bet · GK01NU12 · 1997-05-27 00:00:00 — som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bidragtill värmepumpar.1996/97:N33 av och (båda c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omlokalisering av föreslagen energimyndighet till Kalmar.1996/97:N34 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om möjligheter att utnyttjasolenergi.1996/97:N35 av m.fl. (c) vari yrkas att beslutaratt förlägga den nya energimyndigheten till Borås.1996/97:N36 av () vari yrkas att beslutar attbidragsberättigade investeringar i småhus enligt propositionen skall fåpåbörjas tidigare än den 1 juli 1997.1996/97:N37 av m.fl. (m) vari yrkas att avslårregeringens förslag i enlighet med vad som anförts i motionen.1996/97:N38 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokaliseringen avden föreslagna energimyndigheten.Den motion som väckts med anledning av proposition 1996/97:11 och behandlashär är1996/97:Fö59 av m.fl. (mp) såvitt gäller yrkandet (10) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omomställning till ekologiskt hållbart och småskaligt energisystem.De motioner från allmänna motionstiden som behandlas här är följande:1996/97:U815 av och (båda c) såvitt gälleryrkandet (5) att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lokalisering av en energi/vindkraftsmyndighet till Kalmar.1996/97:Jo311 av m.fl. (s) såvitt gäller yrkandet (3) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omenergin.1996/97:N251 av m.fl. (fp) såvitt gäller yrkandet (7) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omen delning och utförsäljning av Vattenfall.1996/97:N252 av m.fl. (c) såvitt gäller yrkandet (12) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omdelning av NUTEK.1996/97:N256 av m.fl. (kd) såvitt gäller yrkandet (20) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombetydelsen av ett långsiktigt hållbart energipolitiskt beslut.1996/97:N269 av m.fl. (m) såvitt gäller yrkandet (23) att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omenergipolitiken.1996/97:N402 av och (båda c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omlokalisering av en nyinrättad myndighet med ansvar för vindkrafts-/energifrågor till Kalmar.1996/97:N403 av och (båda c) såvitt gälleryrkandena att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av ökad och utvecklad bioenergiförsörjning,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omNUTEK:s roll för att utveckla och stimulera användningen av bioenergi,4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ommöjligheterna till utveckling av bioenergi i län.1996/97:N404 av och (båda s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omen folkbildningskampanj för energisparande.1996/97:N405 av m.fl. (c) vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omkärnkraftsavvecklingen,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stödtill alternativ energi,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omincitament för energisparande.1996/97:N407 av och (båda s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ökad sysselsättning genom tillkomsten av en fullskalig anläggning företanolproduktion.1996/97:N408 av och (båda mp) vari yrkas att hosregeringen begär en uppdatering av utredningen för vindkraft (SOU1988:32) enligt vad i motionen anförts.1996/97:N409 av och (båda mp) vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omForsmarks hot mot ,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attavveckla reaktorerna i Forsmark,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attinvestera i energieffektivisering, sol, vind och biobränslen,4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omsprickor m.m. i reaktorerna,5. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omkostnader vid Forsmark fram till sekelskiftet.1996/97:N411 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den elintensivaindustrins konkurrenssituation.1996/97:N412 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om statliga lån med låg räntatill investering i vindkraftverk och solfångare.1996/97:N413 av och (båda m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av statliga satsningar på biodrivmedlens områden.1996/97:N414 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om utbyggnad av det svenskanaturgasnätet.1996/97:N416 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kunskapsuppbyggnadinom energiområdet.1996/97:N420 av m.fl. (mp) såvitt gäller yrkandet (7) att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försäljningav innehav av vattenkraftverk till