bet · GK01AU13 · 1997-05-14 00:00:00 — En sådan lösning kan åstadkommas genom att ramtiden förlängstill viss del utan att kravet på förvärvsarbete utvidgas i motsvarande grad.Utskottet föreslår därför att 34 § första stycket andra meningen i lagen omarbetslöshetskassor skall ha följande lydelse.Medlemskap får dock beviljas endast den som har förvärvsarbetat i genomsnitt minst 17timmar och fortfarande arbetar i minst denna omfattning.Utskottet vill i detta sammanhang även beröra frågan från vilken tidpunktmedlemskapet skall anses gälla när det har beviljats. Avförfattningskommentaren till ovan nämnda bestämmelse framgår att medlemskapetskall anses gälla från den tidpunkt då ansökan gjordes, förutsatt attförvärvsarbetet då hade påbörjats. Detta innebär att medlemskapet kommer attgälla från en tidpunkt som i de flesta fall kommer att ligga före dagen förbeslutet om beviljandet av medlemskapet. Frågan är då vad som skall gälla i defall inträdessökanden har ansökt om medlemskap före den tidpunkt då sökandenbörjade förvärvsarbeta i den omfattning som medför att inträdesvillkoretuppfylls. Detta framgår inte klart av författningskommentaren.Enligt utskottets mening skall utgångspunkten vara att medlemskapet skallanses gälla från den tidpunkt då ansökan om medlemskap gjordes. Om ansökangjordes före den tidpunkt då sökanden började förvärvsarbeta i den omfattningsom medför att inträdesvillkoret uppfylls, skall medlemskapet i stället ansesgälla från sistnämnda tidpunkt. Detta kan belysas med följande exempel. Apåbörjar ett arbete på deltid med en arbetstid pervecka. som A börjar arbeta ansöker han om medlemskap i enarbetslöshetskassa. utökas A:s arbetstid pervecka. beviljas han inträde iarbetslöshetskassan. Enligt utskottets mening skall A:s medlemskap i dettafall gälla från den 1 oktober.Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet motionerna A40 (v) yrkande12, A45 (s) (delvis) och A46 (mp) yrkande 11.Utskottet har ingen erinran i övrigt mot förslaget. Med den ändring somangivits ovan tillstyrker utskottets regeringens övriga förslag vad gällerinförandet av en ny lag om arbetslöshetskassor.Statsbidrag, finansiering och kostnaderPropositionenDen nuvarande arbetslöshetsförsäkringen finansieras i första hand genomarbetsgivaravgifter i form av arbetsmarknadsavgiften och medfinansieringsavgifter från arbetslöshetskassorna. I den mån dessa avgifterinte är tillräckliga finansieras den resterande delen med allmännaskattemedel. Det kontanta arbetsmarknadsstödet finansieras genomarbetsmarknadsavgiften.Arbetsmarknadsavgiften - som regleras i lagen om socialavgifter - användsäven till att finansiera utbildningsbidrag till deltagare iarbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktad rehabilitering som uppfyllermedlems- och arbetsvillkoren i arbetslöshetsförsäkringen.Arbetsmarknadsavgiften uppgår till pålönesumman för förvärvsarbetande. För den som är skyldig att betalaegenavgifter, dvs. den som har inkomst av annat förvärvsarbete utan attbetraktas som arbetsgivare, uppgår avgiften till fr.o.m. den 1 januari1997. Arbetsmarknadsavgiften väntas inbringa underbudgetåret 1998.Enligt regeringen bör den nuvarande ordningen för finansiering bestå bl.a.på grund av sin enkelhet. Vissa justeringar föreslås dock. Dessa kan beskrivaspå följande sätt.Uppdelningen av arbetslöshetsersättningen i ett grundbelopp och en frivilliginkomstrelaterad del innebär att ersättningen kommer att innehålla ettobligatoriskt inslag, grundbeloppet. Av den totala beräknas den del av ersättningen som avser grundbeloppet uppgåtill , dvs. Resterande del, dvs. ca 15miljarder kronor, kommer att avse inkomstbortfallsersättningen. Med dennauppdelning anser regeringen att det är naturligt att arbetsmarknadsavgiften,som i princip erläggs för samtliga förvärvsarbetande, i första hand skall gåtill kostnaderna för ersättning enligt grundförsäkringen. Detta innebär attstatsbidraget till grundbeloppet i första hand skall finansieras genomarbetsmarknadsavgiften.Statsbidraget