bet · GL01NU1 · 1997-12-02 00:00:00 — Finansutskottetanförde följande:Den föreslagna modellen för hantering av statliga garantier framstår enligtutskottets mening som väl avvägd. Genom att statliga garantier antingenavgiftsbeläggs fullt ut eller belastar anslag på statsbudgeten med motsvarandebelopp får man till stånd en mer rationell och ändamålsenlig styrning av destatliga garantiåtagandenas fördelning.Utskottet biträder med hänsyn härtill den föreslagna lösningen, men vill isammanhanget göra följande förtydliganden. Av propositionen framgår inte hurstörre, beloppsmässigt öppna garantier skall inordnas i det nya systemet. Skallden föreslagna modellen kunna fungera som ett styrinstrument för statligresurstilldelning är det emellertid angeläget att i princip alla typer av nyagarantier omfattas av systemet med avgifter/subventionsanslag. Beloppsmässigtobegränsade garantier av det slag som beviljats bl.a. anordnare av olympiskaspel och konsortiet för Öresundsförbindelsen bör därför i görligastemån ersättas av åtaganden som är preciserade till belopp. I den mån detta inteär lämpligt med hänsyn till starka, samhällsekonomiska skäl bör likväl enavgift alternativt en subventionseffekt beräknas utifrån ett schablonmässigtfastställt underlag.Undantag från detta krav bör enligt finansutskottets mening bara få göras förden typ av garantier som till följd av medlemskap eller ingångna avtalär skyldigt att ikläda sig gentemot EG och sådana institutioner somVärldsbanken, Nordiska investeringbanken och andra liknande internationellaorgan. Det bör ankomma på regeringen att utröna vilka internationellagarantiåtaganden som skall hänföras till denna undantagskrets och som såledesinte skall omfattas av det nya garantisystemet. Dessa undantag bör fastställasav riskdagen.Liksom regeringen anser utskottet att det är av stor vikt att riksdagenlöpande informeras om garantiverksamhetens omfattning, resultat och risk medtanke på de stora belopp den omfattar. bör därför på föreslaget sättåterkommande informeras om garantiverksamhetens omfattning och resultat ivårpropositionen och budgetpropositionen.Vi konstaterar att de motiv som anförs för en obegränsad kreditgaranti i åretsbudgetproposition inte överensstämmer med vad regeringen och anfördeför . Endast det faktum att förslaget inte beretts färdigt iRegeringskansliet - regeringen avser att återkomma med färdigtförslag - kan inte anses vara ett skäl för att skall avstå från attbegränsa kreditgarantin och därmed avstå från att begränsa de eventuellaframtida kostnadernas omfattning. Om avsikten är att någon garantiavgift inteskall tas ut, skall enligt den av beslutade modellen,subventionens omfattning beräknas och medel härför anvisas över anslag. Någotanslag motsvarande subventionselementet har dock inte begärts ellerpreciserats, vilket understyrker förslagets preliminära karaktär.Enligt vår mening borde regeringen återta de aktuella delarna avbudgetpropositionen för att återkomma till riksdagenmed ett preciserat förslag.2. Anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv (mom. 1), , och (alla m) anför:En riksdagsmajoritet bestående av Socialdemokraterna och beslöt inovember 1997 att fastställa ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena iden statliga budgeten och en beräkning av statens inkomster avseende år 1998.Samtidigt fattades beslut om en preliminär fördelning av statens utgifter påutgiftsområden för budgetåren 1999 och 2000.Moderata samlingspartiet har i parti- och kommittémotioner förordat en annaninriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Dessa förslagsyftar till att skapa förutsättningar för ett ekonomiskt, kulturellt ochsocialt växande . Genom en större enskild sektor och ett starkare civiltsamhälle kan både företag och människors förmåga växa. Massarbetslösheten kansteg för steg pressas tillbaka, som den sociala tryggheten också iandra bemärkelser kan öka genom att hushållen får en större ekonomisksjälvständighet.Vårt parti har föreslagit en långtgående växling från subventioner