bet · GK01FiU20 · 1997-05-29 00:00:00 — Statsfinanserna skall vara sunda och priserna stabila.Utifrån detta synsätt aviserar regeringen ett fempunktsprogram för arbete ochutbildning omfattande totalt 16,3 miljarder kronor:- Vården, omsorgen och skolan stärks för att främja sysselsättning och säkrakvaliteten på välfärden. Enligt regeringen skapar en satsning påverksamheterna trygghet, både för dem som är anställda och för dem som är ibehov av service, samt upprätthåller respekten och tilltron till denoffentliga verksamheten. Den kommunala sektorn har dessutom stor betydelse förmöjligheten till jämställt förvärvsarbete. Regeringen föreslår därför ipropositionen bl.a. en nivåhöjande satsning på tillkommuner och landsting och framåt. I tilläggsbudgeten för 1997föreslår regeringen att halva beloppet, , skall tillförasredan i år.- Utbildningen byggs ut ytterligare för att långsiktigt stärka Sverigeskonkurrenskraft. Antalet högskoleplatser utökas med 15 000 ochytterligare 15 000 . Totalt har då 60 000 nya permanentahögskoleplatser inrättats . En ny modernlärlingsutbildning införs. Försöksverksamheten med den kvalificeradeyrkesutbildningen utökas för att totalt omfatta 9 000 platser . Enutökning av vuxenutbildningen görs successivt fram till attomfatta, inklusive tidigare satsningar, totalt 140 000 platser.- Politiken inriktas på hållbar tillväxt. En rad allmänna åtgärder skallvidtas. Därtill kommer ett lokalt och ett nationellt investeringsprogram. Detlokala programmet omfattar . Denationella investeringarna omfattar de energipolitiska programmen för enomställning av energisystemet. Programmet att ställa om till ekologiskhållbarhet bär i sig en tillväxtpotential. Om går före och utvecklarny teknik kan nya marknader skapas för svenska företag och många nya företagetableras på energiområdet.- Företagsklimatet i förbättras ytterligare. Nedsättningen avarbetsgivaravgifter med särskild inriktning mot mindre företag utvidgas tillatt omfatta en lönesumma om . Beskattningen av små ochmedelstora företag lindras genom att det s.k. löneunderlaget höjs från 70 till100 %. Enskilda näringsidkare m.fl. kommer också att kunna ta ut en större delav inkomsten som kapitalinkomst. Anslaget till miljöstöd för jordbruket höjsså att EU-ramen kan utnyttjas fullt ut. Elbeskattningen läggs om, så attbelastningen på den elintensiva industrin minskas. Förslag kommer att läggasom direktavkastning för investeringar i biobaserad energiproduktion. Rätt tilltjänstledighet införs vid start av eget företag.- Arbetsmarknadspolitiken stärks för att minska risken för utslagning ochutanförskap. Regeringen aviserar en kvalitetshöjning genom att 1998 tillföra 1miljard kronor för kvalificerad arbetsmarknadsutbildning. För att kraftsamlaresurserna till de yngre föreslås en möjlighet till tillfälligavgångsersättning för äldre arbetslösa. Dessutom aviseras ett förslag omgenerationsväxling där personer i åldern erbjudsavgångsersättning om arbetsgivaren anställer en långtidsarbetslös yngreperson. För att påtagligt öka det lokala inflytandet och motverka passivitetoch utslagning föreslås regeringen få ett bemyndigande att använda a-kassemedel på ett mera aktivt sätt under en tidsbegränsad period.Under mandatperioden har fattat en rad viktiga beslut:budgetsaneringen, EU-medlemskapet, omställningen av energisystemet,arbetsmarknadspolitiken m.m. Att osäkerheten om dessa frågor försvinner ochatt var och en kan lita på att välfärden bärs upp av sunda offentligafinanser, kommer att ha en positiv effekt på medborgarnas framtidstro.Den övergripande uppgiften för penningpolitiken är prisstabilitet.Riksbanken bedriver penningpolitiken självständigt och riksbanksfullmäktigehar definierat prisstabilitetsmålet som att ökningen av konsumentprisindexskall begränsas till med en tolerans om uppåt respektive nedåt. Detökande förtroendet för den svenska ekonomin har medfört att räntorna så gottsom halverats . Huvudorsaken till räntefallet är denkraftiga förbättringen av de offentliga