till den inkomstrelaterade ersättningen till den del somersättningen överstiger grundbeloppet föreslås i första hand finansieras genomfinansieringsavgifter. I den mån dessa avgifter inte räcker tillutbetalningarna bör resterande del finansieras genom arbetsmarknadsavgiftenoch i sista hand genom allmänna skattemedel.Intäkterna i form av finansieringsavgifter beräknas för budgetåret 1998uppgå till . Detta innebär att av deninkomstrelaterade ersättningen kommer att behöva täckas med medel frånarbetsmarknadsavgiften.När de gäller finansieringen av arbetsmarknadspolitiska åtgärder anserregeringen att det är rimligt att den ersättning i form av utbildningsbidragsom lämnas till kassamedlemmar som deltar i vissa arbetsmarknadspolitiskaåtgärder och som då ersätter kassaersättningen bör finansieras i samma ordningsom arbetslöshetsersättningen. Regeringen föreslår därför attarbetsmarknadsavgiften även i fortsättningen skall finansierautbildningsbidragen till de medlemmar i arbetslöshetskassorna som uppfyllervillkoren för att få inkomstrelaterad ersättning vid arbetslöshet.Regeringen aviserar även förändringar vad gäller utbetalningarna avstatsbidragen. finns det ingen enhetlig ordning för närarbetslöshetskassorna skall betala ut ersättning till sina arbetslösamedlemmar. Varje kassa bestämmer själv när detta skall ske. I praktikeninnebär detta att det sker utbetalningar , vilket får till följdatt statsbidrag utbetalas . För att bl.a. förbättra statenskassahållning kommer regeringen att besluta attutbetalningen av statsbidrag till arbetslöshetskassorna skall ske månadsvisfr.o.m. oktober 1997.MotionerI fyra motioner framställs förslag på höjningar av egenavgifter som ett sättatt delfinansiera arbetslöshetsersättningen.Moderata samlingspartiet förklarar i motion A39 att den allmänna försäkringsom förordas bör finansieras genom en kombination av skatt och egenavgift(yrk. Egenavgiften är betydelsefull, inte främst som finansieringskälla,utan som ett inslag i en ansvarsfull lönebildning. Genom det nuvarandesystemet motverkas inte höga lönekrav som i sig är arbetslöshetsdrivande.Avgifterna bör tillåtas växla i takt med växande eller fallande arbetslöshet.Det bör ankomma på regeringen att efter ett ställningstagande av iprincipfrågan återkomma med ett detaljerat förslag.Moderaterna anser också att det finns starka skäl att sammanföra allersättning vid arbetslöshet till den allmänna försäkring som partiet förordar(yrk. Kostnaderna för arbetsmarknadspolitiken kommer därigenom att avsesjälva åtgärden. I motion A277 (yrk. 12) framställer motsvarandeyrkande om finansieringen.Folkpartiet liberalerna anser att egenavgifterna bör höjas så att de som hararbete i större utsträckning än är med och finansierararbetslöshetsförsäkringen. I motion A37 anser att egenavgifternabör höjas så att statsbidraget till arbetslöshetsförsäkringen blir (yrk. Löntagarkollektivet skall kompenseras genom en sänkning avsjukförsäkringsavgiften. En obligatorisk egenavgift förarbetslöshetsförsäkringen bör inrättas efter samma principer som prövades år1994. Avgiften bör tas ut på den del av inkomsten som är försäkrad.Kristdemokraterna förklarar i kommittémotion A38 att målet måste vara enfinansiering där egenavgifter och företagens arbetsgivaravgifter balanserarinkomster och utgifter över en konjunkturcykel (yrk. En sådan förändringav finansieringen måste ske successivt. En modell där arbetsgivare ocharbetstagare bär finansieringsansvaret för arbetslöshetsförsäkringen kommerockså att vara ett incitament till en bättre fungerande lönebildning.I kommittémotion A46 förklarar de gröna att regeringensfinansieringsförslag är oklart. I avvaktan på en klarare bild avfinansieringsmöjligheterna och det statsfinansiella läget börman endast genomföra begränsade höjningar av ersättningsnivåer och grundbelopp(yrk. Vidare förklarar att det är viktigt attarbetslöshetskassorna även skall kunna göra utbetalningar vidolika tider under månaden oberoende när statsbidraget inkommer. Det kräver