bet · GK01BoU8 · 1997-02-13 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande förslag i motioner - huvudsakligen frånden allmänna motionstiden - rörande hyresrätt, bostadsrätt, tomträtt ochexpropriation m.m.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden.Till betänkandet har fogats 19 reservationer. I betänkandet behandlasdels den med anledning av proposition 1996/97:30 väckta motionen1996/97:Bo2 av () vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ytterligare ändringar i hyresförhandlingslagen,dels de under allmänna motionstiden väckta motionerna1996/97:Bo201 av m.fl. (m) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om restriktivitet och rättssäkerhet vid expropriation,13. att beslutar att avskaffa presumtionsregeln vid expropriation,15. att beslutar att avskaffa tomträttsinstitutet i enlighet medvad som anförts i motionen,16. att hos regeringen begär förslag om införandet avägarlägenheter i enlighet med vad som anförts i motionen,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en reformerad lagstiftning i syfte att stärka bostadsrättensställning,18. att beslutar att förklara andra stadgar förbostadsrättsföreningar än de som anges i bostadsrättslagen för ogiltiga,19. att beslutar om ett återupprättande av det ursprungligabruksvärdessystemet i enlighet med vad som anförts i motionen,20. att beslutar att hyresgäster och hyresvärdar äger rätt att vidnytecknande av hyresavtal fritt komma överens om avtalsvillkor,21. att beslutar avskaffa förvärvslagstiftningen i enlighet medvad som anförts i motionen.1996/97:Bo209 av m.fl. (mp) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fria marknadshyror.1996/97:Bo222 av m.fl. (kd) vari yrkas4. att hos regeringen begär förslag om lag för s.k. ägarlägenheteri enlighet med motionen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om villkoren för bostadsrätterna.1996/97:Bo234 av m.fl. (s) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att privata bostadsförmedlingar måste omfattas av samhällsinsyn.1996/97:Bo401 av Tom () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att förordningen 78/313 börupphävas.1996/97:Bo403 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av åtgärder för attbekämpa fifflet och ekobrottsligheten i bostadsförmedlingsbranschen.1996/97:Bo407 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utredning omhandläggningstiderna vid tvångsförsäljning enligt bostadsrättslagen.1996/97:Bo408 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av bostadsrättslagen bl.a. i syfte att inarbeta klararegler för pantsättning av bostadsrätter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att upprätta ett centralt bostadsrättsregister med derikstäckande bostadsrättsorganisationerna som huvudmän.1996/97:Bo413 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär en utredning om möjligheten att kommatill rätta med oseriösa bostadsförmedlare genom t.ex. en auktorisation enligtvad i motionen anförts,2. att beslutar om ändringar i jordabalkens hyresregler enligt vadi motionen anförts,3. att hos regeringen begär en utredning om förändring avjordabalkens hyresregler när det gäller hyreskontrakt för lokaler för t.ex.nystartade småföretag enligt vad i motionen anförts,4. att hos regeringen begär en utredning om behandlingen av olikabostadssökande med förslag om förändring av lagstiftningen för att få enlikvärdig behandling till stånd enligt vad som anförts i motionen.1996/97:A434 av m.fl. (v) vari yrkas2. att hos regeringen begär förslag om lagstiftning som tvingarfastighetsägare att lämna attraktiva lägenheter till förmedling och attgodkänna hyresgäster med låga inkomster och olika bakgrund. HyresrättAvtalsfrihetI partimotion 1996/97:Bo201 (m) yrkande 20 har tagits upp en övergripandefråga om hyreslagens utformning. Enligt motionärerna bör avtalsfriheten utökasså att hyresvärden vid nytecknande av avtal kan komma överens med hyresgästenvad gäller