bet · GK01FiU23 · 1997-05-15 00:00:00 — Regeringen erinrar om att det av definitionen av kreditupplysning i 2 §framgår att det med kreditupplysning avses uppgifter m.m. som lämnas tillledning för bedömning av annans kreditvärdighet eller vederhäftighet i övrigti ekonomiskt hänseende. Möjligheten att med stöd av kreditupplysningslagen fåupplysningar om andra personer är följaktligen inte tänkt att stå till budsför andra syften än för att göra ekonomiska bedömningar av den somupplysningen rör. En rätt för näringsidkare att få en beställaruppgift kanenligt regeringen motverka att kreditupplysningar begärs av ren nyfikenheteller av något annat skäl som inte har att göra med en ekonomisk bedömning avden som upplysningen rör.Regeringen anför att en rätt till beställaruppgift också har den fördelenatt näringsidkaren får möjlighet att rätta felaktiga eller missvisandeuppgifter direkt hos beställaren.Vidare anför regeringen att till stöd för den nuvarande ordningen harsärskilt framförts att en rätt för näringsidkare att få en beställaruppgiftkan verka återhållande på benägenheten att begära kreditupplysningar.Regeringen anser dock att skälen för den föreslagna ordningen är så starkaatt en rätt till beställaruppgift för alla fysiska personer nu bör införas.Sålunda bör även näringsidkare och näringsanknutna personer ha rätt tillbeställaruppgift i samband med att de får ett meddelande enligt 11 §kreditupplysningslagen (kreditupplysningskopia).De skäl som anförts till stöd för ett krav på beställaruppgift gör sig enligtregeringen i viss mån även gällande i fråga om rätten till besked om vilka rådoch omdömen som lämnats. Särskilt integritetsaspekten är viktig men även denomständigheten att en person får anses ha ett berättigat intresse att få vetavilka omdömen och råd som lämnas om honom i kommersiella sammanhang.Regeringen anser därför att näringsidkare och näringsanknutna personer ilikhet med andra fysiska personer bör få reda på vilka råd och omdömen somkreditupplysningen innehållit.Vad gäller juridiska personer finns enligt regeringen emellertid inte någotbehov att med hänsyn till integritetsskyddsintressen låta den omfrågade fåbesked om att en kreditupplysning lämnats och om innehållet i denna.Regeringen konstaterar att det inte heller i diskussionerna rörande dessafrågor har framförts att en sådan rätt för juridiska personer borde införas.Av betydelse är vidare enligt regeringen att ett utökat uppgiftslämnande ifråga om juridiska personer skulle medföra kraftigt ökade kostnader förkreditupplysningsföretagen och därmed för kreditupplysningsverksamheten somsådan.Med hänsyn till det anförda anser regeringen att juridiska personer även ifortsättningen bör stå utanför bestämmelserna i 11 § kreditupplysningslagen.Någon laglig rätt för dem till kreditupplysningskopior ellerbeställaruppgifter bör således inte införas.MotionernaI motion 1996/97:Fi39 av () anförs atträttelseförfarandet enligt 12 § kreditupplysningslagen är otillfredsställande.Enligt motionärerna kan en skärpning uppnås genom att föreskriva ett snabbareförfarande med en bredare underrättelseplikt. Underlåtelse frånkreditupplysningsföretagens sida att efterleva rättelseförfarandet bör varaförenat med stränga skadeståndskrav. Detta bör ges regeringen till känna(yrkande 2).I motion 1996/97:Fi40 av Per () anförs att även handelsbolag ochkommanditbolag bör ingå i den grupp som skall få tillgång tillkreditupplysningskopia. Motionärerna framhåller att dessa bolagsformer skiljersig från övriga juridiska personer genom att ägarna själva beskattas förbolagets vinster. Konsekvenserna av en felaktig kreditupplysning kan i dessafall skada ägarna även som privatpersoner. Enligt motionärerna bör riksdagenhos regeringen begära förslag om en sådan ändring.I två motioner från allmänna motionstiden , 1994/95:N216 av LennartFremling och () och 1994/95:N263 av m.fl. (m),samt i två motioner från allmänna motionstiden , 1996/97:N214 av GöteJonsson och () och 1996/97:Fi706 av m.fl. (m, c, fp,kd), hemställs att även näringsidkare och näringsanknutna personer skall harätt att få beställaruppgift.Utskottets bedömningEnligt utskottets mening har näringsidkare och näringsanknutna fysiskapersoner ett berättigat intresse ur integritetssynpunkt att liksomprivatpersoner få meddelande