bet · GK01FöU5 · 1997-04-22 00:00:00 — I motion 703 (c) föreslås en ökad samordning och utveckling avsjöräddningstjänst och informationsinhämtning i södra för attunderlätta räddningsinsatserna vid eventuella olyckor i området. I motionFö802 (c) anförs att genom en samordnad multinationell övervakningscentral påGotland skulle en effektiv kontroll och övervakning av kunna byggasupp.Frågan om identifiering av fartyg med s.k. transpondrar tas upp i motionernaFö57 (v), Fö801 (s) och Fö803 (kd) yrkande 1. I motion Fö57 (v) sägs bl.a. attåtgärder bör vidtas omgående för säker identifiering av fartyg och föreslåratt inför krav på att endast fartyg med transponder får anlöpa svenskhamn. I motion Fö801 (s) anförs bl.a. att teknik finns för att införa etttranspondersystem för alla fartyg som trafikerar . Det är enligtmotionärerna hög tid för sjöfarten att anpassa sig till moderna tider med kravpå att fartygen för deras egen och andras säkerhet skall vara identifierade. Imotion Fö803 (kd) sägs bl.a. att det nu finns möjlighet att genom modernteknik förenkla och förbättra informationen om var olika fartyg befinner sig.I motionen föreslås att fortsätter att aktivt arbeta med att få tillstånd en internationell överenskommelse om transpondrar på fartyg (yrkande 1).För att ska kunna vara pådrivande i detta arbete bör inom ramen förÖstersjöprogrammet resurser avsättas för att bygga ut det svenska basnätet somska ta emot signaler från fartygstrafiken (yrkande 2).UtskottetUtskottet har behandlat frågor om transport av farligt gods,sjöräddningstjänst m.m. vid ett flertal tillfällen, senast under riksmötet1993/94. Vad utskottet då anförde var bl.a. att frågan om Räddningsverketssamordningsuppgift när det gäller beredskapen mot kemikalieolyckor ochtransporter av farligt gods var en av de viktigare frågor som alltjämtkvarstod som olöst eller obearbetad (bet. 1993/94:FöU1, s. 12). Utskottetanförde då, liksom under samma , attregeringen i den fortsatta beredningen uppmärksamt bör följa frågan och taerforderliga initiativ (bet. 1993/93:FöU9, s. 102).Utskottet kan nu konstatera att regeringen tagit initiativ till treutredningar som berör kemikalieolyckor, transporter av farligt gods m.m.Utredningen som tillsatts av (dir.1996:82) skall behandla frågan om ingripande mot oljeutsläpp till sjöss. Bl.a.skall en utvärdering av gällande regler för de ingripande som kan bli aktuellanär ett oljeutsläpp har skett till sjöss genomföras. En annan utredning somskall behandla frågan om lagstiftning i fråga om kemikalieolyckor m.m. hartillsatts av Försvarsdepartementet (dir. 1996:90). Dennautredning skall lägga fram förslag till lagstiftning med anledning av EU-direktivet om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarligaolyckshändelser, där farliga ämnen ingår, och EU-direktivet omsäkerhetsrådgivare vid transport av farligt gods. I utredningsuppdraget ingåräven att undersöka om myndighetsansvaret för transport av farligt gods börändras med syfte att uppnå en bättre samordning. Även behovet av klarläggandei lagstiftningen av ansvar och befogenheter vid miljöräddningsoperationer tillsjöss skall övervägas av utredningen. Den tredje utredning som regeringentillsatt skall behandla frågan om mål och medel för (dir. 1996:114). Denna utredning skall, mot bakgrund av bl.a. de förändradeuppgifter som fått samt den ökade kommunaliseringen, göra enöversyn av myndighetens mål och medel. I utredningens uppdrag ingår även attutreda vilka av myndighetens verksamheter som bör ingå i den ekonomiskaplaneringsramen för det civila försvaret samt att belysa möjligheterna tilleffektiviseringar och rationaliseringar.Som framgått har vid ett flertal tillfällen behandlat olika frågorom transport av farligt gods m.m. Regeringen har därvid uppmärksammats påförhållanden som, enligt mening, inte varit tillfredsställande.Detta har i första hand gällt ansvarsförhållandena vid transport av farligtgods, men också åtgärder för ökad säkerhet