bet · GK01KU15 · 1997-02-25 00:00:00 — 1 § må påföljd ej ådömas med mindre den misstänkte häktatseller erhållit del av åtal för brottet om svåraste straffet förbrottet är högre än fängelse men icke överstiger fängelse i två år.I en framställning till regeringen föreslår Ombudsmannen motetnisk diskriminering (DO) en ändring av 7 kap. 1 § yttrandefrihetsgrundlagenså att brottet hets mot folkgrupp kommer att omfattas av paragrafens sistamening. Förslaget är motiverat av att nu gällande preskriptionstid medför attrasistmusik på cd och liknande i praktiken inte kan bli föremål för lagföringoch förstöring annat än i undantagsfall. Framställningen har överlämnats tillMediekommittén (Ju 1994:13).Utskottet har inhämtat att kommer att ta upp frågan omlagändring i sitt betänkande som skall avlämnas i mars 1997.Utskottets bedömningMediekommittén kommer att behandla den aktuella frågan i ett betänkande somskall avlämnas . Utskottet anser inte att resultatet av kommitténsarbete bör föregripas och avstyrker därför motionerna.Val av jurymedlemmarMotionenI motion 1996/97:K405 av m.fl. (m) begärs ett förslag tilllagstiftning om förändring av jurysystemet i enlighet med vad som anförts imotionen. Ett utslag i innebär, enligt motionärerna, att vimåste ändra i det svenska jurysystemet i tryckfrihetsmål. Förhållandet attsvenska jurymedlemmar utses av en politiskt sammansatt valkorporation gör attden av inte anses opolitisk. Problemen i det svenska systemetuppkommer när tryckfrihets- eller yttrandefrihetsmålet handlar om en skrifteller ansvarig utgivare som är knuten eller har kopplingar till ett politisktparti. Juryn som är tillsatt av ett politiskt organ kan då inte hävdas varaopartisk. måste få en ordning där de som känner sig förtalade får enrättegång med en jury som är oavhängig och opartisk. Detta måste gälla även omframställningen gjorts i en skrift eller upptagning utgiven av någon som stårnära politiska partier. Nuvarande sätt att utse jurymedlemmar måste därförändras så att det partipolitiska inslaget vid valet av dessa försvinner.BakgrundI 12 kap. tryckfrihetsförordningen (TF) finns bestämmelser om rättegången itryckfrihetsmål. Samma regler gäller, enligt 9 kap. 1 §yttrandefrihetsgrundlagen, även för rättegången i yttrandefrihetsmål.I tryckfrihetsmål, vari talan förs om ansvar, skall frågan huruvida brottföreligger prövas av en jury om nio medlemmar, om inte parterna förklarar attde i stället hänskjuter målet till rättens avgörande. Finner juryn att brotticke föreligger, skall den tilltalade frikännas. Har juryn funnit att brottföreligger skall även rätten pröva denna fråga (12 kap. 2 § TF).Jurymän skall utses för varje län (12 kap. 3 §). Jurymännen utses genom valför av fyra kalenderår. Valet skall förrättas av i läneteller, då inom länet finns kommun som ej tillhör landstingskommun, avlandstinget och kommunfullmäktige i förstnämnda kommun ( 12 kap. 4 §).Till jurymän skall utses svenska medborgare som är bosatta inom länet. Debör vara kända för omdömesgillhet, självständighet och rättrådighet. Blandjurymännen bör skilda samhällsgrupper och meningsriktningar samt olika delarav länet vara företrädda (12 kap. 5 §).För jurymännen gäller, enligt 12 kap. 10 §, jävsbestämmelserna i 4 kap. 13 §rättegångsbalken. Detta innebär att juryman bl.a. är jävig ?om eljest särskildomständighet föreligger, som är ägnad att rubba förtroendet till hansopartiskhet i målet?.Utskottet behandlade i betänkandet 1993/94:KU2 motioner med samma yrkanden somi nu aktuell motion. Utskottet redogjorde för att det hos Domstolen för demänskliga rättigheterna () hade anhängiggjorts ett mål motSverige som gällde huruvida utseendet av jurymän kränker konventionen. Målethade föranletts av ett fall där ett åtal för förtal i en skrift utgiven av ettförlag som står nära ett politiskt parti hade ogillats av en jury vars flestamedlemmar angavs stå nära partiet. Förhandlingar inför domstolen ägde rum ijuni 1993 och någon dom hade, enligt utskottet, ännu inte meddelats. Utskottetansåg i sin bedömning att ett ställningstagande till frågan om en ändring avreglerna om utseende av jury i tryckfrihets- och yttrandefrihetsmål