bet · GL01NU1 · 1997-12-02 00:00:00 — STATT:s verksamhetsidéär att bidra till ökad tillväxt i genom följande: att utförakvalificerade innovationspolitiska analyser som underlag för enkonkurrenskraftig svensk innovationspolitik, att medverka till att stärka småoch medelstora företags internationella konkurrenskraft genom en effektivinsats för tekniköverföring, kompetenshöjning och internationalisering samt attöka förståelsen för de nya teknikernas betydelse för samhällsutvecklingen ochför de komplicerade sambanden mellan teknik, människa och samhälle.Regeringen beräknar anslaget för nästa budgetår till ,vilket innebär en besparing med 2 miljoner kronor.MotionernaDen av regeringen föreslagna besparingen avvisas i tre motioner.Regeringen minskar satsningen på tekniska attachéer, vilket kan försämratillgången på värdefull teknisk information för svenskt näringsliv, anförs deti motion 1997/98:N282 (m). Motionärerna avvisar regeringens förslag ochföreslår i stället att anslaget till STATT skall ökas med 2 miljoner kronor.Också i motion 1997/98:N306 (fp) avvisas den av regeringen föreslagnabesparingen och föreslås en höjning av anslaget till STATT med 2 miljonerkronor.Regeringens förslag om en besparing på på STATT:sverksamhet är en åtgärd som inte anser är förenlig med deambitioner som bör prägla näringspolitiken, sägs det i motion 1997/98:N274(kd). Bevakning och rapportering om den tekniska och industriella utvecklingeninom olika industrinationer är av stor vikt för möjligheter att hävdasig som ett konkurrenskraftigt industriland, anser motionärerna och avvisarbesparingen.Ingenjörsvetenskapsakademien (D 5)PropositionenIngenjörsvetenskapsakademien (IVA) är ett samfund av invalda ledamöter som ärverksamma inom teknik, vetenskap, industriell produktion och ekonomi. IVA:shuvuduppgift är att till samhällets gagn främja ingenjörsvetenskap ochnäringsliv. Verksamheten inriktas på att följa, analysera och informera om dentekniska och industriellt-ekonomiska utvecklingen samt att skapa och initierasamverkan mellan olika teknikområden. Från anslaget lämnas statens bidrag tillIVA:s grundläggande verksamhet.Regeringen beräknar anslaget till för nästa budgetår.MotionenI motion 1997/98:N259 (mp) föreslås en minskning av det aktuella anslaget med 2miljoner kronor för . Motionärerna anser att det avutredningar och program från framgår att den är helt oförstående tillde krav som en hållbar utveckling ställer på tekniken.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog ett liknande yrkande - betänkande 1996/97: NU1. reservation (mp) följdes motionen upp.Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande (E)(E 1)Verksamhet och anslagKommerskollegium är central förvaltningsmyndighet för utrikeshandel ochhandelspolitik. Kollegiet har inlett ett viktigt arbete med att kartläggasvenska företags problem med handelshinder både inom EU och påtredjelandsmarknader. Detta arbete skall intensifieras. Kollegiets arbete medEuropa-information bör i än högre grad inriktas mot näringslivet ochfackmyndigheterna, sägs det i propositionen. RRV har inte anfört någrainvändningar i sin revisionsberättelse.Regeringen beräknar anslaget för nästa budgetår till 46,5 miljoner kronor.Förslaget har inte föranlett någon motion.Ändring i lagen (1975:85) med bemyndigande att meddela föreskrifter om in-eller utförsel av varorEnligt lagen (1975:85) med bemyndigande att meddela föreskrifter om in- ellerutförsel av varor får regeringen införa begränsningar om det är påkallat avbl.a. hänsyn till risk för störning inom samhällsekonomin ellerfolkförsörjningen eller av särskilda handelspolitiska skäl. Med stöd av dennalag har förordningen (1984:53) om import- och exportreglering utfärdats, vilkenregeringen avser att göra en översyn av. Enligt nu gällande förordning skeröverklagande hos regeringen. I enlighet med gängse principer anser regeringenatt överklagande i stället skall ske till allmän förvaltningsdomstol.