vid transport av farligt gods tillsjöss. Utskottet kan nu konstatera att dessa frågor alltjämt är föremål förberedning inom eller i andra former av utredningar.Det är enligt utskottets mening mycket angeläget att det pågående arbetetsnarast leder fram till en lösning, så att åtgärder kan vidtas som löseransvarsfrågan vid transport av farligt gods och därmed ökar säkerheten vidtransport av farligt gods till sjöss. Mot bakgrund av vad utskottet nu uttalatbör regeringen i en särskild skrivelse till lämna en samladredovisning i ärendet. En sådan skrivelse bör avlämnas till i så godtid att frågan kan behandlas av före utgången av 1997/98 årsriksmöte. Vad utskottet här anfört bör som sin mening ge regeringentill känna.Med anledning av vad som framförs i motion Fö59 (mp) yrkande 21 ommyndighetsansvaret för transport av farligt gods har utskottet erfarit attutredningen om lagstiftning i fråga om kemikalieolyckor m.m. (dir. 1996:90)kommer att behandla denna fråga med förtur. En redovisning i frågan skallenligt direktiven redovisas av utredningen senast den 15 augusti 1996.Utskottet anser att resultatet av pågående utredningsarbete bör avvaktas innanutskottet kan ta ställning till yrkandet i motionen. Utskottet föreslår därföratt motion Fö59 (mp) yrkande 21 inte bifalles av riksdagen.I samma motion yrkande 22 föreslås att räddningstjänstlagen ses över av enparlamentarisk utredning. Utskottet vill med anledning av yrkandet i motionenanföra att utredningen om lagstiftning i fråga om kemikalieolyckor m.m. hartill uppgift att överväga behovet av klarläggande i lagstiftningen av ansvaroch befogenheter vid miljöräddningsoperationer till sjöss. Vidare harUtredningen om mål och medel för till uppgift att göraen översyn av myndighetens mål och medel. För att få underlag för att kunnabedöma behovet av en allmän översyn av räddningstjänstlagen anser utskottetatt resultatet av dessa två utredningars arbete bör avvaktas. Utskottetföreslår därför att motion Fö59 (mp) yrkande 22 inte bifalles av riksdagen.Motion Fö59 (mp) tar också upp Rådet för räddningstjänst och föreslår att enutvärdering av rådet genomförs (yrkande 23). Rådet för räddningstjänsten hartill uppgift att aktivt verka för samordning mellan ansvariga myndigheter ochatt tjäna som centralt samarbetsforum för beslutsfattare inomräddningstjänstens myndigheter. Rådet skall utgöra ett forum för utbyte avinformation mellan försvarsministern och företrädare för berörda myndigheteroch organisationer om inträffade allvarliga olyckshändelser av störreprincipiell betydelse och om vissa aktuella övergripande frågor inomräddningstjänsten. Olika experter tillkallas också för att lämna redovisningartill rådet. Utskottet bedömer att Rådet för räddningstjänsten är ettvärdefullt forum för att bl.a. öka kunskaperna inom området allvarligaolyckshändelser m.m. och anser att en utvärdering därför inte är befogad.Utskottet föreslår mot denna bakgrund att motion Fö59 (mp) yrkande 23 intebifalles av riksdagen.Vad avser motionerna Fö703 (c) och Fö802 (c), som tar upp behovet av en ökadsamordning och utveckling av sjöräddningstjänst och informationsinhämtning isödra respektive frågan om en multinationell övervakningscentral påGotland, vill utskottet anföra följande. Inom Försvarsdepartementets ochKustbevakningens ansvarsområde ligger miljöräddningstjänst till sjöss liksomden allmänna havsövervakningen. Samordningen mellan verksamheterna inomkustbevakningen och marinen har, som utskottet erfarit, utvecklats väl ochförutsättningar har skapats för att utnyttja de militära resurserna i civilmiljöräddningstjänst till sjöss. Utskottet vill också med anledning av fråganom informationsinhämtning i södra framhålla att i regleringsbrev för fått i uppdrag att göra en översynav informationssystem för att tillgodose den civila havsövervakningens behovav underrättelser om sjöläget. När det gäller övervakning av harNärings- och gett ett konsortium under ledning av uppdrag