finanserna. Inflation ochinflationsförväntningar har fallit och början av 1997. Dessaframgångar i den ekonomiska politiken har enligt regeringen gjort det möjligtför att stegvis sänka den s.k. reporäntan till strax iapril 1997. För ett normalt villalån på har månadskostnaden efterskatt minskat med sedan april 1995.En väl fungerande lönebildning är en förutsättning för att arbetslöshetenskall kunna halveras. Viktiga förutsättningar för lönebildningen bestäms avregeringens och beslut avseende den samlade ekonomiska politiken.Men det avgörande direkta inflytandet över lönebildningen ligger hosarbetsmarknadens parter. Regeringen gav i uppdrag åt parterna påarbetsmarknaden att gemensamt formulera nödvändiga förändringar avförhandlings- och medlingssystemet. Inom industrisektorn har diskussionernaresulterat i ett samarbetsavtal och även inom andra avtalsområden harinitiativ tagits till liknande samarbetsavtal. Regeringen har även tillsatten utredning för att arbeta vidare med en del av de konstruktiva förslag somframkommit. Utredningen skall bl.a. undersöka möjligheterna att förstärkamedlingsinstitutionen.Under hösten 1997 skall ta ställning till ett svenskt deltagande iden europeiska valutaunionen. Regeringens uppfattning är att det inte äraktuellt att delta i det europeiska växelkurssamarbetet . Valet av vilkenväxelkurspolitik bör bedriva framgent är beroende av besluthösten om ett svenskt deltagande i valutaunionen. Motionerna och inriktningen av den ekonomiska politiken Moderata samlingspartiets partimotionI motion Fi42 (m) betonas att regeringen i stället för att skapaförutsättningar för nya arbeten väljer att försöka dölja arbetslösheten genomatt avveckla arbetskraft. Genom kraftiga skattehöjningar ökarbidragsberoendet.Motionen syftar till att visa hur det åter skall kunna skapas godamöjligheter för och för de människor som bor i vårt land.En första huvuduppgift är att återupprätta som en nation i arbete.Det behövs en företagandets renässans, en modernisering av arbetsrätt ocharbetsmarknadspolitik och en skattepolitik som uppmuntrar till initiativ,företagande och arbetsinsatser.För det andra måste det bli möjligt att leva på sin egen lön. äralltför många beroende av det offentliga för sin försörjning.För det tredje måste det sociala ansvaret hävdas. Förtroendet för att degrundläggande offentliga åtagandena skall kunna fullföljas måste återställas;det gäller bl.a. sjukvård och utbildning. Rättstryggheten måste stärkas ochförsvaret kunna utföra sina uppgifter.Den moderata budget- och skattepolitiken innehåller betydandeskattesänkningar som möjliggörs av en mer restriktiv syn på det offentligasuppgifter. I motionen poängteras att det går att minska den offentligasektorns andel av ekonomin till förmån för en växande privat sektor. Dåfungerar ekonomin bättre, jobben blir fler och medborgarnas möjligheter egen försörjning stärks. Besparingarna skall inriktas på åtgärder som denenskilde klarar att själv hantera genom det större utrymme somskattesänkningarna ger, direkt eller genom ökade möjligheter att spara.Regeringen utgår i sin medelfristiga kalkyl från att arbetsmarknaden ochframför allt lönebildningen skall fungera bättre . I en sådanbetingad beräkning kan tillväxten såväl av bruttonationalprodukten som av nyaarbetstillfällen bli relativt hög utan att inflationen tar fart. Dettabetecknas i motionen som en glädjekalkyl. Arbetsmarknadens parter har intelyckats enas om ett gemensamt förslag för hur lönebildningen skall förbättras,och regeringen har heller inte föreslagit någon lagändring som skullemöjliggöra en sådan förbättring.Vårpropositionen befäster enligt motionen de problem som präglar svenskekonomi. Den innebär ökade utgifter, ytterligare höjda skatter ochhandlingsförlamning beträffande nödvändiga strukturreformer, särskilt påarbetsmarknaden.Kosmetiska förändringar av arbetsgivaravgifterna och andra marginellaförbättringar för företagarna skall enligt motionen ses mot bakgrund av attregeringen avser att