bet · GL01FiU3 · 1997-12-04 00:00:00 — Det som upptas i skatt av en kommun fördess lokala uppgifter skall emellertid inte överföras till andra ändamål ellerkommuner.Utskottet föreslår att med bifall till motionerna Fi609 (m)yrkandena 1-4 och 7 och N209 (m) yrkande 1 och med anledning av motion Fi607(fp) yrkandena 1-3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande omprövning och förnyelse av verksamhetatt med bifall till motionerna 1997/98:Fi609 yrkandena 1-4 och 7 och1997/98:N209 yrkande 1 och med anledning av motion 1997/98:Fi607 yrkandena1-3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Omprövning och förnyelse av verksamhet (mom. 6) (fp, kd)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 22 börjar med ?De frågor som?och på s. 25 slutar med ? (m) yrkande 1? bort ha följande lydelse:I likhet med vad som anförts i motion Fi607 (fp) anser utskottet att det ärviktigt att kommunernas huvuduppgifter prioriteras, att verksamheteffektiviseras och konkurrensutsätts samt att kommunala bolag avvecklas elleravyttras. Frågan om kommunsektorns utveckling handlar inte enbart om nyaresurser. Väl så viktigt är att ägna uppmärksamhet åt hur de betydande resursersom står till buds används. Det handlar dels om att göra rätt saker, dels omatt göra saker rätt.Till de mest angelägna vägarna för att få pengarna att räcka till det mestangelägna hör omprioritering, dvs. kraftsamling av befintliga resurser tillvård, utbildning och omsorg. Därtill måste verksamheten effektiviseras. Det kanske genom att anlita utomstående producenter. Det finns många undersökningarsom visar att miljardbelopp finns att spara genom att konsekvent främjakonkurrens. Förekomsten av privata alternativ och entreprenader samt användningav konkurrensupphandling ger kostnadsbesparingar på . Entredje väg är att sälja tillgångar, t.ex. kommunala bolag och fastigheter, sominte är nödvändiga för kärnverksamheten. Slutligen bör kommuner och landstingavstå från alla riskabla och onödiga utgifter, vilket innebär att de ej börägna sig åt affärsprojekt och annat som inte är kommunala huvuduppgifter.Utskottet föreslår att med bifall till motion Fi607 (fp) yrkandena1-3 och med avslag på motionerna Fi609 (m) yrkandena 1-4 och 7 och N209 (m)yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande omprövning och förnyelse av verksamhetatt med bifall till motion 1997/98:Fi607 yrkandena 1-3 och med avslagpå motionerna 1997/98:Fi609 yrkandena 1-4 och 7 och 1997/98:N209 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. Omprövning och förnyelse av verksamhet (mom. 6, motiveringen) (mp)() anser att den del av utskottets yttrande på s. 23 som börjarmed ?Enligt utskottets uppfattning? och slutar med ?och eventuell omprövning?bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att den kommunalasjälvstyrelsen vidmakthålls och förstärks genom ökad decentralisering. genom medborgarnas aktiva politiska deltagande i kommunerna ochlandstingen som den svenska demokratin kan utvecklas och förbättras. Denstatliga regleringen av den kommunala sektorn bör därför minska så attlokaldemokratin kan tillåtas blomma.7. Kommunala avgifter (mom. 11) (m)(), (), () och Tom () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 28 börjar med ?Sommotionärerna påpekar? och på s. 29 slutar med ?avstyrks motion Fi604 (m)? bortha följande lydelse:Utskottet instämmer i motionärernas kritik av de inkomstrelaterade kommunalaavgifterna. Det är ett väldokumenterat faktum att de marginaleffekter som kanuppstå i en kombination av inkomstdifferentierade avgifter, inkomstrelateradebidrag och marginaleffekter i skatteskalan medför skadliga effekter förekonomin, eftersom de fråntar medborgarna incitament att arbeta. I t.ex. enaktuell rapport från Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi slås fastatt för 80 000 arbetslösa föräldrar med små barn lönar det sig knappt att börjaarbeta, bl.a. för att de kommunala daghemsavgifterna då ökar