bet · GK01BoU9 · 1997-02-13 00:00:00 — De yrkanden sombehandlas i detta avsnitt avser åtgärder för att öka engagemanget i vissaspecifika planeringsformer med en inriktning mot dels de nationella behoven iett internationellt perspektiv, dels internationell samverkan i struktur- ochmark-användningsfrågor, s.k. rumslig planering (eng. spatial planning).Innebörden i dessa yrkanden är i korthet följande:- regeringen bör återkomma till med en redovisning av arbetetmed Habitat II efter mötet i - yrkande 3,- bör få en redovisning av regeringens åtgärder och planer fördeltagande i ESPD-arbetet med att fördela fondmedel för rumslig planeringinom ramen för INTERREG II C och Artikel 10 - yrkande 4,- arbetet med VASAB 2010 (Östersjövisionen) bör fördjupas och inkludera flerområden - yrkande 5,- arbetet med 2009 bör bli föremål för en fortlöpande diskussion påalla nivåer och även beslut av - yrkande 6,- bör i sitt arbete med regeringsuppdraget att presentera ettnationellt underlag för regionalt utvecklingsarbete beakta vad som i motionenanförts om samordning av fysisk och ekonomisk planering - yrkande 7.Bostadsutskottet inleder sina överväganden avseende förslagen om vissaplanfrågor med internationell inriktning i motion 1996/97:Bo507 (c) med attkortfattat redovisa dels innebörden i de olika åberopade planerings- ochutredningsinstrumenten, dels vissa kommentarer till de enskilda yrkandena.Därefter redovisas utskottets principiella inställning till formerna förberedningen av de frågor som aktualiserats i motionen.Habitat II var FN:s andra världskongress om boende- och bebyggelsefrågor somägde rum i . Den svenska nationalrapporten till mötetanmäldes till (prop. 1995/96:101, bet. 1995/96: BoU10).Vid konferensen i antogs ett globalt handlingsprogram för boende,bebyggelse och stadsutveckling, den s.k. Habitatagendan. En svensk rapport omresultaten från Habitat II håller på att utarbetas inom ochkommer att presenteras . avser att beredaföreträdare för tillfälle att informera utskottet i ärendet.Sverige har bl.a. vid förbundit sig att på olika sättverka för att resultaten från Habitat genomföras såväl i EU-sammanhang som idet svenska nationella arbetet. Som ett exempel på detta arbete kan nämnas denkonferens som kommer att hållas i på temat ?SustainableCities in the Baltic Sea Region? Ekologiskt hållbara städer iÖstersjöområdet).ESDP (European Spatial Development Perspective) är det s.k. europeiskaplaneringsperspektivet, dvs. den gemensamma policy som håller på att utarbetasinom EU för fysisk planering och regional utveckling. Ett första ESDP-utkastskall föreligga till planministermötet . Stöd till projekt medinriktning mot bl.a. regionalekonomisk utveckling, mellanregionalt samarbeteoch rumslig planering på kan ges av medel som fördelas enligtbestämmelserna i 10 (i ERUF-förordningen, dvs. Europeiska regionalautvecklingsfonden) och INTERREG II C (fondmedel för transnationelltplaneringssamarbete). har i detta sammanhang deltagit i programarbetetför , och . Den svenskaståndpunkten vad gäller tillämpningen av ESDP och användningen av tillgängligafondmedel för utveckling av nya planeringsformer har varit att förorda ettmångfacetterat angreppssätt under medverkan av lokala och regionala organ.Information från regeringen om svenska ställningstaganden och utgångspunkterför ESDP-arbetet har vid olika tillfällen lämnats till riksdagensbostadsutskott respektive till EU-nämnden.Ett samarbete som ursprungligen tillkom på svenskt initiativ bedrivs mellanÖstersjöstaterna om utvecklingen i . En rapport - VASAB 2010(Visions and Strategies around the Baltic Sea 2010) eller den s.k.