bet · GK01SfU10 · 1997-04-29 00:00:00 — Inriktningen måste i stället vara attkomma till rätta med systemfelen, något som får ske genom en avvägning mellanrättssäkerhet, personlig integritet och administrativ effektivitet.Regeringens förslag om hembesök och olika kontroller förvandlarförsäkringskassorna till en polisiär instans. Förslagen får människor attkänna sig osäkra och sky kassan i stället för att där söka råd, stöd ochhjälp. Motionärerna hemställer om avslag på regeringens förslag omuppgiftslämnande och hembesök samt möjligheten att dra in eller sätta nedersättning vid vägran att ta emot hembesök.Också m.fl. (c) begär i motion Sf30 yrkande 1 avslag påregeringens förslag om besök i utrednings- och kontrollsyfte. Motionärernaanför att hembesök i kontrollsyfte innebär en kränkning av människorsintegritet och detta särskilt som en vägran att ta emot besöket enligtförslaget skall kunna leda till att ersättningen dras in eller sätts ned. Etthembesök i kontrollsyfte kan bara accepteras om det är av väsentlig betydelseför utredningen.I motion Sf31 yrkande 2 av m.fl. (fp) begärs ett tillägg i 20kap. 8 § fjärde stycket 2 AFL, om att får besöka denförsäkrade endast om det kan antas vara av väsentlig betydelse förutredningen. Regeringens förslag om långtgående kontrollmöjligheter äroförenliga med en medborgerlig uppslutning kring politikens spelregler, enpersonlig frihet och eget självbestämmande. Motionärerna anser att regeringensförslag om generella stickprovskontroller måste avvisas. Att försäkringskassandessutom skall få dra in eller sätta ned ersättningen om någon vägrar att taemot ett besök är i allra högsta grad integritetskränkande och kan inteaccepteras.Ragnhild Pohanka och () anför i motion Sf29 yrkandena 1 och 2att regeringen överbetonar problemet med individens fusk jämfört medsystembrister inom socialförsäkringen. Förslagen kränker bidragstagarnasintegritet och medför att människor vänds emot varandra, med angiveri somföljd. måste preciseras och får endast avse personer ellermyndigheter som är kringgärdade av sekretessbestämmelser. Motionärerna begärtillkännagivanden om att oanmälda hembesök som kan ge frysta eller sänktabidrag inte kan tillåtas och att uttrycket ?annan? måste preciseras, när detgäller uppgiftslämnande.I motion Sf27 yrkande 3 av m.fl. (m) anförs att denenskildes rätt till personlig integritet värnas om det offentligas berättigadekrav på att kunna kontrollera uppgifter kombineras med ett aktivt medgivandefrån den enskilde. Kassan skall kunna neka stöd om ett medgivande inte lämnas.En förutsättning för förslagen är således att den enskilde aktivt medger attkontroller får göras. Motionärerna begär ett tillkännagivande härom.Utskottets bedömningI propositionen föreslås att möjlighet att göra hembesök skall införas förförsäkringskassorna inom i princip hela socialförsäkrings- och bidragsområdet.Åtgärden skall kunna vidtas såväl när den bedöms vara av väsentlig betydelse idet individuella ärendet som i form av en generellt beslutad insats. Denuvarande bestämmelserna i om skyldighet för att görabesök hos den försäkrade när det bedöms nödvändigt för bedömningen av rätttill sjukpenning m.m. skall kvarstå. I propositionen föreslås inom helaområdet också en rätt för att göra förfrågan hos denförsäkrade eller annan som kan antas kunna lämna nödvändiga uppgifter.Som redan nämnts är det viktigt att rätt beslut fattas från början. För attförsäkringskassan skall kunna fullgöra sina uppgifter att tillvarata denenskildes rätt och betala ut en korrekt ersättning måste kassan ha ettfullgott beslutsunderlag. Värdefulla utredningsåtgärder kan t.ex. varahembesök eller förfrågan hos någon som kan antas kunna lämna uppgifter iärendet. skall, sedan åtgärderna vidtagits, självständigtoch sakligt bedöma det material som föreligger i ärendet. Detta för att sålångt som möjligt korrekt besluta om rätt till en sökt förmån föreligger och iså fall vilket belopp som skall lämnas. Rätten att besöka den