de landsting/länsparlament inomvars områden verken är belägna.1996/97:N422 av m.fl. (mp) såvitt gäller att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om detangelägna i investeringsbidrag för solenergi och solel,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ommöjligheter till nya arbetstillfällen vid stimulans av solfångarbranschen,4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ommöjligheter till nya arbetstillfällen vid stimulans av solcellsbranschen.1996/97:N423 av m.fl. (m, fp) vari yrkas att beslutarupphäva 6 § kärntekniklagen (1984:3) i enlighet med vad som anförts imotionen.1996/97:N424 av m.fl. (mp) såvitt gäller yrkandet (1) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omenergipolitiken.1996/97:N426 av m.fl. (mp) såvitt gäller att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ommöjligheter att lägga grunden för en svensk vindkraftsindustri,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omhuvudsaklig placering av större grupperingar vindkraftverk,4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omvindkraftens potentiella bidrag till ett mindre sårbart samhälle,5. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförnyat investeringsstöd till vindkraft,6. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombibehållen miljöbonus till vindkraft,7. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om likakostnad för anslutning av vindkraft till elnätet,8. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omGotlandsmodellen för anslutning av vindkraft till elnätet,9. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av en utredning gällande modell för att tillförsäkra alla aktörersamma nätanslutningskostnad,10. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omlikabehandlande av vindkraftsaktörer oberoende av ägandeform,11. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omborttagande av nedre gräns på 60 kW för bidragsberättigade vindkraftverk,12. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attvindkraftverk med en effekt på över 2 MW bör undantas från investeringsstöd,14. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av oberoende vindkraftsrådgivare,15. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av en ny vindkraftsutredning,17. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ommilitärens agerande gentemot vindkraften.1996/97:N428 av och (båda c) såvitt gälleryrkandena att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omsatsningar på bioenergi i ,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omsatsning på biobaserade drivmedel,4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ommöjligheten att i snabbt starta en försöksverksamhet med kraftvärmebaserad på bioenergi,5. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om atttillvarata det kunnande om bioenergi som finns i ,6. hos regeringen begär att den med utgångspunkt från vad i motionen anförtsförelägger ett förslag om ett ökat nyttjande av bioenergi föruppvärmning, produktion av el och som drivmedel,7. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omlokaliseringar till Västsverige.1996/97:N429 av m.fl. (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den elintensivaindustrins konkurrenskraft.1996/97:A432 av m.fl. (c) såvitt gäller yrkandet (17) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omett decentraliserat och miljövänligt energisystem.1996/97:Bo416 av () såvitt gäller yrkandet (2) att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avstimulans åt installation av pelletteldning. BakgrundElförsörjningenDen svenska elproduktionen ökade kraftigt , varefterproduktionen har varit nära nog . uppgick produktionen till ca143 TWh jämfört med ca . Enligt preliminära uppgifter varproduktionen (se vidare i det följande).Den nuvarande produktionen baseras huvudsakligen på vattenkraft ochkärnkraft. I elproduktionssystemet ingår även kraftvärmeverk och industriellamottrycksanläggningar samt oljekondensanläggningar, dieselaggregat,gasturbiner och vindkraftverk.I stora drag svarar vatten- och kärnkraft under normala förhållanden varderaför omkring hälften av elproduktionen. Under ett normalår kan de svenskavattenkraftverken producera ca el. Vid torrår kan elproduktionenminska med upp till och vid våtår öka med ca , jämfört mednormalårsproduktionen. Produktionsförmågan i kärnkraftsreaktorerna är ca 72TWh el . har kärnkraftsproduktionen upp-gåtttill i genomsnitt ca . , som var ett våtår,producerades endast ca i kärnkraftverken. Orsaken till detta var delsnedreglering av