bet · GK01JoU11 · 1997-03-18 00:00:00 — I detsenare betänkandet anförde utskottet att regeringen ()följer utvecklingen och försöker förmå EU att ändra reglerna så att de passarbättre för svenska förhållanden.Utskottet gör följande bedömning angående de nu aktuella motionsyrkandena. Iavvaktan på fortsatta överväganden angående skogspolitiken och den biologiskamångfalden bör motion Jo18 yrkande 2 inte föranleda någon särskild åtgärd. Detbör tilläggas att utskottet dessutom kommer att ta upp friståendemotioner om skogspolitiken och avvägningen mellan produktionsmålet ochmiljömålet (1996/97:JoU17).Samma bedömning bör gälla för motion Jo19 yrkande 14, som i denna del ärdelvis tillgodosedd. Som framgår av redovisningen ovan har beslut fattats omen långsiktig aktionsplan för laxen i Östersjön.Utskottet avstyrker även yrkandena 12 och 13 i motion Jo19.När det gäller fröer och sorter av köksväxter bör eventuella åtgärder anståi avvaktan på det arbete som pågår i . Därmed avstyrksyrkandena 15 och 16.Kretslopp, avfall, återvinning m.m.SkrivelsenKretsloppet stad-landsbygd m.m.Enligt regeringen har jordbruket stor potential för recirkulation av energioch material och har därför möjlighet att spela en viktig roll i byggandet avett långsiktigt hållbart samhälle. Inom jordbruket fortsätter arbetet med attmiljöanpassa verksamheten. Regeringen förfogar över en mängd åtgärdsförslagoch lämpliga styrmedel för att genomföra dessa. En samlad redovisning planerasatt föreläggas senare i år.ProducentansvaretDen varuproducerande sektorn bidrar till många olika typer av miljöpåverkan,varav de allvarligaste är linjära materialflöden, ineffektiv resursanvändningsamt spridning av skadliga ämnen till luft, mark och vatten. En stor del avdet avfall som deponeras utgörs av gruv- och industriavfall. Enligtregeringen kan näringslivet bidra till en hållbar utveckling på ett avgörandesätt genom att kretsloppsanpassa produktionsprocesserna, utveckla nyamiljöanpassade produkter, minska mängden avfall samt reducera avfalletsfarlighet och återställa förorenade områden. Detta ger också näringslivet engod och långsiktig ekonomisk utveckling samt är positivt för konkurrenskraftoch sysselsättning.Regeringens arbete är dels inriktat på att utveckla och förstärkalagstiftningen, dels på att förbättra förutsättningarna för marknadensmöjligheter att driva på utvecklingen av miljöanpassade processer ochprodukter. En varaktig samverkan mellan närings- och miljöpolitiken syftarbl.a. till att fokusera och stimulera efterfrågan på miljöanpassad teknik ochmiljöanpassade produkter och till att öka tillgången till miljörelateradinformation hos olika aktörer på marknaden. Producenterna av varor måste iökad utsträckning ta ansvar för den miljöpåverkan som varorna orsakar underhela deras livscykel inklusive transporter och energiförbrukning. Arbetet medkretsloppsanpassning fortsätter därför genom att producentansvaret utökas tillfler produktgrupper. Miljölagarna förstärks och samlas i en miljöbalk.Kemikaliepolitiken liksom avfallshanteringen ses över.MotionernaKretsloppet stad-landsbygd m.m.Enligt motion Jo16 (kd) yrkande 3 har regeringen, när det gäller kretsloppetstad-land och möjligheten till ekologisk odling inom jordbruksområdet, genomsin passiva hållning i EU förhindrat möjligheten för ekologiska jordbrukareatt få tillgång till stadens humanurin. Enligt motionärerna måste den svenskaregeringen nu skyndsamt agera för att få en förändring av regelsystemet tillstånd. I annat fall blir talet om ekologisk omställning och kretslopp baratomma ord. I motion Jo710 (kd) yrkandena 1 och 2 framhålls att jordbruket ären mycket intressant aktör i arbetet med att binda koldioxid. Med mer varsammametoder vid brukandet av jorden kan den organiska substansen tillåtas att ökaoch på så sätt binda kolet igen genom växternas fotosyntes. finnsexempel på ekologiska odlingssystem som ökar jordens mullhalt. Om sådanasystem tillämpas på hela åkerareal, skulle mer än hälften avutsläppen av koldioxid från