försäkradeföreslås även få användas stickprovsmässigt för att upptäcka eller motverkamissbruk och fusk. Utskottet vill påpeka att några närmare beräkningar avomfattningen av missbruk och fusk inte föreligger. De uppskattningar somgjorts omfattar även kostnaden för systembrister. Som tidigare nämnts skallsystembrister motverkas genom systemförändringar. Även om fusk och missbrukskulle vara av mindre omfattning är det för förtroendet för systemen viktigtatt detta åtgärdas och så långt möjligt förebyggs. Utskottet anser att ettpersonligt sammanträffande med den enskilde kan vara ett sätt att kontrolleraom missbruk eller fusk förekommer. Stickprovsmässiga besök kan vara avväsentlig betydelse när det gäller att hos allmänheten inskärpa vikten av attlämna korrekta uppgifter. Utskottet vill liksom regeringen understryka attbesöket endast avser ett sammanträffande med den enskilde och att det är denenskilde som avgör om han eller hon vill ta emot försäkringskassansrepresentant. Den besökande får inte heller uppträda på ett sätt som skullekunna skapa intryck av att besöket är en tvångsåtgärd. En nedsättning ellerindragning av ersättningen får dessutom ske endast om omständigheterna i sinhelhet motiverar det, något som utskottet närmare utvecklar nedan. Medhänvisning till det anförda anser utskottet att ett besök i utrednings- ellerkontrollsyfte skall kunna göras dels då skälen är individuella och föreliggeri det enskilda ärendet, dels då det finns skäl som generellt talar för attbesök genomförs i t.ex. en viss typ av ärenden och inom ramen för en samladinsats.Vad gäller utredning genom förfrågan hos annan än den försäkrade villutskottet framhålla att det bara är den som kan antas kunna lämna nödvändigauppgifter för bedömningen av rätten till ersättning som fårfråga. Utskottet anser att en förfrågan skall kunna göras hos exempelvis denförsäkrades arbetsgivare, arbetsförmedlingen eller skattemyndigheten. Attbegränsa begreppet annan till att avse endast myndigheter är emellertid intelämpligt då detta skulle utesluta möjligheten att ta in uppgifter från t.ex.en arbetsgivare. Möjligheten att göra förfrågan hos personer som kan lämnauppgifter i ett ärende hos begränsas också av attförsäkringskassan inte får lämna ut sekretesskyddad information i vidare månän vad som är tillåtet enligt sekretesslagen.I ärenden gällande bl.a. sjukpenning och rehabiliteringsersättning finns sanktionsbestämmelser som innebär att ersättningen kan, omomständigheterna motiverar det, dras in eller sättas ned om en försäkradvägrar att ta emot ett besök. På de områden där det nu föreslås att regler omhembesök skall införas saknas sanktionsbestämmelser. Utskottet anser därföratt det, för att lagstiftningen skall bli så enhetlig som möjligt, bör införasmotsvarande regler som täcker alla de nya fallen. Utskottet vill här betonaatt sanktionen indragning eller minskning av ersättning eller bidrag aldrigfår förekomma enbart på den grund att en försäkrad eller bidragstagare intetagit emot ett besök av . Indragning eller nedsättning skalli sådana fall endast kunna ske då det står klart att den enskilde medvetethindrar utredning i sådan utsträckning att kassan inte kanfå fram ett beslutsunderlag. Det måste således alltid göras enhelhetsbedömning av samtliga omständigheter i ärendet för att åtgärdenindragning eller minskning skall kunna tillgripas.Utskottet anser att det måste stå helt klart för den försäkrade vilkaåtgärder som kassan får vidta i utrednings- och kontrollsyfte. I propositionenhar också angivits att det är angeläget att den enskilde får information bådeom sin rätt till en förmån och om sin skyldighet att lämna uppgifter när haneller hon ansöker om en förmån samt om sin skyldighet att anmäla ändradeförhållanden till . Den enskilde måste också informeras om depåföljder som han eller hon kan drabbas av om inte riktiga uppgifter lämnaseller anmälningsskyldigheten inte iakttas. Utskottet delar denna bedömning ochanser också att informationen till