Östersjövisionen - antogs vid ett planministermöte i . Rapportenger förslag och riktlinjer för den rumsliga utvecklingen av stads- ochinfrastrukturen samt för vissa naturhushållningsfrågor. Vid ett möte iSaltsjöbaden antog planministrarna från länder iÖstersjöregionen en handlingsplan för det fortsatta samarbetet medÖstersjövisionen. Beslutet innebär att konkreta projekt enligt tidigarefastlagda riktlinjer skall genomföras och att finansiering av verksamhetenskall sökas genom EU:s fonder (bl.a. INTERREG II C). Beslut fattades också omatt fördjupa och utveckla samarbetet inom andra områden.Boverket, och har på regeringens uppdrag utarbetat enrapport - 2009 - som är avsedd att vara en vision för Sverigesframtida mark- och vattenanvändning samt bebyggelsestruktur. Rapporten harvarit föremål för remiss och samråd. I den samrådsredogörelse som de treverken presenterade redovisades vissa slutsatser och förslag tillfortsatt arbete med Sverigevisionen. Det konstaterades bl.a. att det förelågett behov av vissa kompletterande studier och att arbetet bör samordnas medandra pågående aktiviteter av betydelse för rumslig planering. har påregeringens uppdrag utarbetat ett underlag rörande medverkan i EU:splaneringssamarbete. I detta underlag föreslås bl.a. att 2009kompletteras och harmoniseras med grundstrukturen i ESDP i syfte att stärkaden svenska positionen i det internationella planeringssamarbetet.I det utredningsuppdrag från regeringen till som åberopas i motionensyrkande 7 har ingått att sammanställa ett nationellt analys- ochplaneringsunderlag som stöd för regionalt utvecklingsarbete och nationellaavvägningar. Underlaget skall bl.a. kunna användas ?i det fortsatta arbetetmed frågor om markanvändning och regional utveckling i ett europeisktperspektiv?. Uppdraget har avrapporterats till regeringen. Avsiktenär att vissa resultat från utredning skall kunna integreras i arbetetmed övergår nu till att sammanfatta sin principiellainställning till formerna för beredning av de frågor om rumslig planering ochutveckling som tagits upp i motion 1996/97:Bo507 (c).Utskottet delar den inställning som kommer till uttryck i motionen och sominnebär att stor vikt måste läggas vid frågor om rumslig utveckling. Inteminst samarbetet inom EU förutsätter ett aktivt engagemang i dessa frågor frånmedlemsländerna. Utskottet kan instämma i att formerna för planeringen inomdetta område behöver utvecklas vid berörda myndigheter och organ samt på deolika beslutsnivåerna. Som utskottet redovisat ovan ingår det i den översynsom genomförs av den statliga myndighetsorganisationen inomplan-, bygg- och bostadsväsendet att föreslå åtgärder för en ökad samordningav myndigheternas arbete, bl.a. mot bakgrund av plan- och byggsektornsinternationalisering. Även inom riksdag och regering är ansvaret för frågor omrumslig utveckling i den vida bemärkelse som tas upp i motionen fördelat påflera olika utskott respektive departement. Det sammanhållande ansvaret förfrågor om rumslig planering och flertalet av de planeringsinstrument somdiskuteras i motionen faller dock inom regeringen på . Påmotsvarande sätt får bostadsutskottet anses ha en sammanhållande roll fördessa frågor vid beredningen inom riksdagen.I motionen framhålls att bör hållas informerad om regeringensåtgärder och planer för arbetet inom bl.a. olika internationellasamarbetsorgan. Det är givetvis av stor vikt att de ställningstaganden som desvenska representanterna hävdar i de internationella samarbetsprojekten har enpolitisk förankring och står i överensstämmelse med olika nationella beslut imotsvarande planeringsfrågor. Ansvaret för detta vilar i första hand påregeringen och på de myndigheter som fått regeringens uppdrag att företrädaSveriges intressen. Som anförs i motionen bör informeras om defrågor som har mer principiell betydelse och om så erfordras även underställasfrågor för beslut. Vad gäller de frågor som tas upp i motionen harbostadsutskottet informerats om det pågående arbetet . Somframgått ovan lämnades information om den svenska nationalrapportentill Habitat II. Information om svenska ställningstaganden i ESDP-arbetet harlämnats till utskottet i samband med EU:s informella planministermöten. Ävenvad gäller övriga diskuterade planeringsformer med nationell ellerinternationell inriktning får det förutsättas att och då bl.a. inomramen för bostadsutskottets arbete hålls informerad i erforderligutsträckning.Vad gäller det samarbete som bedrivs inom EU:s ram har nyligentagit ställning avseende frågornas beredning i riksdagen.Konstitutionsutskottet