bet · GK01JuU6 · 1997-01-30 00:00:00 — Denna fråga har uppmärksammats i samband med detfortlöpande lagstiftningsarbetet på skatteområdet och i strävandena attunderlätta deklarationsförfarandet, förbättra taxeringen i första instans ochtaxeringsprocessen. måste framhållas att kraven på rättssäkerhetinte bör leda till åtgärder som försämrar möjligheterna att ingripa motskatteundandraganden i olika former och att åstadkomma en likformig ochrättvis taxering. Utskottet är i likhet med skatteutskottet inte berett attföregripa de överväganden som sker i när det gällerförbättrad skattekontroll. Motionsyrkandena avstyrks.MervärdesskattekontrollRegeringen anförde i sin strategi för samhällets samlade åtgärder mot denekonomiska brottsligheten att fusket med mervärdesskatten kräver särskildaåtgärder.Förfarandet i fråga om mervärdesskatt går enkelt beskrivet ut på attnäringsidkare deklarerar s.k. ingående respektive utgående mervärdesskatt. Iförekommande fall är skattemyndigheten skyldig att skyndsamt betala utöverskjutande ingående mervärdesskatt till näringsidkaren. Några särskildaverifikationer bifogas inte mervärdesskattedeklarationen. Skattemyndighetenkan visserligen genomföra kontroll av att deklarationen är korrekt, menkontrollen får inte leda till att skyndsamhetskravet åsidosätts. Detta innebäratt pengar kan betalas ut på oriktiga grunder.På uppdrag av har utarbetats en promemoria (dnrFi96/3146), som redovisats , med förslag till åtgärder inommervärdesskattens område. Förslagen utgör delvis en vidareutveckling avförslag från . Bl.a. föreslås att reglerna om skyndsamåterbetalning av överskjutande ingående mervärdesskatt ändras så att de bättreger uttryck för hur återbetalningarna bör hanteras med hänsyn till kravet påatt skattemyndigheterna skall kunna utföra en från samhällssynpunkt acceptabelskattekontroll. Promemorian innehåller också förslag rörande reglerna om denskattskyldiges redovisning och om bevisningen för de materiellaförutsättningarna för återbetalning av överskjutande ingående mervärdesskatt.Promemorian har remissbehandlats och övervägs nu inom Finansdepartementet.I motion Ju12 (m) redovisas en avvisande inställning till de i promemorianaviserade ändringarna. Enligt motionärerna kommer flertalet av de förslag somläggs fram i promemorian att leda till ett försämrat företagarklimat. Istället krävs, enligt vad som anförs i motionen, effektivarekontrollverksamhet för att få bukt med fusket. Här framförs också synpunkterpå handläggningen av ärendet av innebörd att dessa frågor borde fått enbredare genomlysning än vad som skett.Utskottet konstaterar att det inte är ovanligt att mindre omfattandelagstiftningsärenden bereds på det sätt som här är aktuellt. I övrigt börenligt utskottets mening det pågående arbetet avvaktas. Utskottet avstyrkerbifall till motion Ju12 i nu berörd del.Krav på näringsidkare m.m.Tillfällig försäljning m.m.Regeringens strategi innebär, som framgått ovan, att näringslivet måste ta ettstörre ansvar när det gäller att skydda sig mot eller annars förebyggaekonomisk brottslighet. I detta ligger att näringslivet måste utveckla etikeni affärsförhållanden samt förbättra internkontroll och s.k. affärskontroll.Regeringen har tillkallat en särskild utredare för att utreda frågor ombranschsanering och andra åtgärder mot ekonomisk brottslighet (dir. 1995:142).Bakgrunden till uppdraget är att vissa branscher erfarenhetsmässigt ärsärskilt utsatta för ekonomisk brottslighet. Utredaren skall identifierasådana branscher och föreslå branschspecifika åtgärder mot ekobrottsligheten irespektive bransch. Åtgärderna skall utformas så att de inte äventyrarmarknadens funktioner och andra allmänna intressen.Till det som skall övervägas hör ett ökat inslag av vandelskontroll i vissabranscher. Utredaren skall också överväga former av branschsanering som byggerpå egenåtgärder inom näringslivet, exempelvis genom medverkan avbranschorganisationer som ett alternativ eller ett