kraftigt (Ds1997:73). Huvudsyftet med studien var att utvärdera hur reglerna fungerar ochsamspelar i de omfattande svenska systemen för social trygghet, skatter ochomfördelning. Den visar att det finns tydliga arbetslöshetsfällor. av dearbetslösa skulle, om de började arbeta, inte få bättre ekonomisk standard.Vidare visar studien att mer än var tredje arbetslös har en ersättningsgrad påmellan 90 och . Detta beror främst på att bostads- och socialbidragenminskar eller faller bort när man arbetar. Utskottet anser att det måste löna sig att arbeta. Dekommunala avgifterna får inte ha den effekt som undersökningen beskriverKommunerna har när de med författningsstöd infört inkomstrelaterade avgifterpå viss områden gjort detta på ett sätt som just skapat orimligamarginaleffekter för låg- och mellaninkomsttagare. Exemplen visar tydligt måste hålla fast vid principen att det är en statlig uppgift att bedrivafördelningspolitik och att det blir orimligt om man ovanpå dessa statligaåtgärder via skatte- och transfereringspolitiken lägger inkomstrelateradeavgifter i kommunerna. För vissa typer av tjänster accepteras i daginkomstrelaterade avgifter medan de för andra anses uppenbart orimliga (t.ex.kollektivtrafik, fritid, teknik m.fl.) och stridande motlikställighetsprincipen. Utskottet anser att det författningsstöd förinkomstrelaterade avgifter som finns på vissa områden bör tas bort och attkommunallagens bestämmelser anpassas därefter.Utskottet föreslår att med anledning av motion Fi604 (m) som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande kommunala avgifteratt med anledning av motion 1997/98:Fi604 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,8. Kommunala avgifter (mom. 11, motiveringen) (fp)() anser att den del av utskottets yttrande som på s. 29börjar med ?I praktiken har? och slutar med ?att utnyttja den? bort ha följandelydelse:Vad beträffar de inkomstrelaterade avgifternas marginaleffekter villutskottet erinra om att dessa är väldokumenterade. I t.ex. en aktuell rapportfrån Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi slås fast att för 80 000arbetslösa föräldrar med små barn lönar det sig knappt att börja arbeta, bl.a.för att de kommunala daghemsavgifterna då ökar kraftigt (Ds 1997:73).Huvudsyftet med studien var att utvärdera hur reglerna fungerar och samspelar ide omfattande svenska systemen för social trygghet, skatter och omfördelning.Den visar att det finns tydliga arbetslöshetsfällor. av de arbetslösaskulle, om de började arbeta, inte få bättre ekonomisk standard. Vidare visarstudien att mer än var tredje arbetslös har en ersättningsgrad på mellan 90 och99 %. Detta beror främst på att bostads- och socialbidragen minskar ellerfaller bort när man arbetar. Det ärenligt utskottets mening orimligt att sådana effekter uppstår som hindrar attlandet får fler personer i arbete. Utskottet är emellertid inte berett att, sommotionärerna föreslår, helt förbjuda inkomstrelateringen eller att förbjudaavgiftsbefrielse.Särskilda yttranden1. Anslagen inom utgiftsområde 25 (mom. 1) (m)(), (), () och Tom () anför:Den 20 november 1997 beslutade att fastställa ekonomiska ramar för deolika utgiftsområdena i statsbudgeten och en beräkning av statens inkomster . beslutades om en preliminär fördelning av statensutgifter för budgetåren 1999 och 2000. Under den fortsatta beredningen avanslagen får dessa ramar inte överskridas. Vidare gäller enligt bestämmelsernai riksdagsordningen att anslagen inom respektive utgiftsområde skallfastställas genom ett beslut.Moderata samlingspartiet har i parti- och kommittémotioner förordat eninriktning av den ekonomiska politiken och av budgetpolitiken som syftar tillatt skapa förutsättningar för ett ekonomiskt, kulturellt och socialt växandeSverige. Genom en större enskild sektor och ett starkare civilt samhälle kanbåde företag och människor växa. Massarbetslösheten kan steg för steg pressastillbaka som den sociala tryggheten också i