena 15-20 och1996/97:So401 yrkande 6,res. 14 (m)res. 15 (v)21. beträffande handikappreformenatt avslår motion 1996/97:So55 yrkande 1,res. 16 (m, fp, mp, kd)22. beträffande psykiskt funktionshindrade och LSSatt avslår motion 1996/97:So50 yrkande 2,res. 17 (m, mp)23. beträffande kontaktperson för psykiskt funktionshindradeatt avslår motion 1996/97:So55 yrkande 4,res. 18 (fp)24. beträffande osynliga handikappatt avslår motion 1996/97:So51 yrkande 4,res. 19 (kd)25. beträffande bostadstilläggatt avslår motion 1996/97:So50 yrkande 4,res. 20 (m, mp)26. beträffande skrivelsen 1996/97:120att lägger regeringens skrivelse till handlingarna.Stockholm den 18 september 1997På socialutskottets vägnarSten SvenssonI beslutet har deltagit: (), (), HansKarlsson (s), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), ThomasJulin (mp), Elisebeht (), () och Skånberg(kd). Handikappolitiken (mom. 1), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjar med ?Utskottetdelar regeringens? och slutar med ?yrkandena 1 och 3 avstyrks.? bort haföljande lydelse:Utskottet avvisar samtliga de försämringar som den socialdemokratiskaregeringen föreslagit och drivit igenom och som drabbat de funktionshindrade.Människor som har ett funktionshinder skall garanteras trygghet och välfärdäven i tider av ekonomisk kris. Det går att skapa ett utrymme för att värnaomsorgen om framför allt äldre och funktionshindrade, t.ex. genom attbibehålla karensdagar och 75-procentsnivå i sjukförsäkringen, kombinerat medskattesänkningar riktade mot särskilt låg- och medelinkomsttagare.Utskottet anser att stödet till funktionshindrade skall vara anpassat tillden enskildes särskilda förutsättningar. Den funktionshindrade skall hamöjlighet att påverka sin egen situation, t.ex. genom att välja vårdpersonaloch omsorgsform. En kommunalisering av assistansersättningen är ett sätt attbakvägen minska valfriheten för den enskilde och likforma stödet. Dettaavvisar utskottet.Utskottet vill understryka att medmänniskors personliga engagemang gör defunktionshindrades liv rikare och ökar deras trygghet. Frivilligt socialtarbete skall därför stödjas och uppmuntras. Slutligen vill utskottet anföraatt alla funktionshindrade skall ges möjlighet till eget boende anpassat tillde egna behoven.Vad utskottet anfört med anledning av motion So50 (m) yrkandena 1 och 3 ochmed avslag på motion So53 (c) yrkande 1 bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande handikappolitikenatt med anledning av motion 1996/97:So50 yrkandena 1 och 3 och medavslag på motion 1996/97:So53 yrkande 1 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,2. Tillgänglighet i vardagsmiljön (mom. 3)(), (), (), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med ?Utskottetanser? och på s. 11 slutar med ?3 och 6 avstyrks.? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det nu inte behövs fler utredningar utan att arbetetmåste inriktas mot att aktivt avhjälpa mindre hinder i offentlig miljö. Enklaingrepp bör åtgärdas snabbt. I de fall där mer omfattande ombyggnader krävsför handikappanpassning är det rimligt med . Dessaombyggnader bör läggas in i de långsiktiga budgetarna och finansieras enligtansvars- och finansieringsprincipen. Varje ansvarig myndighet, landsting ochkommun skall upprätta planer som anger i vilken takt och på vilket sätttillgänglighetsproblemen skall lösas.Vidare anser utskottet att en informationsbas bör skapas med information omtillgänglighet som kan ge vägledning i allt från handikappanpassade offentligainstitutioner till tidningar på kassett.Vad utskottet anfört med anledning av motion So55 (fp) yrkandena 3 och som sin mening ge regeringen till känna. Motionerna So51 (kd)yrkande 2, So52 (mp), So53 (c) yrkande 2 och So54 (v) yrkandena 1 och 3avstyrks.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande tillgänglighet i vardagsmiljönatt med anledning av motion 1996/97:So55 yrkandena 3 och 6 och medavslag på motionerna 1996/97:So51 yrkande 2, 1996/97:So52, 1996/97:So53 yrkande 2 och 1996/97:So54 yrkandena 1 och 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Tillgänglighet i vardagsmiljön (mom. 3)(), () och Skånberg (kd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med ?Utskottetanser? och på s. 11 slutar med ?yrkandena 3 och 6 avstyrks.? bort ha följandelydelse:Det är bra med informations- och utbildningsinsatser om behovet av att ökatillgängligheten till offentliga miljöer. Utskottet anser dock att detta ärotillräckligt.