komplement till åtgärderfrån det allmännas sida.Inom uppdraget faller också frågor om att effektivisera särskilt detförebyggande arbetet mot ekobrottslighet genom en mera utvecklad kontroll isamband med tillståndsgivning, bidragsgivning och tillsyn rörande företageller näringsidkare.Utredaren, som antagit namnet , har nyligenavlämnat ett delbetänkande (SOU 1996:172) Licensavgift - en principskiss därdet läggs fram ett lagförslag om licensavgift för taxibranschen.Branschsaneringsutredningen konstaterar att branscher med många småföretag ochkontantbetalningar har stora problem med ekonomisk brottslighet. Detförekommer enligt utredningen således i kontantbranschen att alla intäkterinte redovisas och att s.k. svarta löner betalas ut. Detta leder till att deoseriösa näringsidkarna konkurrerar ut de seriösa vilket innebär en orättvisaför de seriösa företagarna och till stora skatteförluster för staten.Utredningen skall ha avslutat sitt arbete före utgången av april 1997.I motion Ju15 (s) förespråkas en registreringsskyldighet hos skattemyndighetför s.k. torghandel och vid mässor m.m. Enligt motionärerna är det inom dennahandel mycket lätt att undandra sig skattskyldighet och kontrollmöjligheternabör därför utökas.Tillfällig handel regleras i lagen (1990:1183) om tillfällig försäljning.Lagen reglerar den tillfälliga försäljningen endast från näringsrättsligsynpunkt. De intressen ur skattekontrollsynpunkt som kan göra sig gällandebeaktas alltså inte i denna lag. Lagen omfattar näringsidkare som yrkesmässigtsäljer varor till konsumenter från ej stadigvarande tillverknings- ellerförsäljningsställen. I huvudsak är det fråga om försäljning från tillfälligtanvända lokaler, torghandel, försäljning på gator, marknader, från varubussaroch i samband med vissa arrangemang såsom musikfestivaler, idrottsgalor etc.Enligt 2 § lagen om tillfällig försäljning åläggs en näringsidkare att lämnainformation om namn, adress och telefonnummer i samband med tillfälligförsäljning. En sådan information kan t.ex. ske genom en väl synlig skylt påförsäljningsstället.Konsumentverket har på uppdrag av regeringen gjort en utvärdering av lagenom tillfällig försäljning. Utvärderingen har bl.a. avsett frågan hurkonsumenternas intressen bäst kan tillgodoses inom ramen för regleringen.I mars 1994 redovisades uppdraget i en promemoria (dnr 91/K501).Konsumentverket har bl.a. ansett att efterlevnaden av informationsskyldighetenenligt lagen visat sig vara mycket otillfredsställande och att kontrollenhärav borde förbättras avsevärt. ansåg också att regeringennärmare borde överväga möjligheten att ersätta straffsanktionen i lagen omtillfällig försäljning med ett system med administrativa avgifter vidöverträdelser av informationsskyldigheten. Vidare borde övervägas möjlighetenatt bemyndiga kommuner och andra som upplåter plats för tillfällig försäljningatt tillsammans med polisen kontrollera att informationsskyldighetenefterlevs. Frågorna övervägs nu inom Inrikesdepartementet.Frågor om en förbättrad skattekontroll när det gäller den tillfälligahandeln har varit föremål för ställningstaganden i . Med anledning avett motionsyrkande gav som sin mening regeringen till kännaatt åtgärder behövdes för att förbättra den tillfälliga handelns redovisningav skatter och avgifter (1991/92:SkU29, rskr. efterlystes i enmotion en översyn av skatte- och avgiftsredovisningen inom torg- ochgatuhandeln. Det föreslogs att en undersökning skulle göras av möjligheternaatt förena den kommunala tillståndsgivningen med krav på vissa former avredovisning anpassade till gatuhandelns karaktär. utgick vidbehandlingen av motionen från att regeringen noga skulle följa utvecklingen påområdet och vid behov vidta de åtgärder som kunde anses påkallade. Detta gavriksdagen som sin mening regeringen till känna (1992/93:SkU22, rskr. 287).I en förstudie föreslog revisorer (1993/94:4) att skatte-och avgiftskontrollen av den tillfälliga handeln på bl.a. och torg och