redovisade (se bet. 1996/97:KU2) sinaställningstaganden om formerna för EU-frågornas beredning. I betänkandetframhåller att bör utöva ett aktivt ochreellt inflytande som gör det möjligt att på förhand påverka de ståndpunktersom skall inta i förhandlingar och beslutsfattande inom EU. Ibetänkandet betonas vidare vikten av att utskott följer arbetetinom EU och kommer in tidigt i EU:s beslutsprocess. Konstitutionsutskottetföreslog vissa tillägg i riksdagsordningen avseende informationskraven påregeringen samt utskottens ansvar för EU-frågorna. Detta beslut får i tillämpliga delar anses omfatta bl.a. ESDP-arbetetoch annat samarbete om rumslig planering inom EU även om detta arbete närmastär av informell karaktär och inte leder till bindande beslut.Mot bakgrund av det ovan anförda anser utskottet att det finns grundadanledning att förutsätta att regeringen för redovisar åtgärder ochställningstagande i olika frågor om rumslig planering m.m. när så ärerforderligt utan en särskild begäran i varje enskilt ärende. Bostadsutskottetavser också att hålla sig kontinuerligt informerat om de delar av bl.a. EU-arbetet som faller inom utskottets beredningsområde. Som framgått avovanstående genomgång av de olika planeringsformer m.m. som åberopats imotionen pågår ett löpande arbete inom och på olikamyndigheter. I flera fall har rapporter om uppnådda resultat m.m. nyligenpresenterats eller avses redovisas . Det kommer därför attfinnas anledning för utskottet att återkomma till dessa frågor. Med detanförda anser utskottet att motion 1996/97:Bo507 (c) yrkandena 3-7 till stordel får anses vara tillgodosedd. beträffande revidering av översiktsplaneringenatt avslår motion 1996/97:Bo235 yrkande 3,res. 1 (v)2. beträffande samordning av fysisk och ekonomisk planering m.m.att avslår motion 1996/97:Bo507 yrkandena 1 och 2 samt 8-10,3. beträffande regionplanering i Skåneatt avslår motion 1996/97:Bo508,4. beträffande samordning av planeringen i Skåneatt avslår motion 1996/97:Bo520,5. beträffande tävling om brozonenatt avslår motion 1996/97:Bo502,6. beträffande reglering av strandskyddet i detaljplanatt avslår motion 1996/97:Bo201 yrkande 14,res. 2 (m)7. beträffande skydd av tätorternas grönområdenatt avslår motion 1996/97:Jo779 yrkande 5,res. 3 (fp, v, mp, kd)8. beträffande kompensationsbiotoperatt avslår motion 1996/97:Jo779 yrkande 4,res. 4 (fp, v, mp, kd)9. beträffande grönområden i närheten av tätorteratt avslår motion 1996/97:Bo519,10. beträffande redovisning av bullernivån i planeratt avslår motion 1996/97:Jo796 yrkande 3,res. 5 (fp, v, mp, kd)11. beträffande handikappades deltagande i planeringenatt avslår motion 1996/97:So426 yrkande 3,res. 6 (c, fp, v, mp, kd)12. beträffande sårbarhetsaspekter i planeringenatt avslår motion 1996/97:Fö59 yrkandena 5 och 16,res. 7 (c, v, mp)13. beträffande prövningen av vindkraftverkatt avslår motionerna 1996/97:Bo528, 1996/97:Bo530 yrkande 1samt 1996/97:N426 yrkande 16,res. 8 (mp)14. beträffande storleken på lovfria komplementbyggnaderatt avslår motion 1996/97:Bo516,15. beträffande uppställning av villavagnaratt avslår motion 1996/97:Bo505,16. beträffande reglerna för byggande på landsbygdenatt avslår motionerna 1996/97:Bo518 yrkande 1 samt1996/97:Jo236 yrkande 12,res. 9 (m)res. 10 (c, kd)17. beträffande regler för byggandeatt avslår motion 1996/97:Bo531 yrkande 1,res. 11 (v)18. beträffande självbyggeriatt avslår motion 1996/97:Bo209 yrkande 12,res. 12 (mp)19. beträffande arkitektkompetensatt avslår motion 1996/97:Bo534 yrkande 3,res. 13 (v)20. beträffande ett nationellt arkitektregisteratt avslår motion 1996/97:Bo534 yrkande 6,21. beträffande planfrågor med internationell inriktningatt avslår motion 1996/97:Bo507 yrkandena 3-7.Stockholm den 13 februari 1997På bostadsutskottets vägnarLennart NilssonI beslutet har deltagit: (), (), Bengt-OlaRyttar (s), (), (), (), LarsStjernkvist (s), (), (), (), OweHellberg (v), (), (), Per (), UlfBjörklund (kd), () och (). Revidering av översiktsplaneringen (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjar med ?Den kommunala?och slutar med ?Motionen