bet · GL01AU1 · 1997-11-27 00:00:00 — Partiet förutsätterockså att regeringen kommer med en proposition där de samhällsekonomiska ochmänskliga vinster som det innebär att arbetshandikappade kan flyttas frånarbetslöshet till verksamhet inom särskilt beaktas (yrk. 30).I motion A290 anser m.fl. (s) att de lokalaarbetsförmedlingsnämnderna bör få inflytande över . Motionären begär attregeringen ges detta till känna.I motion A212 av och () föreslås att för1998 anvisar utöver vad regeringen föreslagit under anslagetB 6 till (yrk. Motionärerna anser också att börtillskapa 1 500 nya arbetstillfällen (yrk. Motionärerna anser att detta kanfinansieras genom att medel överförs från utgiftsområde 13 till anslaget B 6.Samhall.Utskottets ställningstagandeI budgetpropositionen för föreslogs en besparing på anslaget med cirka100 för . beslutade dock att besparingenskulle skjutas upp (bet. 1996/97:AU1 rskr. Bakgrunden tillriksdagens beslut var att befarat att en sådan besparing skulle medförauppsägningar av cirka 1 000 arbetshandikappade.Regeringens anslagsförslag i årets budgetproposition överensstämmer med detbeslut som fattades av . har i samband meduppvaktning inför utskottet uppgett att regeringens anslagsförslag innebär attantalet anställningar av arbetshandikappade kan komma att minska med cirka 600.Utskottet har under det inledande avsnittet om arbetshandikappade betonatvikten av att statliga insatser görs för att underlätta för arbetshandikappadeatt få arbete. Möjligheterna till anställning inom är naturligtvis enviktig faktor i denna strävan. Mot bakgrund av att föregående år skötupp en besparing avseende anser sig utskottet nu inte kunna ställa sigbakom de förslag som lämnats i motionerna A259 yrk. 26 delvis, A310 yrk. 31,32och 38 delvis, A309 yrk. 3 och 4, A269 yrk. 33 samt A212 yrk. 1 om ytterligaremedel till Samhall.Regeringen har aviserat att den mot bakgrund av LOSAM-utredningensslutbetänkande - En arbetsmarknadspolitisk åtgärd återkommer ivårpropositionen med förslag om . Vad som anförts i motion A269 yrk. 30får anses vara tillgodosett med detta. Utskottet avstyrker motionen i berörddel.När det gäller inflytandet över har en projektgrupp mellan Samhalloch AMV lämnat en rapport - Rekrytering och anställning avpersoner med arbetshandikapp i . Där behandlas bl.a. samverkansformermellan arbetsförmedlingen/och . Rapportenligger till grund för ett gemensamt samverkansdokument som undertecknats avcheferna för och . Genom dokumentet vill man markerabehovet av fördjupad samverkan för personer med arbetshandikapp. Motion A290avstyrks i den mån den inte är tillgodosedd med det anförda.Utskottet ställer sig inte bakom att medel överflyttas från utgiftsområde 13till detta anslag för tillskapande av 1 500 nya arbeten såsom föreslagits imotion A212 yrk. 2.Utskottet återkommer till motion A212 yrk. 1 och 2, A259 yrk. 26 delvis, A269yrk. 33 delvis, A309 yrk. 3 och 4 samt A310 yrk. 31,32 och 38 under avsnittetSammanfattande bedömning av budgetförslagen och medelsanvisning påutgiftsområde 14 nedan.B 7 AmuGruppenPropositionen--------------------------------------|1997|Anslag |14 |Utgiftsprognos|23|| | |9171 | |7102|--------------------------------------|1998|Förslag|9 514 | | |--------------------------------------|1999|Beräknat|7 538| | |--------------------------------------|2000|Beräknat|4 365| | |--------------------------------------1 Beloppen anges i tusental kronor.2 Regeringen föreslår i tilläggsbudgeten att anslaget tillförs 8 793 miljonerkronor 1997.AmuGruppen bedriver arbetsmarknadsutbildning med tyngdpunkt på yrkesinriktadutbildning och ägs i sin helhet av svenska staten. Koncernen bildades undervåren 1993 och tog från över den verksamhet som tidigarebedrevs av myndigheten utgifter som belastar anslaget är avveckling av outhyrda lokaler. Vadavser avvecklingskostnader skall, enligt ramavtalet som skrevs då bolagetbildades mellan staten och , staten stå för tvåtredjedelar av hyreskostnaderna.Den 1 mars 1997 bytte