andra bemärkelser kan ökagenom att hushållen får en större ekonomisk självständighet.Vi har föreslagit en långtgående växling från subventioner och bidrag tillkraftiga skattesänkningar för alla, främst låg- och medelinkomsttagare.Samtidigt värnar vi de människor som är i störst behov av gemensamma insatseroch som har små eller inga möjligheter att påverka sin egen situation. Vi slårockså fast att det allmänna skall tillföras resurser för att på etttillfredsställande sätt kunna genomföra de uppgifter som skall vara gemensamma.Rättsväsendet måste fungera tillfredsställande och försvaret skall vara såstarkt att kan försvaras.När majoritet nu genom besluten valt en annaninriktning av politiken, deltar vi inte i detaljbesluten.I detta yttrande redovisar vi våra synpunkter på utgiftsområde 25. Vi menaratt den kommunala sektorns stora omfattning - kommuner och landsting disponerari dag intäkter på - understryker betydelsen av attpengarna används väl. Det blir då avgörande att den positivaproduktivitetsutveckling som ägde rum första hälftåterkommer. Varje procents förbättring ger ett betydande utrymme att minskatrycket på skattebetalarna.Kommunsektorn är genom sin storlek också i mycket hög grad beroende avtillväxttalen i ekonomin som helhet. I och med att den kommunala skattebasenutgörs av förvärvsinkomster är kommunerna synnerligen beroende av hursysselsättningen i landet utvecklas. Den svaga sysselsättningen de senaste årenhar därmed slagit mycket hårt mot kommunernas skatteunderlag. En procents högreårlig tillväxt av skatteunderlaget än den som blir följden av regeringenspolitik skulle således redan första året ge kommuner och landsting 2,9miljarder mer i skatteintäkter. motsvarar detta en årligskatteintäktsökning på bortemot tio miljarder kronor.Med den ekonomiska politik som Moderata samlingspartiet förordar och med enomfattande avreglering och konkurrensutsättning kommer den kommunala ekomominatt förbättras och sysselsättningen att öka. Genom en effektivare och renodladkommunal verksamhet i kombination med bättre fungerande samhällsekonomi ochutnyttjande av tidigare tillskott av statsbidrag skapas utrymme att sänkaskatterna med åtminstone och en krona år 2000.Vi föreslår för därför en minskning av statsbidragen på för att neutralisera effekterna av våra förslag när det gällerkostnaderna för fortsatt statligt ansvar för assistansersättning (-), fortsatt administration av avgiftsintäkter för sjukhusvård(+400 miljoner kronor), minskade lönekostnader till följd av ytterligare enkarensdag (-) samt lägre barnomsorgskostnader på grund avinförande av vårdnadsbidrag m.m. (-). Vid beräkningen avstatsbidraget för tar vi dessutom hänsyn till att nettokostnaderna förkommunsektorn enligt våra beräkningar minskar med tillföljd av fortsatt statlig finansiering av assistansersättningen. Detta skulleinnebära en minskning av statsbidragen för om 4 300 miljoner kronor.Till detta kommer dock att vi kompenserar kommunsektorn fullt ut förminskningen av det skatteunderlag som blir följden av vårt förslag om höjtgrundavdrag samt det extra grundavdraget för barn. Denna kompensation uppgårtill 7 000 miljoner kronor.Nedan följer den siffermässiga effekten för kommunsektorn av våra förslagjämfört med regeringens ():Effekter för kommunsektorn av våra förslag jämfört med regeringens (1 000-tal kronor)------------------------------------------------------------------| | 1998| 1999| 2000|------------------------------------------------------------------|Lägre statsbidrag | 0 |-4 000 000| -8 000|| | | | 000|------------------------------------------------------------------|Minskade nettokostnader p.g.a. | | | ||fortsatt statlig finan-siering av| 400 000 | 400 000 | 400 000||assistansersättning | | | |------------------------------------------------------------------|Statligt övertagande av kostnader| | | ||för att skapa utrymme för | 0 |9 600 000 | 19 200||skattesänkningar | | | 