attkassorna har en viss likviditet. Det är viktigt att kassornas likviditetsbehovtillgodoses när omläggningen av utbetalningsrutinerna sker (yrk. 14).Utskottets övervägandenEnligt utskottets mening bör den grundläggande principen vara att produktioneni allt väsentligt skall bära kostnaderna för arbetslöshetsförsäkringen. Förnärvarande sker detta genom att kostnaderna för arbetslöshetsersättningen ihuvudsak finansieras genom arbetsgivaravgifter i form avarbetsmarknadsavgiften. Vidare finansieras en del av arbetslöshetsförsäkringengenom finansieringsavgiften. Genom det förslag som regeringen presenteratöppnas en möjlighet för arbetslöshetskassorna att differentieramedlemsavgifterna så att de kan besluta om att de arbetslösa medlemmarna skallkunna betala en lägre avgift. Härigenom kan kostnaderna förarbetslöshetsersättning fördelas på ett sådant sätt att man undviker attbelasta denna utsatta grupp ytterligare.Utskottet delar regeringens synpunkter att arbetsmarknadsavgiften även ifortsättningen bör finansiera utbildningsbidragen till dem som är medlemmar iarbetslöshetskassor och som uppfyller villkoren för att få inkomstrelateradersättning vid arbetslöshet. Utskottet avstyrker därför motionerna A37 (fp)yrkande 5, A38 (kd) yrkande 6, A39 (m) yrkandena 9 och 12, A46 (mp) yrkande 3och A277 (m) yrkande 12.Regeringen har aviserat att den kommer att besluta om att utbetalningen avstatsbidragen skall ske fr.o.m. . Detta motiveras bl.a.av att man genom åtgärden förbättrar statens kassahållning.Den förändring som föreslås innebär i vissa fall att det kan dröja ganskalänge innan de arbetslösa får sitt ekonomiska stöd. Detta kan leda till storaproblem för den enskilde, eftersom han eller hon under en längre tidsperiodkan komma att sakna medel för sitt uppehälle. Till detta kommer attarbetslöshetskassorna genom förändringen kan anpassa sinautbetalningar av arbetslöshetsersättningen till de löneutbetalningsrutiner somgäller inom respektive verksamhetsområde eller bransch. Utskottet delar därförinte regeringens ställningstagande att utbetalningen av statsbidragen endastskall ske . Enligt utskottets mening bör det även finnas en möjlighetför arbetslöshetskassorna att få statsbidragen utbetalade var fjortonde dag.Den merkostnad som detta föranleder i förhållande till den förändringregeringen aviserat bör kunna täckas av den besparing som de strängareavräkningsregler som utskottet föreslår vad gäller bisysslor innebär.Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna. Med hänsyn till detanförda avstyrker utskottet motion A46 (mp) yrkande 14 i den mån den inte kananses tillgodosedd genom utskottets tillkännagivande.Ändringsförslag i proposition 1996/97:150InledningSom framgår av den inledande redogörelsen föreslås att det skall vara möjligtmed en flexiblare användning av arbetslöshetsersättningen. Dessa möjligheterföreslås införas på prov . För det första föreslås attdet skall vara möjligt med en aktivare användning avarbetslöshetsersättningen. Detta innebär att regeringen skall ha möjlighet attför särskilda projekt göra undantag som innebär att arbetslösa kan erhållaarbetslöshetsersättning trots att de inte är arbetslösaeller står till arbetsmarknadens förfogande. För det andra föreslås att detinförs en möjlighet för offentliga arbetsgivare att efter överenskommelse medarbetstagarorganisationerna inrätta s.k. resursarbeten. Till dessa arbeten kanlångtidsarbetslösa som får arbetslöshetsersättning tas in som en extra resursi det ordinarie arbetet i syfte att åstadkomma kvalitetshöjande insatser. Fördet tredje föreslås att det skall införas en tillfällig avgångsersättning.Enligt förslaget skall arbetslösa som har fyllt och varit arbetslösaunder ges möjlighet att erhålla arbetslöshetsersättning fram tillålderspensioneringen.Finansutskottet har till arbetsmarknadsutskottet överlämnat de yrkanden ipropositionen som rör lagstiftningsfrågorna avseende förslagen om en aktivareanvändning av arbetslöshetsersättningen och den tillfälligaavgångsersättningen, se