organisationsform. Verksamheten i deregionala dotterbolagen överfördes till moderbolaget. Verksamheten delades in ifyra affärsområden anpassade till kundernas efterfrågan påkompetensutvecklingstjänster. Den nya organisationen och en påbörjad minskningav antalet anställda är ett led i att anpassa AmuGruppen AB:s verksamhet tillefterfrågan på arbetsmarknadsutbildning och att öka flexibiliteten och minskaaffärsriskerna. Ett nytt verksamhetsområde med inriktning mot personaluthyrningär under utveckling. Enligt regeringen leder det påbörjadeomstruktureringsarbetet och de förändringar som genomförts av verksamhetensorganisation till en ökad flexibilitet och därmed minskad affärsrisk.Regeringen avser att noga följa utvecklingen av AmuGruppen AB.I enlighet med regeringens proposition (1992/93:152) samt regeringsbeslut iapril 1994 har genom avtal uppgifter motsvarande vad somföreskrivs för beredskapsmyndigheter. Vid en revidering av avtalet i oktober1996 konstaterades att inte längre hade egna resurser attgenomföra utbildningar som kan bli aktuella vid förhöjd beredskap. Regeringenföreslår därför att AmuGruppen AB:s beredskapsuppgifter inom totalförsvaretupphör fr.o.m. den 1 januari 1998.MotionernaI kommittémotion A253 anför Per m.fl. (m) att det är viktigt att stateninte bedriver affärsverksamhet. Så länge staten kvarstår som ägare föreliggeren risk för bristande konkurrensneutralitet. Detta gäller i synnerhet somstaten själv är den största kunden på den aktuella marknaden. En avveckling avdet statliga ägandet, genom en stegvis försäljning av hela eller delar avbolaget, skulle öka konkurrensen till gagn för utbildningsmarknadensutveckling. I samband med en privatisering bör möjligheterna att sälja till deanställda särskilt beaktas. I motionen hemställs att bemyndigarregeringen att genomföra en privatisering av AmuGruppen AB.Folkpartiet liberalerna anför i motion A259 att en privatisering av hela ellerdelar av borde prövas (yrk. 12).Utskottets ställningstagandeFrågan om en privatisering av har tidigare behandlats avutskottet i betänkande 1996/97:AU10. Utskottet uttalade då att det statligaägandet av bolaget visserligen kunde anses vara ett problem eftersom det kundeligga en risk för konflikt i att staten har dubbla roller som ytterst ansvarigbåde köpare och säljare av arbetsmarknadsutbildning. Koncernen är , liksom dåarbetsmarknadsutskottet tidigare behandlade frågan, i en omstruktureringsfas.Regeringen har uttalat att den noga följer bolagets utveckling. Mot denbakgrunden anser arbetsmarknadsutskottet inte att det finns skäl attge regeringen i uppdrag att privatisera . Motionerna A253 ochA259 yrkande 12 avstyrks.Utskottet godtar regeringens förslag att AmuGruppens beredskapsuppgifter inomtotalförsvaret upphör fr.o.m. . Utskottet biträder vidareregeringens förslag till medelsanvisning under anslaget. Utskottet återkommertill anslaget nedan i avsnittet Sammanfattande bedömning av budgetförslagen ochmedelsanvisning på utgiftsområde 14 nedan.B 8 ArbetsdomstolenPropositionen-------------------------------------|1997|Anslag |15 |Utgiftsprognos|16|| | |2531 | |000|-------------------------------------|1998|Förslag|15 | | || | |849 | | |-------------------------------------|1999|Beräknat|16 | | || | |349 | | |-------------------------------------|2000|Beräknat|16 | | || | |865 | | |-------------------------------------1 Beloppen anges i tusental kronor.Arbetsdomstolen är en specialinstans som prövar arbetsrättsliga tvister, dvs.tvister som rör förhållanden mellan arbetsgivare och arbetstagare. Viddomstolen avgörs A- och B-mål. A-mål är de arbetsrättsliga tvister därdomstolen är första och sista instans och B-mål är sådana mål som avseröverklagande av arbetstvister som prövas i tingsrätt.Utskottets ställningstagandeArbetsmarknadsutskottet biträder regeringens förslag till medelsanvisning underanslaget. Utskottet återkommer till anslaget nedan i avsnittet Sammanfattandebedömning av budgetförslagen och medelsanvisning på