Överklagandebestämmelserna bör tas in i lag och prövningstillstånd bör krävasvid överklagande till kammarrätten. Förslag om detta lämnas i propositionen.Förslaget förväntas inte medföra några ökade kostnader förförvaltningsdomstolarna. Eftersom regleringen kommer att överensstämma med vadsom gäller för förvaltningsärenden i allmänhet finns inte skäl att inhämtayttrande från Lagrådet, sägs det i propositionen.Enligt vad utskottet erfarit kommer den i budgetpropositionen omnämndaöversynen av förordningen om import- och exportreglering att resultera i en nyförordning med samma namn. Denna förordning avses även omfatta vissaverkställighetsfrågor i samband med licensbeslut grundade på föreskrifter somhar beslutats av Europeiska gemenskapen eller Europeiska kol- ochstålgemenskapen - frågor som inte behandlas i lagen med bemyndigande attmeddela föreskrifter om in- eller utförsel av varor. Syftet är att förordningenskall träda i kraft i samband med den nu aktuella lagändringen. Den föreslagnaöverklagandebestämmelsen omfattar beslut som meddelats ?i sådana ärenden somavses i denna lag?. För att det klart skall framgå att bestämmelsen omfattaräven licensbeslut som har sin grund i gemenskapsföreskrifter bör enkomplettering göras av regeringens lagförslag, som utskottet återkommer till idet avslutande avsnittet om vissa lagändringar.Exportfrämjande verksamhet (E 2)PropositionenAnslaget disponeras för utbetalning till exportråd. Exportrådetsverksamhet grundar sig på ett avtal mellan staten och . gällande avtal är (prop.1991/92:108, bil. 3,bet. har i rapporten för attfrämja export från små och medelstora företag (RRV 1996:67) föreslagit attExportrådets roll som centralt organ inom exportfrämjandet förstärks och att deövriga aktörernas roller och uppgifter förtydligas. Regeringen begär riksdagensgodkännande av ett nytt avtal med och Sverigesexportråd i huvudsaklig överensstämmelse med vad som redovisas i propositionen.Det ligger ett stort värde i regionala och lokala engagemang för att fångaupp exportmogna och utvecklingsbara företag, sägs det i propositionen.Samarbetet med och regionala handelskammare välkomnasdärför varmt av regeringen. Samarbetet med bör utvecklas, inte minst närdet gäller engagemang inom EU-området för små företag. Enligtregeringens mening är det angeläget att länsstyrelser och kommuner i ökadutsträckning anlitar kompetens.Ett nära samarbete bör även i fortsättningen ske med STATT och med aktörersom har ansvar för exportfinansieringsfrågor. Ett samarbete med Styrelsen förinternationellt utvecklingssamarbete (Sida) bör också utvecklas. Utlandskontorbör inte etableras med hjälp av statliga medel utan att respektive organ harsamrått med . Ett utökat samarbete från sida förutsesmed Invest in , STATT och utlandsrepresentationen. Regeringenanser att ett tillägg skall göras i 4 § i avtalet om exportråd medinnebörd att rådet skall samarbeta med andra organ som med statliga medelgenomför eller låter genomföra exportfrämjande insatser. Därigenom erhållsockså övergripande information om exportfrämjande satsningar så att en samladbedömning kan göras i . För att markera roll iföretagens internationaliseringsarbete bör 2 § i avtalet justeras på följandesätt: Rådets uppgift är att initiera, planera, samordna, marknadsföra ochgenomföra åtgärder för att främja svensk export och internationalisering isamband med export. De föreslagna ändringarna i avtalet har tagits fram iförhandling mellan representanter för staten och Sveriges AllmännaExportförening.RRV föreslog i sin rapport att medel skall föras till från andraanslag på statsbudgeten. Enligt regeringens mening bör det ökade samarbetetmellan och andra aktörer leda till att dessa i ökad utsträckninglägger uppdrag på rådet för olika exportfrämjande insatser; en överföring avmedel anses därför inte aktuell. Det RRV:s förslag åsyftar torde i ställetuppnås genom ökat samarbete, sägs det. En översyn skall visa om såär fallet. Enligt regeringens mening är det ytterst angeläget att offentligaaktörer inte med offentliga medel erbjuder olika subventioneringsgrad