bordeanstå till dess målet i Domstolen för de mänskliga rättigheterna avgjorts.Utskottet, som utgick från att regeringen följer ärendet, avstyrktemotionerna.1993 års domarutredning tillsattes med syfte att kartläggabehovet av att stärka domarnas ställning. Utredningen hade enligt direktiven(dir. 1993:47) också i uppdrag att överväga formerna för att utse jurymänbland vilka sedan medlemmar väljs till den jury som i tingsrätt prövar omtryck- eller yttrandefrihetsbrott föreligger.Utredningen lämnade betänkandet (SOU 1994:99) Domaren i Sverigeinför framtiden. I ett avsnitt tar utredningen upp frågan om hur jurymän skallutses och anför bl.a. diskuterade olika lösningarför att komma till rätta med risken för misstankar om politiskt färgadejuryutslag. Det enda säkra sättet att lösa problemet ansågs vara att mantillämpade ett rent slumpmässigt urvalsförfarande. En sådan metod skulle åandra sidan inte ge några garantier för att juryn skulle få den önskvärdakompetensen och avfärdades därför som ett tänkbart alternativ till detgällande valsystemet. Med hänsyn till tryckfrihetsjuryns särskilda karaktäranser inte heller domarutredning att en övergång till att ta jurymändirekt från röstlängderna vore ett system att rekommendera. har stannat vid att det nuvarande systemet där valen sker avpolitiska valförsamlingar är det bästa alternativet beträffandenämndemännen får samma synpunkter även sägas gälla för jurymännensvidkommande. Utredningen anser därför inte att en annan urvalsmetod börinföras.I ett avsnitt i betänkandet om jävsfrågor i jurysystemet diskuterar årsdomarutredning de frågor som aktualiserats i anledning av domi målet . Målets utgång innebar att fälldes eftersom domstolenansåg att jurymännens politiska tillhörighet i det aktuella tryckfrihetsmåletmed dess politiska bakgrund innebar att domstolens objektiva opartiskhet kundeifrågasättas. Utredningen anför bl.a. jurymännens, liksom nämndemännens,uppdrag får betraktas som ett förtroendeuppdrag till vilket inte är knutetuppgifter av politisk natur och som inte är förenat med något politisktansvar. Likväl kan det inte helt uteslutas att valsystemet i kombination medjuryns särskilda uppgifter kan medföra att det på grund avsärskilda omständigheter kan uppkomma grundad anledning att anta att enjuryman kan komma att påverkas av partipolitiska eller andra ovidkommandehänsyn vid sin prövning i ett mål. Utredningen föreslår att det införs enmöjlighet att under särskilda omständigheter bestämma att skuldfrågan skallprövas utan jurys medverkan även om parterna inte är ense om detta. De falldet här är fråga om är sådana där med hänsyn till de föreliggandeomständigheterna medverkan av jury uppfattas stå i strid med kravet på enoavhängig och opartisk prövning. I sådana fall borde, enligt utredningen,kunna ge tillstånd att målet prövas enbart av rätten (dvs.utan jurymedverkan men med nämnd). När en fråga uppkommer om en medverkan avjury kan innebära att domstolens objektiva opartiskhet sätts i fråga, skalltingsrätten på yrkande av en part eller om det eljest anses föreliggaanledning till det, hänskjuta frågan om uteslutande av juryprövning i målettill som skall pröva om sådant tillstånd bör ges. Utredningenföreslår att en ny paragraf införs i 12 kap. TF.Utskottet har inhämtat att det inom förbereds endepartementspromemoria som behandlar de aktuella frågorna. Arbetet medpromemorian väntas vara avslutat under mars månad 1997.Utskottets bedömningGenom dom i målet mot aktualiserades frågor somgäller det svenska jurysystemet i tryckfrihets- och yttrandefrihetsmål.Europadomstolen ansåg att jurymännens politiska tillhörighet i det aktuellatryckfrihetsmålet med dess politiska bakgrund innebar att den svenskadomstolens opartiskhet kunde ifrågasättas.Den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheternaoch de grundläggande friheterna skall gälla som lag här i landet. Enligtkonventionens artikel 6 gäller bl.a. att envar skall, när det gäller att prövahans civila rättigheter och skyldigheter eller anklagelse mot honom för brott,vara berättigad till opartisk och offentlig rättegång inom skälig tid ochinför en oavhängig och opartisk domstol. Den