förbränningen av fossila bränslen kunnabindas i jordens organiska substans. För att realisera sådana odlingssystemkrävs en stark integrering mellan stad och land. Det är nödvändigt att enordentlig forskningssatsning görs på detta område.Enligt motion Jo715 (m) har intresset för byggande av biogasanläggningarde ökat. I aktuella biogasanläggningar utvinns energi avflytgödsel, slakteriavfall, hushållsavfall och annat biomaterial. Man fårdessutom ut växtnäring som kan fördelas på större områden med bättreutnyttjandegrad. Fördelen med sådan biogödsel är att kvävet till växternafrigörs snabbare och därmed minimeras läckaget. Biogödsel är mer lättflutenoch homogen än vanlig flytgödsel. Den är också pastöriserad i anläggningen.Biogödsel blir lättare att sprida med slangspridare och detta gör attspridning kan ske i växande gröda samt utnyttjas under hela växtperioden.Enligt motionärerna bör begreppet biogödsel bli vedertagen benämning på dennaform av flytgödsel (yrkande 1). Biogödseln är mycket värdefull men det krävssjälvklart en fortsatt utvärdering. Detta måste även ligga i samhälletsintresse, och en studie bör kunna finansieras inom ramen för jordbruketsforskningsanslag (yrkande 2). I bl.a. skötsellagen samt miljöskyddslagen finnsinte något som handlar om biogödsel, dvs. flytgödsel som blivit avgasad i enbiogas-anläggning. Gällande lagregler för organiska gödselmedel passar mindrebra för biogödsel. Lagstiftningen bör därför kompletteras med särskilda reglersom tar till vara användningsmöjligheterna för den miljövänliga biogödseln(yrkande 3).I motion Jo702 (fp) framhålls att det finns stor risk för att fisk och annatdjurliv förgiftas om spillolja kommer ut i naturen. Vidare kan grundvattnetförorenas. På industri/företagssidan sker en successiv förbättring ihanterandet. Man är skyldig att anlita godkända transportörer ochomhändertagandet sker vanligen i samarbete med kommunen. Hushållen tycks dockinte nås av information om spilloljans farlighet och om hur man skall hanteraoch destruera denna olja. Det behövs ytterligare information till allmänhetenom de risker som är förenade med hanteringen av spillolja.I motion Jo727 (c) yrkande 20 konstateras att beslutadeatt användningen av amalgam skulle avvecklas. För barn och ungdomar fr.o.m.den 1 juli 1995 och för vuxna till . Dessutom skulleanvändningen av kvicksilver avvecklas. Enligt motionärerna är det angelägetbåde från miljö- och hälsosynpunkt att beslut genomförs. Ekonomiskastyrmedel bör användas för att avveckla användningen av amalgam. Regeringenbör återkomma till med förslag till åtgärder så attavvecklingsmålet för amalgam uppnås.Jord- och skogsbruket är en viktig resurs i kretsloppsarbetet. Dessaresurser kommer att ha en stor betydelse i den omställning av energisystemetsom vi står inför. Kretsloppsanpassningen av jordbruket måste drivas vidareoch dess roll som producent av bioråvaror ytterligare utvecklas. Eftersomjordbruket har en så central roll i kretsloppssamhället bör en särskildutredning tillsättas för att belysa hur jordbrukets roll sombioråvaruproducent kan utvecklas (yrkande 28).ProducentansvaretI flera motioner från den allmänna motionstiden aktualiseras frågor avmer generell natur när det gäller den nuvarande lagstiftningen om producent-ansvar. Enligt motion Jo714 (kd) har producentansvarets koppling tilllagstiftningen i renhållningslagen medfört att diskussionen i första handhandlat om äganderätt, monopol på insamlade fraktioner samt oklarheter iansvarsfördelningen mellan kommuner och producenter. Givetvis skall dessaproblemkomplex redas ut men de långsiktiga målen måste vara att miljöanpassaprodukterna, hushålla med resurserna och avgifta kretsloppet. Det börövervägas att förankra producentansvaret i annan lagstiftning som i ett vidareperspektiv kan behandla en miljöanpassning av produkter inklusiveresurshushållningsaspekter (yrkande 2). Enligt motion Jo757 (s) bör detkommunala renhållningsmonopolets förenlighet med producentansvaret utredas. Imotion Jo765 (mp) krävs