utgiftsområde 14 nedan.B 9 Statens förlikningsmannaexpeditionPropositionen----------------------------------|1997|Anslag |2 |Utgiftsprognos|57|| | |3171 | | |----------------------------------|1998|Förslag|2 | | || | |339 | | |----------------------------------|1999|Beräknat|2 | | || | |429 | | |----------------------------------|2000|Beräknat|2 | | || | |507 | | |----------------------------------1 Beloppen anges i tusental kronor.Statens förlikningsmannaexpedition är central myndighet för det statligaförlikningsväsendet. Myndigheten förordnar förlikningsmän vid medlingar iarbetstvister mellan arbetsgivare och arbetstagare enligt medbestämmandelagen(1976:580). Expeditionen ansvarar också för statistiken över arbetsinställelseri riket.Utskottets ställningstagandeArbetsmarknadsutskottet biträder regeringens förslag till medelsanvisning underanslaget. Utskottet återkommer till anslaget nedan i avsnittet Sammanfattandebedömning av budgetförslagen och medelsanvisning på utgiftsområde 14 nedan.B 10 för arbetstagares uppfinningarPropositionen--------------------------------|1997|Anslag |571|Utgiftsprognos|57|--------------------------------|1998|Förslag|55 | | |--------------------------------|1999|Beräknat|56| | |--------------------------------|2000|Beräknat|57| | |--------------------------------1 Beloppen anges i tusental kronor.Statens nämnd för arbetstagares uppfinningar avger utlåtanden i frågor somavser tillämpningen av lagen om rätten till arbetstagares uppfinningar. I tvistmellan arbetstagare och arbetsgivare kan någon av parterna inhämta utlåtandefrån nämnden.Utskottets ställningstagandeArbetsmarknadsutskottet biträder regeringens förslag till medelsanvisning underanslaget. Utskottet återkommer till anslaget nedan i avsnittet Sammanfattandebedömning av budgetförslagen och medelsanvisning på utgiftsområde 14 nedan.B 11 Bidrag till Stiftelsen -------------------------------------|1997|Anslag |6 |Utgiftsprognos|4|| | |0001 | |000|-------------------------------------|1998|Förslag|4 147 | | |-------------------------------------1 Beloppen anges i tusental kronor.Stiftelsen är en gemensam ,och med uppgift att anordna och utveckla arbetsmarknadsutbildningför i första hand de nordligaste delarna av de tre länderna. Stiftelsen ärbelägen i kommun.MotionI kommittémotion A299 föreslår Per m.fl. (m) att anslaget B 11 inte tillförs några medel (yrk. 12).Utskottets ställningstagandeArbetsmarknadsutskottet finner regeringens anslagsförslag väl avvägt. Utskottetställer sig således inte bakom det förslag som lämnas i motion A299 i berörddel. Utskottet återkommer till motionen under avsnittet Sammanfattandebedömning av budgetförslagen och medelsanvisning på utgiftsområde 14 nedan.B 12 Internationella avgifterPropositionen-------------------------------------|1997|Anslag |24 |Utgiftsprognos|20|| | |1951 | |627|-------------------------------------|1998|Förslag|24 | | || | |195 | | |-------------------------------------|1999|Beräknat|24 | | || | |195 | | |-------------------------------------|2000|Beräknat|24 | | || | |195 | | |-------------------------------------1 Beloppen anges i tusental kronor.Från anslaget betalas andel av kostnaderna för verksamhet. Sedan1946 är för sysselsättnings- och arbetslivsfrågor. Sverigeär medlem i sedan anslutningen till 1920.ILO:s främsta mål är att främja sysselsättning, förbättra arbets- ochlevnadsvillkor samt värna om fackliga fri- och rättigheter. Över den reguljärabudgeten finansieras mötes-, norm-, utrednings-, forsknings- ochpublikationsverksamhet, i , de regionala och lokalakontoren och 14 s.k. multidisciplinära team runt om i världen. tekniskabiståndsverksamhet finansieras till över den reguljära budgeten. Sverigesandel utgör av budgeten år 1998.I handläggs ärenden som rör förhållandet tillILO. För beredning av vissa ärenden som rör samarbetet med finns entrepartssammansatt kommitté, ILO-kommittén.Utskottets ställningstagandeArbetsmarknadsutskottet biträder regeringens förslag till