förlikartade insatser.Verksamheten skall koncentreras till de två kärnverksamheterna exportserviceoch exportutveckling. Rådet skall fortsätta inriktningen mot ökadkundanpassning, ökad långsiktighet i affärsrelationerna och ökadaffärsmässighet i verksamheten. De små och medelstora företagen prioriteras iverksamheten, bl.a. genom den starka satsningen på exportservice ochsmåföretagskonsulter. ägnar huvuddelen av det statliga uppdragettill exportservice för mindre företag. Regeringen anser att exportfrämjandethar en stor betydelse som instrument i näringspolitiken och handelspolitiken.För nästa budgetår föreslår regeringen ett anslag på 127,7 miljoner kronor.MotionernaDet statliga stödet till exportfrämjande åtgärder, som innefattar statsstöddaexportkrediter via AB , stöd samtnettokostnaderna för det statliga exportkreditgarantisystemet viaExportkreditnämnden (EKN), måste tydligare än inriktas på attunderstödja mindre företags behov, anförs det i motion 1997/98:N247 (c).Tidigare karakteriserades mindre företag ofta som underleverantörer tillstorföretag, sägs det - ett förhållande som dock håller på att förändras. Alltfler mindre företag har internationell verksamhet. Ofta är länderna kringÖstersjön samt viktiga marknader för småföretagen och bildar en bas förfortsatt export till övriga världen, anför motionärerna.I motion 1997/98:N238 (c) begärs ett uttalande av omexportfrämjande åtgärder och behovet av att utrikesmyndigheternas tid förexport-främjande verksamhet ökar. Staten har kraftigt minskatbidragen till - en halvering har skett - konstaterarmotionären. I budgetpropositionen för föreslås en minskning medytterligare till . Detta är mycketolyckligt i sig och får negativa konsekvenser för möjligheter attfullfölja sin uppgift och därmed också för exporten och sysselsättningen, ansermotionären. I de flesta andra länder satsar staten betydligt mer påexportfrämjande än , både i absoluta tal och relativt sett, hävdar han.I många länder synes också utrikesmyndigheterna, enligt motionären, vara merengagerade i exportfrämjandet än i . Detta innebär att svenska företagfår en konkurrensnackdel gentemot sina utländska konkurrenter.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog ett yrkande likartat det i den här aktuellamotionen 1997/98:N247 (c) - betänkande 1996/97:NU1. Utskottet framhöll att detär viktigt att på olika sätt främja småföretagens möjligheter att etablera sigpå exportmarknaden och att exportinsatser i underlättas.Exportrådets verksamhet är, som framgår av budgetpropositionen, i storutsträckning inriktad på de små företagen. har i allmänhet egnautlandsorganisationer och är inte i lika stort behov av tjänster.Samtliga enheter på arbetar huvudsakligen med små och medelstoraföretag. Av abonnenter är små och medelstora företag. Tvåtredjedelar av abonnenterna exporterar för högst ,medan av abonnenterna exporterar för 14(400 miljoner kronorper år. Av fakturering avser företag med upp till 500anställda eller med en omsättning som understiger , dvs.småföretag enligt den definition som EU tillämpar.Inom ramen för småföretagsprogrammet har regeringen anvisat 17,5 miljonerkronor till för följande insatser: projektet som syftartill att bistå små och medelstora företag i deras exportutveckling till ettbelopp om , projekt för att göra databasertillgängliga över datanätet för små och medelstora företag, projekt för attbl.a. ta fram material för grundkurs i exportfrågor för de aktuella företagenoch projekt för att ge möjligheter till erfarenhetsutbyte mellan företagen iexportfrågor. För de tre sistnämnda projekten har 12,5 miljoner kronoranvisats.Riksdagen har vidare beslutat om vissa exportinsatser för små och medelstoraföretag och anvisat för detta (prop. 1995/96:94, bet. NU13).Insatserna har planerats och genomförts av och i samverkan.Inom programmet drivs 19 projekt. En utvärdering genomförs ochavrapportering beräknas ske efter utgången av år 1997.Det statsstödda exportkreditsystemet, bestående av EKN:sexportkreditgarantier och AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkrediter,har av naturliga skäl sina största volymer hos de större företagen. Betydanderesurser läggs dock på information till de små företagen om verksamheten. EKNoch startade ett program för att underlättaför småföretag att få risktäckning och förmånlig finansiering vid export tillländer inom . Kontakter förmedlas av affärsbankerna. EKN har utvecklat enkompletterande produkt som ger berörd bank en större säkerhet videxportkreditgivningen.EKN genomför löpande besök hos handelskamrar, banker,regionala exportkontor, ALMI:s regionala utvecklingsbolag och enskilda företagför att informera om sin verksamhet. För korta garantier har EKN i flera årarbetat med regionansvar för att förbättra de lokala kontakterna.Som redovisas i propositionen genomförs en översyn av detstatsstödda exportfinansieringssystemet - särskild utredare: generaldirektörMats (dir. 1997:64). Uppdraget skall redovisas den 31 december 1997.Regeringen uppdrog åt EKN att administrera en ram på 1 miljardkronor, senare utökad till , avseende de baltiska ländernaoch och senare, på vissa villkor, även , ochVitryssland för att möjliggöra exportaffärer även för företag som inte hademöjligheter att ta risker i egen portfölj, bl.a. småföretag. gavregeringen i uppdrag åt konsulten att lämna förslag på en facilitetför finansiering av marknadssatsningar i som i första handskall rikta sig till små och medelstora företag. Medel för förlustrisker skallanvisas inom ramen för det program för samarbete och utveckling iÖstersjöregionen på som fattade beslut om sommaren1996 (prop. 1995/96:222, bet. FiU15).Beträffande synpunkterna på det statliga bidraget till i motion1997/98:N238 (c) kan noteras att rådet förändrats frånatt vara till stor del statsfinansierat till att bli mer självbärande ochfungera som konsult gentemot de svenska företag som vill utnyttja rådetstjänster. verksamhet finansieras dock fortfarande till avstaten. Av det statliga anslaget går huvuddelen till s.k. exportservice, därsvenska företag erhåller information om exportvillkor, regler och lagar i detaktuella landet/regionen utan avgift. Om företaget efter denna förstaintroduktion vill fortsätta att utnyttja sker det mot en avgift.När det gäller de svenska utlandsmyndigheterna skall dessa enligt sinainstruktioner prioritera Sverigefrämjandet, däribland svensk export. Även denStockholmsbaserade verksamheten inom utrikesförvaltningen ochdepartementsledningarna skall lägga större vikt vid främjandefrågan än vad somtidigare varit fallet. pågår ett arbete i syfte attåstadkomma en förstärkning av resurserna för exportfrämjande inomutrikesförvaltningen. En förstärkning av de projektexportfrämjande resursernakommer att ske vid ambassaderna i , och samt vidBryssel- och Genèvedelegationerna, vilket skall bidra till att ökainformationen till svenska företag om de multilaterala biståndsprogrammen.Exportkreditnämnden (E 3)() skall genom utfärdande av garantier främja svenskexport. Garantin utgör en försäkring mot vissa förlustrisker i samband medexport till och investeringar i utlandet. För garantin betalas en premie som ärrelaterad till risken. Garantigivningen sker i ettordinarie garantisystem med resultatkravet att verksamheten totalt sett skallvara självbärande över tiden. Anslaget används för att ge EKN kompensation förden ränta nämnden betalar för sin upplåning avseende den gamla verksamheten(garantier utfärdande före ) samt för att ge EKN ersättning förskuldlättnader (prop. 1991/92:100 bil. 4, bet. Regeringen beslöt våren1997, som tidigare nämnts, om utredningsdirektiv gällande det statsstöddaexportfinansieringssystemet.Regeringen gör bedömningen att totalramen för den ordinariegarantiverksamheten inte behöver höjas under och därför börfastställas till . Vidare anser regeringen att ramen förinvesteringsgarantier bör förbli oförändrad, dvs. fastställas till 3 miljarderkronor. I dessa två avseenden begär regeringen medgivande.Regeringen menar också att den