bet · GK01UbU9 · 1997-04-24 00:00:00 — I den nu gällandeförordningen finns också (7 kap. 13 §) en rätt att tillgodoräkna sig ävenannan utbildning än den som avses i 12 §, exempelvis studier vid utomnordisktlärosäte. Det är högskolan som avgör om en tidigare utbildning ellerverksamhet kan godtas för tillgodoräknande. Lärosätets beslut i dessa ärendenkan överklagas hos . När det gällerantagningsfrågor, som berörs i motion 1996/97:Ub512, har regeringen nyligenändrat högskoleförordningen i enlighet med de riktlinjer som förordades ipropositionen Tillträde till högre utbildning m.m. (prop. 1995/96:184, bet.UbU11, rskr. I högskoleförordningen föreskrivs nu (7 kap. 3 §) att varjehögskola skall ha en antagningsordning som anger de regler för grundläggandehögskoleutbildning som högskolan tillämpar dels i fråga om ansökan samtbehörighet och urval, dels i fråga om hur beslut om antagning fattas. Därskall också anges hur beslut om behörighet överklagas. Antagningsordningenskall beslutas av högskolans styrelse. Införandet av skyldighet för lärosätenaatt ha en antagningsordning motiverades av behovet av ökad rättssäkerhet förstudenterna.Regeringen har i regleringsbrev för ålagt atttillse att lagar och förordningar inom högskoleområdet följs samt att i övrigtallmänhetens och enskilda individers behov, intressen och rättigheter iförhållande till högskolesystemet blir tillgodosedda. Verket har tillsyn överalla universitet och högskolor med offentlig huvudman och för sådana enskildaanordnare av utbildning på högskolenivå som får statsbidrag eller hartillstånd att utfärda examina. skall också underlättainternationell rörlighet för bl.a. studenter. I anslutning till denna uppgifthar verket ålagts att redovisa vilka problem som finns i samband medstudentutbytet i Erasmusprogrammet inom . planerar attden 3-4 juni 1997 anordna en konferens kring erkännande och tillgodoräknandeav utländsk högskoleutbildning. Konferensen riktar sig till examensansvarigaoch andra vid universitet och högskolor. Utskottet vill framhålla attlärosätena självfallet inte får lämna vilseledande förhandsinformation tillstudenter.I budgetpropositionen har regeringen aviserat en proposition senare under år1997 om forskarutbildningen. Utskottet anser inte att bör föregripadenna genom att nu ta ställning till frågan om rätten att överklagatillsättning av doktorandtjänst.Mot bakgrund av att redan har de här nämnda uppgifterna ochav att bestämmelser införts i högskoleförordningen om antagningsordning anserutskottet att inte heller i övrigt har anledning att göra någottillkännagivande i enlighet med motionsyrkandena.3. ResursfördelningEnligt motionerna 1996/97:Ub410 (m), 1996/97:Ub462 (s) och 1996/97: Ub464 (fp)är missgynnat jämfört med övriga universitet när det gällermedelstilldelning. Motionärerna tar särskilt upp tilldelningen av resurser förstudiefinansiering i forskarutbildningen, ersättningen för lokalkostnader,medlen för tjänster och drift m.m. för forskningsverksamheten samtersättningen för klinisk utbildning och forskning enligt det s.k. LUA-avtalet.I de två förstnämnda motionerna begärs en granskning resp. en översyn avsystemet för resurstilldelning till forskning och forskarutbildning. Enligtden sistnämnda motionen bör regeringen utan dröjsmål ta upp förhandlingarkring en översyn av LUA-avtalet.U t s k o t t e t avstyrker motionerna och vill anföra följande.I de av motionärerna nämnda avseendena har en sämremedelstilldelning än de äldre flerfakultetsuniversiteten. De minimibeloppunder fakultetsanslagen som regeringen föreskrivit skall användas för studie-finansiering inom forskarutbildningen relateras i motionerna till respektivelärosätes anslag till grundutbildning. Det är riktigt att dåhar ett lägre belopp än , , och universitet.Det bör dock påpekas att motsvarande belopp för , Kungl.Tekniska högskolan och är lägre än för Umeåuniversitet. Skillnaden mellan , som i detta hänseende hardet högsta beloppet, och , som har det lägsta beloppet avde fyra äldre