om såväl vilka omdömen och råd som har lämnats ikreditupplysning som vem som har begärt sådan upplysning. Utskottet ser därförmed tillfredsställelse på att regeringen nu föreslår att bestämmelser meddenna innebörd införs. Utskottet tillstyrker således regeringens förslag. Vadsom efterfrågas i motionerna 1994/95:N216, 1994/95:N263, 1996/97:N214 och1996/97:Fi706 tillgodoses genom den nu föreslagna ordningen.I likhet med regeringen anser utskottet att det saknas behov av att medhänsyn till integritetsskyddsintressen utvidga rätten att erhållakreditupplysningskopia och beställaruppgift även till juridiska personer. Vadsom anförs i motionerna 1996/97:Fi39 yrkande 2 (delvis) och 1996/97:Fi40 bördärför inte föranleda något uttalande från sida.I motion 1996/97:Fi39 yrkande 2 anförs därutöver att rättelseförfarandet ikreditupplysningslagen kan bli mer tillfredsställande genom dels att ettsnabbare förfarande föreskrivs, dels att underlåtenhet frånkreditupplysningsföretagens sida att efterleva rättelseförfarandet förenas medstränga skadeståndskrav. Utskottet konstaterar att nu gällande ordningföreskriver en skyldighet för den som bedriver kreditupplysningsverksamhet attutan dröjsmål vidta åtgärder för att utreda misstanke om oriktiga ellermissvisande uppgifter samt att ombesörja rättelse av sådana uppgifter. Vidareinnehåller kreditupplysningslagen en speciell reglering omskadeståndsskyldighet gentemot den enskilde. Vad som anförs i motionentillgodoses enligt utskottets mening således genom nu gällande regler.Motionen bör därför avstyrkas.Uppgifter i kreditupplysning om företagMotionernaI tre motioner, som avlämnats med anledning av propositionen, aktualiseras enfråga som inte har behandlats särskilt varken av Kreditupplysningsutredningeneller i propositionen, nämligen frågan om vilka uppgifter som bör ingå ikreditupplysning om företag och företagare.I motion 1996/97:Fi37 av m.fl. (m) hemställs att riksdagenbeslutar tillåta flödesinformation i enlighet med vad som anförs i motionen(yrkande 2). Motionärerna påpekar att det i förarbetena tillkreditupplysningslagen framgår att s.k. flödesinformation, t.ex.inkassoinformation, bör ingå i en kreditupplysning. Eftersom Datainspektionenvalt att inte tillåta att inkassoinformation och andra s.k. flödesdatautväxlas mellan företag, bör enligt motionärerna nu tydligtpoängtera den betydelse tillgången till flödesdata har för en framtidaeffektiv kreditupplysning. Motionärerna framhåller att företag, särskilt småeller nystartade, har ett stort behov av att kunna undersöka sina kunderskreditvärdighet i syfte att undvika kreditförluster. Flödesdata utgör ett braunderlag för att undersöka om företaget har tillräcklig likviditet för attbetala sina krediter.I motion 1996/97:Fi39 av () hemställs att regeringenges till känna vad i motionen anförts om nödvändig flödesinformation (yrkande1). Motionären framhåller att en bred flödesinformation är möjlig enligtgällande lag, men detta har inte godtagits av Datainspektionen. fårendast flödesdata i senare led i form av ansökan om betalningsföreläggandeanvändas i kreditupplysningsunderlaget. Om registrering av inkassokrav tillåtsvid kreditupplysning ges enligt motionären en större effektivitet ochaktualitet.I samma motion hemställs därutöver att regeringen ges till känna vad imotionen anförts om kreditupplysningsverksamhetens bedrivande (yrkande 4).Motionären framhåller att många företag anser att Datainspektionensvillkorspraxis vad avser flödesinformation står i strid mot kreditupplysnings-lagen och dess intentioner. Tidig flödesinformation och obligatoriskabeställaruppgifter torde enligt motionären öka tillförlitligheten ikreditupplysningarna. Det är nödvändigt att riksdagsbeslutet görs så klart attdet inte råder något tvivel om att tidig flödesinformation är tillåten.