bet · GK01BoU12 · 1997-03-11 00:00:00 — Dessa åtgärder kommer också att gynna bl.a. den snabbt växandeindustrin för miljöteknik. Även bygg- och fastighetsbranschen har visat på eget initiativ kan utveckla ett mer miljöanpassat byggande i takt medatt kunskapen och efterfrågan växer. Problemet för denna sektor är attskattenivån och olika regleringar bidragit till att utrymmet för nyainvesteringar varit ytterst begränsat.Vad slutligen gäller frågan om ett energiomställningsprogram utgårmotionsförslaget från att en väl fungerande teknik skall överges och attgjorda investeringar i såväl produktionsanläggningar som i de enskildabostäderna skall ersättas . I det svåra ekonomiska läge som Sverigefortfarande befinner sig i är en sådan politik självfallet förödande. Dennafråga finns anledning att återkomma till i samband med den av regeringenaviserade energipolitiska propositionen.Motionerna 1996/97:Bo206 (s), 1996/97:Bo207 (s), 1996/97:Bo213 (s) och1996/97:Jo311 (s) yrkande 2 avstyrks med hänvisning till det anförda.9. Lagstiftning om va-system (mom. 10)(), (), Per () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjar med ?Somredovisats? och på s. 14 slutar med ?1996/97:Bo522 (mp)? bort ha följandelydelse:Som föreslagits i de aktuella motionerna bör den lagstiftning som reglerarförutsättningarna för va-system ses över. Detta gäller såväl hälsoskyddslagensoch va-lagens bestämmelser som övriga aktuella lagrum. Utgångspunkten föröversynen bör vara att en övergång till ekologiskt hållbara ochkretsloppsanpassade va-system skall underlättas och stimuleras. Det är rimligtatt samhället skall kunna ställa krav på att bästa möjliga miljöteknik kommertill användning. Detta gäller givetvis speciellt i de situationer dåförändringar i de befintliga systemen ändå måste genomföras, t.ex. närsystemen är underdimensionerade eller utnyttjar en känslig recipient. Kravenskall exempelvis kunna avse att en viss andel av toalettavfallet källsorteraseller att en viss teknik utnyttjas. Även regler som stimulerar till frivilligomställning bör övervägas. Detta kan t.ex. ske genom att va-taxan anpassastill graden av källsortering.Ett arbete pågår inom med en revidering avsåväl hälsoskyddslagen som va-lagen. Hälsoskyddslagen bör enligt ett förslagfrån arbetas in i en ny miljöbalk. Plan- ochbygglagsutredningen har i sitt slutbetänkande föreslagit en ny lag omvattenförsörjning och avlopp. Det är mot denna bakgrund synnerligen angelägetatt de utgångspunkter för en lagöversyn som utskottet ovan angivit blirbeaktade i det fortsatta arbetet. Utskottet anser därför att medanledning av motionerna 1996/97:Bo504 (kd) yrkande 5 och 1996/97:Bo522 (mp)som sin mening bör ge regeringen till känna vad som ovan anförts.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande lagstiftning om va-systematt med anledning av motionerna 1996/97:Bo504 yrkande 5 och1996/97:Bo522 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,10. Barnsäkerhet i byggnader (mom. 15)(), (), (), Per () ochUlf () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjar med ?Vadutskottet? och slutar med ?till känna? bort ha följande lydelse:De förordade informationsinsatserna om barnsäkerhet i byggnader kan dockinte anses vara en tillräcklig åtgärd för att minska det oroväckande högaantalet barnolycksfall i hemmen. Som konstaterats ovan infördes krav påbarnsäkerhetsanordningar i byggnadslagstiftningen först . Detta innebärsannolikt att bl.a. större delen av miljonprogrammets bostäder inte frånbörjan försetts med sådan utrustning. Även om vissa kompletteringar iefterhand kan ha gjorts i delar av det äldre bostadsbeståndet finns detförmodligen ett stort antal lägenheter i områden med en hög andel barnfamiljersom helt saknar säkerhetsutrustning. Det finns mot denna bakgrund skäl attgenomföra en analys av