universiteten, är betydligt större än den mellan ochUmeå universitet. Alla lärosäten har rätt att själva besluta att avsätta ettstörre belopp till studiefinansiering inom forskarutbildning än det somregeringen föreskrivit. Proportionen mellan anslagen till grundutbildning ochde totala fakultetsanslagen varierar också kraftigt mellan lärosätena. Den ärlägre för än för universiteten i , och ,men högre för än för och betydligt högre än förLinköpings universitet och tekniska universitet.Fakultetsanslagen är av olika storlek vid de olika lärosätena. Hur mycketforskningen och forskarutbildningen kan byggas ut och inom vilkavetenskapsområden och vid vilka lärosäten det bör ske tillhörforskningspolitikens huvudfrågor. Det kan enligt utskottets mening intebedömas främst utifrån målet att uppnå rättvisa mellan de fem äldstauniversiteten. Utskottet noterar vidare att regeringen i den senastebudgetpropositionen aviserat en proposition längre fram i vår om vissaorganisationsfrågor om högskolans ledningsstruktur, tjänsteorganisation,fakultetsindelning samt principerna för fördelning av forskningsresurser.Anslag till lokalkostnader tilldelas lärosätena på skilda sätt förgrundutbildningen å ena sidan och forskning och forskarutbildning å den andra.För lokalkostnader för grundutbildningen finns en enhetlig ersättning(tidigare kallad hyrespeng), lika för alla lärosäten, inräknad i ersättningenför helårsstudenter (tidigare kallad studentpeng). För lokalkostnader förforskning och forskarutbildning anvisas en särskild anslagspost till varjelärosäte. Den är beräknad utifrån de lokalkostnader som lärosätena faktiskthade för forskning och forskarutbildning för övergång tillnuvarande system (). Dessa varierade då kraftigt mellan olikalärosäten, och deras anslagsposter för lokalkostnader blev därför också olika.Umeå universitet hade jämförelsevis låga lokalkostnader.Lärosätena har numera själva ansvaret för sin lokalförsörjning och träffaravtal bl.a. om hyresnivån med ägarna till de lokaler som de brukar. När ettlärosäte beslutar sig för t.ex. en nybyggnad av lokaler, som kommer attmedföra ökade hyreskostnader, är det dess eget ansvar att bedöma sinamöjligheter att klara dessa ökade kostnader och att vid behov hos regeringenbegära höjning av anslagsposten för lokalkostnader inom fakultetsanslaget. Ensådan framställning avseende ett kemiskt-biologiskt centrum i bereds f.n.i Regeringskansliet.Det s.k. är, som framgår av beteckningen, ett avtal som statenhar ingått med vissa landsting och kommuner som är huvudmän för hälso- ochsjukvård. Ett motsvarande avtal finns för tandvård. Avtalen har långuppsägningstid. Att dessa avtal ur statens synpunkt har stora brister harpåtalats , bl.a. avForskningsfinansieringsutredningen i betänkandet Forskning och pengar (SOU1996:29, s. 92 f.) och i motioner till de två senaste riksmötena (bet.1994/95:UbU15 s. 84 f., rskr. 353, yttr. 1995/96:UbU6y, bet. 167,rskr. Utskottet har avstyrkt yrkandena med hänvisning till att problemenvar uppmärksammade av . Enligt vad utskottet erfarit pågår nusamtal mellan och om en förändring.Yrkande 3 i motion 1996/97:Ub464 får därmed anses vara tillgodosett. Utskottetutgår från att regeringen i kontakterna med eftersträvaren lösning som både ger större rättvisa mellan lärosätena än nuvarande avtalgör och tillgodoser lärosätenas behov av att kunna styra användningen avmedlen. Med hänsyn till att problemen varit kända länge och är av allvarlignatur bör enligt utskottets mening kunna räkna med att regeringen inästa budgetproposition redovisar hur ärendet framskridit.4. Institutionell organisationTvå motioner tar upp frågan om planering för fler universitet. Målet börenligt motion 1996/97:Ub483 (fp) vara att stimulera en successiv utveckling avnågra av de nuvarande medelstora högskolorna till universitet under periodenfram (yrk. Lärartillgången lyfts fram som en begränsandefaktor. Motionärerna anför att det finns skäl att initiera en merinternationell rekrytering av lärare och en utbildning