t.ex. servicenivå, avtalstid, uppsägningstid, indexering ellerannan upptrappning av hyran, reparationer, andrahandsupplåtelse ochöverlåtelse.Utskottet vill påminna om att utskottet behandlat och avstyrkt ettliknande motionsyrkande (bet. 1996/97:BoU5). Utskottet finner anledning attframhålla att de bestämmelser som återfinns i hyreslagen är resultatetav en kontinuerlig lagstiftningsprocess. De många reformerna på hyresrättensområde har vanligen som orsak att många hyresgäster inte på avtalsmässig grundlyckats erhålla rimliga hyresvillkor. Det har därför visat sig nödvändigt attgöra vissa av hyreslagens regler tvingande till hyresgästens fördel.Motionärernas förslag skulle enligt utskottets mening äventyra den funktionsom hyresrätten som upplåtelseform har . Utskottet avstyrker därförmotion 1996/97:Bo201 (m) yrkande 20 om ökad avtalsfrihet på hyresrättensområde.HyressättningTvå motioner behandlar hyressättningssystemet. I motion 1996/97:Bo201 (m)yrkande 19 föreslås att det ursprungliga bruksvärdessystemet skallåterupprättas för att en mer välfungerande bostadsmarknad skall skapas.Förslaget omfattar fri hyresbildning i kombination med besittningsskydd jämteavskaffande av de allmännyttiga bostadsföretagens roll som hyresledare. Imotion 1996/97:Bo209 (mp) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivandeom att helt fria marknadshyror inte skall införas eftersom sådana ökar enoönskad boendesegregation.Bostadsutskottet har behandlatreglerna för hyressättning, senast i betänkande 1994/95:BoU19 med anledning aven motion med liknande innehåll som i m-motionen. Utskottet fann då intetillräckliga skäl att överväga sådana förändringar av bruksvärdessystemet sommotionärerna önskade. Utskottet har inte skäl att förändra sittställningstagande och avstyrker motion 1996/97:Bo201 (m) yrkande 19 om ettåterupprättande av bruksvärdessystemet. Utskottet har i detta sammanhangnoterat det utredningsuppdrag som regeringen givit den 19 december 1996angående ett företags ställning som allmännyttigt bostadsföretag, m.m. vilketuppdrag även innefattar överväganden av bruksvärdesregelns avfattning i vadden gäller allmännyttiga bostadsföretag, dock inte så att någon sakligförändring av den gällande ordningen för bruksvärdesprövning skallaktualiseras av utredningen.Genom sitt ställningstagande till m-motionen ovan har utskottet sakligt setttagit ställning också till mp-motionen. Något särskilt tillkännagivande idenna fråga anser utskottet inte vara nödvändigt. Utskottet avstyrker såledesäven motion 1996/97:Bo209 (mp) yrkande 8 beträffande principerna förhyressättning.Dröjsmål med hyranI motion 1996/97:Bo413 (v) yrkande 2 i motsvarande del aktualiseras femförslag till förändringar av hyreslagens bostadsregler om dröjsmål med attbetala hyran. Motionärerna föreslår att återvinningsfristen bör förlängas och att även annan än en socialnämnd skall kunnaförhindra avhysning genom att under återvinningsfristen åta sig att betalahyran. Vidare föreslås en utvidgning av de särskilda skäl som kan medföra atthyresgästen inte kan skiljas från lägenheten trots att denne inte betalathyran under återvinningsfristen. Motionärerna förordar också att hyresnämndensbedömning av om ett hyresavtal skall upphöra vid upprepadbetalningsförsummelse skall göras mer individuell.Utskottet konstaterar att reglerna om bristande hyresbetalning varit föremålför översyn av hyreslagstiftningsutredning. I sitt slutbetänkandeÖversyn av förvärvslagen och hyreslagen (SOU 1996:148) har utredningenredovisat sitt arbete i nämnda frågor. Enligt vad utredningen har erfaritberor det ökade antalet avhysningar inte på någon brist i hyreslagensregelsystem utan synes huvudsakligen ha sin grund i det allt kärvareekonomiska klimat som såväl hyresgäster och hyresvärdar som socialamyndigheter tvingas leva i. Utredningen har inte funnit skäl att föreslå någonändring av reglerna om förverkande av hyresrätt vid betalningsdröjsmål. Dethar inte heller