och bidragtill omfattande skattesänkningar för alla, främst låg- och medelinkomsttagare.Samtidigt skall de människor värnas som är i störst behov av gemensammainsatser och som har små eller inga möjligheter att påverka sin egen situation.Det allmänna skall också tillföras resurser för att på ett tillfredsställandesätt kunna genomföra de uppgifter som måste vara gemensamma.När majoritet nu beslutat om en annan inriktning av politiken,deltar vi inte i utskottets beslut avseende moment 1 om anslag m.m. inomutgiftsområde 24 Näringsliv. I det fattade riksdagsbeslutet omutgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna har företrädarna för Moderatasamlingspartiet ställt sig bakom det förslag till totala utgifter påstatsbudgeten och den fördelning på utgiftsområden som framgår av enreservation (28) till finansutskottets betänkande 1997/98:FiU1. När det gällerdet här aktuella utgiftsområdet 24 Näringsliv innebär den föreslagna ramen enökning jämfört med det som blev beslut med . Idet följande redovisar vi den del av vår politik som berör utgiftsområde 24Näringsliv.Den ekonomiska politiken - vilken näringspolitiken är underordnad - måsteenligt en reservation (m, fp, kd) till det nyssnämnda betänkandet 1997/98:FiU1läggas om. Den svenska ekonomin måste göras mer dynamisk och mer flexibel såatt tillväxten blir högre och betydligt mer uthållig än den varit under desenaste 30 åren. En ny ekonomisk politik måste inriktas på att få fler ochväxande företag och på att sänka skadliga skatter. måste bliföretagsammare och den privata sektorn måste bli större och mer livskraftig.Det är genom företagande, tillväxt och fler skattebetalare som välstånd skapas,inte genom högre skatter och högre offentliga utgifter. De senaste årens ?framoch tillbaka-politik? måste brytas till förmån för stabila och långsiktigtverkande regler och åtgärder som passar inte minst de mindre företagen.I olika motioner från företrädare för Moderata samlingspartiet, bl.a.motionerna 1997/98:Fi205 och 1997/98:N282, redovisas hur näringspolitiken börutformas. Näringspolitikens främsta uppgift är att skapa bättre förutsättningarför företag och företagare. Den socialdemokratiska regeringens näringspolitiknår inte upp till denna målsättning. Bördan av skatter och avgifter ökarsamtidigt som bl.a. anslagen till teknisk forskning och utveckling minskas,vilket försämrar konkurrenskraften och villkoren för företagande.Sverige måste välja förnyelse för att kunna tillvarata möjligheterna tillnytt välstånd. Förnyelsen handlar inte främst om enskildheter utan omförändringar över ett brett fält. En agenda för förnyelse måste sålundainbegripa åtgärder på en rad områden. Viktigast är villkoren för företagandeoch arbete, framför allt beskattningen, arbetsmarknadens organisation,konkurrensvillkoren, kunskaps- och teknikförsörjningen,arbetsmarknadspolitiken, frihet från onödiga regler samt samhälletsinfrastruktur, inte minst energiförsörjningen. Den agenda för arbete ochföretagande som måste följa kan sammanfattas under följande femhuvudrubriker:- Sänkt skattetryck.- En fri arbetsmarknad.- Svenskt deltagande i det europeiska valutasamarbetet.- En god energiförsörjning.- Kunskap och kompetens i världsklass.Vi förordade alltså, som nämnts, en högre ram för utgiftsområdet Näringsliv änvad regeringen föreslagit och fattat beslut om. Hur den - med 140miljoner kronor - utökade ramen borde fördelas på olika anslag framgår avmotion 1997/98:N282 (m) och av bilaga 1.Till anslaget till teknisk forskning och utveckling borde således ha anvisats110 utöver regeringens förslag. De av regeringen föreslagnamycket kraftiga besparingarna på detta anslag hotar de svenskaföretagens teknikförsörjning och konkurrenskraft. Också regeringens besparingpå anslaget till STATT innebär att tillgången på värdefull teknisk informationför svenskt näringsliv försämras. Denna besparing borde inte komma i fråga.Vidare borde verksamhet med såddfinansiering tillskjutas ytterligare 3miljoner kronor.En vital konkurrens skärper effektiviteten och