Även i motion 1996/97:Fi41 av m.fl. (c) framhålls vikten avatt inkassouppgifter kan ingå i kreditupplysning. Det skulle enligtmotionärerna gynna nystartade och små företags möjligheter att hävda sig påmarknaden. Motionärerna anser att Datainspektionen har tolkat denmöjlighet som ges i kreditupplysningslagen restriktivt. Enligt motionärernabör det tydligt slås fast att inkassouppgifter skall få utnyttjas i sambandmed kreditprövningar. Detta bör ges regeringen till känna (yrkande 2).Gällande ordningEnligt 5 § kreditupplysningslagen skall kreditupplysningsverksamhet bedrivasså att den ej leder till otillbörligt intrång i personlig integritet genominnehållet i de upplysningar som förmedlas eller till att oriktiga ellermissvisande uppgifter lagras eller lämnas ut.I 7 § första stycket sägs vidare att personupplysning inte får innehållauppgift om annan betalningsförsummelse än sådan som fastslagits genom domstolseller annan myndighets avgörande eller åtgärd eller som lett till inledande avskuldsanering enligt skuldsaneringslagen (1994:334) eller tillbetalningsinställelse, konkursansökan eller ackord. Uppgift som enligt detsagda inte får lämnas ut får inte heller lagras.I förarbetena till kreditupplysningslagen anförde departementschefen att någoninvändning inte kunde riktas mot att en kreditupplysning innehåller uppgift omdomstols eller annan myndighets beslut eller åtgärd (prop. 1973:155 s. 96).Vidare anförde departementschefen (s. 97 f.) beträffande ansökningar ombetalningsföreläggande eller lagsökning samt andra liknande ansökningar hosdomstol eller annan myndighet att risken för att sådana uppgifter ärmateriellt oriktiga eller missvisande talar starkt för att de inte bör fåförekomma i kreditupplysningar. Departementschefen fann emellertid attskillnad härvid måste göras mellan kreditupplysningar om privatpersoner ochföretagsupplysningar. Med hänsyn till den stora vikt kreditgivningen har inomnäringslivet är det enligt departementschefen av största vikt attkreditupplysningar som avser företag är så uttömmande som möjligt för att mandärmed skall undvika kreditförluster. Ett företag måste därför finna sig i attkreditupplysningar kan komma att innehålla uppgifter som är behäftade med ettvisst mått av osäkerhet. Vad som sagts skulle enligt departementschefenäven gälla företagare och företag närstående personer. Departementschefenansåg mot bl.a. denna bakgrund att det inte borde ställas upp något förbud motatt använda ansökningsuppgifter i kreditupplysningar om företag ochmotsvarande. När det däremot gäller upplysningar om privatpersoner ansågdepartementschefen att behovet av skydd för den enskilde väger över. I frågaom sådana upplysningar borde det därför införas ett principiellt förbud motanvändning av ansökningsuppgifter.Vad gäller uppgifter om inkassoåtgärder och kreditspärrar samt påståenden iövrigt om betalningsförsummelse som inte har varit föremål för rättslig åtgärdfanns det enligt departementschefen ännu starkare skäl än när det gälleransökningsuppgifter att ställa upp förbud mot att uppgifterna används ikreditupplysningar. Departementschefen ansåg att det i princip bör varaförbjudet att ta in denna typ av uppgifter som avser privatpersoner. Någotmotsvarande förbud i fråga om företagsupplysningar förelåg däremot inte.Riksdagen beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. NU 1973:69, rskr.1973:379).Tillstånd enligt kreditupplysningslagen avseende kreditupplysningar om företagSom framgår av redogörelsen ovan har något förbud inte uppställts i fråga omatt i kreditupplysning om företag och företagare lämna uppgift ombetalningsförsummelse som inte har fastslagits genom domstols eller annanmyndighets avgörande.Utskottet har inhämtat att den omständigheten att ett principiellt förbudinte har uppställts i kreditupplysningslagen i praxis inte har inneburit atttillstånd generellt beviljas för att i kreditupplysningar lämna uppgifter ombetalningsförsummelse som inte fastslagits genom domstols eller annanmyndighets avgörande. Bland annat har ansökningar om tillstånd att ikreditupplysning om företag lämna uppgifter om inkassoåtgärder och omleverantörsskulder inte beviljats med hänvisning till 5 §kreditupplysningslagen (se t.ex. regeringens beslut i ärendenr 91-2520 och Datainspektionens beslut i ärende nr 4526-95).I propositionen anges att regeringen avser att i det fortsattalagstiftningsarbetet på kreditupplysningsområdet överväga frågan om vilkauppgifter som bör få användas i kreditupplysningar om näringsidkare.Utskottets bedömningI ovan nämnda motioner aktualiseras frågan om vilka uppgifter som bör få ingåi kreditupplysning om företag och företagare.Utskottet vill framhålla att ett generellt krav påkreditupplysningsverksamhet är att sådan verksamhet inte får bedrivas så