medelsanvisning underanslaget. Utskottet återkommer till anslaget nedan i avsnittet Sammanfattandebedömning av budgetförslagen och medelsanvisning på utgiftsområde 14 nedan.FORSKNINGSFRÅGORAllmänt om forsknings- och utvecklingsfrågor på arbetsmarknads- ocharbetslivsområdetBakgrundArbetsmarknadsutskottet behandlar i detta avsnitt budgetpropositionens förslagrörande anslagen A 5 , B 2Arbetslivsinstitutet, B 3 Bidrag och uppdrag inom arbetslivsområdet m.m., B 4Rådet för arbetslivsforskning samt B 5 Forskning och utveckling inomarbetslivsområdet. I anslutning till detta tar utskottet upp de motioner somrör de aktuella anslagen respektive verksamhet vid forsknings- ochutvecklingsorganen.Den i sammanhanget aktuella forsknings- och utvecklingsverksamheten harundergått stora förändringar . Fr.o.m. den 1 juli 1995gäller en ny myndighetsorganisation för forskning och utveckling inomarbetslivsområdet. Genom riksdagsbeslut inrättades Institutet förarbetsmarknadspolitisk utvärdering fr.o.m. (prop. 1996/97:5,bet. AU1, rskr. fick iuppdrag att i sin verksamhet även stödja forskning avseendearbetsmarknadspolitiska åtgärder. Beträffande Arbetslivsinstitutets verksamhetansågs en ökad satsning angelägen inom områdena arbetsorganisation ocharbetsmarknad medan resurserna för traditionella arbetsmiljöfrågor skulleminskas. Både rådet och beviljar medel till verksamhetinom såväl arbetslivs- som arbetsmarknadsområdet. harExpertgruppen för arbetsmarknadspolitiska utvärderingsstudier, EFA, avvecklats.I sammanhanget bör nämnas att det inom AMS utredningsenhet sker utvärderingav den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Detta utvärderingsarbetefinansieras via anslaget A 1 förvaltningskostnader. Ocksåvissa projekt som bedrivs inom ramen för verksamheten vid förregionalforskning () är arbetsmarknadsrelaterade. SIR:s verksamhet ochanslag behandlas i utskottets betänkande 1997/98:AU2 Utgiftsområde 19 Regionalutjämning och utveckling.MotionernaEn rad motioner som behandlas på andra håll i detta betänkande tar upp frågorrörande forskning och utveckling på arbetsmarknads- och arbetslivsområdetoch/eller uppföljning och utvärdering. I motionerna finns exempelvis förslag omstudier av inlåsningseffekter, undanträngningseffekter, utvärdering avarbetsmarknadspolitiska åtgärder, mobbning på arbetsplatsen, m.m.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill först betona att det finns starka skäl att stimulera ochvidareutveckla verksamheten med utvärdering och uppföljning avarbetsmarknadspolitiken. Detta är angeläget inte minst med tanke på att dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna har fått en mycket stor omfattning. Ettannat skäl till att uppföljning och utvärdering tillmäts ökad betydelse är denmål- och resultatstyrning som införts liksom den ökade friheten när det gällermedelsanvändning. Utskottet vill också peka på betydelsen av att det bedrivsforsknings- och utvecklingsverksamhet som kan bidra till förnyelse avarbetslivet med hänsyn till arbetsorganisation och utvecklingen påarbetsmarknaden liksom verksamhet som kan leda till minskade risker för ohälsaoch olycksfall i arbetslivet.Som framgått av den tidigare redovisningen har en mängd motionsförslagavlämnats som rör forsknings- och utveckling på arbetsmarknads- ocharbetslivsområdet. Utskottet är, som framgått tidigare i betänkandet, inteberett att föreslå mer detaljerade prioriteringar av vilka forsknings- ochutvecklingsinsatser som bör göras utan förutsätter att berörda forskningsorgansjälva gör dessa prioriteringar med utgångspunkt från övergripande riktlinjerfrån riksdag och regering. I förekommande fall kan regeringen också ge uppdragrörande exempelvis översikter av forskningsläget på ett aktuellt område.Regeringen har i samband med främst förslag om införande av nyaarbetsmarknadspolitiska åtgärder betonat vikten av att åtgärdeninte får medföra negativa konsekvenser i form av konkurrenssnedvridning,undanträngningseffekter, inlåsningseffekter o.d. För att