säkerhetsnivån i bostadsbeståndet och hurbarnsäkerhetskraven följs. Även lagstiftningen bör ses över med utgångspunktbl.a. i förhållandena i det befintliga bostadsbeståndet.Det bör ankomma på regeringen att ta initiativ till de förordade insatsernaför att höja barnsäkerheten i bostadsområdena. Vad utskottet anfört medanledning av motionerna 1996/97:Bo523 (s) och 1996/97:Bo531 (v) yrkande som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 15 bort ha följande lydelse:15. beträffande barnsäkerhet i byggnaderatt med anledning av motionerna 1996/97:Bo523 och 1996/97:Bo531yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,11. Tillgängligheten för handikappade (mom. 18)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 23 börjar med ?Som framgår?och slutar med ?ytterligare åtgärd? bort ha följande lydelse:Bostadsutskottets och ovan redovisade tillkännagivande tillregeringen innebar bl.a. att sådana tillgänglighetsförbättrande åtgärder somenkelt kunde genomföras borde behandlas skyndsamt. Så har emellertid inteskett. I stället för att snabbt lägga fram ett förslag med den av utskottetoch förordade inriktningen har regeringen ånyo inlett nyaöverväganden i frågan. Det går inte att avgöra när dessa övervägandenkommer att vara klara och till vilket resultat de kommer att leda. Detta ärenligt utskottets mening mycket otillfredsställande. Det bör därför ånyouppdras åt regeringen att redan i vår återkomma till med förslagtill förbättring av tillgängligheten i befintliga offentliga lokaler och påallmänna platser. Underlag för ett sådant förslag finns i detutredningsuppdrag som redovisade för regeringen för snart ett årsedan. I anslutning härtill bör även de i motionerna förordade åtgärderna somavfasade trottoarkanter, markeringar i trottoarbeläggningen samt blindskriftpå hissknappar aktualiseras.Utöver de ovan förordade insatserna finns det enligt utskottets meninganledning att från ett mera övergripande perspektiv se övertillgänglighetsfrågorna. En översyn med denna inriktning bör därför göras isyfte att förbättra tillgängligheten i såväl den yttre som den inre miljön. Idetta sammanhang finns också anledning att verka för en samordning avsamhällets insatser för en bättre tillgänglighet inom olika sektorer.Översynen bör göras skyndsamt och resultatet av den föreläggas riksdagen.Vad utskottet nu med anslutning till motionerna 1996/97:Bo224 (fp) yrkande4, 1996/97:Bo531 (v) yrkande 6 och 1996/97:Bo526 (m) samt partimotionerna1996/97:Sf241 (v) yrkande 11 och 1996/97:So425 (fp) yrkande 6 anfört omtillgängligheten för handikappade bör som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 18 bort ha följande lydelse:18. beträffande tillgängligheten för handikappadeatt med anledning av motionerna 1996/97:Bo224 yrkande 4,1996/97:Bo526, 1996/97:Bo531 yrkande 6, 1996/97:Sf241 yrkande 11 och1996/97:So425 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,12. Åtgärder mot elöverkänslighet m.m. (mom. 19)(), (), () och Per ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 26 börjar med ?De insatser?och på s. 27 slutar med ?av utskottet? bort ha följande lydelse:Som framgår ovan har bostadsutskottet och tidigare förordat en radinsatser för att söka komma till rätta med problemen med elöverkänslighet.Insatserna avser bl.a. en inventering av omfattningen och inriktningen avpågående utrednings- och forskningsinsatser, en kartläggning av förekomsten avkommunalt stöd samt överväganden avseende något eller några försöksprojekt.Ett arbete med den av utskottet förordade inriktningen har också påbörjats.Det är naturligtvis bra. vill utskottet erinra om att insatsernaenligt beslut skall genomföras utan dröjsmål och på ett sådant sättatt vunna erfarenheter snabbt kan komma till praktisk tillämpning.Strävan bör enligt utskottets mening vara att redan på känd