gatorborde ses över. I samband härmed borde fördelarna med en utbyggnad avskattemyndigheternas initiala kontroll av nya verksamheter utredas. Åtgärderborde vidare övervägas, anfördes det, så att skattemyndigheterna kan göra egnaundersökningar angående identiteten hos den som bedriver skattepliktigverksamhet. Med hänsyn till att regeringen givit iuppdrag att se över frågorna fann revisorerna att någon fördjupad granskninginte var motiverad för revisorernas del.Riksskatteverket redovisade sina förslag i en promemoria av den 24 februari1995. Där föreslås det bl.a. att registreringsbesök skall få företas hosokända handlare, att den som upplåter plats för sådan handel skall varaskyldig att kräva bevis om s.k. F-skattesedel samt att en administrativsanktionsavgift införs för den som inte efterlever den informationsskyldighetvarom det finns regler i lagen om tillfällig försäljning.Regeringen överlämnade promemorian till Skatteflyktskommitténoch beslöt att kommittén skall utreda de förslag överväger nu dessa frågor.För att få bort den illojala konkurrensen och förekommande skattefusk krävsenligt utskottet nya metoder. Det handlar särskilt om förebyggande arbete motekobrottslighet genom en mera utvecklad kontroll i samband medtillståndsgivning, bidragsgivning och tillsyn rörande företag ellernäringsidkare. Mot denna bakgrund anser utskottet att den i motion Ju15föreslagna registreringsskyldigheten hos skattemyndigheten för tillfälligaförsäljare är väl värd att överväga. Utskottet utgår från att så sker inomramen för arbete utan något särskilt uttalande frånriksdagens sida. Utskottet vill i sammanhanget betona att behovet av kontrolldock alltid måste vägas mot intresset från samhällsekonomisk ochkonsumentpolitisk synpunkt av att låta seriösa näringsidkare arbeta så ostörtsom möjligt. Rättssäkerhetsfrågorna är givetvis också viktiga. Med dettauttalande får motionen i nu behandlad del anses tillgodosedd.I motion Ju15 (s) begärs vidare att det införs en lagstadgad skyldighet förnäringsidkare att använda kassaregister. Motionen riktar även i denna fråga insig på den kontanthandel som sker vid mässor och på torg därkontrollmöjligheterna är små.Enligt 1 § bokföringslagen är samtliga näringsidkare bokföringsskyldiga medundantag för dels enskilda jordbrukare, dels enskilda personer, dödsbon,stiftelser och ideella föreningar som bedriver uthyrningsverksamhet avseendebyggnad eller del av byggnad i viss mindre omfattning. Begreppet näringsidkareskall enligt förarbetena till lagen (prop. 1975:104 s. 203 f) fattas ividsträckt mening, såsom omfattande varje fysisk eller juridisk person somyrkesmässigt driver verksamhet av ekonomisk art. Verksamhetens omfattning hari princip inte någon betydelse för bokföringsskyldigheten. Däremot finns i daginte någon skyldighet att i näringsverksamhet använda kassaapparat ellermotsvarande.Riksskatteverket konstaterar i sin ovannämnda promemoria att det inte tordekunna ställas andra krav på redovisningen inom tillfällig handel än vad somgäller för den fasta handeln.Även nu berörd föreslagen åtgärd i motion Ju15 för att minska möjligheternatill fusk vid redovisning av intäkter i näringsverksamhet är enligt utskottetsmening väl värd att överväga. Enligt vad utskottet erfarit är dock frågan omatt införa en skyldighet för t.ex. torghandlare att använda sig avkassaapparat i sin verksamhet redan föremål för överväganden inomBranschsaneringsutredningen. Utskottet anser att det i rådande beredningslägeinte finns anledning till ett särskilt riksdagsuttalande i frågan. Motionenavstyrks i nu behandlad del.Revisors uppgiftsskyldighet om brottsmisstankeRevisionsplikt åvilar i huvudsak aktiebolag, ekonomiska föreningar, banker ochförsäkringsbolag samt vissa handelsbolag.Regler om aktiebolag finns i aktiebolagslagen (1975:1385; ABL). I aktiebolagsom har ett aktiekapital överstigande skall finnas fyrabolagsorgan, nämligen bolagsstämma, styrelse, verkställande direktör ochrevisorer. I