avveckla kärnkraften, att den höjt skatterna med över 80miljarder kronor och att den genom ovilja till avreglering försvårat förföretag att anställa och driva verksamhet. Fortsatt motstånd mot ochoklarhet beträffande EMU gör att realräntan förblir hög, vilket avhåller frånsatsningar i nya investeringar och nya företag.I motionen förordas en politik som sätter kvalitet och resultat främst. Manmotsätter sig regeringens nedrustning av forskningen.En väsentlig förutsättning för att massarbetslösheten skall kunna eliminerasär enligt motionen att beskattningen av arbete, företagande och investeringarlindras.Konkurrensen bör förbättras genom att i princip all offentlig verksamhet sominte är myndighetsutövning utsätts för konkurrens. Möjligheterna för kommuneroch landsting att bedriva näringsverksamhet bör begränsas kraftigt.För att förbättra arbetsmarknadens och lönebildningens funktionssätt bördagens detaljerade och hämmande arbetsmarknadslagstiftning förenklas.Inom arbetsmarknadspolitiken förordas en betydande effektivisering. Enallmän arbetslöshetsförsäkring skall ge alla arbetslösa skydd men samtidigtinrymma starka incitament att ta erbjudet arbete.Skall det bli möjligt för det stora flertalet medborgare att leva på sinaegna arbetsinkomster krävs skattesänkningar. Huvudinriktningen bör enligtmotionen vara att sänka skatten på arbete genom främst sänkta egenavgifter ochsänkt inkomstskatt för alla.Genom de skattesänkningar som föreslås i motionen minskar behovet av bidragoch subventioner. Det allmänna har emellertid ett grundläggande socialtansvar. Det är en gemensam uppgift att finansiera en bra sjukvård för alla ivårt land liksom det är en gemensam angelägenhet att barnen får en brautbildning, att äldreomsorgen fungerar väl och att ingen far illa närproblemen inte kan lösas av individen själv.De valfrihetsreformer som påbörjades under den borgerliga regeringen mendrogs tillbaka av Socialdemokraterna bör återinföras och fullföljas.För att skapa förutsättningar för skattesänkningar som stärker medborgarnaoch får ekonomin att fungera bättre föreslås att kostnadsdrivande regelsystemavvecklas eller förenklas.I motionen avvisas den ökning av statsbidragen till kommuner och landstingsom föreslås av regeringen i vårpropositionen. Vidare föreslås att statenbehåller ansvaret för att finansiera assistansersättningen för handikappade.Regeringen vill sätta som mål att hålla ett överskott i de offentligafinanserna på av BNP i genomsnitt över konjunkturcykeln. Det innebärenligt motionen en prioritering av offentlig kapitalbildning framför enskild iett läge där den enskilda kapitalbildningen måste öka. Ett sådant mål lederdessutom till en alltför stram finanspolitik och håller därmed tillbakatillväxten. Balans i de offentliga finanserna över konjunkturcykeln bör istället vara målet för regeringens och beslut angåendestatsbudgeten.Riksbankens trovärdighet i inflationsbekämpningen skulle kunna stärkas genomatt blev mer självständig i enlighet med vad vi förpliktat oss attgenomföra innan EMU:s tredje fas träder i kraft . Somförberedelse för snabbast möjliga övergång till den gemensamma valutan börSverige också skyndsamt söka inträde i ERM.För redovisas i motionen en budget som är i balans 1998samt har ett överskott om 10 respektive för åren 1999 och2000. Den högre tillväxten kan förväntas följas av enlägre tillväxt . Genom ett överskott under de första årenuppnås den eftersträvade balansen över konjunkturcykeln.För 1998 föreslås en lägre utgiftsnivå än regeringensoch skattesänkningar på . föreslås lägre utgiftermed och skattesänkningar på . För år2000 slutligen blir det minskade utgifter med ochskattesänkningar på 97 miljarder kronor.Folkpartiet liberalernas partimotionEnligt motion Fi43 (fp) är massarbetslöshetens sociala och ekonomiskaskadeverkningar nu så omfattande att snabba och genomgripande åtgärder ärnödvändiga. Ca 40 000 fler än är arbetslösa. ochNorrköping befaras enligt motionen att bara bli två exempel i en lång rad avdrabbade