allmänheten skall vara klar, tydlig ochlättbegriplig. Utskottet vill med anledning av vad som anförts i motion Sf27yrkande 3 tillägga att skriftlig information om att t.ex. hembesök kanförekomma bör lämnas i samband med att en ersättning utges eller ett bidragsöks. Härigenom inskärps betydelsen av att den enskilde redan från börjanlämnar korrekta uppgifter och löpande medverkar till att fårett riktigt underlag för att bedöma rätten till en förmån. Den utökadeskyldigheten för den enskilde att på sätt som framgår nedan lämna uppgifter påheder och samvete kommer att förstärka den förebyggande effekten.Avsikten är att de åtgärder som vidtas för att komma till rätta med fusk ochmissbruk av socialförsäkrings- och bidragssystemen skall vara väl avvägda ochfå god effekt. Det är enligt utskottets mening därför viktigt att RFVfortlöpande följer upp och utvärderar tillämpningen av de här föreslagnaåtgärderna. Detta kan lämpligen ske i samband med det rapporteringskrav somRFV ålagts i regleringsbrevet avseende och som avser insatserför att motverka att ersättningar och bidrag utges felaktigt samt för attbeivra fusk och missbruk. Redovisningen skall enligt regleringsbrevetdärutöver innehålla en bedömning av i vilken utsträckning insatserna harmotverkat fusk och missbruk.Mot bakgrund av det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag ochavstyrker bifall till motionerna Sf28, Sf29, Sf30 yrkande 1 samt Sf31 yrkande2. Motion Sf27 yrkande 3 får anses vara i huvudsak tillgodosedd med vadutskottet anfört.Tillgång till uppgifter om adresserPropositionenI propositionen anförs att före bolagisering använde sigförsäkringskassorna i stor utsträckning av möjligheten att få ta del avverkets uppgifter, bl.a. uppgifter om tillfällig eftersändning, inneboende ochadresser till innehavare av postbox. Efter bolagiseringen har däremot PostenAB inte skyldighet att lämna ut adressuppgifter till försäkringskassorna.Regeringen anser att det är av största vikt att kassorna får tillgång tilladressuppgifter och därmed sammanhängande uppgifter.Tidigare har skattemyndigheter och kronofogdemyndigheter fått möjlighet attta del av adresser från Posten. I samband med dessa ändringar uttalades attbegreppet adress bör tolkas i vid bemärkelse. Regeringen anser inte att detfinns skäl att nu göra en annan tolkning. Detta innebär att det även bör kunnaske utlämnande av uppgift om vem som är innehavare av postbox och adressentill denna person samt nummer på postboxen. Utlämnande bör vidare kunna ske avmed adressuppgift sammanhängande uppgifter, såsom huruvida post delas ut viss person på viss adress samt uppgifter avseende hopkoppling av vissadress med viss fastighet.Rätten att få ut en uppgift begränsas till de fall där uppgiften är avväsentlig betydelse för att skall kunna handlägga ärendet.Det ankommer på att pröva om uppgiften är av sådant slag.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker regeringens förslag till ändring i postlagen.Uppgifter lämnas på heder och samvetePropositionenI propositionen redogör regeringen för nuvarande regler om krav på lämnande avuppgifter på heder och samvete. Regler härom finns vad gällersjukpenning, underhållsstöd, bostadsbidrag, delpension, bostadstillägg förpensionärer och bilstöd. Regeringen anför därefter att de största vinsternanär det gäller förebyggandet av missbruk inom socialförsäkringssystemen uppnåsgenom att rätt beslut fattas från början. Förutsättningarna för detta är attbeslutsunderlaget är så korrekt som möjligt och att reglerna är så enhetligasom möjligt.Att uppgifter lämnas på heder och samvete inskärper för uppgiftslämnarenvikten av att uppgifterna är fullständiga och sanningsenliga. Detta bör,enligt regeringens mening, i sig avhålla den försäkrade från att medveteteller på grund av slarv lämna felaktiga uppgifter. Dessutom innebär detförhållandet att uppgifter lämnas på heder och samvete att straffansvar förosann försäkran enligt 15 kap. 10 § kan komma i fråga.Regeringen föreslår