propositionen s. 33 punkterna 12-17.Arbetsmarknadsutskottets behandling av förslagen i detta betänkande kommerdärför att begränsas till lagstiftningsfrågor föranledda av förslagen.Arbetsmarknadsutskottets synpunkter på de nya åtgärderna som sådana behandlasi utskottets yttrande till finansutskottet, AU7y. I yttrandet behandlararbetsmarknadsutskottet även regeringens förslag till resursarbeten. Utskottetkommer alltså i detta betänkande att behandla vissa ändringar i denlagstiftning som reglerar arbetslöshetsersättningen och som följer avförslaget om införande av lagen om försök med resursarbete.Aktivare användning av arbetslöshetsersättningenPropositionenEnligt gällande regler skall den som får ersättning förutom att vara arbetslösäven stå till arbetsmarknadens förfogande. Detta innebär att det i principinte får finnas något som hindrar personen från att ta erbjudet lämpligtarbete. I praktiken innebär detta att den arbetslöse inte får ägna sig åtnågon annan verksamhet än aktivt arbetssökande för att kunna erhållaarbetslöshetsersättning. En viss begränsad möjlighet att delta i utbildningmed bibehållen arbetslöshetsersättning finns dock. Den nuvarande restriktivaordningen är enligt regeringen i vissa fall kontraproduktiv. Den kanpassivisera i stället för att främja en återgång till arbetsmarknaden.Regeringen föreslår därför att det på försök införs en möjlighet att användaarbetslöshetsersättningen på ett mer aktivt sätt. Exempel på sådanasituationer är praktik som inte ryms inom de vanliga praktiksystemen och ökademöjligheter till utbildning. Försöksverksamheten skall också ge ett störreutrymme för olika lokala initiativ. Detta ökar det lokala inflytandet iarbetsmarknadspolitiken. Regeringen föreslår att det införs bestämmelser sominnebär att regeringen bemyndigas att medge undantag från de bestämmelserna iALF- och KAS-lagarna som hindrar att arbetslöshetsersättningen används på ettmer aktivt sätt. Motsvarande undantag föreslås bli införda i den nya lagen omarbetslöshetsförsäkring.Avsikten är att regeringen skall ges rätt att för särskilda projekt göraundantag som innebär att arbetslöshetsersättning får lämnas till personer somdeltar i projektet trots att de inte kan anses som arbetslösa eller står tillarbetsmarknadens förfogande. Bemyndigandet gäller endast personer som redanerhåller arbetslöshetsersättning. Grupper med svagare ställning påarbetsmarknaden skall prioriteras. Dessa grupper är ungdomar,långtidsarbetslösa, äldre, arbetshandikappade och utomnordiska medborgare. Denarbetslöses ersättning skall beräknas enligt vanliga regler.Ersättningsdagarna under den aktuella verksamheten skall inte ingå iersättningsperioden. Verksamheten skall betraktas som enarbetsmarknadspolitisk åtgärd. Genom deltagande i försöksverksamhetenåterkvalificerar sig projektdeltagarna för nya ersättningsperioder. Åtgärdenskall enligt regeringen bedrivas på heltid.Försöksverksamheten föreslås pågå fr.o.m. till utgången avdecember 1998. Vidare föreslås att den omfattar en sammanlagd summa avarbetslöshetsersättning till deltagarna i verksamheten som totalt uppgår tillhögst för år 1997.MotionerI kommittémotion A48 motsätter sig Moderata samlingspartiet att förslagetinförs och yrkar därför att regeringens lagförslag avslås (yrk. 2-6, samtligayrkanden delvis).I partimotion Fi43 anger liberalerna att partiet anser attregeringens förslag att den under skall kunna använda högst500 för försöksverksamhet med friare användning avarbetslöshetsersättningen bör avslås. Detta yrkande behandlas iarbetsmarknadsutskottets yttrande 1996/97:AU7y. Till följd av avslagsyrkandetanser i kommittémotion A49 att regeringens lagförslag i dessadelar bör avslås (yrk. 6-10, samtliga yrkanden delvis).