obegränsade upplåningsrätt som EKN haft iRiksgäldskontoret bör gälla även för , vilketregeringen begär bemyndigande av.Regeringen föreslår att garantiverksamheten i kris- och krigslägen skallregleras i en särskild förordning och begär bemyndigande att, medutgångspunkt i ett förslag från EKN, utforma regler och villkor förimportgarantier respektive exportkreditgarantier för kris- och krigslägen.Garantigivningen föreslås ske inom den av beviljade ramen för denordinarie garantiverksamheten. föreslås vidare ge regeringenbemyndigande att i ett kris- eller krigsläge besluta hur stor del av ramen somskall få disponeras för denna garantigivning.EU-kommissionen har antagit regler i form av ett meddelande omkonkurrensutsatt exportkreditförsäkring. Syftet är att förhindra att statsstöddverksamhet konkurrerar på ojämlika villkor med privata försäkringsbolag.Regeringen har efter medgivande (prop. 1996/97:150, bet. FiU20)fattat beslut om att EKN skall avveckla dennaverksamhet. Inom ramen för s.k. konsensusöverenskommelse enades parternai om riktlinjer för premiesättning och relaterade villkor vidstatsstödd garantigivning. Dessa innebär bl.a. att minimipremier fastställs förpolitiska risker och att en gemensam landklassificering införs.RRV har inte anfört några invändningar i sin revisionsberättelse. RRVkommenterar positivt den goda interna kontrollen och myndighetens vilja attförbättra rutiner och system.För nästa budgetår beräknar regeringen anslaget till 50 miljoner kronor.MotionenRiksdagen bör göra ett uttalande om att kriterier skall införas iExportkreditnämndens riktlinjer som tar hänsyn till miljö och struktur - enhelhetssyn bör skapas när det gäller godkännande av exportkreditgarantier,anförs det i motion 1997/98:N235 (mp). Vidare bör uttala att stödtill dumpning av miljövidriga produkter och energisystem omgående bör avbrytas.Regeringens deklaration om ett ekologiskt hållbart samhälle klingar falskt, närman betänker EKN:s handlande, anser motionärerna och exemplifierar med att EKNsommaren 1997 givit garantier till Kvaerner Energy och ABB för byggande avturbiner respektive generatorer i världens största dammbygge. Motionärernaanser att EKN borde uppfylla målsättning om ett ekologiskthållbart samhälle, genom att EKN åläggs att göra miljöprövningar. Diskussionerförs internationellt, bl.a. inom ramen för , om hur miljöaspekter skallkunna beaktas i de statsstödda exportfinansieringssystemen, erinrarmotionärerna om. driver frågan om att social- och miljöklausulerskall tas in i , påpekas det. Det måste bli ett slut på att den rikavärlden dumpar sina dåliga miljövidriga produkter i utvecklingsländer ellerbygger in dessa i stora sårbara oekologiska system, som den rika världen förlänge sedan lämnat därhän, anför motionärerna.Vissa kompletterande uppgifterStatsrådet besvarade två frågor (1996/97: 783och 1996/97:791) av () om och miljön respektiveexportkrediter efter miljöprövning. Statsrådet redovisade att EKN inte harnågot uppdrag från regeringen att göra miljökonsekvensbedömningar av projektannat än ur risksynpunkt, dvs. hur miljöaspekter påverkar projektetsåterbetalningsförmåga. Vidare gäller att en EKN-garanti bara är giltig omlagstiftningen i importlandet, t.ex. på miljöområdet, följs. Detta är i principvad som gäller för motsvarande institut i de svenska företagenskonkurrentländer.I frågesvaret redovisades vidare att diskussioner förs internationellt, bl.a.inom ramen för , om hur miljöaspekter skall kunna beaktas i de statsstöddaexportfinansieringssystemen. Statsrådets uppfattning är att detta är frågor,där man i första hand måste söka en lösning på internationell nivå, eftersomföretagen i olika länder därmed får liknande konkurrensförhållanden. Sverigedriver på miljöarbetet inom ramen för olika internationella organisationer,inte minst inom - WTO. Vidare nämndes att frågan ommiljöhänsyn vid statsstödd exportfinansiering diskuterades vid ett symposium omexport och miljö som Närings- och handels- och Miljödepartementen anordnade iapril 