attden leder till kränkning av den personliga integriteten eller till attoriktiga eller missvisande uppgifter lagras eller lämnas ut. Uppgifter sominte är väl underbyggda bör därför användas i kreditupplysning med storrestriktivitet.Av propositionen framgår att frågan om vilka uppgifter som bör få ingå ikreditupplysningar om företag kommer att bli föremål för överväganden iregeringens fortsatta lagstiftningsarbete på kreditupplysningsområdet. mening bör detta arbete inte föregripas. Motionerna bör därföravstyrkas.Stockholm den 16 april 1997På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (),(), (), (), (m), (), (), (), (), (), (), (),(), () och ().Avvikande meningar1. Vilken myndighet skall meddela tillstånd och utöva tillsyn?Birgitta () anser att den del av yttrandeunder rubriken myndighet skall meddela tillstånd och utöva tillsyn? sombörjar med ?Härefter vill? och slutar med ?därför avstyrkas? bort ha följandelydelse:Utskottet konstaterar att Datainspektionen visserligen sedankreditupplysningslagens tillkomst har ansvarat för tillståndsprövning ochtillsyn enligt lagen. Enligt utskottets mening finns det dock anledning att tafasta på den starka ekonomiska anknytning som kreditupplysningsverksamhet har.Ansvaret för tillstånds- och tillsynsfrågor på kreditupplysningsområdet bördärför läggas på . De tillsynsbefogenheter somDatainspektionen har enligt datalagen i fråga om ADB-hanteringen ikreditupplysningsverksamheten kan tillgodose intresset av ett gottintegritetsskydd. Motionerna 1996/97:Fi39 yrkande 3 och 1996/97:Fi41 (yrkande1) bör därför bifallas.2. Utlämnande för kreditupplysningsändamål av uppgifter för vilkatystnadsplikt gällerAnders (), (m), () och ()anser att den del av yttrande under rubrikenUtlämnande för kreditupplysningsändamål av uppgifter för vilka tystnadspliktgäller som börjar med ?Regeringen föreslår? och slutar med ?riksdagens sida?bort ha följande lydelse:Med hänsyn till den stora betydelse som uppgifter om kreditengagemang,betalningsförsummelser och kreditmissbruk för kreditupplysningsändamål har ikreditupplysningssammanhang föreslår regeringen nu en ordning som skallunderlätta utväxlingen av sådana uppgifter. Regeringen anför vidare att denföreslagna ordningen kan medverka till en effektiv konkurrens påkreditupplysningsområdet. För att tillvarata integritetsskyddsintressen harregeringen valt en ordning med en sluten användargrupp inom vilken de nuaktuella uppgifterna kan utväxlas utan hinder av tystnadsplikt. I gruppenskall enligt förslaget ingå banker, kreditmarknadsbolag, värdepappersbolag ochkreditupplysningsföretag samt vissa utländska bolag. Enligt utskottets meninghar avgränsningen av den slutna användargruppen gjorts alltför snäv. Ienlighet med vad som anförs i motion 1996/97:Fi37 yrkande 1 bör ävenleverantörer ingå i den slutna användargruppen för att en effektivarekreditupplysningsverksamhet skall erhållas.I nämnda motion anförs vidare att privatpersoner som så önskar skall medgesrätt att ställa sig utanför kreditupplysningsföretagens register. Liknandetankegångar framförs i motion 1996/97:Fi38 (delvis). Utskottet delarmotionärernas uppfattning att ett sådant system bör införas, bland annat medhänsyn till att privatpersoners integritet skulle stärkas. En sådan ordningskulle också bli enklare och mer klargörande än regeringens förslag.3. Skyldigheten att lämna kreditupplysningskopia m.m.Kenneth () anser att den del av yttrande underrubriken att lämna kreditupplysningskopia m.m. som börjar med ?Ilikhet? och slutar med ?riksdagens sida? bort ha följande lydelse:Vad gäller juridiska personer och rätten till kreditupplysningskopia finnsdet enligt utskottets mening anledning att göra skillnad mellan å ena sidanhandelsbolag och kommanditbolag och å andra sidan övriga juridiska personer.