att regeringen skall utarbeta ett förslag till lag omgenerellt producentansvar (yrkande 3). Ett generellt producentansvar gerincitament till en mer miljöeffektiv produktutveckling. Enligt motionärerna ärdet ett problem att materialbolagen inte har någon rättslig ställning.Eventuella krav måste därmed ställas på producenterna. För att råda bot pådetta föreslås att renhållningslagen kompletteras med en ny paragraf (6 c) somreglerar materialbolagens rättsliga ställning vid sidan av producenterna(yrkande 5). Vidare framhålls att samråden mellan materialbolagen ochkommunerna behöver regleras. Därför föreslås att renhållningslagenkompletteras med en ny paragraf (6 d) angående samrådsskyldighet (yrkande 6).I motion Jo766 (mp) begärs att renhållningslagen skall ändras på ett sådantsätt att trovärdigheten i producentansvaret garanteras.I ett antal motioner framförs synpunkter beträffande producentansvaret förvissa produkter samt krav om att producentansvaret skall utvidgas till nyaområden. I motion Jo718 (fp) framhålls att återvinningen av aluminium måsteförbättras. Det gäller att finna enkla och praktiska lösningar så attkonsumenterna får rimliga möjligheter att hjälpa till med tillvaratagandet avdet aluminium som cirkulerar i samhället. Enligt motion Jo727 bör regeringenförelägga förslag till nya områden där producentansvaret skallgälla. De av Kretsloppsdelegationen utarbetade förslagen till producentansvarför elektriska och elektroniska produkter respektive byggnadsmaterial börsnarast föreläggas för beslut (yrkande 2). Enligt motion Jo730 (mp)skall producentansvaret även gälla för återtagande av deformerade returburkar.Sverige bör enligt motion Jo735 (s) i EU verka för att returglassystemet byggsut. Returglassystemet är ett effektivt system för att reducera både miljö- ochenergibelastning. Vidare är ett sådant system förenligt med Riodeklarationenom ett ekologiskt hållbart samhälle. I motion Jo756 (s) framhålls att dettyska Dualsystemet för insamling av förpackningar med förhållandevis kortvarsel borde kunna tillämpas i när det gäller returpapper. För atthålla kommunerna ekonomiskt skadeslösa vad gäller returpappershanteringen ärdet nödvändigt att inlemma tidningar och tidskrifter i systemet.Tidningsföretagen, pappersbruken och massafabrikerna bör gemensamt åläggasansvaret för returförfarandet. Enligt motion Jo765 (mp) bör de mestmiljöbelastande produkterna prioriteras vid införandet av producentansvaret.Sådant ansvar bör därför införas för batterier (yrkande 1). Likasåborde ett producentansvar införas för det miljöfarliga avfallet. Medkrav på allt bättre och renare behandling av avfallet finns risk för attbehandlingskostnaderna ökar. Med ett producentansvar blirbehandlingskostnaderna inbakade i priset, och risken för att dessa produkterhamnar på ställen där de inte kan tas om hand på ett för miljön så bra sättsom möjligt minskar (yrkande 2).Sophantering och återvinning m.m.Enligt motion Jo707 (kd) är dagens lagstiftning inte tillräckligt tydlig närdet gäller att definiera begreppen kring sopor och hanteringen av dem. Det äri dag inte definierat vem som äger soporna och vid vilka gränssnitt ägarbytesker. Det är nödvändigt att få klara spelregler när det gäller vad som ärkonsumentansvar, kommunernas ansvar och fabrikanternas ansvar för vårsophantering. Eftersom sopor är en råvara i många återvinningsprojekt bör detvara helt klarlagt om man äger sin råvara, eller inte. När en medborgaressopor blir till en tillgång för olika företag är det viktigt att reda ut dessaförhållanden. Regeringen bör därför utarbeta ett förslag till tydliglagstiftning som underlättar en miljöriktig sophantering och återvinning avsopor. Enligt motion Jo714 (kd) innebär det förhållandet att utsorterade tyskasopor transporteras med lastbil till svenska förbränningsanläggningar attprissättning och styrmedel inte fungerar optimalt från miljösynpunkt. Enstrategi bör utarbetas som förhindrar att andra länders utsorterade soportransporteras till för förbränning (yrkande 3). Enligt motion Jo738(mp) måste återtagning och slutlig deponering av gamla produkter sominnehåller kvicksilver, bly och kadmium förbättras (yrkande 13). Motsvarandeyrkande framförs även i motion Jo760 (mp) yrkande 8. Enligt motion Jo789 (s)finns de stora volymerna sopor i bostadsområdena, och det är där ansvaretmåste tas för en rationell och kretsloppsanpassad insamling. De svenskabostadsföretagen bör uppmuntras att ta ett sådant ansvar. Inget bostadsbolaghar dock möjligheter att klara en fullständig kretsloppsanpassning utanhyresgästernas medverkan. En organisation som kan anpassas till framtidensutökade behov inom detta område bör skapas. Med initialt stöd av samhället kanbostadsbolag, fastighetsanställd personal och hyresgäster organisera och taansvar för ett bra system som bättre tillfredsställer behoven.Enligt motion T213 (kd) yrkande 11 förbereder sig den europeiskabilindustrin för en eventuell kretsloppslagstiftning. Även den svenskabilindustrin bör stimuleras till motsvarande åtgärder. I är grundenredan lagd med nuvarande system för skrotning. Men återvinningen måsteförbättras. För varje gammal bil som skrotas och ersätts med en helt ny gör vistora miljövinster och förbättrar trafiksäkerheten. För att stimulerautskrotningen av de gamla fordonen bör skrotningspremien höjas till 5 000 kr.Kostnaderna för detta skulle t.ex. kunna finansieras med de pengar staten fårin på den ökade koldioxidskatten. Enligt motion Jo794 (v) yrkande 14 är det avhögsta prioritet att regeringen kommer med förslag omutsläppsminskningar på såväl gamla områden (bilar och fasta anläggningar) sompå nya områden (sjöfart och arbetsmaskiner). Vad gäller de senare har iprincip ingenting gjorts. En skrotningspremie eller någon form avinbytessystem för gamla maskiner bör införas. Det är viktigt att antarsådana regler omgående och sedan försöker sprida dem vidare i EU.Enligt motion Jo738 (mp) yrkande 20 skall alla berörda svenska hamnar hamottagningsstationer för olja och annat kemikaliespill senast den 1 juli 1998.Vidare framhålls att åtgärderna beträffande mottagningsanläggningar i hamnarmåste samordnas (yrkande 21). Motsvarande krav framförs även i motion Jo760(mp) yrkandena 16 och 17.Vissa övriga frågorEnligt motion Jo709 (kd) behövs enklare juridiska regler som möjliggör förmobila reningsanläggningar att bli ett reellt alternativ för mindremiljöstörande verksamheter. Sådana anläggningar för omhändertagande avmiljöfarligt avfall skulle inte behöva förenas med tillståndsplikt på varjeplats som tas i anspråk. I motion Jo712 (mp) yrkande 2 föreslås attSjöfartsverket skall administrera och få till stånd mekaniskarengöringsanläggningar i småbåtshamnar. I motion Jo738 (mp) yrkande 17föreslås att kommunerna skall ges rätt att förbjuda storskalig överledning avmiljöfarligt avloppsvatten till reningsverk.Utskottets övervägandenKretsloppet stad-landsbygd m.m.År 1993 beslutade om riktlinjer för en kretsloppsanpassadsamhällsutveckling (1992/93:JoU14, rskr. Åtgärder inom bl.a. jordbruketskall inriktas mot ett resurssnålt kretsloppssamhälle. Jordbrukssektorn skallslå vakt om ett rikt och varierat odlingslandskap, bevara den biologiskamångfalden samt minimera jordbrukets miljöbelastning på grund avväxtnäringsläckage och användningen av bekämpningsmedel.Utskottet delar regeringens bedömning när det gäller jordbrukets storapotential för recirkulation av energi och material och dess möjlighet attspela en viktig roll i byggandet av ett långsiktigt hållbart samhälle.Samtidigt som utvecklingen av städer och tätorter skall ge en god livsmiljöför invånarna måste kraven på en långsiktigt god hushållning mednaturresurser, miljö och andra värden tillgodoses. På grund av skiftandelokala förutsättningar kan likartade problem få olika lösningar på olikaplatser. Gemensamt för dessa lösningar måste dock vara resurshushållning ochett samspel av kretsloppskaraktär med omgivande landsbygd. En fortsattkretsloppsutveckling förutsätter således en ytterligare integrering