framkommit skäl för utredningen att föreslå någon ändring iövrigt i reglerna om upphörande av hyresavtal.Hyreslagstiftningsutredningens slutbetänkande är nu föremål förremissbehandling. Därefter kommer de frågor utredningen tagit upp att bliföremål för vidare beredning och slutligen regeringens ställningstagande.Utskottet anser mot denna bakgrund att det inte finns skäl för attnu ta ställning till de frågor som tagits upp i v-motionen. Utskottetavstyrker således motion 1996/97:Bo413 (v) yrkande 2 i motsvarande delbeträffande en bostadshyresgästs betalningsförsummelse.Slutligen anser motionärerna bakom motion 1996/97:Bo413 (v) yrkande 2 imotsvarande del att hyreslagens regler skall ses över så att enandrahandshyresgäst som råkar i betalningsdröjsmål med hyran för sin bostadoch därför sägs upp skall ha samma skydd som en förstahandshyresgäst imotsvarande situation.Till en början kan utskottet konstatera att förverkandereglerna är lika förförstahands- och andrahandshyresgäster. En andrahandshyresgästs hyresavtal ärdäremot inte förenat med besittningsskydd, såvitt hyresförhållandet inte i följd eller annat är avtalat. Detta innebär att hyresvärden kan sägaupp en andrahandshyresgäst av vilka skäl som helst, dock under förutsättningatt uppsägningsreglerna tillåter detta, och att hyresgästen inte har någonrätt till förlängning. Ett skydd mot en uppsägning som är orsakad avbetalningsdröjsmål torde förutsätta att ett besittningsskydd införs utanmöjligheter för hyresgästen av avstå från detta. En sådan ordning skulleallvarligt rubba förutsättningarna för andrahandsmarknaden på bostäder och börinte övervägas. Motion 1996/97:Bo413 (v) yrkande 2 i motsvarande delbeträffande en andrahandshyresgästs betalningsförsummelse avstyrks därför.I motion 1996/97:Bo413 (v) yrkande 3 föreslås att lokalhyresreglerna omförsenad hyresbetalning ändras så att dessa regler vinner närmare anslutningtill bostadshyresreglerna i vart fall med avseende på sådana hyresgäster somär nyetablerade småföretagare.För lokaler gäller att hyresrätten kan förverkas om hyresgästen dröjt medatt betala hyran efter förfallodagen. Förbostadshyresgäster gäller en frist om . Återvinningsfristen ärbeträffande lokaler medan den är för bostäder. Förbostadshyresgäster gäller bl.a. därutöver att socialnämnden kan förhindraavhysning genom att betala hyran under återvinningsfristen och att hyresgästeninte heller under vissa förutsättningar kan skiljas från lägenheten om hanvarit förhindrad att betala hyran under återvinningsfristen på grund avsjukdom eller annan liknande oförutsedd omständighet.Utskottet vill erinra om att reglerna om försenad hyresbetalning för lokaleroch bostäder tidigare i stort sett hade samma utformning. Vid riksmötet1992/93 mildrades reglerna för bostadshyresgäster utan att motsvarandeändringar gjordes för lokalhyresgäster. Utskottet avstyrkte då tre motioner omatt motsvarande ändringar skulle göras också av reglerna för lokaler (bet.1992/93:BoU24) med motiveringen att det kunde ställas större krav på enlokalhyresgäst, som ofta är näringsidkare, än på att en bostadshyresgästsköter hyresbetalningarna. Utskottet finner inte skäl att inta en annanståndpunkt nu och avstyrker därför motion 1996/97:Bo413 (v) yrkande 3 om enlokalhyresgästs betalningsförsummelse.Det kollektiva hyresförhandlingssystemetI motion 1996/97:Bo2 (s) yrkande 6 i motsvarande del har lagts fram förslag omförlängning av de i hyresförhandlingslagen stadgade tidsfristerna förhyresvärdens begäran om förhandlingar avseende hyreshöjning och förhyresnämndens möjligheter att höja hyran efter strandade förhandlingar. Syftetär att uppnå större tidsmässig samstämmighet med de regler som gäller förhyresvärdens möjligheter att ta ut högre hyra av enskilt förhandlandehyresgäster.Enligt hyresförhandlingslagen skall förhandling mellan hyresvärd ochhyresgästorganisation påbörjas från det attförhandlingsframställning gjorts. Förhandlingen skall bedrivas