ökar välståndet. Insatser föratt främja konkurrensen är därmed ett viktigt inslag i en politik som görSverige mer utvecklingskraftigt. Framför allt inom områden av monopoliseradkommunal tjänsteverksamhet kan mycket vinnas genom en målmedvetenkonkurrensutsättning. För att underlätta denna process bör konkurrensreglernaförbättras avseende affärsverksamhet. bör bl.a. gesen starkare ställning. Vidare borde anslaget till konkurrensforskning ökas med1 miljon kronor jämfört med regeringens förslag.Moderata samlingspartiet anser att kärnkraften skall drivas vidare samt attde av regeringen föreslagna bidragen till investeringar inom energiområdet inteskall införas. Vidare avvisar vi inrättandet av en ny energimyndighet. För attNUTEK skall kunna fortsätta med myndighetsuppgifterna på energiområdet bordeNUTEK:s förvaltningsanslag tillföras utöver regeringensförslag. Detta innebär en minskad omfattning av myndighetsutövningen.I vårt budgetförslag förordades också att två anslag skulle slopas, nämligenStöd till kooperativ utveckling (A 3) och Kostnader för omstrukturering avvissa statligt ägda företag m.m. (A 7). De näringspolitiska insatserna börsyfta till att skapa ett generellt bra näringsklimat, och olika företagsformerbör behandlas lika i regel- och skattesystem. Då kan ett särskilt anslag förkooperativ utveckling inte motiveras. Eftersom regeringen inte har aviseratnågon privatisering av något större statligt företag kan A 7-anslaget utgå.Slutligen borde anslaget till kunna minskas med 10 miljonerkronor av statsfinansiella skäl.När det gäller frågan om stimulanser till hushållstjänster vill vi erinra omatt Moderata samlingspartiet har föreslagit att den privata tjänstesektornskall stimuleras genom sänkningar av skatter och/eller arbetsgivaravgifter.3. Anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv (mom. 1)() anför:I flera motioner har, som redovisats, verksamhet med såddfinansieringföreslagits få ökade medel. Jag vill - utöver vad utskottet har anfört -understryka vikten av att regeringen tillser att denna verksamhet framöver fårtillräckliga medel. Det är just i de tidiga skedena av en företagsetableringsom det kan vara motiverat med statliga insatser, för att underlätta övergångenfrån idé till produktion.Jag vill också framhålla vikten av att även framöver får anslagsmedel itillräcklig omfattning för sin verksamhet med information, rådgivning ochfinansiering. Denna verksamhet är av mycket stor betydelse för strävandena attskapa fler företag och för att befintliga småföretag skall växa.4. Anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv (mom. 1)() anför:Folkpartiet liberalerna har i motioner föreslagit en alternativ budget. Vårtförslag har temat "jobb, vård, skola" och innebär i sina huvuddrag sänktaskatter för företagande och tillväxt, kombinerat med utgiftsökningar framförallt när det gäller vård och omsorg, men även för utbildning, bistånd, miljöoch rättsäkerhet. Vårt förslag till utgiftsram har emellertid avslagits avriksdagen i budgetprocessens första steg och vi är nu förhindrade att fullföljavåra anslagsyrkanden.Folkpartiet liberalerna konstaterar i en reservation (29) tillfinansutskottets betänkande 1997/98:FiU1 att blir ett bottenår försysselsättningen och ett rekordår för arbetslösheten. Politiken måste därförinriktas på omedelbara insatser för ökad sysselsättning och högre tillväxt.Folkpartiet liberalerna har lämnat ett förslag till budget för som ärså utformat att det skapar förutsättningar för en tillväxt som är både störreoch uthålligare än med regeringens politik. Ansatsen i budgetalternativetskiljer sig från propositionen eftersom den inriktas på förslag tillstrukturreformer som kan undanröja långsiktiga tillväxt- ochsysselsättningsproblem. Det gäller t.ex. lägre skatt på arbete och riskkapital,förenklingar för mindre företag, reformerad arbetsrätt, m.fl. förslag.Den ekonomiska politiken - vilken näringspolitiken är underordnad - måsteenligt en reservation (m, fp, kd) till det nyssnämnda betänkandet 1997/98:FiU1läggas