kunna bedöma omåtgärder leder till sådana konsekvenser och för att ge underlag tillutformningen av arbetsmarknadspolitiska åtgärder som inte leder till negativasidoeffekter behövs utvärdering och uppföljning. Uppföljning och utvärderingger enligt utskottet värdefull information som kan användas till att höjakvaliteten på de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Utskottet hänvisar tillvad som sagts ovan med anledning av revisorers förslag angåendeundanträngningseffekter.Utskottet hyser förhoppningen att det nyinrättade Institutet förarbetsmarknadspolitisk utvärdering kommer att ge viktigt underlag i dettahänseende. Enligt vad utskottet har erfarit övervägs inomArbetsmarknadsdepartementet möjligheten att i regleringsbrevet för geinstitutet i uppdrag att utvärdera bl.a. nya arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Arbetsmarknadsutskottet vill i detta sammanhang erinra om vad utskottetframhöll i samband med att institutet inrättades, nämligen att situationen pådagens arbetsmarknad ställer ökade krav på utvärderingsstudier och annatunderlagsmaterial för att förbättra effektiviteten i arbetsmarknadspolitiken.Utskottet uttalade vidare att det är viktigt att institutets verksamhet kankomma till praktisk nytta i det arbetsmarknadspolitiska arbetet.Också när det gäller den verksamhet som bedrivs vid och stöds avArbetslivsinstitutet och finns det anledning attpoängtera betydelsen av kunskaps- och erfarenhetsspridning såväl tillarbetslivet som till forskare och andra intressenter. Verksamheten skall vararelevant för problem och utvecklingstendenser i arbetslivet.AnslagsfrågorAnslaget A 5 -------------------------------------|1997|Anslag | 8 |Utgiftsprognos|8|| | |0831 | |083|-------------------------------------|1998|Förslag|11 | | || | |274 | | |-------------------------------------|1999|Beräknat|11 | | || | |617 | | |-------------------------------------|2000|Beräknat|11 | | || | |972 | | |-------------------------------------1 Beloppen anges i tusental kronorEtt ökat behov föreligger av utvärderingsstudier i syfte att förbättraeffektiviteten i arbetsmarknadspolitiken. Verksamheten vid institutet befinnersig i ett inledningsskede och regeringens avsikt är att den successivt skallbyggas ut under budgetåren 1997 och 1998.Uppgiften för institutet är att löpande göra utvärderingar avarbetsmarknadspolitiken. Institutet skall initiera och genomföra kvalificeradeoch oberoende utvärderingar av olika arbetsmarknadspolitiska insatser inomflera politikområden. Verksamheten skall omfatta ett brett spektrum avutvärderingar och studier, från bredare studier av arbetsmarknadspolitikenssamhällsekonomiska effekter och arbetsmarknadens funktionssätt till specifikaundersökningar av enskilda åtgärder. Institutet skall även analyseraarbetsmarknadspolitiken ur ett jämställdhetsperspektiv. Studier skall ocksågenomföras av oberoende forskare och utredare eller av personer i den egnaverksamheten.I vårpropositionen aviserade regeringen att institutet skulle få ytterligareresurser. Budgetpropositionen föreslår att anslaget långsiktigtskall förstärkas med utöver vad som har beräknats.Motsvarande anslag har för beteckningen A 6.MotionKristdemokraterna upprepar i motion A269 (yrk. 28 och 33 delvis) sitt även itidigare sammanhang framförda krav att institutet bör avskaffas. Förslagetleder till en besparing på . Det är enligt partiet bättre lägger ut utvärderings- och forskningsuppdrag på fristående organisationer,myndigheter och universitet.Utskottets ställningstagandeUtskottet har i betänkandet 1996/97:AU1 ställt sig bakom inrättandet avinstitutet. Som framgår av budgetpropositionen är verksamheten vid institutetunder uppbyggnad. har tillsatts där välrenommeradearbetsmarknadsforskare samt företrädare för ingår.Till institutet finns en referensgrupp knuten med representanter förarbetsmarknadens parter. Inriktning och prioritering av institutets verksamhetkommer enligt uppgift att behandlas i institutets styrelse.I