att genomföra en förstudie över ett övervakningssystem förÖstersjön. Projektet spänner över flera politikområden - ekonomisk tillväxtoch säkerhet i , illegal migration, miljöhot, olyckor tillsjöss, m.m. - och innebär samarbete mellan länderna runt . Uppdraget,som skall genomföras i nära dialog med de svenska myndigheter ochorganisationer som ansvarar för säkerheten på och övervakningen av ,skall slutredovisas . Med anledning av vad utskottet nu anförtanser utskottet att de yrkanden som tas upp i motionerna Fö703 (c) och FÖ802(c) uppmärksammats av regeringen och att åtgärder nu vidtagits i syfte attbl.a. förbättra sjöräddningssamarbetet, informationsinhämtningen ochsjöövervakningen i . Motionerna Fö703 (c) och Fö802 (c) bör därförinte bifallas av riksdagen.I motionerna Fö57 (v), Fö801 (s) och Fö803 (kd) behandlas frågan omidentifiering av fartyg med s.k. transpondrar. Utskottet vill med anledning avyrkandena i motionerna anföra följande. verkar i FN:s internationellasjöfartsorganisation () för att få tillstånd en internationell överenskommelse om krav på transpondrar på fartyg.Sjöfartsverket, som ansvarar för dessa frågor, har enligt vad utskottetinhämtat, träffat ett avtal med sin tyska motsvarighet om enförsöksverksamhet med transpondrar. Avtalet berör två tyska och två svenskafärjor i trafik mellan skånska sydkusten och . Om skallman utvärdera försöket för att se om verksamheten eventuellt skall utvidgas.Arbetet med att få en internationell överenskommelse om transpondrar drivs,enligt vad utskottet erfarit från , fortfarande med kraft frånsvensk sida i IMO. Vidare deltar i projekt inom EU för attstödja det internationella standardiseringsarbetet i fråga om de tekniskakraven och för att utveckla användningsområdet för transpondrar. I Sverigefinns ett samarbetsprojekt mellan , , och vad gäller transpondrar. Syftet med detta projektär att bygga upp ett referenssystem som kan visa nyttan av etttranspondersystem och därmed påskynda den internationella processen för att fåtill stånd ett internationellt avtal. Enligt vad utskottet erfarit har ettgrundförslag - som även omfattar utbyggnaden av det svenska basnätet till atttäcka hela den svenska kusten - tagits fram. Utskottet vill även i dettasammanhang erinra om den utredning som bl.a. skall göra en utvärdering avgällande regler för de ingripanden som kan bli aktuella när ett oljeutsläpphar skett till sjöss (dir. 1996:82) och vars uppdrag bl.a. är att få framregelsystem som kan effektivisera det rättsliga beivrandet av dessa utsläpp.Utskottet kan konstatera att frågan om identifiering av fartyg med s.k.transpondrar är en fråga som diskuteras inom olika organ, såväli som internationellt. Det arbete som driver i syfte att fåtill stånd en internationell överenskommelse om krav på transpondrar på fartygär enligt utskottets mening ett mycket angeläget arbete. Detta gäller isynnerhet för den omfattande fartygstrafiken i framför allt , menockså i , och . Om det internationella samarbetetinte synes leda till resultat i närtid bör regeringen driva på möjligheternatill förbättringar i våra farvatten, t.ex. inom Östersjösamarbetet och dennordiska samarbetsramen. Utskottet anser det också viktigt att det finnsregler som effektiviserar det rättsliga beivrandet vid nedsmutsning av haven iform av oljeutsläpp m.m. och välkomnar därför det utredningsarbete som pågårinom området. Utskottet vill också erinra om det tillkännagivande somutskottet gjort i frågan när det gäller åtgärder för att redovisa arbetet medsäkerheten vid transport av farligt gods till sjöss. Med det anförda finnerutskottet inte anledning att föregripa denna redovisning från regeringen.Motionerna Fö57 (v), Fö801 (s) och Fö803 (kd) yrkandena 1 och 2 bör därförinte bifallas av riksdagen.Säkerhet i samhällsviktiga datasystemUtskottet behandlar här vad regeringen i propositionen (s. 90-92) har anförtom säkerhet i samhällsviktiga datasystem. Utskottet behandlar också motionFö59 (mp) yrkande 24.RegeringenRegeringen anser, mot bakgrund av en av utredning inom området för säkerhet i samhällsviktiga datasystem,att arbetet för att öka säkerheten inom området måste intensifieras och ske påstor bredd och med ett brett spektrum av åtgärder. En grundläggande ambitionmåste vara att tålmodigt och långsiktigt öka medvetenheten och kunskapen hosansvariga. Utbildning och information blir därför de viktigastehandlingsvägarna.Regeringen avser också att ge Överstyrelsen ytterligare uppdrag att utvecklaförslag rörande förutsättningarna för komponentförsörjning och att utforma ettsystem för certifiering, som gör det möjligt att värdera hur väl ett åtagandeom funktionsförmåga är uppfyllt.I regeringens proposition (prop. 1995/96:125) Åtgärder för att bredda ochutveckla användningen av informationsteknik förklarade regeringen att denavsåg att tillsätta en gemensam civil och militär arbetsgrupp med uppdrag attfölja utvecklingen av hot och risker inom IT-området. I ett yttrande tilltrafik-utskottet (yttr. 1995/96:FöU4y) anförde försvarsutskottet att den ipropositionen föreslagna arbetsgruppen var otillräcklig. Försvarsutskottetuttalade att regeringen borde organisera ett mer samlat och samordnat ansvarför IT-säkerhetsfrågor och ansåg att regeringen skulle återkomma tillriksdagen med en utvecklad strategi på IT-säkerhetsområdet där regeringenpreciserar statens ansvar och anger hur säkerhetsarbetet inordnas i detnationella handlingsprogrammet och hur säkerhetsarbetet bör organiseras.Trafikutskottet, som delade försvarsutskottets uppfattning, hemställde attriksdagen som sin mening gav regeringen till känna vad försvarsutskottetanfört i frågan (bet. 1995/96:TU19, rskr. 282).Regeringen framhåller att inom området informationskrigföring, som omfattarbetydligt mer än bara IT-säkerhetsfrågor, finns det ett stort behov av attsamla, organisera och sprida kunskap för att kunna utveckla enstrategi. Inom detta område är mycket litet gjort. Regeringen avseratt tillsätta en arbetsgrupp med uppdraget att följa utvecklingen av hot ochrisker inom informationskrigföring, sprida kunskap om detta samt lämna förslagtill hur ansvar inom området skall preciseras och hur riktlinjerna för enstrategi bör se ut. Denna arbetsgrupps medlemmar bör ha kunskaper om bl.a.säkerhetspolitik, kriminalitet, samhällets IT-strukturer, underrättelsetjänst,teknik och psykologisk krigföring. Regeringen avser också att uppdra åtberörda myndigheter att studera möjligheterna till aktiva åtgärder inominformationskrigföring.Inom forskningsområdet om nya hot och risker avser regeringen, som framgått,inrätta en särskild arbetsgrupp i syfte att bl.a åstadkomma en förbättradsamverkan inom området. Informationskrigföring faller väl inom ramen fördetta, anser regeringen.MotionenMiljöpartiet de gröna anser bl.a. i sin partimotion Fö59 (mp) att regeringenborde ha lyft in lednings- och informationskrigföring i arbetet medproposition 1996/97:4 Totalförsvar i förnyelse, eftersom detta i hög gradborde påverka totalförsvarets utformning och organisation. Motionärerna kräveren säkerhetsstrategi inom IT-området och en offensivare ledning avsäkerhetssamarbetet än (yrkande 24).UtskottetUtskottet har, som framgått, i yttrande till trafikutskottet (yttr.1995/96:FöU4y) framhållit att regeringen borde organisera ett mer samlat ochsamordnat ansvar för IT-säkerhetsfrågor och återkomma till med enutvecklad strategi på IT-säkerhetsområdet där regeringen preciserar statensansvar och anger hur säkerhetsarbetet inordnas i det nationellahandlingsprogrammet och hur säkerhetsarbetet bör organiseras. Utskottetåterkom till frågan i den andra etappen av försvarsbeslutet (prop. 1996/97:4,bet. Föu1, rskr. 109-112) och påpekade nödvändigheten av ett helhetsgrepp ifrågan, där IT-säkerheten utgör en del. Ett aktivt och tydligt ansvarstagandefrån regeringen ansågs ha avgörande betydelse för det fortsatta arbetet.Utskottet kan nu konstatera att regeringen