grund imöjligaste mån söka åstadkomma miljöer som så långt möjligt är fria frånelektromagnetiska fält. I den mån detta fordrar ändrade byggregler liksomändrade regler för planeringen av bebyggelse m.m. i anslutning tillkraftledningar och liknande installationer bör sådana ändringar kommatill stånd.Riksdagens beslut innebär att regeringen i lämpligt sammanhang för riksdagenskall redovisa resultatet av genomförda insatser och de åtgärder som vidtagitsmed anledning härav och att skall föreläggas förslag i ärendet. Enav utgångspunkterna för utskottets ställningstagande är sålunda att åtgärderskall vidtas i takt med att nya kunskaper och nya erfarenheter vinns - dettaäven om orsakerna till elöverkänslighet inte är kartlagda. Det bör sålundaräcka att en viss åtgärd visat sig effektiv, utan att orsakssambanden ärklarlagda, för att den skall kunna tillämpas mera allmänt.Trots att det inte heller nu finns någon allmänt accepterad förklaring tilluppkomsten av elöverkänslighet finns det enligt utskottets mening anledningatt betona vikten av att den nya kunskap som trots allt kommer fram beaktas idet fortsatta arbetet. Inte minst viktigt är att i detta sammanhang ta tillvara de erfarenheter som finns hos dem som drabbats av elöverkänslighet. Detgäller bl.a. den kunskap på området som finns inom ochbildskärmsskadade. måste en stor öppenhet finnas för nyaförklaringsmodeller och för behovet av insatser på nya forskningsområden. Inteminst gäller detta det tvärvetenskapliga angrepssätt som förordas i flera avmotionerna. Detta förhållningssätt måste naturligtvis också återspeglas i hurforskningsmedel och andra insatser mot elöverkänslighet fördelas i framtiden.Ett av de problem som följer av att orsakssambanden avseendeelöverkänslighet inte är klarlagda är att kommunerna agerar mycket olika ifråga om stöd till elsanering m.m. Den av utskottet förordade, och nugenomförda, kartläggningen av det kommunala stödets omfattning och inriktningvisar också på stora skillnader mellan landets kommuner. Detta är enligtutskottets mening inte tillfredsställande. Möjligheten att få stöd videlöverkänslighet skall naturligtvis inte vara avhängig av i vilken kommun densom drabbas är bosatt. Reglerna för bostadsanpassningsbidrag bör därför sesöver i syfte att tillförsäkra alla elöverkänsliga rätten till bidrag föråtgärder som minskar eller helt tar bort de elektromagnetiska fälten.Det är inte bara de tidigare uppmärksammade elektromagnetiska fältenfrån elledningar och elektriska apparater m.m. som kan ge upphov till problemsom enligt utskottets mening bör uppmärksammas. Det gäller också de i alltsnabbare takt tillkommande s.k. radiofrekventa fält som alstras framför alltav mobiltelefoner men också av digital tv, radio- och tv-satelliter samt visselektrisk utrustning. Enligt utskottets mening bör forskningsinsatser somuppmärksammar effekterna av dessa fält såväl enskilt som i samverkan medövriga elektromagnetiska fält komma till stånd i ökad utsträckning. Ianslutning härtill bör även frågan som varningsmärkning och provning avmobiltelefoner och liknande utrustning aktualiseras.Vad utskottet nu med anslutning till motionerna 1996/97:Bo212 (s),1996/97:Bo214 (s), 1996/97:Bo216 (mp), 1996/97:Bo221 (fp), 1996/97:Bo225 (c), 1996/97:Bo226 (v, s, m, c, fp, mp, kd), 1996/97:Bo233 (c),1996/97:So279 (mp) yrkande 7 samt partimotion 1996/97: Bo209yrkande 13 anfört om åtgärder mot elöverkänslighet m.m. bör som sinmening ger regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 19 bort ha följande lydelse:19. beträffande åtgärder mot elöverkänslighet m.m.att med anledning av motionerna 1996/97:Bo209 yrkande 13,1996/97:Bo212, 1996/97:Bo214, 1996/97:Bo216, 1996/97:Bo221, 1996/97:Bo225, 1996/97:Bo226, 1996/97:Bo233 samt 1996/97:So279yrkande 7,13. Inriktningen av den fysiska planeringen