med fler virtuellainslag. En utredning bör tillsättas för att analysera frågorna kring denframtida utvecklingen av högre utbildning och forskning med inriktning motfler nya specialiserade universitet (yrk. I motion 1996/97:Ub404 (m)yrkande 4 anförs att målsättningen för universitetsutbyggnaden börvara två universitet per miljon invånare, vilket är vad och ansersig behöva.U t s k o t t e t är inte berett att ställa sig bakom förslagen om enparlamentarisk utredning eller om ett uttalande om vilket antal universitetlandet bör ha och föreslår således att avslårmotionsyrkandena. godkände vad regeringen ibudgetpropositionen förordat om universitetsbegreppet (prop. 1996/97:1utg.omr. 16 avsnitt 5.5.2, bet. UbU1, rskr. Med de resursförstärkningarsom på regeringens förslag beslutat om för de mindre och medelstorahögskolorna bör det vara möjligt för vissa av dem att inom en snar framtiduppfylla kriterierna för benämningen universitet. Motion 1996/97:Ub483 yrkande11 får därför anses vara tillgodosedd. När det gäller fler virtuella inslag iutbildningen erinrar utskottet om vad som ovan anförts omDistansutbildningskommitténs uppdrag.Motion 1996/97:Ub465 (kd) för fram förslag om ett trespråkigtEuropauniversitet med engelska, svenskt teckenspråk och svenska somarbetsspråk. besitter enligt motionären en unik potentialför att bli ett utbildningscentrum för universitets- och högskolestudier fördöva och hörselskadade. Om lärare där - både döva, hörselskadade och hörande -var kompetenta att undervisa på svenskt teckenspråk skulle det trespråkigauniversitetets utbildningsutbud vara mycket attraktivt, inte bara för döva ochhörselskadade svenska studenter utan också för studenter från övriga Norden.Det skulle även bli ett resurscentrum som skulle attrahera hörande studenter,forskare och lärda just på grund av sin unicitet, och kunna utvecklas till ettinternationellt aktat trespråkigt universitet som kan tjäna hela , ansermotionären. bör enligt hennes mening agera till förmån för enstatlig utredning om betydelsen av ett trespråkigt Europauniversitet.U t s k o t t e t, som finner motionärens vision tilltalande, anser likvälatt bör avslå yrkandet. Ett realiserande av förslaget om etttrespråkigt Europauniversitet skulle kräva mycket omfattande resurser.Utskottet noterar att förslaget inte har förts fram till regeringen avHögskolan i . En första förutsättning är enligt utskottets mening attden berörda högskolan själv uppfattar idén som både realistisk ochtillräckligt angelägen för att prioriteras framför andra behov. Utskottetställer sig inte bakom motionärens förslag att skall begära enstatlig utredning om saken.I motion 1996/97:Ub514 (mp) yrkande 31 föreslås att skall ges iuppdrag att i samverkan med universitet och högskolor utforma förslag tilllämpliga organisationsförändringar för att effektivisera universitetensinterna struktur.U t s k o t t e t avstyrker motionen med hänvisning till att regeringenaviserat en proposition med förslag angående vissaorganisationsfrågor om högskolans ledningsstruktur, tjänsteorganisation,fakultetsindelning m.m.En prövning av olika yrkesutbildningars naturliga hemvist bör göras, anserMiljöpartiet i motion 1996/97:Ub514 yrkande 21. Motionärerna hävdar att detinte är självklart att forskningsanknytning gagnar alla yrkesutbildningar.Särskilt nämns lärarutbildningen som exempel på en yrkesutbildning somdrabbats hårt av att den fördes till universitet och högskolor.U t s k o t t e t erinrar om att behandlade ett motsvarandeyrkande vid föregående (bet. 1995/96:UbU4). Utskottet anförde dåbl.a. följande (s. 8 f.).Utskottet noterar att motionärerna ifrågasätter värdet av denforskningsanknytning som var motiveringen för att ett antal eftergymnasialautbildningar fördes till högskolan vid högskolereform (prop. 1975:l9,bet. UbU17, rskr. På den punkten godkände enhälligtregeringens förslag. I sitt betänkande över propositionen underströk detdåvarande utbildningsutskottet att enhetlighet inte fick vara någotsjälvändamål, och