skyndsamt.Sedan förhandling strandat kan part ansöka om ändring av hyresvillkoren i dendel som förhandlingen avsett. Beslut om ändring av hyresvillkoren får inteavse tiden före det månadsskifte som inträffar närmast fråndagen för ansökningen. Om det finns särskilda skäl till det, får hyresnämndenbesluta om villkorsändring från tidigare tidpunkt. Regeln avser bl.a. attförhindra att en part skall tjäna på att dra ut på förhandlingarna.Beträffande en enskilt förhandlande hyresgäst gäller följande. En hyresvärdsom vill ändra hyresvillkoren skall skriftligen meddela hyresgästen detta. Omöverenskommelse inte träffas, har hyresvärden rätt att hos hyresnämnden ansökaom ändring av hyresvillkoren. Ansökan får göras tidigast efter detatt meddelandet lämnats till hyresgästen. Vill hyresvärden genom meddelandetbinda hyresgästen till en ny högre hyra, för det fall att hyresgästen intemotsätter sig förändringen (passivitetsregeln) skall hyresvärden i meddelandetbl.a. ange den dag från vilken den nya hyran skall börja tillämpas vilkettidigast kan ske efter det att meddelandet lämnades. tills vidare får hyresnämndens beslut inte avse tiden före detmånadsskifte som inträffar närmast för ansökan.Hyresnämnden får, om det finns särskilda skäl till det, förordna att beslut omvillkorsändring skall gälla från en tidigare tidpunkt. För tidsbestämda avtalser reglerna annorlunda ut. Likaså är tidsfristerna annorlunda om hyresvärdensäger upp avtalet och begär ändrade villkor för det fall att avtalet skallförlängas.Tidsfristerna ser således något olika ut vad gäller hyresvärdens möjligheteratt få till stånd en förändring av hyran för en hyresgäst som omfattas av detkollektiva förhandlingssystemet respektive en hyresgäst som förhandlarenskilt. Detta kan innebära att hyresvärden får initiera en hyreshöjning vidolika tidpunkter om han vill vara säker på att den nya hyran skall börja gällavid samma tidpunkt för båda dessa grupper. En förändring av fristernagaranterar inte på det sätt motionären gör gällande att större samstämmighetkan uppnås i praktiken eftersom skeendena vid kollektiva och enskildaförhandlingar gestaltar sig i grunden olika. Utskottet avstyrker med detanförda motion 1996/97:Bo2 (s) yrkande 6 i motsvarande del om fristerna förvillkors-ändring.I s-motionen föreslås också vissa förändringar för att sanktionera ochdärmed effektivisera det kollektiva förhandlingssystemet. Det gäller att medbrott mot en förhandlingsöverenskommelse skall följa en skadeståndsskyldighet,att ett åsidosättande av genom avtal utvidgad primär förhandlingsskyldighetskall drabbas av ogiltighetspåföljd samt att bestämmelser om föreningsrätt ochsanktioner mot kränkning av denna rätt bör införas efter mönster frånarbetsrätten.Enligt utskottets mening kan det inte anses föreligga tillräckligt behov avatt ändra hyresförhandlingslagens bestämmelser i enlighet med motionärensförslag för att garantera hyresgästorganisationernas verksamhet. Utskottetavstyrker därför motion 1996/97:Bo2 (s) yrkande 6 i motsvarande delbeträffande sanktioner m.m. i hyresförhandlingslagen.BostadsrättAllmän översyn m.m.Motionären bakom motion 1996/97:Bo408 (s) yrkande 1 föreslår att en översynskall göras av bostadsrättslagen i syfte att stärka bostadsrätten somupplåtelseform. Översynen bör bl.a. omfatta frågan om klara regler förpantsättning.En utredare är tillsatt för att utforma ett offentligt bostadsrättsregisteroch behandla vissa frågor om förvärv och pantsättning av bostadsrätt (dir.1996:108). Enligt vad som upplysts utskottet från nu där ett utredningsuppdrag om en mer allmän översyn avbostadsrättslagen. Syftet med motionen får anses i väsentlig grad tillgodosettutan någon åtgärd. Med det anförda avstyrker utskottet motion1996/97:Bo408 (s) yrkande 1 beträffande en översyn av bostadsrättslagen.Bostadsrättens värde som pantI ett flertal motioner tas olika frågor upp som bl.a. har till syfte attförbättra bostadsrättens värde som