mindre bolag behöver inte verkställande direktör utses (8 kap. 3§ ABL). Aktiebolagslagens kompetensfördelning mellan bolagsorganen är avseddatt åstadkomma en balans mellan bolagens olika organ samt mellan å ena sidanmajoriteten bland aktieägarna och å andra sidan minoriteten och enskildaaktieägare. En närmare redogörelse för de olika bolagsorganens uppgifter ochansvar finns i lagutskottets betänkande 1993/94:LU32 s. 15 f.För aktiebolag föreskrivs i aktiebolagslagen att minst en av bolagsstämmanutsedd revisor skall vara auktoriserad eller godkänd revisor. Större bolag ochalla börsnoterade företag skall alltid ha en auktoriserad revisor. Ettauktoriserat eller godkänt revisionsbolag kan utses i stället för auktoriseradrespektive godkänd revisor. Revisorerna har till uppgift att granskastyrelsens och verkställande direktörens förvaltning och bolagets räkenskaper.Revisorerna utses normalt av bolagsstämman. antog nyaregler för godkända och auktoriserade revisorer. De nya reglerna innebär bl.a.en skärpning av kraven på utbildningstidens längd för att man skall kunna fåauktorisation eller godkännande som revisor. Prövningen och tillsynen avrevisorerna sker i statlig regi av en ny myndighet, (prop.1994/95:152, NU23, rskr. 315).Aktiebolagslagen är föremål för översyn avAktiebolagskommittén (dir. 1990:46, 1991:89, 1991:98, 1992:18 och 1994:143). Idelbetänkandet (SOU 1995:44) Aktiebolagets organisation föreslås ändringar ifråga om aktiebolagslagens bestämmelser om bolagsstämma, bolagets ledning,revision och skadestånd. En regel föreslås om skyldighet för revisorer attunderrätta åklagare om brottsmisstanke i vissa fall. Underrättelseskyldighetenskall gälla i de fall revisorn har riktat anmärkning mot ett förhållande irevisionsberättelsen och dessutom har anledning att anta att detta utgör ettbrott eller ett led i ett brott som innebär väsentlig skada eller fara försådan skada. Revisorn skall i underrättelsen ange grunden för misstanken.Kommittén var inte enig i betänkandet i denna del, och i en reservationframfördes bl.a. ett yrkande om att skulle gesförutsättningar att aktivt granska och anmäla brott i anslutning till deförhållanden som revisorn skall anmärka på i revisionsberättelsen.Betänkandet har remissbehandlats och övervägs nu i medinriktningen på att en proposition skall läggas fram för i mars1997.I motion Ju12 (m) anförs att förslaget om revisors skyldighet att anmälabrott infördes i ett sent stadium i utredningens arbete och att det därförinte fanns tid till någon mer djupgående analys av förslagets konsekvenser.Det är därför, anför motionärerna, viktigt att de negativa följderna avförslaget som kan befaras noga övervägs i beredningsarbetet.Utskottet anser, i likhet med vad som framfördes med anledning avett liknande motionsyrkande (jfr 1994/95:JuU25), att det saknas anledning förriksdagen att föregripa de överväganden i denna fråga som pågår iregeringskansliet. Utskottet utgår vidare från att beredningsarbetet iregeringskansliet sker med sedvanlig omsorg. Något riksdagsuttalande behövsinte, och utskottet avstyrker bifall till nu behandlat yrkande i motion särskild tillkallad utredare har sett över behovet av forskning omekonomisk brottslighet (dir. 1995:143). Utredaren har avlämnat ett betänkande(SOU 1996:84) Ekobrottsforskning. I betänkandet konstateras att forskningen omekonomisk brottslighet är eftersatt i . bedrivs mycketlitet forskning i detta ämne, och ekobrottsforskningen har ingetorganisatoriskt hemvist inom forskningsvärlden. Problemen sammanhänger bl.a.med att ekobrottsforskningen spänner över flera skilda discipliner: juridik,företagsekonomi, nationalekonomi, kriminologi, rättssociologi, datavetenskapm.m.I betänkandet föreslås bl.a. att det inrättas ett centrum förekobrottsforskning inom universitetsväsendet. Detta centrum skall ägna sig åtsåväl grundforskning som tillämpad forskning och skall garantera en långsiktigkun-skapsuppbyggnad inom ämnesområdet.I motion