att även uppgiften att ge yrkesförberedelsemåste ha olika innebörd inom olika delar av högskoleutbildningen (bet. UbU1975:17 s. 20). Utskottet ser inte någon anledning för att ändrauppfattning härvidlag.Utskottet står fast vid samma inställning nu.När det gäller lärarutbildningen har regeringen på initiativnyligen beslutat tillsätta en parlamentarisk utredning (bet. 1996/97:UbU1,rskr. I dess uppdrag ingår bl.a. att ange mål och principer för styrningav lärarutbildningen och att lämna ytterligare förslag rörandelärarutbildningens forskningsanknytning. Regeringen anför i direktiven tillutredningen att när det gäller att utforma en yrkesinriktad utbildning skallnaturligtvis yrkets krav vara styrande för utbildningen. Det påpekas samtidigtatt de samhälleliga förutsättningarna för läraryrkets utövande är i ständigförändring, och att det finns risker förknippade med att enbart formautbildningen utifrån de för stunden rådande yrkeskraven. I direktiven sägsockså att praktikens viktiga roll innebär att lärarutbildningen bör genomförasi nära samarbete med huvudmännen för skolan - kommunerna - och att utredningenbör ge förslag till hur detta samarbete kan organiseras (dir. 1997:54).Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslårmotion 1996/97:Ub514 yrkande 21.I motion 1996/97:Ub437 (m) begärs en utredning av hur samhällets totalautbildningsresurser kan samordnas bättre. Motionären påtalar att den nyayrkeshögskolan skulle kunna ge många arbetslösa möjligheter till nya jobb.Samtidigt disponerar länsarbetsnämnderna stora belopp för utbildning. Någonregional samplanering för att optimera utbildningsinsatserna förekommerknappast, heter det i motionen.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet. Kommittén förkvalificerad yrkesutbildning (U 1996:02) har i uppdrag att låta genomföra enkontinuerlig utvärdering av försöksverksamheten med kvalificeradyrkesutbildning för att bl.a. klarlägga om utbildningarna har en inriktningmot de kompetens- och kvalitetskrav som ställs på dagens arbetsmarknad. Idenna del av utvärderingen bör enligt direktiven (dir. 1996:41) samråd ske medde myndigheter och organisationer som har anknytning till näringsliv ocharbetsmarknad. Utvärderingen skall också ge underlag för bedömningar av denfortsatta verksamhetens inriktning och organisation ur ett regionalpolitisktperspektiv.Möjligheterna att vid och i inrätta ett AdvancedCenter for bör enligt motion 1996/97:Ub420 (s) utredas.Den mycket stora fakultetsövergripande kompetens som finns i understrykerenligt motionären lämplighet för den gränsöverskridande forskning som ärnödvändig för att komma till rätta med de globala miljöproblemen.U t s k o t t e t avstyrker yrkandet. Något initiativ från behövsenligt utskottets mening inte i denna fråga. I finns sedan tio årtillbaka . Detta har till uppgift attstödja och utveckla miljövetenskaplig forskning genom att åstadkomma ensamverkan mellan , och . Detbör ankomma på de berörda universiteten att finna former för att ytterligareutveckla forskningen inom miljöområdet. Om det krävs åtgärder på nationellnivå för detta bör det vara universiteten som gör framställning därom hosregeringen.I motion 1996/97:Ub486 (s) presenteras projektet för socialekonomi. Detta startades på initiativ från och medstöd från Beredningen för främjande av den ideella sektorns utveckling.Motionärerna anser att det nu bör bildas en egen juridisk person i form av enideell förening med , ,i , , Kooperativ utveckling iJämtlands län samt Swedecoop som medlemmar. För detta krävs enligtmotionärerna att regeringen ger tillstånd till att berörda statligamyndigheter engagerar sig i verksamheten.U t s k o t t e t har erfarit att fyra av de nämnda myndigheterna harinlämnat en begäran till regeringen om att få bilda en sådan ideell förening.