000|------------------------------------------------------------------|Skattesänkningar (1999 och 2| 0 |-9 600 000| -19 200||kr 2000) | | | 000|------------------------------------------------------------------|Minskat skatteunderlag hos | | | ||kommunerna p.g.a. höjt |-7 000 000|-7 000 000| -7 000||grundavdrag samt extra | | | 000||grundavdrag för barn | | | |------------------------------------------------------------------|Kompensation för ovanstående | | | ||höjning av grundavdraget |7 000 000 |7 000 000 |7 000 000|------------------------------------------------------------------|besparing då staten | | | ||fortsatt ansvarar för |1 200 000 |1 200 000 |1 200 000||assistansersättning | | | |------------------------------------------------------------------|Minskade intäkter p.g.a. fortsatt| | | ||statlig administration av | -400 000 | -400 000 |-400 000||avgiftsintäkter för sjukhusvård | | | |------------------------------------------------------------------|Minskade lönekostnader, |1 500 000 |1 500 000 |1 500 000||ytterligare en karensdag | | | |------------------------------------------------------------------|Lägre barnomsorgskostnader p.g.a.| | | ||vårdnadsbidrag m.m. |2 400 000 |2 400 000 |2 400 000|------------------------------------------------------------------|Statsbidragsnedsättning p.g.a. | | | ||neutraliseringar av punkterna |-4 700 000|-4 700 000| -4 700||7-10 ovan | | | 000|------------------------------------------------------------------|Summa | 400 000 |-3 600 000| -7 600|| | | | 000|------------------------------------------------------------------När man skall studera den samlade effekten för kommunsektorn av vårföreslagna politik måste också beaktas de positiva verkningar för kommunernasekonomi som blir följden av den av oss föreslagna avregleringen samt densystematiska konkurrensutsättning av den kommunala sektorns tjänsteproduktionsom vi förordar. Vidare utgår vi i våra beräkningar från att kommuner ochlandsting tydligt skall koncentrera sig på skötseln av sina kärnuppgifter ochdärmed säkerställa en god kvalitet på just dessa. De senaste årenssocialdemokratiska politik har tydligt visat hur just kärnuppgifter inom t.ex.äldrevården och skolan försummats som andra för kommunerna periferauppgifter tillåtits sluka stora resurser.2. Anslagen inom utgiftsområde 25 (mom. 1) (fp)() anför:Den 20 november 1997 beslutade att fastställa ekonomiska ramar för deolika utgiftsområdena i statsbudgeten och en beräkning av statens inkomster . beslutades om en preliminär fördelning av statensutgifter för budgetåren 1999 och 2000. Under den fortsatta beredningen avanslagen får dessa ramar inte överskridas. Vidare gäller enligt bestämmelsernai riksdagsordningen att anslagen inom respektive utgiftsområde skallfastställas genom ett beslut.Folkpartiet liberalerna har i parti- och kommittémotioner lagt fram sinaförslag till inriktning av den ekonomiska politiken och av budgetpolitiken. Närriksdagens majoritet nu genom beslutet valt en annan inriktningav politiken, deltar vi inte i detaljbesluten. När det gäller kommunpolitikenhar vi presenterat vår politik i motion Fi607 av och . Vi anser att de totalt som regeringen vill överföratill kommuner och landsting behövs för att bromsa uppsägningarna ochsäkra kvaliteten i vård, omsorg och skola. Men detta är enligt vår mening intetillräckligt. Därutöver krävs mycket medvetna prioriteringar avkärnverksamheterna i kommuner och landsting, effektiviseringar (t.ex. genomupphandling och konkurrens) samt utförsäljning av bolag och fastigheter sominte är nödvändiga för de kommunala huvuduppgifterna.Vi vill öka statsbidragen med för att finansiera ettförbättrat högkostnadsskydd för vårdbesök och läkemedel samt minska bidragenmed till följd av att partiet avvisar förslaget attkommunerna skall ta över kostnadsansvaret för de 20 första assistanstimmarna.Därutöver föreslår vi att ett nytt anslag för äldreboende på 500 miljonerkronor inom utgiftsområde 25 