att regler om att uppgifter om faktiska förhållandennormalt skall lämnas på heder och samvete nu bör införas beträffande förmånersom betalas ut enligt AFL och enligt lagarna om barnbidrag, förlängtbarnbidrag, bidrag vid adoption av utländska barn, närståendepenning,smittbärarersättning, sjuklön, assistansersättning, bostadstillägg tillpensionärer, bostadsbidrag, underhållsstöd och vissa ersättningar till den somtjänstgör inom totalförsvaret. I några fall finns regleringen rörandeskyldigheten att lämna uppgifter inte i lag utan i förordning. Regeringenavser att införa motsvarande bestämmelser i dessa förordningar.Utskottets bedömningDe största vinsterna när det gäller förebyggandet av missbruk inomsocialförsäkrings- och bidragssystemen kan uppnås genom att rätt beslut fattasfrån början. En förutsättning för detta är att beslutsunderlaget är så korrektsom möjligt. Den försäkrade eller den som söker ett bidrag måste fåinformation både om sin rätt till en förmån och om sin skyldighet att lämnarätt uppgifter och att anmäla ändrade förhållanden. En annan viktigförutsättning är att reglerna är så enhetliga som möjligt.Utskottet anser därför att det är viktigt att regler om att uppgifter omfaktiska förhållanden skall lämnas på heder och samvete införs inom i principhela försäkrings- och bidragsområdet. Det är också viktigt attförsäkringskassan informerar om innebörden och följdverkningarna av sådanaregler. Utskottet tillstyrker regeringens förslag.Ekonomiska konsekvenserFörslagens ekonomiska konsekvenser är enligt regeringen svåra att beräkna.Olika punktinsatser som gjorts visar emellertid att metoden hembesök ärkostnadseffektiv och även effektiv ur utrednings- och kontrollsynpunkt.Metoden är dock tids- och resurskrävande för försäkringskassorna. Förslaget omutökad skyldighet för postoperatörer att lämna ut uppgifter om adresser tillde allmänna försäkringskassorna kommer enligt regeringen inte att medföranågra kostnader för det allmänna, däremot kommer försäkringskassornasverksamhet att effektiviseras. Förslaget om utökat krav att uppgifter lämnaspå heder och samvete kan beräknas ha stor betydelse med hänsyn främst tillallmänpreventionen. Enligt regeringens mening bör förslaget därför intemedföra ökade kostnader av någon betydelse för de rättsvårdande myndigheterna.Regeringen uppger i propositionen att den har för avsikt att i denekonomiska vårpropositionen återkomma med närmare uppgifter om de ekonomiskakonsekvenserna av förslagen och effekterna försocialförsäkringsadministrationen. ekonomiska vårproposition (prop.1996/97:150) har regeringen inte närmare kommenterat de ekonomiskakonsekvenserna av förslagen i nu behandlad proposition. I stället har RFVgenom ett särskilt beslut tilldelats av de särskilda medelom som inom utgiftsområde 2 avsatts för förstärkning avkontrollfunktionen i staten. beträffande samordning av utbetalningaratt avslår motion 1996/97:Sf30 yrkande 2,res. 1 (c)2. beträffande enhetligare socialförsäkringssystematt avslår motion 1996/97:Sf31 yrkande 1,res. 2 (fp)3. beträffande arbetslivsförsäkringatt avslår motion 1996/97:Sf27 yrkande 1,res. 3 (m)4. beträffande samverkansfrågoratt avslår motion 1996/97:Sf27 yrkande 2,5. beträffande besök och förfråganatt med avslag på motionerna 1996/97:Sf27 yrkande 31996/97:Sf28, 1996/97:Sf29, 1996/97:Sf30 yrkande 1 och 1996/97: Sf31yrkande 2 antar regeringens förslag till1. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,2. lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag,3. lag om ändring i lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag,4. lag om ändring i lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption av utländskabarn, med den ändringen att i 9 § sista stycket ordet "allmän" utgår,5. lag om ändring i lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet förnärståendevård,6. lag om ändring i lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare,7. lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön,8. lag om ändring i lagen (1991:1488) om handläggning av vissaersättningar till den som tjänstgör inom totalförsvaret,9. lag om ändring i lagen (1993:389) om assistansersättning,10. lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag,11. lag om ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer,12. lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd,res. 4 (c, fp, v, mp)6. beträffande ändring i postlagenatt antar regeringens förslag till lag om ändring i postlagen(1993:1684).Stockholm den 29 april 1997På socialförsäkringsutskottets vägnarBörje NilssonI beslutet har deltagit: (), (), MargaretaIsraelsson (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), (), (), () och MarianneSamuelsson (mp). Samordning av utbetalningar (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjar med "Beträffandefrågan" och slutar med "avstyrks därför." bort ha följande lydelse:Även om det inte är möjligt att helt eliminera fusket, måste ambitionen varaatt minimera bristerna och täppa till de luckor som gör det möjligt att fuska.Annars riskerar förtroendet för välfärdssystemen att urholkas. Under senare århar ett flertal åtgärder vidtagits för att förhindra missbruk ochöverutnyttjande av transfereringssystemen. Förändringar avsocialförsäkringarna med förbättrade rapporteringsmodeller inom deadministrativa systemen har utförts. Flera beslut om förändringar iregelsystemen har antagits.Utskottet anser att det för att ytterligare förhindra missbruk bör bildasett utbetalningsverk som skall samordna alla utbetalningar frånsocialförsäkringarna. Verket skall bara ha tillgång till uppgifter som ärnödvändiga för utbetalning. Känsliga uppgifter sorteras bort av den myndigheteller organisation som beviljat utbetalningen. När uppgifterna överförs frånansvarig myndighet avkodas de. Genom den sök- och utsorteringsprocess som detgemensamma organet skall göra, kan man relativt enkelt upptäcka om fuskförekommer, t.ex. att utbetalning sker från flera transfereringssystem. I defall fusk misstänks återförs uppgiften till ansvariga myndigheter och kontrollkan vidtas. En liknande modell föreslås i Statskontorets rapport greppom bidragen (SOU 1996:180).Utskottet anser att en annan tänkbar lösning är att ansluta nuvarandetransfereringssystem till ett framtida system med individuella skattekonton.Basen skall vara det nya skattekontosystemet som föreslås i proposition1996/97: 100 Ett nytt system för skattebetalningar m.m. Enligt propositionenskall debiteringar, redovisningar och betalningar av skatter och avgiftersamordnas i ett system med skattekonton för alla skatt- och avgiftsskyldiga.Enligt utskottets mening skulle kontot kunna innehålla en påbyggnad med enobligatorisk skyldighet för alla statliga och kommunala utbetalare att löpanderedovisa kontrolluppgifter om gjorda utbetalningar till skattemyndigheterna,oavsett om de är beskattningsbara eller ej.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande samordning av utbetalningaratt med bifall till motion 1996/97:Sf30 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Enhetligare socialförsäkringssystem (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjar med "Som ett" ochpå s. 6 slutar med "till motionen." bort ha följande lydelse:Missbruk och fusk undergräver stödet för den generella välfärdspolitiken.Utskottet anser därför att det är avgörande för systemens ochvälfärdspolitikens fortsatta legitimitet att fusk och missbruk beivras och attsystemen utformas och underhålls på ett sätt som underlättar detta. Deförändringar som har gjorts har sammantaget gett en bild av en splittradpolitik. Avgifter har blivit skatter och sambandet mellan avgifter ochförmåner har underminerats. Sammantaget har detta skapat en förtroendekris ochmänniskor upplever en stor osäkerhet för socialförsäkringssystemens framtid.Den kanske viktigaste uppgiften för att förhindra fusk och överutnyttjande äratt göra socialförsäkringarna och andra regler för bidrag m.m. enklare,enhetligare, flexiblare och tydligare. Utskottet vill således betona värdet avtydliga spelregler för socialförsäkringssystemen och dess medborgerligalegitimitet.Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande enhetligare socialförsäkringssystematt med bifall till motion 1996/97:Sf31 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Arbetslivsförsäkring (mom. 3), , och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar med "Som ovan" ochslutar med "Sf27 yrkande 1." bort ha följande lydelse:Sverige har världens största offentliga sektor. En mycket stor del av dennautgörs av de statliga transfereringarna. av alla svenskar får hela ellerdelar av sin försörjning från dessa system, en siffra som också saknarinternationell motsvarighet. Enligt utskottets mening är det uppenbart att ettsy-stem som omfattar ett femtiotal olika stödformer och som omsättermiljardbelopp ger möjligheter till fusk och missbruk. Utskottet anser attsocialförsäkringssystemen måste reformeras och göras mer överblickbara. Fleraolika förmåner gränsar till varandra och skulle med fördel kunna göras om enda samordnad försäkring. Det bör utredas om en försäkring som omfattarskydd vid sjukdom, rehabilitering och arbetslöshet kan införas. börarbetsskadeförsäkringen flyttas ut ur den offentliga försäkringen ochsjukskrivningar som beror på trafikolyckor omfattas av den obligatoriskatrafikskadeförsäkringen. En inkomstbortfallsförsäkring av detta slag skulleinnebära en ökad tydlighet och göra försäkringen mer robust och överskådlig.Vad utskottet anfört om en inkomstbortfallsförsäkring bör ges regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande arbetslivsförsäkringatt med bifall till motion 1996/97:Sf27 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,4. Besök och förfrågan (mom. 5)(), (), () och MarianneSamuelsson (mp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med "Som redan"och på s. 12 slutar med "utskottet anfört." bort ha följande lydelse:Utskottet delar bedömningen i motionerna Sf30 och Sf31 om att hembesök ikontrollsyfte innebär en kränkning av människors integritet och detta särskiltsom en vägran att ta emot besöket enligt förslaget i propositionen skall kunnaleda till att ersättningen dras in eller sätts ned. Lagrådet har ocksåföreslagit att bestämmelsen om besök skall utformas så att besök blir tillåtetbara om det kan antas vara av väsentlig betydelse för utredningen. Utskottetanser att regeringens förslag om långtgående kontrollmöjligheter är oförenligamed en medborgerlig uppslutning kring politikens spelregler, en personligfrihet och eget självbestämmande. Ett hembesök i kontrollsyfte bara kanaccepteras om det är av väsentlig betydelse för utredningen. Regeringensförslag om generella stickprovskontroller måste därför avvisas. Utskottetföreslår att ett tillägg görs i 20 kap. 8 § fjärde stycket 2 AFL, om attförsäkringskassan får besöka den försäkrade endast om det kan antas vara avväsentlig betydelse för utredningen.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande besök och förfråganatt med bifall till motion 1996/97:Sf31 yrkande 2 och medanledning av motionerna 1996/97:Sf28, 1996/97:Sf29 och 1996/97: Sf30yrkande 1 samt med avslag på motion 1996/97:Sf27 yrkande 3 antarregeringens förslag till1. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, med denändringen att 20 kap. 8 § fjärde stycket 2 ges lydelsen ?2. om det kanantas vara av väsentlig betydelse för utredningen, besöka denförsäkrade?,2. lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag,3. lag om ändring i lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag,4. lag om ändring i lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption av utländskabarn, med den ändringen att i 9 § sista stycket ordet ?allmän? utgår,5. lag om ändring i lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet förnärståendevård,6. lag om ändring i lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare,7. lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön,8.