initierat åtgärder inom området.En åtgärd är att regeringen skall tillsätta en arbetsgrupp med uppdrag attbl.a. följa utvecklingen av hot och risker inom informationskrigföring ochlämna förslag till hur ansvar inom området skall preciseras och hurriktlinjerna för en strategi bör se ut. En annan åtgärd är att uppdra åtberörda myndigheter att studera möjligheterna till aktiva åtgärder inominformationskrigföring. En tredje åtgärd är att ge Överstyrelsen för civilberedskap i uppdrag att bl.a. utforma ett system för certifiering, som gör detmöjligt att värdera hur väl ett åtagande om funktionsförmågan är uppfyllt.Utskottet har erfarit att regeringen tillsatt den ipropositionen aviserade arbetsgruppen som bl.a. skall följa utvecklingen avhot och risker inom informationskrigföringen och hur riktlinjerna för enstrategi bör se ut. Vidare har uppdrag lämnats regleringsbrev tillFörsvarshögskolan och Styrelsen för psykologiskt försvar att tillsammans och isamråd med Försvarsmakten och studeramöjligheterna till aktiva åtgärder inom informationskrigföring. Studiernaskall bl.a. omfatta utvecklingen i andra länder och aktiva åtgärder somSverige rent tekniskt skall kunna utveckla och implementera. Beträffande uppdraget till Överstyrelsenför civil beredskap bereds denna fråga inom Regeringskansliet.Utskottet anser det angeläget att regeringens pågående arbete inom områdetnu leder fram till en utvecklad strategi på IT-säkerhetsområdet i enlighet medvad utskottet tidigare efterfrågat. Härvid vill utskottet särskilt framhållabetydelsen av att frågan om ett mer samlat och samordnat ansvar för IT-säkerhetsfrågorna löses på ett tillfredsställande sätt. Mot bakgrund av vadutskottet nu anfört utgår utskottet från att yrkandet i motion Fö59 (mp) om ensäkerhetsstrategi inom IT-området och en offensivare ledning avsäkerhetssamarbetet (yrkande 24) kommer att bli behandlad inom ramen för deåtgärder som regeringen nu vidtagit på området. Utskottet föreslår därför attmotion Fö59 (mp) yrkande 24 inte bifalles av riksdagen.InformationskrigföringUtskottet behandlar här vad regeringen i propositionen (s. 93-94) har anförtom informationskrigföring.RegeringenRegeringen lämnar här en allmän redogörelse för begreppetinformationskrigföring och pekar bl.a. på att de samhälleligastrukturomvandlingar som IT-utvecklingen innebär kan komma att förändraförutsättningarna för nationella säkerhet på ännu mer genomgripandesätt. Nätverk för tele- och datakommunikation förändrar förutsättningarna förproduktion, handel och distribution av alla varor och tjänster. Bl.a. gällerdetta materiel för hela totalförsvaret liksom vitala försörjningssystem sombetalningsväsen, elektricitet och livsmedel samt inte minstmyndighetsinformation och nyhetsförmedling.Vidare framhåller regeringen bl.a. att arbetet med att uppnå ochvidmakthålla en hög grad av säkerhet inom detta område måste bedrivas övertraditionella sektorsgränser och i ett internationellt perspektiv. Påverkankan ske på traditionellt sätt genom regleringar, där dock formernakontinuerligt behöver följas upp och anpassas till utvecklingen. Väl såviktiga påverkans-möjligheter, menar regeringen, ligger i kunskapsuppbyggnad ochkunskapsspridning. För alla påverkansmöjligheter är det av stor vikt attforskning och studier bedrivs i former som möjliggör att framväxandemöjligheter och hot kan identifieras och analyseras utan låsningar tilletablerade ansvarsuppdelningar.UtskottetUtskottet har tagit del av vad regeringen anfört om informationskrigföring.Utskottet har härvid inget att erinra mot det som anförs, men vill bara ännuen gång understryka betydelsen av att det pågående arbetet med leder fram till en utvecklad strategi på IT-säkerhetsområdet och en lösning på ansvarsfrågan. beträffande svåra påfrestningar på samhället i fredatt med bifall till proposition 1996/97:11 och med avslag påmotionerna 1996/97:Fö59 yrkandena 11 och 12 och 1996/97:Fö60 godkännervad regeringen föreslagit om