skall tillskapas.När det gäller anslaget A2 - den s.k. ?kommunakuten? - konstaterar vi attmedlen i stor utsträckning bl.a. använts till kommuner som tagit emotmånga flyktingar men även till dem som misskött ekonomin och gjort dåligabostadsaffärer. Beslut om medelstilldelningen ur ?kommunakuten? tas utan klararegler och villkor och kommer enligt vår uppfattning inte alltid till deområden som har sämst ekonomiska förutsättningar. Anslagen bör även härfördelas förutsägbart och generellt, utan omfattande projektansökningar.Folkpartiet vill därför att skall fatta beslut om att ändramedelsanvändningen på så sätt att pengarna ges till de mest utsattastadsdelarna för lokal utveckling. Vi anser att medlen bör fördelas iproportion till invånarantalet i enlighet med storstadsutredningenskartläggning. Även de som finns på anslaget B2 Särskildainsatser i utsatta bostadsområden under utgiftsområde 8 Invandrare ochflyktingar bör fördelas på samma vis. Sammantaget innebär Folkpartietsbudgetalternativ att vi vill öka utgifterna inom utgiftsområde 25 med 80miljoner kronor utöver regeringens förslag.3. Anslagen inom utgiftsområde 25 (mom. 1) (v)() anför:Den 20 november 1997 beslutade att fastställa ekonomiska ramar för deolika utgiftsområdena i statsbudgeten och en beräkning av statens inkomster . beslutades om en preliminär fördelning av statensutgifter för budgetåren 1999 och 2000. Under den fortsatta beredningen avanslagen får dessa ramar inte överskridas. Vidare gäller enligt bestämmelsernai riksdagsordningen att anslagen inom respektive utgiftsområde skallfastställas genom ett beslut.Vänsterpartiet har i parti- och kommittémotioner lagt fram sina förslag tillinriktning av den ekonomiska politiken och av budgetpolitiken. När riksdagensmajoritet nu genom beslutet valt en annan inriktning avpolitiken, deltar vi inte i detaljbesluten. Vi föreslår i motion Fi606 attutgiftsramen för utgiftsområde 25 sänks med för år 1998.Detta åstadkommer vi genom en sänkning av statsbidragen med 6 900 miljonerkronor som vi för frånarbetslöshetsförsäkringen på utgiftsområde 13 till utgiftsområde 25 för extrajobbsatsningar i kommuner och landsting under år 1998.Förutsättningen för att dessa pengar skall komma kommunsektorn till godo äremellertid att enskilda kommuner och landsting verkligen inrättar extraarbeten. Pengarna skall således enligt vårt förslag inte betalas utvillkorslöst som en del av det generella bidraget. Avsikten är att tillskottetfrån utgiftsområde 13 skall kunna användas för att sysselsättalångtidsarbetslösa. Vi beräknar att den av oss föreslagna lösningen innebär att25 000 personer kommer att kunna sysselsättas under en tolvmånadersperiod.Med politik kommer kommunsektorn att få ett nettotillskott på5 1998 trots att nivån på statsbidragen sänks. Det beror påatt kommuner och landsting får ökade skatteintäkter genom våra förslag attavskaffa grundavdraget för höga inkomster och att inte höja de avdragsgillaegenavgifterna. Dessutom föreslår vi att arbetsgivaravgifterna för kommunernaoch landstingen generellt skall sänkas.4. Anslagen inom utgiftsområde 25 (mom. 1) (mp)() anför:Den 20 november 1997 beslutade att fastställa ekonomiska ramar för deolika utgiftsområdena i statsbudgeten och en beräkning av statens inkomster . beslutades om en preliminär fördelning av statensutgifter för budgetåren 1999 och 2000. Under den fortsatta beredningen avanslagen får dessa ramar inte överskridas. Vidare gäller enligt bestämmelsernai riksdagsordningen att anslagen inom respektive utgiftsområde skallfastställas genom ett beslut.Miljöpartiet de gröna har i parti- och kommittémotioner lagt fram sinaförslag till inriktning av den ekonomiska politiken och av budgetpolitiken. Närriksdagens majoritet nu genom beslutet valt en annan inriktningav politiken, deltar vi inte i detaljbesluten. När det gäller anslagen inomutgiftsområde 25 anser att regeringens förslag att höja nivån påde generella statsbidragen är välkommet