om. Den svenska ekonomin måste göras mer dynamisk och mer flexibel såatt tillväxten blir högre och betydligt mer uthållig än den varit under desenaste 30 åren. En ny ekonomisk politik måste inriktas på att få fler ochväxande företag och på att sänka skadliga skatter. måste bliföretagsammare och den privata sektorn måste bli större och mer livskraftig.Det är genom företagande, tillväxt och fler skattebetalare som välstånd skapas,inte genom högre skatter och högre offentliga utgifter. De senaste årens ?framoch tillbaka-politik? måste brytas till förmån för stabila och långsiktigtverkande regler och åtgärder som passar inte minst de mindre företagen.Folkpartiets förslag till ram för utgiftsområde 24 Näringsliv, som var 118miljoner kronor högre än Socialdemokraternas och förslag, harsom nämnts avslagits av i budgetprocessens första steg. DåFolkpartiets budgetförslag är en helhet är det i detta andra steg intemeningsfullt att delta i beslut avseende fördelning av den beslutade ramen påolika anslag inom utgiftsområdet. Jag deltar således inte i utskottets beslutavseende moment 1 om anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv. I detföljande redovisar jag bedömningar av hur näringspolitiken börinriktas och vilken fördelning på anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv somförordats.I olika motioner från , bl.a. motion 1997/98:N306, redovisas hurnäringspolitiken bör utformas. I massarbetslöshetens sätter mångahoppet till småföretagarna. Det är med fler och växande småföretag sommassarbetslösheten skall knäckas. För att detta skall krävs en radikaltannorlunda politik än den som förs av regeringen i samarbete medCenterpartiet. Minst lika viktigt som att förändra t.ex. skatter och andraregler är att förändra attityderna till företagandet. Det måste bli ettnaturligt val att starta företag. Då krävs omedelbara insatser för attförbättra villkoren för företagarna, enligt följande:- arbetsgivaravgifterna i den privata tjänstesektorn bör sänkas med 18miljarder eller ,- arbetsgivaravgifterna för tjänster riktade mot hushållen bör slopas helt,- fåmansbolagen bör få nya skatteregler,- riskkapitalförsörjningen bör förbättras, bl.a. bör dubbelbeskattningen påaktier slopas,- bör få mer till s.k. såddfinansiering,- krånglet bör minskas, bl.a. genom att en förenklad självdeklaration förföretagare införs, reglerna för F-skatten förenklas och en tillsätts, med hög politisk prioritet,- arbetsmarknadslagarna bör anpassas efter småföretagens behov, bl.a. genomändrade turordningsregler och slopad facklig vetorätt mot entreprenader,- trygghetssystemen bör anpassas efter småföretagarens villkor,- de selektiva företagsstöden bör minskas och etableringshinder börundanröjas,- företagandet bör sättas på schemat,- kommunala och statliga bolag bör avvecklas.Jag förordar alltså, som nämnts, en högre ram för utgiftsområde 24 Näringslivän vad regeringen föreslagit och beslutat om. Hur den - med 118miljoner kronor - ökade ramen borde fördelas på olika anslag framgår av motion1997/98:N306 (fp) och av bilaga 1.Mot bakgrund av att liberalerna avvisar inrättandet av en nyenergimyndighet borde tillföras förvaltningsanslag,där den berörda verksamheten även i fortsättningen bör ligga. Eftersomenergiomställningsprogrammet, enligt , bör genomföras i mindreforcerad takt än vad regeringen föreslagit är tillskottet till någotmindre än regeringens förslag till anslag för energimyndigheten. Medlen tillNUTEK:s såddfinansiering borde vidare ökas - med . I detallra tidigaste skedet av en företagsetablering kan offentliga insatser varamotiverade. verksamhet med såddfinansiering har också visat sig ge godsamhällsekonomisk utdelning.Konkurrensverket borde få en ökning av anslaget med 4 miljoner kronor.Härigenom får större möjligheter att initiera egnaundersökningar och uppföljningar. Det faktum att verket av särskilda skäl harett visst anslagssparande minskar inte behovet av satsningarpå det här området. koncentreras arbetet till de anmälningar somkommer in till verket. har föreslagit att de kommunala bolagenskall avvecklas. Detta skulle, tillsammans med en konsekventkonkurrensutsättning av offentligt finansierade verksamheter, öppna storamarknader för nya tjänsteorienterade småföretag.Regeringen har föreslagit en besparing med på anslaget tillSTATT. Denna besparing borde avvisas.Anslaget Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m.