Även förklarar i motion Fi44 att det motsätter sig förslagetoch att regeringens lagförslag därför bör avslås (yrk. 43-47).I motion Fi46 vänder sig mot de bristfälligabeslutsunderlaget i propositionen. Enligt bör regeringenåterkomma med förslag om hur man genom samverkan på lokal nivå mellan kommun,arbetsförmedling, försäkringskassa samt lokala företag, fackliga och ideellaorganisationer skall få avgöra detaljutformningen av åtgärden. Behandlingen avmotionen kommer att ske i finansutskottet. ståndpunktbeträffande motionen framgår av utskottets yttrande till finansutskottet.Utskottets övervägandenI sitt yttrande till finansutskottet förklarar arbetsmarknadsutskottet att dettillstyrker att arbetslöshetsersättning i viss begränsad omfattning inom ramenför en försöksverksamhet skall kunna lämnas även i andra situationer än vidöppen arbetslöshet. Utskottet förordar där att verksamheten skall bedrivas iform av särskilda projekt där arbetslöshetsersättning som försöksverksamhetfår lämnas till personer som redan får ersättning enligt gällande regler omarbetslöshetsersättning. Enligt utskottets uppfattning i yttrandet börriksdagen godkänna att regeringen under förförsöksverksamheten får disponera en sammanlagd summa avarbetslöshetsersättning till deltagarna i verksamheten som totalt uppgår tillhögst 500 miljoner kronor.För att möjliggöra försöksverksamheten bör förändringar göras i de nuvarandereglerna i ALF-lagen och KAS-lagen, och motsvarande bestämmelser bör införas iden nya lagen om arbetslöshetsförsäkring.När det gäller regeringens lagförslag har utskottet i huvudsak ingenerinran. Utskottet vill dock beröra en fråga som gäller reglerna omöverhoppningsbar tid. Den föreslagna verksamheten skall betraktas som enarbetsmarknadspolitisk åtgärd. Av förslaget till ändringar av bl.a. 7 § ALF-lagen framgår att deltagande i försöksverksamheten skall återkvalificera förnya ersättningsperioder, dvs. vara s.k. jämställd tid. Kravet för attverksamheten skall anses som jämställd tid är att den fullföljts av denenskilde. Frågan är då vad som gäller i det fall personen avbryterverksamheten. Av lagförslaget framgår inte om i dessa fall tiden iverksamheten skall betraktas som överhoppningsbar tid. Det kan noteras att tidi andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder betraktas som överhoppningsbar tid imotsvarande situation. Utskottet anser att också tid i denna verksamhet böranses som s.k. överhoppningsbar i de fall den enskilde inte fullföljtverksamheten. Med hänsyn till det anförda föreslår utskottet att förslagentill ändring i 8 § ALF- respektive KAS-lagen samt 17 § förslaget till ny lagom arbetslöshetsförsäkring bör kompletteras med en punkt som innebär att fören person som inte har fullföljt sådan verksamhet som angetts ovan skall tideni verksamheten vara överhoppningsbar vid beräkningen av ramtiden.Utskottets förslag rörande 8 § i ALF-lagen respektive KAS-lagen framgår avbilaga 2.Vad gäller bestämmelsen i 17 § förslaget till ny lag omarbetslöshetsförsäkring föreslår utskottet att man förutom ovanstående tilläggbör göra en redaktionell omarbetning av bestämmelsen. Enligt utskottets meningbör bestämmelsen utformas enligt följande.När ramtid skall bestämmas enligt 12 § räknas inte heller tid då den sökandefått föräldrapenningförmån enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring ellervarit hindrad att arbeta på grund av1. tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt,2. arbetsmarknadsutbildning,3. yrkesinriktad rehabilitering,4. utbildning för vilken utbildningsbidrag lämnas enligt förordningen(1996:1654) om särskilt utbildningsbidrag, eller5. deltagit i verksamhet där ersättning enligt 3 a § har utgått,i den mån tiden inte jämställs enligt vad som följer av 19 §.Med dessa förändringar tillstyrker utskottet regeringens förslag i denna del.Motionerna A48 (m) yrkandena 2-6 samtliga delvis, A49 (fp) yrkandena 6-10samtliga delvis och Fi44 (v) yrkandena 43-47 avstyrks.ResursarbetenPropositionenRegeringen beviljade medel till ett arbetsmarknadspolitisktprojekt inom vård och omsorg och som har bedrivits i samverkan med i , i länoch kommun, den s.k. Kalmarmodellen. Arbetsgivaren, kommun, harfått möjlighet att utöver lägsta nivå på bemanningen på en arbetsplats höjanivån på den kommunala