Ju15 (s) föreslås att detta centrum förläggs till ,där det finns en god tvärvetenskaplig miljö och en bred kompetens.I juni 1996 uppdrog regeringen åt rikspolischefen att biträdaJustitiedepartementet med en utredning om hur forsknings- ochutvecklingsverksamheten inom rättsväsendet bör vara organiserad . Iuppdraget ligger att överväga om de samlade resurserna inom det angivnaområdet kan användas på ett bättre sätt.Av regeringens skrivelse framgår att avsikten är att organisationsfråganrörande ekobrottsforskningen skall bestämmas i samband med den nu redovisadeöversynen.Utskottet anser för sin del att det inte finns anledning att föregripa deöverväganden som pågår. Utskottet nöjer sig med att uttala att det ärangeläget att lokaliseringsfrågan får en snar lösning så att verksamheten kaninledas. Motion Ju15 i nu behandlad del bör inte föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida, och den avstyrks. beträffande Ekobrottsmyndighetenatt avslår motionerna 1996/97:Ju11 yrkande 1 och 1996/97: Ju915yrkande 2,res. 1 (kd)2. beträffande bekämpningen av miljöbrottatt avslår motionerna 1996/97:Ju11 yrkande 3, 1996/97: Ju13yrkande 2, 1996/97:Ju918 yrkande 10, 1996/97:Ju926 yrkande 1 och1996/97:Jo727 yrkande 44,res. 2 (c, mp, kd, v)3. beträffande miljöbrottsutbildade åklagareatt avslår motion 1996/97:Ju926 yrkande 5,res. 3 (mp)4. beträffande resurserna för ekobrottsbekämpningatt avslår motion 1996/97:Ju12 yrkande 1,res. 4 (m, kd)5. beträffande en skattekriminalorganisationatt avslår motion 1996/97:Ju11 yrkande 2,res. 5 (kd)6. beträffande domstolarnas roll i ekobrottsbekämpningenatt avslår motion 1996/97:Ju12 yrkande 2,res. 6 (m, kd)7. beträffande införande av ny skatteflyktslagatt avslår motion 1996/97:Ju12 yrkande 3,res. 7 (m, kd)8. beträffande utökad skattekontroll m.m.att avslår motion 1996/97:Ju12 yrkande 4 och 1996/97: Ju14,res. 8 (m)res. 9 (v)9. beträffande ökad mervärdesskattekontrollatt avslår motion 1996/97:Ju12 yrkande 6,res. 10 (m)10. beträffande registreringsskyldighet m.m. för tillfälligaförsäljareatt avslår motion 1996/97:Ju15 i denna del,11. beträffande lagstadgad skyldighet att använda kassaapparatatt avslår motion 1996/97:Ju15 i denna del,12. beträffande revisors uppgiftsskyldighet om brottsmisstankeatt avslår motion 1996/97:Ju12 yrkande 5,res. 11 (m)13. beträffande centrum för ekobrottsforskningatt avslår motion 1996/97:Ju15 i denna del,14. att lägger skrivelse 1996/97:49 till handlingarna.Stockholm den 30 januari 1997På justitieutskottets vägnarGun HellsvikI beslutet har deltagit: (), (), BirtheSörestedt (s), (), (), (), (m), (), (), AliceÅström (v), (), (), (), RolfÅbjörnsson (kd), () och (). (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med ?Utskottet har?och slutar med ?Ju915 avstyrks? bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer i regeringens bedömning att det bör inrättas en särskildmyndighet för bekämpning av ekonomisk brottslighet. Till skillnad motregeringen anser utskottet dock att myndigheten bör utformas iöverensstämmelse med det förslag som lades fram av Ekobrottsberedningen irapporten ekobrottsbekämpning. Detta innebär attekobrottsbekämpningen bryts ut från polis- och åklagarväsendet och inrättasinom en självständig myndighet direkt underställd regeringen. Utskottetsställningstagande i denna del motiveras av att allvarlig ekonomiskbrottslighet, innefattande också grova miljöbrott, kräver operativa insatserav sådan kvalificerad art att en enhetlig myndighetsstruktur och ledning ärnödvändig. Det ankommer på regeringen att i det fortsatta beredningsarbetetbeakta vad utskottet nu har uttalat. Det anförda bör med anledningav motionerna Ju11 och Ju915 i denna del som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under moment 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande Ekobrottsmyndighetenatt med bifall till motionerna 1996/97:Ju11 yrkande 1 och1996/97:Ju915 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.2. Bekämpningen