m.m. (mom. 21)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 28 börjar med ?Utskottetoch? och slutar med ?avstyrks således? bort ha följande lydelse:Den framtida samhällsplaneringen kommer med säkerhet snarare att avse ensektorsövergripande planering för att bevara och utveckla det redan byggda änen planering för nybyggande. Det innebär att planeringen måste ske idelvis nya former och att den kommer att kräva andra kunskaper och instrumentän de som finns tillgängliga. Den nedrustning av den socialabostadspolitiken som skedde under den borgerliga regeringens tid innebardessutom att flera av de bostadspolitiska instrument som tidigare funnits iform av bostadsförsörjningslagen m.m. togs bort och att möjligheterna attstyra utvecklingen därför redan nu är kraftigt beskurna.Vad som erfordras är enligt utskottets mening planeringsinstrument somger kommunerna möjlighet, men också skyldighet, att i sin fysiska planeringmotverka boendesegregation och verka för ett boende som alla har råd med. Enförutsättning för att en planering med denna inriktning skall få sin avseddaeffekt är att den sker i sådan former att de boende ges ett avgörandeinflytande. Framtidens planering måste därför utgå från ett lokaltdemokratiskt inflytande.Samtidigt som den nu förordade planeringen skall syfta till att sätta deboende och de boendes villkor i centrum måste den baseras på sådana miljö- ochkvalitetskrav att målet om ett ekologiskt långsiktigt hållbart samhälleuppnås. Det bör därför åläggas kommunerna att redovisa sin planering i dessaavseenden i samband med den revision som skall ske av den kommunalaöversiktsplanen minst en gång varje mandatperiod. En sådan ordning ger ocksålänsstyrelserna möjlighet att göra en sammanvägd bedömning av statens syn påöversiktsplaneringen och att utveckla miljökonsekvensbeskrivningarna i denkommunala fysiska planeringen. I länsstyrelsernas bedömning bör också ingå denövergripande planering som görs inom andra samhällssektorer och på andraplaneringsnivåer. Sammantaget bör detta enligt utskottets mening kunna ledatill en nödvändig samordning av fysisk och ekonomisk planering.Vad utskott nu med anslutning till förslaget i motion 1996/97:Jo17 (v)yrkandena 2 och 3 anfört om inriktningen av den fysiska planeringen m.m. börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 21 bort ha följande lydelse:21. beträffande inriktningen av den fysiska planeringen m.m.att med anledning av motion 1996/97:Jo17 yrkandena 2 och 3 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Sammanfattning........................................1Motionerna............................................1Föredragningar m.m....................................6Utskottet.............................................6Inledning 6Miljö- och hälsoriktigt byggande och boende 6Ekologiska va-system 12Energihushållningsfrågor 15Säkerhet i byggnader m.m. 17Barnsäkerhet 17Brandvarnare 19Säkerheten vid bad- och simanläggningar 20Frågor om tillgänglighet 21Elöverkänslighet 23Byggfelsförsäkring 27Vissa planfrågor 28Hemställan 28Reservationer........................................301. Miljövärdering av bostäder (mom. 1) (c, v, mp) 302. Uppföljning av kvalitetskraven (mom. 2) (c) 313. (mom. 3) (mp) 324. Kvalitet i byggandet (mom. 4) (v) 325. Krav på resurshushållning (mom. 5) (c, v, mp) 336. Information om depåer för byggnadsmaterial (mom. 6) (mp) 347. Gränsvärden för radon (mom. 7) (fp, v, mp) 348. Program för miljö- och energiinvesteringar (mom. 8, motiveringen)(m) 359. Lagstiftning om va-system (mom. 10) (c, v, mp, kd) 3610. Barnsäkerhet i byggnader (mom. 15) (c, fp, v, mp, kd) 3611. Tillgängligheten för handikappade (mom. 18) (c, fp, v, kd) 3712. Åtgärder mot elöverkänslighet m.m. (mom. 19) (c, fp, v, mp) 3813. Inriktningen av den fysiska planeringen m.m. (mom. 21) (v) 40