bet · GL01LU3 · 1997-10-21 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 1996/97:163 Denkooperativa företagsformen. Propositionen innehåller förslag till vissaändringar i lagen om ekonomiska föreningar, i lagen om medlemsbanker samt ilagen om statlig inkomstskatt. Förslagen gäller reglerna om de kooperativaföretagens organisation och kapitalförsörjning. Syftet är att stärka dekooperativa företagens ställning och ge dem likvärdiga arbetsvillkor med andraföretag. Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari 1998.Vidare behandlas i betänkandet två motioner som har väckts med anledning avpropositionen.I ärendet har inkommit en skrivelse från . Vidare haren utfrågning ägt rum med företrädare för Finansdepartementet.Utskottet tillstyrker i huvudsak bifall till propositionen och avstyrkermotionerna. Vidare lägger utskottet fram förslag som innebär vissa lagtekniskajusteringar. I proposition 1996/97:163 föreslår regeringen () - efterhörande av Lagrådet - att antar de i propositionen framlagdaförslagen till1. lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar,2. lag om ändring i lagen (1995:1570) om medlemsbanker,3. lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt.Lagförslagen har intagits som bilaga 1 till betänkandet. 1996/97:L16 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet attskydda den kooperativa särarten.1996/97:L17 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av ett fortsatt utredningsarbete kring företagskooperativa frågor. Föreningar delas i juridiskt hänseende in i ekonomiska föreningar och ideellaföreningar. De ekonomiska föreningarna regleras i den gällandelagen (1987:667) om ekonomiska föreningar (föreningslagen). Förutomföreningslagen reglerar även lagen (1995:1570) om medlemsbanker verksamhet sombedrivs i en ekonomisk förening. Sistnämnda lag ger en ekonomisk föreningmöjlighet att bedriva bankverksamhet. Lagen om medlemsbanker är i stora delaruppbyggd på samma sätt som föreningslagen. De skillnader som föreligger mellanföreningslagen och lagen om medlemsbanker har sin grund i de särskildaskyddsintressen som måste beaktas beträffande bankverksamhet.En ekonomisk förening skall registreras. För registrering fordras att för-eningen har till ändamål att främja medlemmarnas ekonomiska intressen genomsådan ekonomisk verksamhet i vilken medlemmarna deltar som konsumenter ellerandra förbrukare, som leverantörer eller med egen arbetsinsats eller genom attbegagna föreningens tjänster eller på annat liknande sätt (samhandel).Föreningslagen ställer således som en förutsättning för registrering upp ettkrav på att verksamheten skall vara av kooperativ natur. Skälet för detta kravpå ett kooperativt inslag är att man har önskat undvika att föreningsformenkommer till användning i rena kapitalplaceringssyften. Ett kooperativt företagär en företagsform där de som nyttjar organisationen också äger och finansierardenna samt tillgodogör sig resultatet av organisationens verksamhet iförhållande till vars och ens deltagande. Associationsformen ekonomisk föreninghar konstruerats för att vara särskilt lämplig för kooperativa företag.De mest omfattande verksamhetsgrenarna av den svenska kooperationen finnsinom dagligvaruhandeln, lantbrukskooperationen och bostadskooperationen. Detfinns även kooperativ verksamhet med annan inriktning, t.ex. organisationer försparande och krediter liksom olika producentkooperativa verksamheter inom bl.a.