svenska krisorter. I motionen föreslås omprioriteringar av 45miljarder kronor, av vilka den överväldigande delen används för att stimuleranya jobb genom lägre skatter för företagare. prioriteringarsammanfattas med orden jobb, vård och skola.Massarbetslösheten beror enligt motionen på strukturella problem, framförallt inom företagarklimat, lönebildning och skattepolitik - och de lämnasolösta i vårpropositionen. Den offentliga expansion som föreslås medFempunktsprogrammet för arbete och utbildning innebär att den grundläggandeobalansen i svensk ekonomi mellan privat och offentlig sektor förstärks.Regeringen överger arbetslinjen. Kampen mot arbetslösheten har blivit en kampmot arbetskraften.Redan från halvårsskiftet bör enligt motionärerna följande förändringargenomföras:- En sänkning av arbetsgivaravgifterna, i ett första steg med 5 procentenheterför företag i tjänstesektorn. Den kortsiktiga budgeteffekten av detta blirför staten . På börarbetsgivaravgiften sänkas för alla företag genom att den allmännalöneskatten avskaffas.- Arbetsgivaravgiften för tjänster i hushåll avskaffas helt.- En återgång görs till två veckors sjuklöneperiod. Fler småföretag skulle dåvåga anställa och ha råd att ta in en vikarie när någon blir sjuk.- Ändringar i arbetsrätten (LAS och MBL) som underlättar anställningar införsi enlighet med liggande fp-motioner.Företagsklimatet kan vidare enligt motionen påtagligt förbättras genom trebeslut rörande energipolitiken, EMU och lönebildningen.Enligt motionen rör sig de samhällsekonomiska kostnaderna för ensnabbstängning av om ca . Därtill kommerlångsiktiga svåröverskådliga kostnader som uppstår genom effekter på Sverigesindustristruktur och på grund av ett försämrat investeringsklimat. I ställetför att stänga föreslår motionen en successiv omställning avenergisystemet, som tar hänsyn till behov av tillväxt och ökadsysselsättning.Enligt klarar en majoritet av EU-medlemsländerna detviktiga kravet om lågt budgetunderskott, vilket enligt motionen innebär attett svenskt deltagande i blir än mer angeläget. Med ett störrevalutaområde blir medlemskapets fördelar än mer uppenbara, somkostnaderna för ett utanförskap ökar. Det är angeläget att nödvändiglagstiftning förbereds i god tid.Ansvaret för lönebildningen måste åtföljas av ett visst finansiellt ansvarför dess konsekvenser. föreslår att statsbidraget till a-kassornasänks till av kassornas utbetalning, utan att ersättningen till dearbetslösa sänks.Motionärerna kritiserar regeringen för att resonera som om det bara fanns?ett? Regeringen har valt att låtaskattehöjningar dominera. har i stället konsekvent föreslagit flerbesparingar och färre skattehöjningar. Det skulle enligt motionen ha inneburitmindre konjunkturkänslighet i budgeten och starkare utvecklingskraft i densvenska ekonomin.I motionen framhålls vikten av att skapa förutsättningar för en dynamisksamhällsekonomi, med växande näringsliv och sysselsättning. Ett sådantsamhälle ger utrymme åt initiativrika människor, skapar många återkommandelivschanser för alla medborgare och har resurser att skapa kunskapsbejakandeskolor och en värdig vård och omsorg. I detta syfte bör senast från årsskiftet1997/98 enligt motionen en rad ytterligare förändringar genomföras, bl aföljande:- Återinförande av ?hälften kvar? i skattesystemet, vilket skulle återställaförtroendet för skattereformen. betalar 4 av 10 heltidsarbetande dennaspecialskatt för ?de rika?. I motionen betonas att man inte accepterar någottekniskt tricksande som i praktiken innebär att den höga marginalskattenblir kvar men under nytt namn.- Ett avskaffande av dubbelbeskattningen på investeringar - en straffskatt pånya jobb som numera är så gott som ensam om. Vidare föreslås ävenandra lättnader i skatten på sparande, bl.a för att skapa en fungeranderiskkapitalmarknad.- Genom att aktivera sjukförsäkringsmedel kan sjukvårdsköer kortas, lidandeminskas och därtill besparingar uppnås. En utvärdering av ett försök medbättre samordning mellan och sjukvårdens pengar, visar påmycket positiva resultat. Utvärderingen talar om besparingseffekt.