samband med beslutet om att tillskapa institutet gjordearbetsmarknadsutskottet vissa uttalanden som det finns anledning att erinra om.Utskottet förutsatte att institutet, även om det administrativt är knutet tillArbetsmarknadsdepartementet, kan garanteras oberoende. Något annat vore enligtutskottet oacceptabelt.Mot denna bakgrund kan utskottet inte ställa sig bakom Kristdemokraternasförslag i kommittémotion A269. Förslaget är anslagspåverkande. Utskottet, sombiträder regeringens förslag till medelsanvisning, återkommer nedan till motionA269 samt till anslaget i avsnittet Sammanfattande bedömning av budgetförslagenoch medelsanvisning på utgiftsområde 14.Anslaget B 2 ArbetslivsinstitutetPropositionen-------------------------------------------|1997 |Anslag |212 |Utgiftsprognos|225 || | |3081 | |0002 |-------------------------------------------|1998 |Förslag|208 | | || | |361 | | |-------------------------------------------|1999 |Beräknat|208 | | || | |651 | | |-------------------------------------------|2000 |Beräknat|209 | | || | |045 | | |-------------------------------------------1 Beloppen anges i tusental kronor2 I detta belopp ingår förbrukning från anslagsbehållningen från anslaget B 2Myndigheter inom arbetslivsområdet från /96Anslaget avser institutets förvaltnings- och verksamhetskostnader.Institutet är en forskningsutförande myndighet med uppgift att bedriva ochfrämja forskning, utbildning och utveckling som rör arbetsliv, arbetsmiljö ochrelationerna på arbetsmarknaden. Institutet skall samverka med andramyndigheter, vetenskapliga institutioner, universitet och högskolor inom ochutom landet.Institutet skall bedriva och främja en långsiktig kunskaps- och kom-petensuppbyggnad samt bidra till informations- och kunskapsspridningen inomarbetslivsområdet. Institutets forskning skall vara mångvetenskaplig och ägarelevans för problem och utvecklingstendenser i arbetslivet. Institutet skallinom sitt område verka för ökad jämställdhet mellan kvinnor och män.Regeringen angav i propositionen Forskning och samhälle (1996/97:5) attArbetslivsinstitutets verksamhet skulle förskjutas från mer traditionellarbetsmiljöforskning i riktning mot en ökad andel forsknings- ochutvecklingsinsatser inom områdena arbetsorganisation, arbetsmarknad ocharbetsrätt. Vidare angavs att en ökad satsning skall ske för att stödjaarbetsplatsanknutet förändringsarbete i samverkan med företag och denoffentliga sektorn. Regeringen bedömer att en viss förskjutning i dennariktning har skett och att ett omfattande arbete har bedrivits för atttydliggöra verksamhetsmålen i organisationen. Förändringsarbetet bör fortsätta.Riksrevisionsverket () anser att årsredovisningen i allt väsentligt ärrättvisande. Verket anser att institutet under bör genomföraåtgärder för att förbättra och förtydliga strukturen för återrapportering avverksamhetsresultaten.MotionernaPer m.fl. (m) föreslår i kommittémotion A299 (yrk. 9) att anslaget B 2minskas i förhållande till regeringens förslag och fastställs till 100 miljonerkronor.Vänsterpartiet pekar i motion A310 (yrk. 37 och 38 delvis) på behovet avforskning kring fibromyalgi och elöverkänslighet och förordar att 5 miljonerkronor skall avsättas för vardera området. Partiet föreslår därför att anslagetB 2 ökas med i förhållande till regeringens förslag.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att övergripande mål enligtregleringsbrevet är att genom sin forskning bidra till minskad risk för ohälsaoch olycksfall i arbetslivet samt en förnyelse av arbetslivet med hänsyn tillarbetsorganisation och utvecklingen på arbetsmarknaden. Institutet skall vidarebedriva och främja en långsiktig kunskaps- och kompetensuppbyggnad inomarbetslivsområdet. Institutets forskning skall vara mångvetenskaplig och ägarelevans för problem och utvecklingstendenser i arbetslivet.Av regeringens redovisning i budgetpropositionen framgår vidare att en vissförskjutning i verksamhet har skett i den riktning somangavs i proposition 1996/97:5.