åkerinäringen. Arbetskooperativ är en typ av företag som ,liksom under tidigare perioder av hög arbetslöshet, har rönt ökat intresse.Under det senaste decenniet har nya kooperativa företag bildats, framför alltinom områden som traditionellt räknas till den offentliga sektorn. Exempel pådetta är kooperativ inom barnomsorg, äldreomsorg, tandvård, hälso- och sjukvårdsamt grundskola. Inom den privata sektorn växer det fram nya branscher, somt.ex. tjänsteföretag, service, turism, energi och miljö, där den kooperativaföretagsformen blir alltmer vanlig.Våren 1994 behandlade näringsutskottet ett antal motioner rörande dekooperativa företagens ställning i förhållande till övriga företagsformer.Näringsutskottet uttalade därvid att det var helt oacceptabelt omstatsmakterna, genom utformning av regelsystem som missgynnar den kooperativaföretagsformen, åstadkommer en styrning bort från denna företagsform. Utskottetföreslog bifall till de då aktuella motionerna och ett tillkännagivande frånriksdagen om att de kooperativa företagen skall behandlas likvärdigt med andraföretag. beslutade i enlighet med utskottets förslag (bet.1993/94:NU15, rskr. 222).I december 1994 tillkallade regeringen en särskild utredare med uppdrag attutreda om de kooperativa företagsformerna är missgynnade i jämförelse med andraföretagsformer och, om så är fallet, föreslå de ändringar i lagar och andraförfattningar som behövs för att uppnå likvärdighet mellan olika företagsformer(dir. 1994:149). Utredningen, som tog namnet Företagskooperativa utredningen,överlämnade betänkandet (SOU 1996:31) Attityder ochlagstiftning i samverkan. Betänkandet har remissbehandlats och ligger tillgrund för förslagen i denna proposition.I propositionen läggs fram förslag som avser att stärka de kooperativaföretagens ställning. Propositionen innehåller förslag till vissa ändringar ilagen om ekonomiska föreningar, lagen om medlemsbanker och lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt. Förslagen avser i första hand organisatoriska frågor ochfrågor som rör kapitalförsörjningen.Regeringen anför i propositionen att det finns ett behov av nya företagför att utveckla ny produktion och förädla redan existerande verksamheter.Genomgripande strukturella förändringar har ändrat villkorenför företagandet. Den tekniska utvecklingen, särskilt informationsteknikensgenombrott, har lett till en omfattande förnyelse av produkter och tjänster.Enligt regeringen bör kooperationen ha goda möjligheter att i denstrukturomvandling som pågår finna nya former för sin verksamhet och även bidratill att det skapas ny sysselsättning. Det finns enligt propositionen skäl atttro att kooperativt företagande kan bli en ny närings- ochsysselsättningspolitisk kraft och att denna företagsform är särskilt lämpad föratt väcka intresse hos människor för att starta företag. Enligt regeringen ärdet viktigt att den kooperativa företagsformen har samma förutsättningar ochmöjligheter att verka som andra företagsformer. Den skillnad som finns mellankooperativa företag och andra företagsformer medför dock att en totallikställighet aldrig kan uppnås. I så fall skulle den kooperativa särarten intekunna bibehållas.När det gäller de organisatoriska frågorna föreslås att en ekonomisk för-ening skall kunna bedriva hela sin verksamhet i ett av föreningen helägtdotterföretag. har det vuxit fram ett behov av att organiserakooperativ verksamhet i nya strukturer, och enligt regeringens mening bör detvara möjligt för en ekonomisk förening att ha en organisation där ägandet ochden kooperativa verksamheten kan läggas i olika juridiska personer, utan attföreningen förlorar sin rättsliga status som ekonomisk förening.Vidare föreslås vissa ändringar när det gäller reglerna om fusion. ärett beslut om fusion giltigt endast om det har biträtts av samtligaröstberättigade eller om det har fattats på två på varandra följandeföreningsstämmor och på den senare stämman har biträtts av minst tvåtredjedelar av de röstande. I propositionen föreslås att kravet på enhällighetför att kunna fatta beslut om fusion i en ekonomisk förening och en medlemsbankfrångås. Ett beslut om fusion skall enligt förslaget kunna fattas om mer än niotiondelar av medlemmarna biträder beslutet.När det gäller kapitalförsörjningen anser regeringen att gällande regler kanförsvåra för en förening att balansera behovet av att kvarhålla vinstmedel förnödvändiga