(A 7), som har tagits upp med , borde slopas.När det gäller frågan om stimulanser till hushållstjänster vill jag erinra omatt har föreslagit att den privata tjänstesektorn skall stimulerasgenom sänkningar av skatter och/eller arbetsgivaravgifter.5. Anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv (mom. 1)() anför:Av en reservation (2) till finansutskottets betänkande 1997/98:FiU1 framgårVänsterpartiets syn på inriktningen av den ekonomiska politiken - vilkennäringspolitiken är underordnad. Där konstateras att sysselsättningen måstesättas i första rummet för den ekonomiska politiken. Massarbetslösheten är vårtids största samhällsproblem. Det är endast när fler människor sätts i arbetesom välfärd utvecklas, den offentliga ekonomin stärks, jämställdhetenmellan könen förbättras och de sociala klyftorna motverkas. Vänsterpartietsuppfattning är att sunda statsfinanser och stabila priser är en förutsättningför en uthållig tillväxt.Vänsterpartiets förslag till ram för utgiftsområde 24 Näringsliv, som var 350miljoner kronor högre än Socialdemokraternas och förslag, haravslagits av i budgetprocessens första steg. Då Vänsterpartietsbudgetförslag är en helhet är det i detta andra steg inte meningsfullt attdelta i beslut avseende fördelning av den beslutade ramen på olika anslag inomutgiftsområdet. Jag deltar således inte i utskottets beslut avseende moment 1om anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv. I det följande redovisar jagVänsterpartiets bedömningar av hur näringspolitiken bör inriktas och vilkenfördelning på anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv som förordats.I olika motioner från , bl.a. motion 1997/98:N312, redovisashur näringspolitiken bör utformas. anser att staten har ettövergripande ansvar för näringspolitiken. Det privata näringslivet har oftainte den uthållighet som krävs. Staten behöver ta vissa viktiga initiativ pådet näringspolitiska området, och det är av stor vikt att staten behåller ettstrategiskt ägande i näringslivet. anser också attframkomstvägen inte skall kantas av försämrade arbetsrättsliga regler ellersvaga fackför-eningar.Ett komplett näringsliv saknar inte någon del av ett företagsspektrum. Detbetyder att basindustrin måste utveckla sin förädlingsgrad ochproduktdifferentiering. De kunskapsintensiva företagen måste bli fler. De småföretagen kan förväntas ge den största andelen av ny sysselsättning. Den lågaefterfrågan på hemmamarknaden har inneburit att sysselsättningsökningen harhållits tillbaka, men det finns också andra hinder. Företagarna har ofta ettmotstånd mot att växa, och brist på kapital för att investera i ökad produktionär också ett hinder.Jag förordar alltså, som nämnts, en högre ram för utgiftsområde 24 Näringslivän vad regeringen föreslagit och beslutat om. Hur den - med 350miljoner kronor - ökade ramen borde fördelas på olika anslag framgår av motion1997/98:N312 (v) och av bilaga 1.I den nödvändiga förnyelsen av näringslivet spelar en nyckelroll medsin kompetens och sina resurser. förvaltningsanslag borde inte bliföremål för den besparing som regeringen föreslår - anslaget borde i ställetökas med . Innovationsfrämjande verksamhet är ett område därstaten har en självklar roll. verksamhet med såddfinansiering kanhjälpa till med mindre startkapital, kontakter med andra tekniker, banker m.m.,eftersom den ordinarie kapitalmarknaden inte har den uthållighet ochriskvillighet som behövs för att tekniskt avancerade produkter skall nåmarknaden. Verksamheten med såddfinansiering borde tillföras ytterligare 50miljoner kronor.Utvecklingen beträffande kooperativa företag är dynamisk och LKU-verksamhetenär mycket kostnadseffektiv. Regeringen