pant.I motion 1996/97:Bo201 (m) yrkande 17 i motsvarande del föreslås dels att enlångivare som tar i anspråk en pantsatt bostadsrätt bör få ovillkorlig rätttill inträde i föreningen och till andrahandsuthyrning, dels att enbostadsrättsförenings fordran på förfallna avgifter inte bör prioriterasframför andra fordringar.Riksdagen beslutade om ändringar av bostadsrättslagen som syftartill att stärka bostadsrättens pantvärde (bet. 1995/96:BoU3, rskr.1995/96:101, SFS 1995:1464). Genom denna lagstiftning har en juridisk persontillagts en rätt att utöva bostadsrätten utan att vara medlem iföreningen, om den juridiska personen har förvärvat bostadsrätten vid exekutivförsäljning eller tvångsförsäljning och då hade panträtt i bostadsrätten. Tilldenna rätt är kopplad en rätt att upplåta den i bostadsrätten ingåendelägenheten i andra hand. Den lösning som valts beträffande en panthavares rättatt utöva bostadsrätt har som förebild de regler som gäller dödsbons rätt attutöva bostadsrätt efter en avliden. I samma lagstiftningsärende infördes enlegal panträtt omfattande fordran på förfallna avgifter. Genom regleringenerhöll föreningen i förhållande till tidigare en mindre omfattande rätt tillföreträde i förhållande till en panthavare för fordringar gentemotbostadsrättshavaren. Samma motionsyrkanden som väckts behandlade riksdagenvid sitt ställningstagande till de nya reglerna. Utskottet anförde dåsammanfattningsvis bl.a. följande. De betänkligheter som är förknippade medatt panthavaren inte har rätt till medlemskap är inte av sådan styrka attnågon annan lösning bör väljas. Tidsbegränsningen av rätten att utnyttjabostadsrätten är skälig eftersom bostadsrättslagen inte ger juridiska personernågon rätt till medlemskap. Fysiska personers lån med bostadsrätten somsäkerhet är uteslutande personligt betingade och behöver därför inte behandlaspå samma sätt som en juridisk persons förvärv.Utskottet finner inte skäl att nu ändra sitt tidigare redovisadeställningstagande. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion1996/97:Bo201 (m) yrkande 17 i motsvarande del beträffande en panthavares rätttill medlemskap och andrahandsupplåtelse.Utskottet har tidigare intagit den ståndpunkten att omfattningen av denlegala panträtten utgör en bra avvägning mellan å ena sidan föreningensintressen och å andra sidan panthavarens krav att erhålla betalning för sinfordran (bet. 1995/96:BoU3, rskr. 1995/96:101, SFS 1995:1464). Utskottetfinner inte heller på denna punkt skäl till annat ställningstagande. Utskottetavstyrker med hänvisning till det anförda motion 1996/97:Bo201 (m) yrkande 17i motsvarande del beträffande en bostadsrättsförenings förmånsrätt.I motion 1996/97:Bo222 (kd) yrkande 5 i motsvarande del föreslås attbostadsrättshavaren personligen skall svara för sin del av helabostadsrättsföreningens belåning. Syftet med en sådan ordning, om vilketförslag lämnats av (SOU 1992:8) ochFastighetsbeskattningsutredningen (SOU 1994:57), är också attbostadsrättshavarna skall kunna dra av räntekostnaderna i sinainkomstdeklarationer.Utskottet vill erinra om att det inte föreligger något hinder för enbostadsrättsförening att ordna det så att medlemmarna i stället för föreningenstår som låntagare. I departementspromemorian Förstärkt bostadsrätt (Ds1994:59) föreslogs att möjligheter skulle införas för en ny typ avbostadsrättsförening i vilken bostadsrättshavarna skulle svara för lånen ochatt för-eningen skulle förbjudas att ta lån och inteckna fastigheten.Regeringen har övervägt frågan och inte funnit skäl att föra frampromemorieförslaget till . Utskottet finner inte heller skäl attförorda lagstiftning av detta slag. Den bostadspolitiska utredningen har isitt betänkande Bostadspolitik 2000 (SOU 1996:156) föreslagit attbostadsrättens behandling i skattelagstiftningen bör ses över i enlighet medde ovan nämnda utredningarnas förslag. Den förordade förändringen skullesammanfattningsvis innebära att en