Ägare till handelsbolag och kommanditbolag beskattas själva för bolagetsvinster. Vad gäller dessa bolagsformer finns således en direkt koppling mellanbolagets resultat och ägarnas privata ekonomi. En felaktig kreditupplysningkan i förevarande fall skada såväl bolaget som ägaren i egenskap avprivatperson. I enlighet med vad som anförs i motion 1996/97:Fi40 börkreditupplysningslagen därför ändras så att även handelsbolag ochkommanditbolag skall meddelas vilka uppgifter som lämnats i kreditupplysningom bolaget.4. Uppgifter i kreditupplysning om företagAnders (), (m), (), (), () och () anser att den del avkonstitutionsutskottets yttrande under rubriken i kreditupplysningom företag som börjar med ?I ovan? och slutar med ?därför avstyrkas? bort haföljande lydelse:Utskottet vill framhålla att det inom näringslivet finns ett stort behov avatt kunna undersöka t.ex. kunders eller tilltänkta affärspartnerskreditvärdighet. Inte minst gäller detta de små och nystartade företagen. Föratt kreditupplysningsverksamheten skall bli effektiv krävs tillgång till såbred och så tidig information som möjligt, t.ex. om inkassoåtgärder. Utskottetvill erinra om att det i gällande lagstiftning inte uppställts något förbudmot att i kreditupplysning om företag lämna uppgifter ombetalningsförsummelser som inte fastslagits genom domstols eller annanmyndighets avgörande. Mot bakgrund av vad som anförs i de nu aktuellamotionerna vill utskottet därmed framhålla nödvändigheten av att bred s.k.flödesinformation i kreditupplysningar om företag också görs tillgänglig ipraktiken. Sammanfattning........................................1Inledning.............................................2Lagförslag..........................................2Yttrande från ................2Inkomna skrivelser m.m..............................3Propositionernas förslag..............................3Proposition 1996/97:65..............................3Proposition 1996/97:114.............................3Motionerna............................................3Motioner väckta med anledning av proposition 1996/97:653Motioner väckta under allmänna motionstiden ....4Motioner väckta under allmänna motionstiden ....4Utskottet.............................................5Bakgrund............................................5Nuvarande reglering av kreditupplysningsmarknaden m.m.6Kreditupplysningslagen............................6Datalagen.........................................7Kreditupplysningsmarknaden........................7Kreditupplysningslagens föreslagna tillämpningsområde m.m.8Frikretsen........................................8Begreppen kreditupplysning och kreditupplysningsverksamhet9Myndigheters uppgiftslämnande och kreditupplysning inom koncerner10Regler om rättelse...............................10Tillstånds- och tillsynsfrågor.....................11Skall nuvarande system med tillståndskrav och statlig tillsynbehållas? 11Skall särskilda regler i fråga om tillstånd gälla för banker ochvissa andra kreditinstitut?12Vilken myndighet skall meddela tillstånd och utöva tillsyn?12Villkor för hur verksamheten skall bedrivas m.m..15Vissa känsliga personuppgifter.....................16Uppgifter om kreditengagemang, betalningsförsummelser ochkreditmissbruk 17Uppgifter om betalningsförsummelser och kreditmissbruk ikreditupplysningar, m.m.17Utlämnande för kreditupplysningsändamål av uppgifter för vilkatystnadsplikt gäller20Skyldighet att lämna kreditupplysningskopia........23Ändringsförslaget i proposition 1996/97:114........26Hemställan.........................................27Reservationer........................................301. Tillstånds- och tillsynsmyndighet (mom. 3) (c)..302. Uppgifter om betalningsförsummelser och kreditmissbruk ikreditupplysningar (mom. 4) (m, c, mp, kd)303. Utlämnande för kreditupplysningsändamål av uppgifter för vilkatystnadsplikt gäller (mom. 5) (m)314. Skyldighet att lämna en kreditupplysningskopia (mom. 6) (m, fp, mp,kd) 335. Skyldighet att lämna en kreditupplysningskopia (mom. 6) (c)33Bilaga 1I proposition 65 framlagda lagförslag................351. Förslag till lag om ändring i kreditupplysningslagen (1973:1173)352. Förslag till lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617)443. Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1610) omkreditmarknadsbolag 454. Förslag till lag om ändring i lagen (1991:981) omvärdepappersrörelse 46Bilaga 2I proposition 114 framlagt lagförslag................47Förslag till lag om ändring i kreditupplysningslagen (1973:1173)47Bilaga 3Utskottets lagförslag................................49Av utskottet föreslagen ändring i regeringens förslag om ändringar ikreditupplysningslagen (1973:1173)49Bilaga 4Konstitutionsutskottets yttrande 1996/97:KU9y Ändringar ikreditupplysningslagen 50