investeringar mot medlemmarnas krav på direkt avkastning på deraseget engagemang. För att underlätta den ekonomiska föreningenskapitalförsörjning föreslås att utdelningsbara vinstmedel skall få föras övertill medlemsinsatser, s.k. insatsemission, och att medlemmarna skall fåtillskjuta förlagsinsatser utan begränsning. Därutöver föreslås attbegränsningen för insatsutdelning slopas, vilket medför att en mermarknadsmässig avkastning kan utgå på det kapital en medlem satsar iföreningen. Syftet är att det skall bli mer attraktivt för medlemmar atttillskjuta kapital i föreningen genom frivilliga insatser eller beslut ominsatsemission. Enligt regeringens mening går kännetecknet på kooperativtföretagande inte förlorat om marknadsmässig avkastning kan betalas påmedlemsinsatsen. Propositionen innehåller också förslag om att insatsutdelningpå insatser som inte utbetalats skall få lämnas till en avgången medlem.De förslag i propositionen som syftar till att underlätta den ekonomiskaföreningens kapitalförsörjning avser även medlemsbanker. I fråga ommedlemsbanker och kreditmarknadsföreningar föreslår regeringen vidare att enmedlems rätt att få tillbaka sina insatser görs beroende av att utbetalning kanske med hänsyn till kapitaltäckningsreglerna.Slutligen innehåller propositionen förslag om att avdragsrätten förkooperativ utdelning begränsas för konsumentkooperativa föreningar iskattelagstiftningen. Sålunda föreslås ändringar i lagen om statliginkomstskatt som innebär att avdrag skall medges för kooperativ utdelning medett belopp som motsvarar statslåneräntan vid utgången av november året förebeskattningsåret minskad multiplicerad med medlemmarnasomsättning med föreningen.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari 1998.Utskottet delar regeringens uppfattning att kooperativa företag utgör enbetydelsefull sektor i svenskt näringsliv. Deras omsättning i relation till BNPhar beräknats till , och den kooperativa omsättningen i relation till denprivata konsumtionen har angetts till . Utskottet har ingen annanuppfattning än regeringen att kooperativa företag har goda möjligheter att iden strukturomvandling som pågår finna nya former för sinverksamhet och även bidra till att det skapas nya arbeten. Den kooperativaföretagsformen är också lämpad att väcka intresse hos människor för att startaföretag. Enligt utskottets mening är det därför viktigt att den kooperativaföretagsformen ges samma rättsliga förutsättningar och möjligheter att verkasom andra företagsformer och att regelverken inte missgynnar kooperativaföretag. I sammanhanget måste emellertid beaktas de grundläggande skillnadersom finns mellan kooperativa företag och andra företagsformer, vilka innebäratt en total likställighet aldrig kan uppnås.Enligt utskottet är det mot bakgrund av det anförda positivt att regeringennu efterkommit begäran och lägger fram förslag som avser att stärkade kooperativa företagens ställning såväl organisatoriskt som beträffandekapitalförsörjningen. De förslag som framläggs i propositionen tillgodoser ihuvudsak det behov av lagändringar som enligt utskottets mening föreligger.Utskottet kan därför i stort ansluta sig till förslagen.Vad gäller förslaget till ändringar i 2 § 8 mom. första stycket lagen omstatlig inkomstskatt anser utskottet att en mer ändamålsenlig utformning avbegränsningsregeln är att avdrag medges för kooperativ utdelning med högst ettbelopp som motsvarar av statslåneräntan vid utgången av november andraåret före taxeringsåret multiplicerad med medlemmarnas omsättning medföreningen. Med en sådan utformning av begränsningsregeln skulle vissaprogressiva effekter vid förändringar i statslåneräntans storlek kunnaundvikas. Vidare får paragrafen därigenom en lydelse som, i fråga om tidpunktenför bestämmande av räntesatsen, överensstämmer med de av tidigare iår beslutade ändringarna i lagen (1993:1536) om räntefördelning vid beskattning(jfr