mellanstad och land. Staden kan bidra med restprodukter av organiskt material iolika former som t.ex. slam från avloppsreningsverk, urin och komposterathushållsavfall och efterfråga bl.a. ekologiskt odlade livsmedel. böri detta sammanhang framhållas att jordbruket är mottagare av produkter som urflera aspekter måste hålla en mycket hög kvalitet för att säkerställa enlångsiktig användning utan risker för människa och miljö. Som regeringen anförfortsätter arbetet inom jordbruket med att miljöanpassa verksamheten bådenationellt och inom EU genom att påverka den gemensamma jordbrukspolitiken.Hur en produkt skall produceras för att få saluföras som ekologisk regleras irådets förordning nr 2092/91 (EEG) om ekologisk produktion avjordbruksprodukter och uppgifter därom på jordbruksprodukter och livsmedel.Förordningens bilagor reglerar bl.a. vilka insatsmedel som får användas iekologisk produktion. har i den kommissionsarbetsgrupp som behandlarförordningen vid den årliga översynen av bilagorna verkat för att bl.a. fråganom urin skall föras upp i rådets bilaga. har framfört önskemålet motbakgrund av att användningen av urin som gödningsämne medverkar till att istörre utsträckning sluta kretsloppet mellan stad och land. Enligtjordbruksministerns svar på interpellation 1996/97:201 har förståelsenför den svenska ståndpunkten varit liten (se prot. 1996/97:74, s.52). Möjligheten att med tiden finna gehör för den svenska uppfattningen börförbättras i takt med att system för urinseparering utvecklas och erfarenheterfrån hanteringen av denna restprodukt blir större. Därav följer att ökad FoU-verksamhet inom detta område behövs. Regeringen har tillsatt ett projektkansliför statliga investeringsbidrag för en ekologiskt hållbar samhällsutveckling.Ett prioriterat område berör va-sektorn. Arbete pågår även i andra sammanhangför att kartlägga de eventuella risker som kan finnas för spridning av smittavid användning av urin som gödningsämne i livsmedelsproduktionen. När detgäller annan kretsloppsforskning finansieras denna bl.a. via vars uppgift är att ta fram vetenskapligt underlag som grundför miljöarbetet inom olika sektorer. Detta skall utgöra underlag för förslagtill miljövårdsåtgärder och andra miljöpolitiska åtgärder. Det övergripandemålet för verksamheten inom avfallsforskningen är att ta fram ny kunskap fören kretsloppsanpassad, uthållig samhällsutveckling inom varusektorn ochsamhällets materialflöden, dvs. att stödja tvärvetenskaplig forskning för eneffektivare hushållning med naturresurserna och minska mängden avfall och dessfarlighet. beslutar om fördelning avmedlen till kretsloppsforskningen. För har anvisats ca 21miljoner kronor. I detta sammanhang bör även uppmärksammas att det på kommunalnivå bedrivs en rad projekt för att främja en kretsloppsanpassadsamhällsutveckling. Enligt utskottets mening föreligger en betydandesamstämmighet mellan å ena sidan den av riksdag och regering eftersträvadeambitionsnivån i dessa frågor och å andra sidan de synpunkter som förs fram imotionerna Jo16 yrkande 3 och Jo710 yrkandena 1 och 2. Med det anförda kansyftet med motionsyrkandena anses tillgodosett, och utskottet föreslår attdessa lämnas utan någon vidare åtgärd.När det gäller de i motion Jo715 framförda kraven beträffande produktion ochanvändning av biogödsel vill utskottet utöver vad som anförts ovan framhållaföljande beträffande medlen till kretsloppsforskningen. Verksamheten fåromfatta forskningsbidrag, uppdragsforskning samt kunskapsöverföring frånforskning, kunskapssammanställning samt utredningar med anknytning tillforskningsbidrag. I detta sammanhang bör även uppmärksammas attJordbrukstekniska institutet (JTI) i publicerat en rapport omvåtkompostering för organiskt avfall, Försök i pilotskala med svartvatten,köksavfall och gödsel (Kretslopp och avfall Nr 3). Institutet har tidigarepublicerat rapporten och växtnäring i stad/land baserat på kretslopp(Kretslopp och avfall Nr 2). Utskottet förutsätter att regeringen och berördamyndigheter, som