svenska lagstiftningen får intestrida mot konventionen. Utskottet har inhämtat att frågor som gällerjurysystemet behandlas i den promemoria som förbereds i Justitiedepartementet.Utskottet utgår från att förslag till lagändringar kommer att presenteras. Detär enligt utskottet synnerligen viktigt att detta arbete slutförs snarast.Utskottet vill inte föregripa arbetet i och avstyrkerdärför motionen. beträffande biografcensur och åtgärder mot våldsskildringarm.m.att avslår motionerna 1996/97:K433, 1996/97:K709,1996/97:Kr257 yrkande 3, 1996/97:Kr4 yrkande 10 och 1996/97: Ju903yrkande 6,res. 1 (m, fp)res. 2 (c)res. 3 (mp)2. beträffande åtgärder mot barnpornograf m.m.att avslår motionerna 1996/97:K208, 1996/97:Ju506 yrkande 1,1996/97:Ju917 yrkande 14 och 1996/97:K418,3. beträffande kriminalisering av hets mot homosexuellaatt avslår motionerna 1996/97:K404 och 1996/97:K422,res. 4 (c, fp, v, mp)4. beträffande preskriptionstid för rasistisk musikatt avslår motionerna 1996/97:K406, 1996/97:K415, 1996/97:K416och 1996/97:K428,5. beträffande val av jurymedlemmaratt avslår motion 1996/97: K405.Stockholm den 25 februari 1997På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (),(), (), Axel (), (), (m), (), (),(), (), (), (), (), (), () och (). Biografcensur och åtgärder mot våldsskildringar m.m. (mom. 1)(), (), (m), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med ?Utskottetvill också? och slutar med ?avstyrker därför motionerna.? bort ha följandelydelse:Utskottet vill också peka på regeringens nationella brottsförebyggandearbete. Det samhällsproblem som brottsligheten utgör bör som regeringenförordar angripas utifrån en bred kriminalpolitisk ansats. Utskottet utgårfrån att regeringen i sammanhanget uppmärksammar sambandet mellan medievåldoch brottslighet.Det är enligt utskottet viktigt att barn och ungdomar skyddas särskilt frånatt se våldsskildringar. Därför bör det införas en ny åldersgräns föroffentlig visning av film. På detta sätt har staten möjlighet att kontrollerafilmer som riktar sig till barn och ungdomar. bör också förbudet attlämna ut film till barn skärpas. Förbudet bör även kunna omfattaungdomar i . Utskottet anser dock inte att det ärpåkallat med obligatorisk förhandsgranskning av alla filmer och videogram somsäljs eller hyrs ut till allmänheten. Vuxencensuren har spelat utsin roll. Enligt utskottet bör därför förhandsgranskning av biograffilm förvuxna avskaffas. Denna filmcensur är svårförenlig med yttrandefriheten och enonödig inskränkning i människors fria val. Genom straffbestämmelserna ibrottsbalken och yttrandefrihetsgrundlagen, som gäller dem som i t.ex. filmeller videogram skildrar sexuellt våld eller tvång, eller närgånget ellerutdraget skildrar grovt våld mot människor eller djur, ges en viss garanti föratt filmer som visas offentligt inte innehåller olaga våldsskildringar.Regeringen bör återkomma till med förslag om höjda åldergränser ochavskaffandet av vuxencensuren.Utskottet tillstyrker således motion 1996/97:K433 men avstyrker övrigamotioner.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande biografcensur och åtgärder mot våldsskildringar m.m.att med avslag på motionerna 1996/97:K709, 1996/97:Kr257 yrkande 3, 1996/97:Kr4 yrkande 10 och 1996/97:Ju903 yrkande 6 samtmed anledning av motion 1996/97: K433 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om höjning av åldersgräns och biografcensurm.m.2. Biografcensur och åtgärder mot våldsskildringar m.m. (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med ?Utskottetvill också? och slutar med ?avstyrker därför motionerna.? bort ha följandelydelse:Utskottet vill också peka på regeringens nationella brottsförebyggandearbete. Det samhällsproblem som brottsligheten utgör bör som regeringenförordar angripas utifrån en bred kriminalpolitisk ansats. Utskottet utgårfrån att regeringen i sammanhanget uppmärksammar sambandet mellan medievåldoch brottslighet.Det är enligt utskottet viktigt att barn och ungdomar skyddas särskilt frånatt se våldsskildringar. Därför bör det införas en ny åldersgräns föroffentlig visning av film. På detta sätt har staten möjlighet att kontrollerafilmer som riktar sig till barn och ungdomar. bör också förbudet attlämna ut film till barn skärpas. Förbudet bör även kunna omfattaungdomar i . Regeringen bör återkomma till medförslag i enlighet härmed. Utskottet anser att förhandsgranskningen avbiograffilm för vuxna bör behållas.Utskottet tillstyrker således motion 1996/97:Ju903 yrkande 6 men avstyrkerövriga motioner.