- Förenklingar för enmansföretag och gynnsammare skattevillkor förfåmansbolag, rimligare regler för momsinbetalningar m m. Dagensföretagsformer och det regelverk som omgärdar företagandet är anpassatframför- allt till stora, tillverkande, kapitalintensiva företag. Reglernastämmer illa överens med dagens utveckling och med framväxten av småtjänsteföretag.- Ett införande av servicecheckar för köp av hushållstjänster. Förslaget är enobyråkratisk lösning för dem som vill köpa hjälp till hemmet utan att fuskamed skatt eller försäkring. I kombination med skattesänkningar förhushållstjänster borde potentialen för nya, vita jobb öka kraftigt.- En möjlighet till ?ett friår mitt i livet? för kompetensutveckling ellerstarta-eget genom gynnsammare skatteregler för sparande och återlånerätt ipensionssystemet.- Omfattande utförsäljningar av statliga aktieinnehav på i storleksordningen75 miljarder kronor.Folkpartiet föreslår lägre offentliga utgifter och lägre skatter änregeringen. Utgiftstaket föreslås vara 24, 25 respektive 26 miljarder kronorlägre åren 1998, 1999 respektive 2000.Vänsterpartiets partimotionI motion Fi44 (v) betonas att arbete åt alla ska vara ett överordnat politisktmål. En ökad sysselsättning - och ett ökat antal arbetstimmar totalt sett - ärdet enda hållbara medlet för att få en mer stabil offentlig ekonomi,trygga välfärden och motverka diskrimineringen av kvinnorna. Motionens förslagsyftar till att skapa förutsättningar för en sysselsättningstillväxt i bådeoffentlig och privat sektor.Det anförs vidare att måste sätta målet högre än att halvera denöppna arbetslösheten. I motionen säger man sig vilja bygga ett däralla män och kvinnor ska ha rätt till ett arbete. Ett land där man tillsammansarbetar fler och - utan att föröda arbetskraft och natur, ettland där man delar arbetstiden så att alla kan ta del i samhällsbygget.Uppgiften konstateras vara svår men inte omöjlig. Ca 600 000 arbetstillfällenhar gått förlorade . Inledningsvis skall det satsas 21 miljarderkronor på fler människor 1998. I motionen föreslås ett konkretsysselsättningsprogram för förnyelse, satsningar på offentlig och privattjänstesektor, stöd till småföretag och regionala utvecklingsprojekt totaltomfattande . Vidare presenteras i motionen en politik somvilar på följande fyra hörnstenar:- Fördelningspolitik för rättvisa och ökad efterfrågan - en röd skatteväxling.En grundläggande förutsättning för fler jobb är ökad efterfrågan. Skatternaföreslås sänkas för låg och medelinkomsttagare och höjas för de med högreinkomster. Det föreslås också att skatten höjs på bolag och kapital ochsänks för småföretag. Totalt föreslås skattehöjningar på 29,2 miljarderkronor och skattesänkningar på räknat på årsbasis1998. I programmet ingår en stegvis och varaktig förstärkning av denkommunala ekonomin motsvarande år 2000.Fördelningspolitiken är också internationell. En plan för att nåenprocentsmålet för biståndet föreslås.- Ny näringspolitik och utbildning för förnyelse och ekologisk omställning- engrön skatteväxling. Ett strukturprogram för miljöomställning av produktionoch konsumtion och energiomställning skall skapa fler jobb. Skatterna påkonsumtion och produktion som skadar miljön föreslås höjas, skatterna påarbete sänkas.- En förkortning och omfördelning av arbetstiden så att fler kommer i arbete.Man föreslår ekonomiskt stöd för försök med kortare arbetstid och kräverlagstiftning före år 2000.