Ärendet bereds i . Utskottet föreslår med hänvisning härtillatt avslår motionen.Formerna för en Östersjöakademi i , anknuten till Linköpingsuniversitet, bör enligt motion 1996/97:T215 (kd) yrkande 3 utredas.U t s k o t t e t avstyrker yrkandet. behandlade motsvarandeförslag (bet. 1994/95:UbU15, rskr. Utskottet noterade då medintresse motionärens förslag om en satsning som innebär samverkan övertraditionella disciplingränser och nätverkssamarbete mellan universitet,högskolor och andra organ i samhället, men påpekade att det står universitetenfritt att själva organisera sin verksamhet och därvid besluta om inrättande avcentrum.En samordnad sjöfartshögskola skulle enligt motion 1996/97:T616 (fp) yrkande 3bidra till att bibehålla eller höja sjöfartsutbildningens kvalitet för attmöta hårdare krav på nautisk, miljömässig och säkerhetsmässig kompetens. Enlängre gående samordning mellan och bör därför enligt motionären utredas.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet. Enligt utskottetsmening är det en fördel att sjöfartsutbildningarna är förlagda till högskolorsom också bedriver annan utbildning och forskning.Kommunikationsforskningsberedningen har i uppdrag att utarbetaforskningsprogram inom bl.a. sjöfartsområdet. har i åretsregleringsbrev ålagts att bedöma det samlade behovet av utbildning för yrkeninom sjöfarten och lämna rapport om detta till regeringen.Sjöfartsverket har också en kvalitetskontrollerande funktion förutbildningarna i enlighet med den internationella konventionen STCW (Standardsfor Training, Certification and Watchkeeping for Seafarers).5. JämställdhetsfrågorKönsperspektiv i utbildningspolitiken tas upp i motion 1996/97:A814 (s). Denbör utformas utifrån de olika förutsättningar och behov som kvinnor och mänhar (yrk. Utbildningsresurserna bör fördelas rättvist mellan könen (yrk.4). Enligt motionärerna krävs särskilda insatser och stimulanser för att geflickor och kvinnor lika tillgång till områdena naturvetenskap och teknik.Utbildningarna måste anpassas efter flickors och kvinnors förutsättningar ocherfarenheter.Läkarutbildningen och alla vårdutbildningar bör enligt motion 1996/97: Ub407(fp) yrkande 2 ha ett könsperspektiv i undervisningen. Motionären hänvisartill risken för feldiagnoser, om läkarna inte i sin utbildning har studeratvar, när och hur den kvinnliga kroppen reagerar annorlunda än mannens. Ävenmotion 1996/97:Ub512 (kd) yrkande 19 tar upp det faktum att mannen oftaanvänds som norm och att utbildningen alltför sällan är uppbyggd så att denpassar både män och kvinnor i lika hög grad. Högskolan, och även skolan iallmänhet, måste enligt motionärerna ha som mål att motverka traditionellakönsroller men medverka till att bekräfta könsidentiteter. Studie- ochyrkesorienteringen bör enligt motion 1996/97:A821 (kd) yrkande l8 inriktas påatt varje elev oberoende av kön får stöd att välja studier och yrke efterintresse och förmåga. Studie- och yrkesvägledare måste därför i sin utbildningfå grundläggande jämställdhets- och genusundervisning, och den befintligayrkeskåren bibringas motsvarande kunskaper genom fortbildning, ansermotionärerna.U t s k o t t e t avstyrker motionärernas yrkanden om tillkännagivanden.Med anledning av motionsyrkandena vill utskottet anföra följande.Sedan sommaren 1992 finns inom en arbetsgrupp förjämställdhet inom högre utbildning och forskning (den s.k. JÄST-gruppen). Denfungerar som en referensgrupp till utbildningsministern i jämställdhetsfrågoroch har bidragit med underlag för arbetet med flera propositioner (prop.1992/93:169 och 170, prop. 1994/95:164, prop. 1996/97:1) JÄST-gruppen ingavförra året till regeringen ett antal förslag till ändringar i högskolelagen(1992:1434) och högskoleförordningen (1993:100). De handlar bl.a. om att ibeskrivningen av målen för flertalet yrkesexamina uttryckligen nämna insikterom betydelsen av genus. Förslagen bereds i Regeringskansliet.