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande biografcensur och åtgärder mot våldsskildringar m.m.att med avslag på motionerna 1996/97:K433, 1996/97: K709,1996/97:Kr257 yrkande 3, 1996/97:Kr4 yrkande 10 och med bifall tillmotion 1996/97:Ju903 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om en höjning av åldersgränsen m.m.3. Biografcensur och åtgärder mot våldsskildringar m.m. (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med ?Utskottetvill också? och slutar med ?avstyrker därför motionerna.? bort ha följandelydelse:Utskottet vill också peka på regeringens nationella brottsförebyggandearbete. Det samhällsproblem som brottsligheten utgör bör som regeringenförordar angripas utifrån en bred kriminalpolitisk ansats. Utskottet utgårfrån att regeringen i sammanhanget uppmärksammar sambandet mellan medievåldoch brottslighet. Enligt utskottet är det nödvändigt att begränsa våldsutbudetför våra barn och ungdomar. Genom att införa en obligatoriskförhandsgranskning av de filmer och videogram som hyrs ut på marknaden kantillgängligheten för de grövsta våldsskildringarna minska. Obligatoriskförhandsgranskning bör därför införas. Förhandsgranskningen av biograffilm förvuxna bör enligt utskottet behållas. Däremot anser inte utskottet att det börinföras en åldersgräns för offentlig visning av film.Utskottet tillstyrker således motionerna 1996/97:K709 yrkande 5, 1996/97:Kr4yrkande 10 och 1996/97:Kr257 yrkande 3 men avstyrker övriga motioner.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande biografcensur och åtgärder mot våldsskildringar m.m.att med avslag på motionerna 1996/97:K433, 1996/97: K709yrkandena 1-4 och 6 och 1996/97:Ju903 yrkande 6 och med bifall tillmotionerna 1996/97:K709 yrkande 5, 1996/97:Kr257 yrkande 3 och1996/97:Kr4 yrkande 10 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om obligatorisk förhandsgranskning av filmer ochvideogram.4. Kriminalisering av hets mot homosexuella (mom. 3)(), (), (), PeterEriksson (mp) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16 börjar med ?Utskottet hartidigare? och slutar med ?avstyrker därför motionerna? bort ha följandelydelse:Utskottet anser att det föreligger omständigheter som talar för attutsträcka brottet hets mot folkgrupp till att också omfatta homosexuella.Detta framgår också av ovan refererade rapport.Lagstiftningens skydd av homosexuella som grupp bör därför ses över. Översynenmåste ske med stor respekt för de svåra avvägningsfrågor som uppkommer mellansamhällets behov av att skydda en utsatt grupp och samhällets intresse avvidast möjliga tryck- och yttrandefrihet. Utskottet tillstyrker därförmotionerna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande kriminalisering av hets mot homosexuellaatt med bifall till motionerna 1996/97:K404 och 1996/97:K422som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Sammanfattning........................................1Motionerna............................................1Utskottet.............................................3Biografcensur, åtgärder mot våldsskildringar, m.m. 3Motionerna 3Bakgrund 4Utskottets bedömning 9Ytterligare åtgärder mot barnpornografi m.m. 10Motionerna 10Bakgrund 11Utskottets bedömning 13Kriminalisering av hets mot homosexuella 13Motionerna 13Bakgrund 14Utskottets bedömning 16Preskriptionstiden för rasistisk musik 16Motionerna 16Bakgrund 17Utskottets bedömning 18Val av jurymedlemmar 18Motionen 18Bakgrund 18Utskottets bedömning 20Hemställan 21Reservationer........................................221. Biografcensur och åtgärder mot våldsskildringar m.m. (mom. 1) 222. Biografcensur och åtgärder mot våldsskildringar m.m. (mom. 1) 233. Biografcensur och åtgärder mot våldsskildringar m.m. (mom. 1) 234. Kriminalisering av hets mot homosexuella (mom. 3) 24