prop. 1996/97:12, bet. Paragrafen bör enligt utskottets meningerhålla den lydelse som framgår av bilaga 2. Utskottet förutsätter attregeringen noga följer vilka effekter som den nya begränsningsregeln får ochhur dessa kan komma att påverka de kooperativa företagen.Utskottet övergår därmed till att behandla de två motioner som har väckts medanledning av propositionen. och () begär imotion L17 ett tillkännagivande om behovet av fortsatt utredningsarbete kringföretagskooperativa frågor. Enligt motionärernas mening är regeringens förslagalltför begränsat såvitt avser de organisatoriska frågorna. Motionärernahänvisar till Företagskooperativa utredningen, vars förslag var mer långtgåendeän regeringens, bl.a. när det gäller möjligheten att registrera s.k.medlemsfrämjande föreningar. Vidare påpekas i motionen att HSB Riksförbundföreslagit att kooperativ verksamhet även skall få bedrivas i bolag som ägs avflera ekonomiska föreningar. Olika former för kooperativt samarbete övergränserna bör enligt motionärerna också belysas.I motion L16 av och () anförs att nuframlagda förslag beträffande den kooperativa företagsformen är bra ochefterlängtade. De förslag i propositionen som syftar till att öka möjlighetentill kapitaluppbyggnad kan dock, enligt motionärernas mening, innebära en riskatt incitamenten att driva ett kooperativt företag förändras på så sätt attföretaget i första hand används för att förränta kapital. Enligt motionärernabör utvecklingen noga följas så att man kan vidta förändringar om dettaskulle behövas. I motionen begärs ett tillkännagivande om behovet av att skyddaden kooperativa särarten.Med anledning av motionerna vill utskottet erinra om att Kooperativa rådet,som varit ett samrådsorgan för regeringen i kooperativa frågor, ombildadesgenom regeringens beslut . I uppdraget till rådet ingårnumera, förutom att vara regeringens rådgivande organ i kooperativa frågor, attmedverka vid genomförande av olika insatser i syfte att stärka utvecklingen avkooperativa företag. En av rådets uppgifter är att bevaka den kooperativaföretagsformens ställning i relation till andra företagsformer, bl.a. när detgäller finansieringsfrågor och utveckling av associationsformen.Utskottet förutsätter att de frågor som tas upp i motion L17 kommer att bliföremål för behandling i Kooperativa rådet. Något initiativ från riksdagenssida med anledning av motion L17 är, enligt utskottets mening, inte behövligt.Motionen avstyrks.Vad härefter gäller motion L16 erinrar utskottet om att en ekonomisk för-ening, till skillnad från övriga företagsformer, inte har något egetvinstsyfte. I stället syftar verksamheten till att, genom medlemmarnasdeltagande, skapa en fördel i medlemmarnas egna verksamheter. De ipropositionen framlagda lagförslagen innebär ingen ändring i dessa avseenden.De nya reglerna har endast betydelse när det gäller möjligheten att utvecklaverksamheten och tillgodoser ett uppenbart behov av att förbättra de ekonomiskaföreningarnas kapitalförsörjning. Utskottet förutsätter att de spörsmål som tasupp i motion L16 bevakas av Kooperativa rådet i den mån det är erforderligt.Något tillkännagivande eller annan åtgärd från sida med anledning avmotionen kan, enligt utskottets mening, inte anses erforderligt. Utskottetavstyrker bifall till motionen.Under ärendets beredning har uppmärksammats att en redigering bör ske även i8 kap. 13 § föreningslagen. beslutade om ändringar iandra och tredje styckena nämnda paragraf (prop. 1996/97:114, bet. FiU26, rskr.214, SFS 1997:457). Lagändringarna trädde i kraft . Medanledning av proposition 1996/97:100 beslutade om vissaändringar i paragrafens fjärde stycke. Ändringarna träder i kraft den 1november 1997 (bet. 1996/97:SkU23, rskr. 276, SFS 1997:533). I sistnämndalagstiftningsärende blev de av tidigare beslutadeändringarna inte beaktade, varför en redaktionell ändring av paragrafens andraoch tredje stycken bör ske. Även i paragrafens fjärde stycke är en redaktionelländring påkallad. 