reaktorerna, dels långa avställningar av några reaktorer.Under såväl som var ett antal reaktorer (sexrespektive fem) tillfälligt avställda på grund av bl.a. tekniska problem.De två aggregaten i togs 1975 respektive 1977. De harvardera en effekt på 600 MW. Den sammanlagda produktionen vid kärnkraftverketi har varierat mellan 7,7 och . Sommest har i producerats ().Den installerade effekten i kraftvärmeverken i fjärrvärmenäten medger enårlig elproduktion på . har denna elproduktiondock varit knappt . I industriella mottrycksanläggningarproduceras ca el. Den tekniskt möjliga produktionen bedöms varaca 5 TWh.Oljekondensanläggningarna och gasturbinerna används i huvudsak somreservkapacitet vid exempelvis torrår eller vid bortfall av kärnkraft och förs.k. spetslast vid högt effektuttag i elsystemet.Det finns omkring 300 vindkraftverk i drift. Enligtpreliminära uppgifter uppgick vindkraftsproduktionen till 0,14 TWh.Detta innebär en ökning med jämfört med året innan.Produktionsanläggningarna i elsystemet utnyttjas vanligen i kostnadsordning.Anläggningar med låga rörliga produktionskostnader används i första hand. Idet svenska produktionssystemet har vattenkraftsanläggningarna de lägstarörliga kostnaderna. Därefter följer kärnkraftverken och sedankraftvärmeanläggningarna. Kraftvärmeverken utnyttjas främst då det s.k. värmeunderlaget, dvs. avsättningsmarknaden för värme, ärstörst. Vattenkraften används även för regleringsändamål.År 1995 var i likhet med flertalet år ettvåtår, medan var ett extremt torrår. Preliminär statistik för år 1996visar en vattenkraftsproduktion som var lägre än under ett normalår.Den låga produktionen i vattenkraftverken kompenserades huvudsakligen av ökadproduktion i kondenskraftverken och nettoimport av el.I tabellen nedan redovisas elproduktionen sedan år 1970.Den inhemska elproduktionen (TWh)----------------------------------------------------------------|Produktionsslag|1970 |1980 | 1990 | 1995 | 1996 || | | | | | (prel) |----------------------------------------------------------------|Vattenkraft |40,9 |58,0 | 71,5 | 67,0 | 51,0 |----------------------------------------------------------------|Vindkraft | - | - | 0,0 | 0,1 | 0,1 |----------------------------------------------------------------|Kärnkraft | - |25,3 | 65,3 | 66,7 | 71,4 |----------------------------------------------------------------|Industriellt | 3,1 | 4,0 | 3,1 | 4,2 | 4,5 ||mot-tryck | | | | | |----------------------------------------------------------------|Kraftvärme | 2,4 | 5,6 | 2,1 | 4,7 | 5,5 |----------------------------------------------------------------|Kondens- |12,0 | 0,9 | 0,3 | 0,4 | 3,5 ||anläggningar | | | | | |----------------------------------------------------------------|Gasturbiner | 0,7 | 0,2 | 0,1 | 0,2 | 0,0 |----------------------------------------------------------------|Nettoproduktion|59,1 | 94,0 |142,2 |143,4 | || | | | | |136,0 |----------------------------------------------------------------|Nettoimport* | 4,3 | 0,5 | (2,5 | (1,8 | 5,0 |----------------------------------------------------------------* = nettoexportVissa tidigare energipolitiska beslutMed utgångspunkt i resultatet av folkomröstningen i kärnkraftsfrågan i mars1980 beslutade detta år om riktlinjer förkärnkraftens roll i energisystemet (prop. 1979/80:170, bet. Enligtbeslutet skall ingen ytterligare kärnkraftsutbyggnad förekomma utöver de tolvreaktorer som då var i drift, färdiga eller under arbete. Kärnkraften skallavvecklas i den takt som är möjlig med hänsyn till behovet av elektrisk kraftför att upprätthålla sysselsättning och välfärd. Säkerhetssynpunkter skallvara avgörande för i vilken ordningsföljd reaktorerna skall tas ur drift.Regeringen hade i den aktuella propositionen inte satt något bestämt slutårför kärnkraftsproduktionen. På förslag av näringsutskottet - i anslutning socialdemokratisk partimotion - beslutade emellertid uttala attden sista reaktorn i skall tas ur drift . Moderatasamlingspartiets representanter i utskottet stod inte bakom förslaget i dendelen. De anförde dock att det i fråga om avvecklingsperiodens längd inteförelåg någon avgörande skillnad mellan propositionen och den ifrågavarandemotionen.Uttalandet om som slutpunkt för avvecklingsperioden gjordenäringsutskottet efter att ha nämnt att kärnkraftsreaktorernas tekniskalivslängd enligt uppgift i propositionen bedömdes vara . Denna uppgiftkom tillbaka i olika sammanhang. tog utskottet upp den till närmarediskussion (bet. NU 1987/88:40). Därvid konstaterades att avskrivningstidenför de