åtgärder mot svåra påfrestningar påsamhället i fred,res. 1 (mp)res. 2 (kd)2. beträffande hanteringen av svåra påfrestningar på samhället ifredatt avslår motionerna 1996/97:Fö42 yrkande 10 och 1996/97:Fö59yrkandena 1-4 och 6-9,res. 3 (mp)3. beträffande säkerhetskrav i samhällsplaneringenatt avslår motion 1996/97:Fö23 yrkande 19,4. beträffande forskningatt avslår motionerna 1996/97:Fö59 yrkandena 17-20 och1996/97:Fö705,res. 4 (mp)5. beträffande nedfall av radioaktiva ämnenatt avslår motion 1996/97:Fö59 yrkandena 14 och 15,res. 5 (mp)6. beträffande översvämningar och dammbrottatt avslår motion 1996/97:Fö58,7. beträffande massflykt av asyl- och hjälpsökande till Sverigeatt avslår motion 1996/97:Fö59 yrkande 13,res. 6 (fp, v, mp)8. beträffande kemikalieolyckor och utsläpp av farliga ämnen tillsjöss m.m.att med avslag på motionerna 1996/97:Fö57, 1996/97:Fö59 yrkandena21-23, 1996/97:Fö703, 1996/97:Fö801, 1996/97:Fö802 och 1996/97:Fö803yrkandena 1 och 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,9. beträffande säkerhet i samhällsviktiga datasystematt avslår motion 1996/97:Fö59 yrkande 24.Stockholm den 22 april 1997På försvarsutskottets vägnarArne AnderssonI beslutet har deltagit: (), (), ChristerSkoog (s), (), (), (), OlaRask (s), My (), (), (), OlleLindström (m), (), (), (), UlfKero (s) och (). Svåra påfrestningar på samhället i fred (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med ?Ipropositionen om? och på s. 9 slutar med ?av ? bort ha följandelydelse:Innan investeringar genomförs i olika strukturer måste en granskning görasur ett sårbarhetsperspektiv. De åtgärder för att minska sårbarheten ochmiljöpåverkan som man kan göra redan på planerings- och genomförandestadiet avolika projekt blir framför allt bättre, men också billigare ekonomiskt. Ettaktivt arbete gentemot ungdomar för att öka medvetandet om sårbarheten isamhället och vad man kan göra åt det är enligt utskottets mening en viktigdel i arbetet med att på lång sikt öka samhällets robusthet och minskasårbarheten. En ökad medvetenhet och kunskap leder till attitydförändring somi sin tur gör att människor tar ansvar för utvecklingen.Utskottet föreslår med det anförda att motion Fö59 (mp) yrkande 12 bifallsav riksdagen.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande svåra påfrestningar på samhället i fredatt med bifall till motion 1996/97:Fö59 yrkande 12, med anledning avproposition 1996/97:11 och motion 1996/97:59 yrkande 11 samt med avslagpå motion 1996/97:Fö60 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. Svåra påfrestningar på samhället i fred (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med ?Ipropositionen om? och på s. 9 slutar med ?av ? bort ha följandelydelse:Sårbarheten i ett modernt samhälle som är stor. Att förebygga ochhantera de svåra påfrestningar som Hot- och riskutredningen presenteratställer stora krav på samhällets inneboende styrka, stabilitet ochflexibilitet. Ju stabilare beredskapen är i det fredstida samhället, destobättre blir möjligheterna att också klara påfrestningarna i hela hotskalanfred - kris - krig.Om säkerhetsmedvetandet ökar bland medborgarna läggs en god grund för ettsäkrare samhälle. Att agera på rätt sätt vid olyckor, katastrofer ochstörningar i viktiga infrastruktursystem kan få stor betydelse förkonsekvenserna av det inträffade. Enligt utskottets mening bör därför olikavägar prövas för att förbättra medvetenheten inför svåra påfrestningar påsamhället hos befolkningen. Detta skulle även öka förståelsen för det civilaförsvarets betydelse i ofredstider.Kunskapsnivån när det gäller dessa frågor är otillräcklig i vårt samhälle.Utskottet vill därför framhålla att det är angeläget att förbättra denenskilda människans möjligheter att förebygga olyckor och att agera rätt vidolyckor, katastrofer och svåra påfrestningar. En anledning till den lågaberedskapen inför en del risker och hot kan vara att människor inte tror attdet kommer att inträffa något.