8 kap. 13 § föreningslagen bör sålunda ändras i enlighet meddet av utskottet i bilaga 3 framlagda lagförslaget. beträffande lagen om ekonomiska föreningaratt riksdagendels antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1987:667) omekonomiska föreningar,dels beslutar att 8 kap. 13 § lagen (1987:667) om ekonomiska för-eningar skall erhålla ändrad lydelse i enlighet med Utskottets förslag ibilaga 3,dels beslutar om sådan ändring av ingressen till regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar som föranledshärav,2. beträffande övriga lagförslagatt antar regeringens förslag tilldels lag om ändring i lagen (1995:1570) om medlemsbanker,dels lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt med denändringen att 2 § 8 mom. skall erhålla den i bilaga 2 som Utskottetsförslag betecknade lydelsen,3. beträffande fortsatt utredningsarbeteatt avslår motion 1996/97:L17,4. beträffande den kooperativa särartenatt avslår motion 1996/97:L16.Stockholm den 21 oktober 1997På lagutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (m), (), (), (), (),(), () och ().Propositionens lagförslag1 Förslag till lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar2 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1570) om medlemsbanker3 Förslag till lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskattAv utskottet föreslagen ändring i regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1947:576) om statlig inkomstskatt-------------------------------------------------------|Regeringens förslag |Utskottets förslag |--------------------------------------------------------| || 2 §[1] |-------------------------------------------------------|8 mom. Har en kooperativ | 8 mom. Har en kooperativ||förening av vinsten av den |förening av vinsten av den||kooperativa verksamheten |kooperativa verksamheten||lämnat rabatt eller |lämnat rabatt eller||pristillägg i förhållande |pristillägg i förhållande||till gjorda köp eller |till gjorda köp eller||försäljningar, medges |försäljningar, medges||avdrag för denna |avdrag för denna||utdelning. Om en förening |utdelning. Om en förening||har medlemmar som får |har medlemmar som får||skattefri utdelning enligt |skattefri utdelning enligt||3 § 7 mom. första stycket |3 § 7 mom. första stycket||och det inte är fråga om |och det inte är fråga om||endast enstaka sådana |endast enstaka sådana||medlemmar, medges |medlemmar, medges||föreningen avdrag med |föreningen avdrag med||högst ett belopp |högst ett belopp||motsvarande |motsvarande ||statslåneräntan vid |av||utgången av november året |statslåneräntan vid||före beskattningsåret |utgången av november andra||minskad med två |året före taxeringsåret||procentenheter |multiplicerad med summan||multiplicerad med summan |av medlemmarnas omsättning||av medlemmarnas omsättning |med föreningen. ||med föreningen. | |--------------------------------------------------------|En kooperativ förening har också rätt till avdrag för||utdelning som lämnas i förhållande till inbetalda||insatser enligt lagen (1987:667) om ekonomiska||föreningar. I fråga om andra insatser än||förlagsinsatser medges emellertid inte avdrag till den||del det utdelade beloppet tillfaller någon som enligt 7||§ 8 mom. inte är skattskyldig för utdelningen. Avser||denna del av utdelningen högst av||utdelningen på annat än förlagsinsatser är dock||utdelningen i sin helhet avdragsgill. || Är en ekonomisk förening direkt eller indirekt||centralorganisation för kooperativa föreningar, har||centralorganisationen, även om den inte är kooperativ||enligt åttonde-tionde styckena nedan, rätt till avdrag||för utdelning på förlagsinsatser. ett||förvaltningsföretag enligt 7 § 8 mom. andra stycket||skall det avdragsgilla beloppet minskas med den del av||utdelningen som föranlett frikallelse från||skattskyldighet enligt nämnda stycke. || Avdrag