svenska kärnkraftsreaktorerna är men att anläggningarna harkonstruerats för att ha en livslängd av . Hittillsvarande analysermotsäger inte, sade utskottet, det ursprungliga konstruktionsvillkoret att enreaktortanks livslängd är . beslut om en bortre tidpunktför kärnkraftsavvecklingen fick emellertid inte, framhöll ut-skottsmajoriteten, ses som en ren framräkning grundad på bedömningar omreaktorernas sannolika livslängd. Grundläggande för beslutet hade varit attutifrån folkomröstningens resultat en väl anpassad tidsram skulle anges inomvilken omställningen av energisystemet skulle kunna äga rum.Under perioden 1981-1990 förelades vid fyra tillfällenpropositioner med mera övergripande förslag till riktlinjer förenergipolitiken. Dessa gick väsentligen ut på att ett kraftigt minskatoljeberoende skulle uppnås som förutsättningar förkärnkraftsavvecklingen skulle skapas. En successiv utveckling skulle ske motett energisystem i huvudsak baserat på varaktiga, helst förnybara ochinhemska, energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan. En rad beslut omolika stödformer, beskattningsåtgärder m.m. fattades.En första precisering av en avvecklingsplan beträffande kärnkraften togshösten 1987 (prop. 1986/87:158, bet. NU 1987/88:7) genom en avsiktsförklaringinnebärande att en reaktor skulle kunna tas ur drift under perioden 1993-1995och en andra reaktor . Tillförseln av ny energi ochhushållningens resultat skulle dock, tillfogades det, avgöra när avvecklingenav reaktorerna kunde påbörjas.En ytterligare precisering gjordes (prop. 1987/88:90, bet. NU40).Enligt detta beslut skulle en första reaktor tas ur drift och en andraår 1996, och dessa reaktorer skulle vara en av de två reaktorerna iBarsebäcksverket och en av de fyra i . beslutpräglades av oenighet. Varje oppositionsparti stod för en egen reservation motnäringsutskottets förslag beträffande kärnkraftsavvecklingens inledning.De nu gällande riktlinjerna för den långsiktiga energipolitiken antogs avriksdagen (prop. 1990/91:88, bet. Riktlinjerna var grundadepå en överenskommelse mellan företrädare för Socialdemokraterna, . anförde den nytillträdandeborgerliga regeringen att energiöverenskommelsen låg fast (RD 1991/92:6).Riktlinjerna innebär bl.a. följande. Energipolitikens mål är att på kort ochlång sikt trygga tillgången på energi på villkor som är konkurrenskraftiga meddem som gäller i omvärlden. Energipolitiken skall utgå från vad natur ochmiljö kan bära. Landets elförsörjning skall tryggas genom ett energisy-stemsom i största möjliga utsträckning grundas på varaktiga, helst inhemska ochförnybara, energikällor samt genom en effektiv energihushållning.Beslutet innebar vidare att de tidigare riktlinjerna förkärnkraftsavvecklingens inledning upphävdes. I stället skall omställningen avenergisystemet ske med hänsyn till, förutom säkerhetskraven, behovet avelektrisk kraft för upprätthållande av sysselsättning och välfärd. Närkärnkraftsavvecklingen kan inledas och i vilken takt den kan genomföras avgörsav resultaten av hushållningen med el, tillförseln av el från miljöacceptabelkraftproduktion och möjligheterna att bibehålla internationelltkonkurrenskraftiga elpriser. Frågan om när kärnkraften skall vara avvecklad -enligt uttalande - blev inte föremål förförnyad prövning eller nytt ställningstagande under överläggningarna somföregick överenskommelsen.Riksdagens beslut innefattade också olika stöd till omställningenoch utvecklingen av energisystemet. De har bl.a. gällt stöd till inve-steringar i kraftvärmeproduktion med biobränslen samt investeringar ivindkraftverk och solvärmeanläggningar. Vidare beslutades om ett program föreffektivare användning av energi. Inklusive medel för energiforskning harstaten anslagit till olika åtgärder föromställningen av energisystemet.Energikommissionen m.m.Efter beslut av och på förslag av näringsutskottet (bet. 1993/94:NU17) tillsattes en parlamentarisk kommission -- med uppgift att följa upp energipolitiska beslutoch analysera behovet av förändringar och ytterligare åtgärder. Kommissionenskulle bl.a. granska de energipolitiska programmen och lägga fram förslag omprogram med tidsangivelser för omställningen av energisystemet. Enutgångspunkt för dess arbete skulle vara att omställningen och utvecklingen avenergisystemet - i enlighet med energipolitiska överenskommelse - kangrundas på långsiktigt hållbara politiska beslut.Kommissionen (ordförande: numera riksmarskalken ) avlämnadesitt slutbetänkande Omställning av energisystemet (SOU 1995:139) i december1995. Till betänkandet