av miljöbrott (mom. 2)(), (), () och RolfÅbjörnsson (kd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med ?Utskottetvill? och slutar med ?de avstyrks? bort ha följande lydelse:Miljöbrottsligheten är ett växande problem som berör såväl enskilda somsamhället i stort. Omistliga värden hotas om inte staten förmår ingripa medkraft mot miljöbrottsligheten på alla de områden där den förekommer. Utskottetkan konstatera att miljöbrotten inte utreds på ett tillfredsställandesätt och att mycket få av dessa brott bestraffas. De resurser som satsas påmiljöbrottsbekämpning är uppenbart otillräckliga. Utskottet anser mot dennabakgrund att regeringen bör utarbeta en nationell strategi för bekämpning avmiljöbrott. En naturlig utgångspunkt för strategin bör vara att miljöbrott imånga fall utgör en form av ekonomisk brottslighet. Enligt utskottets meningbör det därför bli en viktig uppgift för ekobrottsmyndigheten att ansvara förutredningar om miljöbrottslighet. Arbetet bör, för att bli effektivt ochtillförsäkrat erforderliga resurser, bedrivas av särskilt utbildade poliseroch åklagare placerade på en egen enhet inom . Detankommer på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med det nu anförda. Dettabör med anledning av motionerna Ju11, Ju13, Ju918, Ju926 och Jo727 idenna del som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande bekämpningen av miljöbrottatt med anledning av motionerna 1996/97:Ju11 yrkande 3, 1996/97:Ju13yrkande 2, 1996/97:Ju918 yrkande 10, 1996/97:Ju926 yrkande 1 och1996/97:Jo727 yrkande 44 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.3. Miljöbrottsutbildade åklagare (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med ?Utskottetutgår? och slutar med ?den avstyrks? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det behövs kraftigt förstärkta utbildningsinsatser föråklagare och poliser när det gäller miljöbrott. Inte minst måste ett antalåklagare få kvalificerad utbildning om denna brottslighet så att de -placerade på lämpliga platser runt om i landet och vid -kan tjänstgöra som särskilda miljöåklagare och ansvara för kvalificeradeutredningar av denna typ av brottslighet. Regeringen har att vidta åtgärder ienlighet med vad utskottet nu har angett. Det anförda bör medanledning av motion Ju926 i denna del som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande miljöbrottsutbildade åklagareatt med anledning av motion 1996/97:Ju926 yrkande 5 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.4. Resurserna för ekobrottsbekämpning (mom. 4)(), (m), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med ?Utskottethar? och på s. 12 slutar med ?den avstyrks? bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att en förutsättning för att kampen mot den ekonomiskabrottsligheten skall bli framgångsrik är att det finns tillräckligt mångavälutbildade poliser och åklagare som kan ägna sig åt ekobrottsutredningar.Dessutom behöver polis och åklagare vid utredning av ekonomisk brottslighetförstärkas med ytterligare expertis, bl.a. konkursförvaltare och revisorer. Avlägesrapporten framgår att regeringens åtgärdsprogram är otillräckligt i dessaavseenden. Situationen blir enligt utskottets mening inte bättre av debesparingar på rättsväsendets område som riksdagsmajoriteten tagit ställningför med anledning av årets budgetproposition. Utskottet utgår från attregeringen återkommer med begäran om tilläggsanslag såsnart beräkningen av det verkliga behovet gjorts. Vad utskottet har anfört börriksdagen med anledning av motion Ju12 som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under moment 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande resurserna för ekobrottsbekämpningatt med anledning av motion 1996/97:Ju12 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.5. En skattekriminalorganisation (mom. 5)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjar med ?Utskottetkonstaterar? och slutar med ?Ju11 avstyrks?