servicen genom att ta in arbetslösa som en extra resursi det reguljära arbetet. I gengäld har arbetsgivaren åtagit sig att medarbetslösa täcka alla vikariatsbehov som understiger inom det berördaområdet. Preliminära bedömningar visar enligt regeringen att projektet harhaft positiva effekter.På grundval av erfarenheterna från detta projekt föreslår regeringen att entillfällig lag införs om försök med resursarbete i offentlig verksamhet.Försöksverksamheten skall pågå i hela landet och bedrivas fr.o.m. den 1 juli1997 intill utgången av . Långtidsarbetslösa som uppbär arbetslöshetsersättning skall kunna delta i åtgärden. De arbetslösa skall delta i åtgärdenpå heltid. av tiden bör dock användas till att söka arbete. Ersättningenskall benämnas utbildningsbidrag och det skall vara möjligt för arbetsgivarenatt komplettera ersättningen. En anvisning till resursarbete får omfatta med möjlighet till förlängning . Den tid iresursarbete som berättigar till utbildningsbidrag skall anses som s.k.jämställd tid och kunna kvalificera för ytterligare ersättningsperioder. Stat,kommuner, landsting, kyrkliga kommuner och de allmänna försäkringskassornaskall kunna vara anordnare.Detta förslag föranleder vissa ändringar i 14 § ALF- respektive KAS-lagenoch ett tillägg till 22 § i förslaget till ny lag om arbetslöshetsförsäkring.MotionerBåde Moderata samlingspartiet och liberalerna har yrkat avslag påförslaget om en lag om försök med resursarbete. Av detta följer att de ävenyrkar avslag till de följdändringar som förslaget föranleder. Sistnämndaframgår av kommittémotion A48 (yrk. 2-3 och 6, samtliga delvis)och av kommittémotion A49 (yrk. 6-7 och 10, samtliga delvis). Avpartimotion Fi45 framgår att också de gröna har yrkat avslag påförslaget. Även yrkar att de föreslagna följdändringarna avslås(yrk. vill också avslå förslaget men har inte yrkatavslag av de föreslagna följdändringarna. kan accepteraförslaget med vissa restriktioner. har inte framställt någrayrkanden i den del som berörs i detta betänkande.Utskottets övervägandenSom framgår av utskottets yttrande till finansutskottet tillstyrker utskottetmed vissa justeringar den nya åtgärden resursarbete och en lag i ämnet.Utskottet har inga erinringar mot de förslag till förändringar i den nuvaranderegleringen av arbetslöshetsersättningen och den nya lagen om arbetslöshets-ersättning som läggs fram i propositionen. Utskottet avstyrker därförmotionerna A48 (m) yrkande 2-3 och 6 samtliga delvis, A49 (fp) yrkande 6-7 och10 samtliga delvis och Fi45 (mp) yrkande 32.Tillfällig avgångsersättningPropositionenEnligt regeringen är det många äldre personer som varit inskrivna vidförmedlingen och som har haft svårt att återgå till denreguljära arbetsmarknaden. Denna grupp kräver stora resurser vidarbetsförmedlingen i form av personal och arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Regeringen föreslår därför att arbetslösa som har fyllt men inte 65 årskall kunna erhålla arbetslöshetsersättning, som benämns tillfälligavgångsersättning, fram till dess de uppnår pensionsåldern utan krav på aktivtarbetssökande eller annan aktivitet. Som villkor för att den arbetslöse skallkunna erhålla tillfällig avgångsersättning gäller att han eller hon undertiden fr.o.m. t.o.m. har fåttarbetslöshetsersättning eller deltagit i en arbetsmarknadspolitisk åtgärdunder . Erbjudandet föreslås gälla mellan och den31 . Ersättningen skall enligt förslaget betalas ut till dess attpersonerna fyller eller börjar uppbära hel förtidspensioneller återgår i arbete. Det skall inte vara möjligt att erhålla tillfälligavgångsersättning som den arbetslöse erhåller inkomst av arbete.MotionerModerata samlingspartiet i kommittémotion A48 (yrk. 2-3, delvis, och 7) ochFolkpartiet liberalerna i kommittémotion A49 (yrk. 6-7, delvis, och 11) anseratt regeringens lagförslag i dessa delar bör avslås.Miljöpartiet de gröna framhåller i motion Fi45 att förslaget innebär atterbjudandet endast gäller en slumpmässigt utvald grupp och under en begränsadtid.