- Ekonomisk demokrati mot kapitalmakt och spekulation. Ett samhälle där denekonomiska makten koncentreras på allt färre och rikare skapar klyftor ochinstabilitet. Det krävs därför ett nytt samhällskontrakt för ekonomiskdemokrati och balanserad lönebildning.I motionen presenteras en rad åtgärder under innevarande budgetår och detföreslås en ny inriktning på den ekonomiska politiken under budgetåren1998-2000. Man konstaterar att regeringen närmat sig tidigarebedömning vad gäller utrymmet för sysselsättnings- och utbildningsinsatser år1998. Den statsfinansiella återhämtningen sker i ungefär den hastighet somVänsterpartiet förutspått och medger således ett överskott på ca 14 miljarderkronor , pengar som kan utnyttjas för att öka sysselsättningen.Motionens förslag till offentliga utgifter och inkomster för liggeri princip på samma nivå som regeringens förslag. Utgifterna är 1,8 miljarderkronor högre och detta finansieras med en mindre ökning av skatterna. Då man imotionen anser det vara principiellt viktigt att har kontroll överoch tar ansvaret för utgiftsnivåerna har man föreslagit en halvering avbudgeteringsmarginalen till . Detta gör att motionensbudgetalternativ disponerar utöver regeringens förslag.Inom de totala utgifts- och inkomstramarna görs kraftfulla omfördelningar.Förslagen kommer att avgöras av hur snabbtsysselsättningen kan öka - målet att öka sysselsättningen är enligt motionendet överordnade målet. Tills vidare föreslås utgiftsnivåer somligger 10 respektive över regeringens förslag.I motionen konstateras att sysselsättningsbortfallet harmotsvarats av offentliga underskott och urholkad välfärd. Kursen måste därförläggas om. Motionen föreslår en ny sysselsättningspolitik inför 2000-talet: enpolitik för uthållig tillväxt, radikal fördelningspolitik och omfördelning avarbetstiderna. Sysselsättningspolitiken förutsätter en uppslutning från allasamhällsintressen. Vi behöver en ny svensk modell, där politik ochsamhällsgemenskap stärks på bekostnad av storfinans och kortsiktigvinningslystnad. Samhällets resurser måste fördelas rättvist ochsamhällsekonomiskt rationellt. Det förutsätter i sin tur en maktförskjutningtill demokratins och medborgarnas fördel.Den anonyma kapitalmakten måste synliggöras och granskas. Radikalaförändringar av samhällets institutioner för att motverka spekulation på definansiella marknaderna och för att öka det kollektiva och långsiktiga ägar-ansvaret i näringslivet förespråkas i motionen. I motionen presenteras ettprogram för ökad sysselsättning som både innehåller större resurser tilloffentlig sektor och insatser för att stärka tillväxtkraften i näringslivet.Skall det vara möjligt att återvända till full sysselsättning krävs enligtmotionen långtgående strukturella reformer: En radikal omfördelning avarbetstiderna med sikte på sex timmars normalarbetsdag, en omställning avekonomin så att den anpassas till det ekologiska kretsloppet samt en radikalutbildningsreform med tyngdpunkt på den grundläggande utbildningen. Slutligenhävdas att en framgångsrik sysselsättningspolitik också förutsätter enförändrad maktbalans mellan arbete och kapital. Bara genom att stärka dendemokratiska och politiska makten på kapitalmaktens bekostnad är det möjligtatt öka sysselsättningsgraden och hävda välfärden.Miljöpartiet de grönas partimotionI motion Fi45 (mp) framhålls att regeringens vårproposition är ettmisslyckande för de arbetslösa, för miljön och för dem med små ekonomiskamarginaler som på ett orättvist sätt drabbats av besparingar ochskattehöjningar . Regeringen och stödpartiet kritiserasför avsaknad av en långsiktigt hållbar ekonomisk politik för att lösa deavgörande strukturproblemen i svensk ekonomi. Det handlar enligt motionen omen politik som mer avser att dölja problem än att varaktigt lösa dem.I motionen föreslås en grön politik som verkningsfullt angriper destrukturella felen i svensk ekonomi.För det första måste miljöskuldens tillväxt, utarmningen av naturresursernaoch de ökade kostnaderna för miljöförstöringen stoppas. Skattesystemet ärutformat så att det ofta är lönsamt att ersätta människor med hjälpenergi,vilket stimulerar en långsiktigt och miljömässigt ohållbar energianvändning.Motionen hänvisar till studier av s.k. rättvist miljöutrymme som tydligt visaratt den ekonomiska utvecklingen är ekologiskt ohållbar. För att detta skallvara möjligt måste det, både för producent och konsument, bli lönsamt och lättatt bli mer energieffektiv och att minska miljöpåverkan.