1997. för också diskussioner med EKN i frågan.AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning (E 4)Anslaget disponeras för ersättning till AB (AB SEK) föreventuellt underskott utgörande skillnaden mellan intäkter och kostnader,huvudsakligen ränteintäkter och räntekostnader, inom ramen för systemet medstatsstödda exportkrediter. Villkoren för krediterna följer den s.k.konsensusöverenskommelsen inom . Anslaget omfattar även kostnader förräntestöd till finansiering av export av fartyg, en stödform som upphörde år1989, och kostnader för vissa förmånliga krediter till , dock enbartåtaganden som gjorts t.o.m. . Den tidigare nämndaExportfinansieringsutredningen berör också AB SEK:s verksamhet.Anslagsbelastningen hänförs uteslutande till kostnader för vissaförmånliga krediter till u-länder.Regeringen beräknar anslaget för nästa budgetår till 9,1 miljoner kronor.Förslaget har inte föranlett några motioner.Investeringsfrämjande (E 5)PropositionenDelegationen för utländska investeringar i , Invest in (), är den centrala myndigheten för investeringsfrämjande åtgärder.Verksamheten finansieras dels från anslag, dels med bidrag från s.k. partner iprojektverksamheten. Mot bakgrund av att /96 var ISA:s förstaverksamhetsår har det inte varit möjligt att utförligt kommentera de uppnåddaresultatens förhållande till de övergripande målen ?att utländska företaggenomför nyinvesteringar och nyetableringar i samt samverkar medsvenska företag i landet?, sägs det i propositionen. Regeringen har tillkallaten särskild utredare, frilansskribenten , för utvärdering avverksamheten vid avseende tiden ( (dir. 1997:85). Uppdraget skall redovisas . RRV harinte anfört några invändningar i sin revisionsberättelse.För nästa budgetår beräknar regeringen anslaget till 39,2 miljoner kronor.MotionenInvesteringsfrämjandet med Invest in har som mål att utländskaföretag genomför nyinvesteringar och nyetableringar samt samverkar med svenskaföretag, konstateras det i motion 1997/98:N259 (mp). Motionärerna anser inteatt detta primärt är en statlig uppgift och föreslår att anslaget dras in.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog ett yrkande liknande det här aktuella (bet.1996/97:NU1). I en reservation (mp) följdes yrkandet upp.Konsumentfrågor (F)()är en specialdomstol som handlägger mål och ärenden enligt delagar som anges i propositionen. Det övergripande målet för domstolen är att påett rättssäkert sätt och inom rimlig tid avgöra de mål och ärenden som den haratt handlägga samt att leda rättsutvecklingen och främja en enhetligrättstillämpning inom det marknadsrättsliga området.I propositionen påpekas att svårighetsgraden på de mål domstolen har atthandlägga varierar, vilket försvårar möjligheten att mäta effektiviteten.Regeringen gör dock bedömningen att effektiviteten i verksamheten är god. RRVhar inte haft några invändningar i sin revisionsberättelse.Regeringen beräknar anslaget för nästa budgetår till 4,7 miljoner kronor.Inga motioner har väckts på detta område.Konsumentverket ()är central förvaltningsmyndighet för konsumentfrågor. Deövergripande målen för verksamheten är följande: att ge hushållen möjligheteratt utnyttja sina ekonomiska och andra resurser effektivt, att ge konsumenternaen stark ställning på marknaden, att skydda konsumenternas hälsa och säkerhetsamt att medverka till att sådana konsumtions- och produktionsmönster utvecklassom minskar påfrestningarna på miljön och bidrar till en långsiktigt hållbarutveckling. I anslutning till detta fullgörs de uppgifter som ankommer påKonsumentombudsmannen (KO). får disponera medel under anslagetB 6 Bidrag till standardisering och provnings- och mätteknisk FoU m.m. förbidrag till för standardiseringsprojekt.Konsumentverkets insatser som främjar från miljösynpunkt långsiktigt hållbarakonsumtions- och produktionsmönster har hög prioritet, liksom insatser i detsvenska arbetet med konsumentpolitiken i EU, rörande bl.a. produktsäkerhet ochkonsumenternas ställning när det gäller finansiella tjänster.