för utdelning skall avse det räkenskapsår som||utdelningen hänför sig till. || Avdrag medges endast om föreningen visar att||förutsättningar för avdrag föreligger. Yrkande om||avdrag skall göras på särskild blankett enligt formulär||som fastställer. || Sparbank får göra avdrag för bidrag till||Sparbankernas säkerhetskassa. |--------------------------------------------------------|Sparbankernas säkerhetskassa får göra avdrag för||utdelning till sparbankerna. || En ekonomisk förening är i beskattningshänseende att||anse såsom kooperativ, om den är öppen och i sina||angelägenheter tillämpar lika rösträtt. || || |--------------------------------------------------------| || För att en förening skall anses vara öppen fordras||inte bara att den enligt sina stadgar är berättigad att||när som helst anta nya medlemmar, utan också att den||faktiskt visar sig villig att anta till medlem var och||en, som är bosatt inom föreningens verksamhetsområde||eller tillhör dess angivna verksamhetskrets, förbinder||sig att följa föreningens stadgar och beslut och som||därjämte skäligen kan antas komma att som medlem bidra||till förverkligandet av föreningens i stadgarna angivna||syfte. Den omständigheten, att styrelsen eller annat||föreningsorgan äger rätt att pröva||inträdesansökningarna och avvisa sådana sökande, som||inte besitter nu nämnda kvalifikationer för medlemskap,||betar inte föreningen dess egenskap av öppen. I det||fall att en förening säljer till utomstående kan den||som regel inte utan att förlora sin öppna karaktär||vägra att motta som medlem någon som kan visa, att han||brukar köpa förnödenheter genom föreningen. Anser||föreningens styrelse emellertid, att vederbörande||köpare på grund av rent personliga förhållanden inte||kan beviljas medlemskap - i en stor förening, som||säljer till utomstående, är det omöjligt att i varje||fall inskränka försäljningen till personer, som skulle||vara önskvärda som medlemmar - så bör föreningen för||att anses såsom öppen ha skyldighet att i ekonomiskt||hänseende jämställa honom med medlem, det vill säga ge||honom samma återbäring på köpta varor som medlem||erhåller. || Kooperativa föreningars centralorganisationer är att||anse såsom öppna, även om inträde beviljas blott sådana||lokala föreningar, som fyller av centralorganisationen||uppställda krav på stadgar, skötsel och ekonomisk||soliditet, och även om endast ett enda företag inom||varje område antas såsom medlem. Vad angår kravet på||lika rösträtt så berövas en centralorganisation inte||dess kooperativa karaktär, om rösträtten bland dess||förstahandsmedlemmar, föreningarna, utövas efter||föreningarnas medlemsantal. |--------------------------------------------------------**FOOTNOTES**[1]: Senaste lydelse 1995:1626.Av utskottet framlagt förslag till ändring i lagen (1987:667) om ekonomiskaföreningar-------------------------------------------------------|Nuvarande lydelse[2]1 |Utskottets förslag |---------------------------------------------------------------------------------------------------------------| 8 kap. || 13 § |--------------------------------------------------------|Revisorerna skall för varje räkenskapsår avge en||revisionsberättelse till föreningsstämman. Berättelsen||skall överlämnas till föreningens styrelse senast två||veckor före den ordinarie föreningsstämman. Revisorerna||skall till styrelsen återlämna de||redovisningshandlingar som har överlämnats till dem. |-------------------------------------------------------|Revisionsberättelsen skall | Revisionsberättelsen ||innehålla ett uttalande om |skall innehålla ett||huruvida årsredovisningen |uttalande om huruvida||har upprättats enligt |årsredovisningen har||denna lag eller, i fall |upprättats enligt denna||som avses i 9 kap. 15 och |lag eller, i fall som||16 §§, enligt |avses i 9 kap. 15-17 §§,||årsredovisningslagen |enligt tillämplig||(1995:1554). Innehåller |årsredovisningslag.