har visserligen föreslagit en ökning avanslaget med , men ökningen borde ha varit större. Anslagetborde ha ökats med ytterligare . Även anslaget tillturistfrämjande borde ha fått en ökning - med . Sverigesatsar jämfört med övriga nordiska länder relativt litet på detta område.När det gäller stöd till varvsnäringen har sammagrundinställning som regeringen, dvs. att skyddande subventioner skapar osundkonkurrens och motverkar företagens utveckling. kan konstateras attvarvssubventionerna sannolikt kommer att finnas kvar i deflesta andra länder. Detta innebär en orättvisa mot de svenska varven.Vänsterpartiet välkomnar om att slopa varvssubventionerna - dettaavtal är dock ännu inte i kraft. bör agera aktivt för att allavarvssubventioner skall slopas, men tillämpa samma regler som andraländer. Jag stöder - i likhet med utskottsmajoriteten - den linje som Sverigedriver inom EU och som innebär en strävan att komma bort från rena driftstödtill förmån för stöd till forskning och utveckling och till innovationer. Somen övergångslösning anser jag dock att det bör övervägas att införa ett stödtill varvsnäringen, liknande det som gäller i andra EU-länder, och att 80miljoner kronor borde anvisas för ändamålet.NUTEK:s anslag till teknisk forskning och utveckling har dragits ned kraftigtoch endast en del har kunnat kompenseras med medel från forskningsstiftelserna.Med hänsyn till den betydelse de forskningsområden som svarar för har förframväxten av ett framtida näringsliv borde detta anslag ha tillförtsytterligare utöver regeringens förslag.Slutligen borde anslaget till ha tillförts ytterligare 20miljoner kronor utöver regeringens förslag. Härigenom skulle de kommuner somvill bygga upp eller vidareutveckla ekonomisk rådgivning till hushåll kunnasöka bidrag för detta. Målet skall vara att alla hushåll som efterfrågarekonomisk rådgivning skall kunna få sådan.6. Anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv (mom. 1)() anför:Kristdemokraterna konstaterar i en reservation (32) till finansutskottetsbetänkande /98:FiU1 att en förutsättning för att arbetet med budgetsaneringoch strukturreformerna skall bli framgångsrikt är att politiken i stortinriktas på att minska den totala arbetslösheten genom strukturellaförändringar och genom att förbättra villkoren för företag och företagande.Den ekonomiska politiken - vilken näringspolitiken är underordnad - måsteenligt en reservation (m, fp, kd) till det nyssnämnda betänkandet 1997/98:FiU1läggas om. Den svenska ekonomin måste göras mer dynamisk och mer flexibel såatt tillväxten blir högre och betydligt mer uthållig än den varit under desenaste 30 åren. En ny ekonomisk politik måste inriktas på att få fler ochväxande företag och på att sänka skadliga skatter. måste bliföretagsammare och den privata sektorn måste bli större och mer livskraftig.Det är genom företagande, tillväxt och fler skattebetalare som välstånd skapas,inte genom högre skatter och högre offentliga utgifter. De senaste årens ?framoch tillbaka-politik? måste brytas till förmån för stabila och långsiktigtverkande regler och åtgärder som passar inte minst de mindre företagen.Kristdemokraternas förslag till ram för utgiftsområde 24 Näringsliv, som var337 högre än Socialdemokraternas och förslag,har avslagits av i budgetprocessens första steg. DåKristdemokraternas budgetförslag är en helhet är det i detta andra steg intemeningsfullt att delta i beslut avseende fördelning av den beslutade ramen påolika anslag inom utgiftsområdet. Jag deltar således inte i utskottets beslutavseende moment 1 om anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv. I detföljande redovisar jag bedömningar av hur näringspolitikenbör inriktas och vilken fördelning på anslag inom utgiftsområde 24 Näringslivsom förordats.I olika motioner från , bl.a. motion 1997/98:N274, redovisashur näringspolitiken bör utformas. Målet för näringspolitikär att bygga en långsiktig och stabil grund för välfärden och sysselsättningengenom ökat företagande inom sociala och ekologiska ramar.