och delvis tillgodoser tidigare kravfrån partiet på en vidgad ekonomisk ram för kommunsektorn. I praktiken äremellertid endast en del av nivåhöjningen ?nya? pengar, och regeringensbedömning av sysselsättningseffekterna är enligt vår mening alltföroptimistisk.Miljöpartiets förslag till ekonomisk politik leder till en sådan förstärkningav ekonomin för kommunsektorn att det är möjligt att undvika fortsattapersonalneddragningar. Det hänger bl.a. samman med att vi inte höjer gränsenför avdragsgilla resekonstnader och inte heller höjer egenavgifterna. Därförberäknar vi att kommunsektorns ekonomi kommer att förbättras med 3 000 miljonerkronor , med 5 1999 och med år2000. För att åstadkomma detta och för att reglera för effekterna av förslagenom bl.a. skatteväxling och sänkt arbetstid anser vi att de generellastatsbidragen bör höjas med för jämförtmed regeringens förslag.5. Anslagen inom utgiftsområde 25 (mom. 1) (kd)() anför:Den 20 november 1997 beslutade att fastställa ekonomiska ramar för deolika utgiftsområdena i statsbudgeten och en beräkning av statens inkomster . beslutades om en preliminär fördelning av statensutgifter för budgetåren 1999 och 2000. Under den fortsatta beredningen avanslagen får dessa ramar inte överskridas. Vidare gäller enligt bestämmelsernai riksdagsordningen att anslagen inom respektive utgiftsområde skallfastställas genom ett beslut.Kristdemokraterna har i parti- och kommittémotioner lagt fram sina förslagtill inriktning av den ekonomiska politiken och av budgetpolitiken. Närriksdagens majoritet nu genom beslutet valt en annan inriktningav politiken, deltar vi inte i detaljbesluten. När det gäller anslagen inomutgiftsområde 25 välkomnar vi kristdemokrater att regeringen insettatt kommuner och landsting nu dränerats på resurser i sådan omfattning att maninte längre kan fullgöra sina primära uppgifter inom vård, omsorg och skola.Förslaget att återföra resurser med sammanlagt är därförbra men inte tillräckligt långtgående. återstår ett gap mellanbehov och resurser.För att få en real förbättring krävs enligt vår mening ytterligare 4-5miljarder kronor fram . Med ekonomiska politikfår kommuner och landsting ett ackumulerat tillskott på drygt 4 500 miljonerkronor . Den av oss valda metoden att ge resurser, som främstbygger på sänkta egenavgifter i sjukförsäkringen, ger både högre köpkraft förlöntagarna och ökade resurser till kommunsektorn. vill bl.aockså återinföra vårdnadsbidraget och införa en andra karensdag isjukförsäkringen. Politiken innebär enligt vårt samlade förslag ennettoförstärkning av den kommunala ekonomin med 1 800 miljoner kronorsamtidigt som kan återföras från utgiftsområdet för attkommunsektorn inte skall överkompenseras.6. Utformningen av inkomst- och kostnadsutjämningen, såvitt avser vissaglesbygdskommuner (mom. 4) (v)() anför:Jag anser i likhet med vad som sägs i motion Fi605 av () attförändringar i skatteutjämningssystemet bör övervägas så att större hänsyn tastill de problem som uppstår i typiska turistkommuner i framför alltfjällvärlden och i skärgårdsområden. Turismen i dessa kommuner genererar storaintäkter till staten som stora kommunala insatser krävs i form avökade investeringar i infrastruktur och större driftsutgifter. Skatteintäkternaför de säsongsanställda går ofta till andra kommuner somfastighetsskatten och momsintäkterna tillfaller staten. Den kommunalautjämningsutredningen bör därför pröva en förändrad fördelning avstatsbidragen. Vidare bör frågan om ett successivt överförande avfastighetsskatten till kommunerna utredas.7. Slutavräkning av kommunalskatt (mom. 7) (m)(), (), () och Tom () anför:Vi konstaterar att regeringens förslag utgår från att nuvarande system med s.k.kollektiv slutavräkning av kommunalskattemedel bibehålls. Denna ordninginfördes i samband med beslut om ett nytt bidrags- ochutjämningssystem . Vi moderater reserverade oss mot såväl detnya utjämningssystemet som det ändrade avräkningsförfarandet.