fogades fyra underlagsbilagor (SOU 1995: 140).Sammanfattningsvis anför kommissionen att såväl samhällsekonomiska sommiljömässiga skäl talar för att omställningen av energisystemet bör ske undertillräckligt för att målen enligt energipolitiska uppgörelseskall kunna uppnås. Med hänvisning till kommissionens prognoser ochbedömningar anser kommissionen att något årtal (2010) då densista reaktorn skall tas ur drift inte bör fastställas. Avvecklingen börpåbörjas i ett tidigt skede så att omställningsprocessen kan inledas.Härvidlag är kraftfulla ekonomiska styrmedel av central betydelse, påpekasdet. Det är uppfattning att ett kärnkraftsaggregat kanställas av under innevarande mandatperiod utan att kraftbalansen påverkaspåtagligt. Kommissionens slutsatser föranledde reservationer av företrädarnaför Moderata samlingspartiet, , och Miljöpartietde gröna.Energikommissionens betänkande har remissbehandlats. Remissinstansernassynpunkter har sammanställts i en departementspromemoria (Ds 1996: 55).Regeringen inbjöd riksdagspartierna till överläggningar omenergipolitiken på grundval av energiöverenskommelse,betänkande och remissvaren på detta. Överläggningarnaslutfördes efter det att en överenskommelse träffatsmellan företrädare för Socialdemokraterna, i proposition 1996/97:84 om en uthållig energiförsörjning äruteslutande baserade på denna överenskommelse.EnergibeskattningenRiksdagen beslutade , efter förslag från regeringen (prop.1995/96:198, bet. SkU31), om höjningar av energiskatterna i två steg. Denförsta höjningen trädde i kraft , och den andra skulle haägt rum . skulle skattesatserna på bensinoch olja för motordrift höjas , skatten på el med per kWh ochövriga energiskatter . Produktionsskatterna på el från kärnkraft ochäldre vattenkraft skulle öka med per kWh vid varje steg.Beslutet om höjda produktionsskatter utsattes för kritik som gällde främsteffekter på de konkurrensutsatta företagen inom den elintensiva industrin. Ibudgetpropositionen för föreslog regeringen att det andra steget av detidigare beslutade höjningarna av produktionsskatterna på el skulle återtasoch ersättas av höjda energiskatter på el och fossila bränslen. Samtidigtföreslogs att vattenkraftsskatten skulle ersättas med en fastighetsskattbaserad på markvärdet. beslutade i enlighet med regeringens förslag(prop. 1996/97:1, bet. Produktionsskatten på el från kärnkraftverkuppgår till per kWh.I 1997 års ekonomiska vårproposition har föreslagits en halvering avfastighetsskatten på vattenkraft. skall energiskatten på el höjasmed per kWh för att kompensera detta skattebortfall. Ienergipropositionen meddelas att en översyn av energiskattesystemet kommer attpåbörjas i för att analysera och precisera denprincipskiss till ett reformerat skattesystem som presenterats iSkatteväxlingskommitténs betänkande (SOU 1997:11). Översynen avses kunnagenomföras så att förslag kan lämnas till . Ett nyttenergiskattesystem beräknas kunna träda i kraft tidigast den 1 januari 1999.Förutsättningarna för att främja användningen av biobränslen och särskiltbiobränslebaserad kraftvärme kommer att behandlas i översynen av energi-skattesystemet, sägs det i propositionen. Vidare skall hänsyn tas till detarbete som pågår inom EU med ett nytt energibeskattningsdirektiv.Beträffande produktionsskatten på kärnkraft påpekas vidare i propositionenatt denna skatt kan medföra snedvridningar i elproduktionssystemet. Eftersomden rörliga kostnaden påverkas av skatten snedvrids den kostnadsmässigarangordningen av elproduktionsanläggningarna med ett sämre resursutnyttjandesom följd. Härutöver framhålls att en effektivt fungerande nordisk elmarknadkräver en samordning av skatterna i elproduktionen.Regeringen meddelar i propositionen att den avser att senast ibudgetpropositionen för återkomma till frågan om nivån på ochutformningen av produktionsskatten på el. Regeringen kommer därvid, om denbedömer att produktionsskatten till någon del bör behållas, att överväga omdet är möjligt och ändamålsenligt att ersätta den nuvarande skatten påkärnkraftsproducerad el med en fast skatt som är oberoende avproduktionsnivån. En möjlig bas för en sådan skatt är varje reaktors tillåtnahögsta effekt.Lagstiftning om kärnkraftens avvecklingEn arbetsgrupp inom har utarbetat ett förslag till lag-stiftning om kärnkraftens avveckling. Förslaget redovisas i departements-promemorian Lag om kärnkraftens avveckling (Ds 1997:14). Det bygger på deöverväganden som gjorts i slutbetänkande samt i enunderlagsbilaga (26) till detta betänkande (SOU 1995:140, del 4).