en del av arbetet med att främja resurshushållning ochkretslopp, uppmärksamt följer utvecklingen på detta område. Det får härvid iförsta hand ankomma på regeringen att överväga möjligheterna att anpassagällande lagstiftning för att åstadkomma en mer ändamålsenlig reglering pådetta område. Med det anförda föreslår utskottet att motion Jo715 yrkandena 1,2 och 3 lämnas utan någon vidare åtgärd.Som framhålls i motion Jo702 sker en successiv förbättring när det gällerindustrins hantering av spillolja. Man är bl.a. skyldig att anlita godkändatransportörer, och oljan omhändertas vanligen i samarbete med respektivekommun. Myndighetsinformationen som utgått på detta område har dock främstriktats mot den som yrkesmässigt hanterar spillolja. Det skulle såledesbehövas mer information till allmänheten om riskerna med denna hantering. Idetta sammanhang bör de kommunala mottagningsstationerna för miljöfarligtavfall uppmärksammas. skall senast den 31 december 1997redovisa en nationell avfallsplan i enlighet med kraven i EU:s direktiv /442om avfall samt direktiv /689 om farligt avfall. I detta arbete ingår ävenfrågan om hanteringen av spillolja. Mot bakgrund av det anförda föreslårutskottet att motion Jo702 lämnas utan någon vidare åtgärd.Riksdagen har som mål att amalgamanvändningen inom vuxentandvården skallvara avvecklad (1995).Kemikalieinspektionen har lämnat en lägesrapport till regeringensom remissbehandlades . Beredning pågår inomRegeringskansliet. Enligt rapporten beräknades fram till den 1 juli 1995användningen av amalgam i barntandvården uppgå till någon enstaka procent ochi vuxentandvården till . Användningen av amalgam fortsätter att minska ochberäknas i stort ha upphört vid utgången av . Utskottet anser detlämpligt att avvakta resultatet av den fortsatta beredningen i denna fråga ochföreslår att motion Jo727 yrkande 20 lämnas utan någon vidareåtgärd.Möjligheten att ersätta olika material med bioråvaror har behandlats avBioråvaruutredningen (SOU 1994:113). Vidare kan nämnas attKretsloppsdelegationen skall inventera framlagda förslag till utnyttjande avbiomassa samt klargöra om det råder balans mellan olika förslag tillbiomassauttag och tillgång. Detta arbete skall redovisas (tilläggsdir. Med det anförda föreslår utskottet att motion Jo727yrkande 28 lämnas utan någon vidare åtgärd.ProducentansvaretDet nuvarande producentansvaret, med ett fysiskt och ekonomiskt ansvar förproducenterna att omhänderta uttjänta produkter, är ett viktigt styrmedel motökad resurshushållning. Som regeringen framhåller bör producenterna ges ettökat miljöansvar för de produkter de släpper ut på marknaden. Målet är attuppnå minimal miljöpåverkan under produkternas livscykel. Utveckling avmiljöanpassad konstruktion, återvinning och omhändertagande krävs. mening kan producentansvaret behöva utformas olika för olikavarugrupper. Förutom ett fysiskt eller ekonomiskt ansvar kan det exempelvisutformas som krav på information till uppköpare m.fl. Som regeringen tidigareanfört i tilläggsdirektiv till Kretsloppsdelegationen (dir. 1996:87) är detangeläget att negativa effekter på miljön under en varas hela livscykelminimeras eller elimineras helt. bör därför den nuvarande utformningenav producentansvaret utvecklas mot ett mer generellt miljöansvar för produktersom sätts ut på marknaden. slutförs för närvarandearbetet med att förstärka miljölagarna och samla dem i en miljöbalk.Miljöbalksutredningen (SOU 1996:103) har i sitt betänkande bl.a. föreslagitatt reglerna om producentansvar utökas med möjlighet att kräva information omvilka ämnen och material som ingår i en vara som omfattas av producentansvar.När det gäller reglerna om producentansvar anser utredningen att det intefinns anledning att nu göra några förändringar. Som skäl härför anförs bl.a.att det är för tidigt att göra en utvärdering av systemet eftersom det varit ikraft . Mot bakgrund av det anförda är utskottetinte berett att i detta sammanhang föreslå någon förändring av lagstiftningenom producentansvar.