År 1993 startades på regeringens uppdrag det s.k. som har tillsyfte att öka ungdomars, och då särskilt flickors, intresse för teknik ochnaturvetenskap. , som bedrivs gemensamt av ochHögskoleverket, har framför allt inriktat sig på att utveckla attityder ocharbetssätt hos lärarna i naturvetenskapliga och tekniska ämnen i skolan.Verksamheten inom avses fortsätta t.o.m. år 1998.För insatser på jämställdhetsområdet, speciellt med att ändra på innehålloch arbetssätt i teknisk och naturvetenskaplig utbildning i syfte attpermanent öka rekryteringen av kvinnliga studenter till dessa utbildningar,anvisades under budgetåren 1993/94-1995/96 särskilda medel till Rådet förgrundläggande högskoleutbildning (/96 ).Regeringen har i regleringsbrev för ålagt alla universitetoch högskolor att erbjuda sina lärare utbildning och fortbildning inomjämställdhetsområdet. Lärosätena skall vidare vidta åtgärder för att ökaandelen kvinnor inom de naturvetenskapliga och tekniska utbildningar därkvinnor är underrepresenterade och öka andelen män inom de lärarutbildningaroch de vård- och farmaciutbildningar där män är underrepresenterade. Av derasårsredovisningar skall framgå andelen kvinnor och män i de nämndautbildningarna.I direktiven till den tidigare nämnda parlamentariska utredningen omlärarutbildningen har regeringen markerat att de blivande lärarna behöverkunskaper om skillnader mellan flickors och kvinnors respektive pojkars ochmäns inlärning. Vidare behöver de tränas i att anlägga ettjämställdhetsperspektiv på sina undervisningsämnen (dir. 1997:54).När det gäller läkarutbildning och annan vårdutbildning anser utskottet detsom självklart att dessa utbildningar skall bedrivas med ett könsperspektiv.För studie- och yrkesvägledarexamen skall enligt högskoleförordningenstudenten ha förvärvat de kunskaper och färdigheter som krävs för att somstudie- och yrkesvägledare inom skolväsendet kunna förverkliga de olikaskolformernas mål. I målen för alla skolformer ingår att uppmuntra elevernaatt utveckla sina intressen utan fördomar om vad som är kvinnligt och manligt.Jämställdhetsplanerna vid universitet och högskolor bör enligt motion1996/97:A821 (kd) omfatta hela verksamheten, dvs. även studenterna (yrk. 20).Så är enligt motionärerna fallet endast vid ett fåtal högskolor. Imotionen sägs också att inte minst flickor på tekniska linjer ofta avbrytersin utbildning på grund av omgivningens negativa attityder. Avhopp avunderrepresenterat kön vid olika utbildningar bör utvärderas och lärdomardras, anser motionärerna (yrk. 19).U t s k o t t e t behandlade yrkanden om att jämställdhetsplanerna skallomfatta även studenterna vid 1994/. Då erinrade utskottet (bet.1994/95:UbU18 s. 26) om att jämställdhetslagen (1991:433), i vilken kravet påjämställdhetsplaner finns, är en arbetsrättslig lag och att det därför intefinns någon skyldighet för universitet och högskolor att i sinajämställdhetsplaner även ta in åtgärder som rör studenter. I högskolelagen(1992: 1434) föreskrivs att jämställdhet mellan kvinnor och män alltid skalliakttas i högskolornas verksamhet.Med hänvisning till detta och till vad utskottet ovan redovisat angåendeföreskrifter i regleringsbrevet för universitet och högskolor föreslårutskottet att avslår motion 1996/97:A821 yrkande 20. Utskottet anseratt bör kunna utgå från att lärosätena följer upp sin verksamhett.ex. vad gäller avhopp från utbildningar. Yrkande 19 i den nämnda motionenbör därför också avslås.Motionerna 1996/97:A813 (mp) yrkande 2 och 1996/97:A821 (kd) yrkande 21 tarupp problemet med sexuella trakasserier bland studenter. Motionärerna påpekaratt det inte finns några sanktioner mot studenter som sexuellt trakasserarlärare eller andra studenter.U t s k o t t e t avstyrker yrkandena med hänvisning till följande.Sedan ett par år finns det en bestämmelse i högskoleförordningen (1 kap.9 §) om att högskolorna skall verka för att studenter inte utsätts försexuella trakasserier. JÄST-gruppens nämnda förslag till ändringar ihögskolelagen och högskoleförordningen innefattar bl.a. att det skall kunnavidtas di-sciplinära åtgärder mot student som gör sig skyldig till sexuellatrakasserier. Upprepade sådana trakasserier skall också enligt JÄST-gruppensförslag kunna utgöra grund för avskiljande. Förslagen bereds som nämnts iRegeringskansliet.6.