schablonintäkt skall tas upp som en inkomstav föreningen mot vilken för-eningens ränteutgifter får dras av. Ränteutgifterutöver schablonintäkten skulle ligga till grund för återbetalning tillföreningen, och intäkter som överstiger ränteutgifterna skulle beskattasenligt kapitalbeskattningsreglerna. De enskilda bostadsrättshavarna skullegöra avdrag för sina egna ränteutgifter. Eftersom den skatterättsliga sidan aven bostadsrättsförenings verksamhet är föremål för beredning finns det enligtutskottet inte skäl för att nu överväga motionsförslagetsfrågeställning ur skatterättslig synpunkt. Utskottet avstyrker på anförda skälmotion 1996/97:Bo222 (kd) yrkande 5 i motsvarande del om personligt låneansvarför bostadsrättshavare.I två motioner, 1996/97:Bo222 (kd) yrkande 5 i motsvarande del och1996/97:Bo408 (s) yrkande 2, föreslås att det skall införas ett centraltbostadsrättsregister. I s-motionen förespråkas att de rikstäckandebostadsrättsorganisationerna skall vara huvudmän.Såsom utskottet redan tidigare nämnt är frågan om ett centraltbostadsrättsregister redan föremål för utredningsinsatser. Utredningen skallenligt sina direktiv också överväga huvudmannaskapet för ett sådant register.Det finns därför inte skäl för att nu ta ställning till de imotionerna behandlade frågorna. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna1996/97: Bo222 (kd) yrkande 5 i motsvarande del och 1996/97:Bo408 (s) yrkande2 om införandet av ett centralt bostadsrättsregister.I motion 1996/97:Bo222 (kd) yrkande 5 i motsvarande del förespråkas enutvärdering av de ovan av utskottet omtalade förändringarna avbostadsrättslagen avseende en förstärkning av bostadsrättens pantvärde. Enligtmotionärerna finns det behov av kompletteringar och förtydliganden av denlegala panträtten liksom rörande en köpares förpliktelser vid överlåtelse.Också i motion 1996/97:Bo407 (s) förespråkas en utvärdering i anledning av denya reglerna. Det gäller handläggningstiden hos kronofogdemyndigheternaavseende tvångsförsäljning.De nya reglerna trädde i kraft så sent som (SFS1995:1464). Utskottet anser att de nya bestämmelserna inte varit i kraft undertillräckligt för att det skulle vara meningsfullt att göra enutvärdering. Utskottet avstyrker , utan att i övrigt gå in på behovet av enutvärdering, kd-motionen och s-motionen beträffande en utvärdering av reglernaom förstärkning av bostadsrättens pantvärde.Förbudet mot dubbelupplåtelseFörbudet mot dubbelupplåtelse innebär att bostadsrätt inte får upplåtas lägenhet som är upplåten med hyresrätt (4 kap. 3 § bostadsrättslagen).Bostadsrätt kan dock upplåtas till en hyresgäst som vill att lägenheten skallomvandlas till bostadsrätt. Förbudet kan i vissa fall försvåra ombildningentill bostadsrätt. Bostadsrättslagstiftningens förbud mot dubbelupplåtelse harbehandlats vid många olika tillfällen. Bl.a. behandlades det i endepartementspromemoria om s.k. bostadsrättsoptioner m.m. (Ds 1993:54). Ipromemorian bedömdes att förbudet inte skulle tas bort eftersom detta skullekunna innebära oklarheter och missförstånd som i sin tur skulle kunna ledatill rättsförluster för hyresgäster i bostadsrättslägenheter.I syfte att underlätta ombildning från hyresrätt till bostadsrätt föreslås imotion 1996/97:Bo201 (m) yrkande 17 i motsvarande del att förbudet motdubbelupplåtelse bör slopas i de fall upplåtelse sker till kommun ellerkommunalt bostadsbolag.Under /96 avstyrkte utskottet en motion med samma innehåll(bet. Utskottets majoritet delade då en av regeringen redovisaduppfattning om att negativa effekter skulle uppstå om förbudet togs bort helteller delvis. Det befarades att risken för oklarheter och missförstånd skullekunna leda till rättsförluster för hyresgästerna i bostadsrättslägenheter. Ettpartiellt förbud skulle dessutom för att skydda hyresgästerna behöva medföraett förbud för kommunen eller dess bolag att överlåta bostadsrätten.Utskottet finner inte skäl att ändra sitt ställningstagande.