avstyrks? bort ha följande lydelse:Som framhålls i partimotion 1996/97:Bo235 kommer denframtida samhällsplaneringen snarare att avse en sektorsövergripande planeringför att bevara och utveckla det redan byggda än en planering för nybyggande.Det innebär att planeringen måste ske i delvis nya former och attden kommer att kräva andra kunskaper och instrument än de som finnstillgängliga. Den nedrustning av den sociala bostadspolitiken som skedde underden borgerliga regeringens tid innebar dessutom att flera av debostadspolitiska instrument som tidigare funnits i form avbostadsförsörjningslagen m.m. togs bort och att möjligheterna att styrautvecklingen därför redan nu är kraftigt beskurna.Vad som erfordras är enligt utskottets mening planeringsinstrument somger kommunerna möjlighet, men också skyldighet att i sin fysiska planeringmotverka boendesegregation och verka för ett boende som alla har råd med. Enförutsättning för att en planering med denna inriktning skall få sin avseddaeffekt är att den sker i sådan former att de boende ges ett avgörandeinflytande. Framtidens planering måste därför utgå från ett lokaltdemokratiskt inflytande.Samtidigt som den nu förordade planeringen skall syfta till att sätta deboende och de boendes villkor i centrum måste den baseras på sådana miljö- ochkvalitetskrav att målet om ett ekologiskt långsiktigt hållbart samhälleuppnås. Som framhålls i partimotion bör det därför åläggaskommunerna att redovisa sin planering i dessa avseenden i samband med denrevision som skall ske av den kommunala översiktsplanen minst en gång varjemandatperiod. En sådan ordning ger också länsstyrelserna möjlighet att göra ensammanvägd bedömning av statens syn på översiktsplaneringen och att utvecklamiljökonsekvensbeskrivningarna i den kommunala fysiska planeringen.Vad utskott nu med anslutning till förslaget i partimotion1996/97:Bo235 yrkande 3 anfört om en revidering av översiktsplaneringen m.m.bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande revidering av översiktsplaneringenatt med anledning av motion 1996/97:Bo235 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Reglering av strandskyddet i detaljplan (mom. 6)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med ?Reglerna om?och på s. 9 slutar med ?en miljöbalk? bort ha följande lydelse:På förslag av den tidigare borgerliga regeringen har naturvårdslagenreviderats så att möjligheterna att bättre utnyttja strandnära områden förbebyggelse har ökat i de delar av som både är glest bebyggda och harlånga sjö- och kuststräckor. Dagens lagstiftning har dock fortfarande somutgångspunkt att ett generellt förbud gäller mot att bygga vid stränder kringhav, insjöar och vattendrag. Mot bakgrund av att är rikt utrustat medkuststräckor längs åar, sjöar och hav ter sig detta enligt utskottets meningomotiverat.Som framhålls i Moderata samlingspartiets partimotion 1996/97:Bo201försvårar förbudet mot strandnära bebyggelse ett bevarande av en levandeskärgård genom de svårigheter det har medfört när det gäller att utvecklaboende och annan verksamhet. Problemen är desamma också för stora delar avglesbygden. Även attraktiv bebyggelse i strandnära områden i större och mindretätorter har förhindrats av lagstiftningen.De invändningar som kan riktas mot dagens strandskyddsregler innebärnaturligtvis inte att det inte behövs en lagstiftning för att skydda känsligtdjur- och växtliv i strandnära områden och för att garantera allmän tillgångför bad- och friluftsliv, särskilt i befolkningstäta områden. Utgångspunktenför denna lagstiftning bör däremot vara den motsatta mot . I enlighet medförslaget i Moderata samlingspartiets partimotion 1996/97:Bo201 bör det finnasen generell rätt att bebygga mark nära stränder och vattendrag. Denna rättskall endast få begränsas om det är motiverat med hänsyn till känsligt djur-och växtliv eller för att garantera allmänhetens tillgång till bad-ochfriluftsliv. Det skall då ske genom att kommunen antar en detaljplan för detområde där ett strandskydd är motiverat. Genom ett sådant förfarande ges bl.a.förutsättningar för att de lokala och allmänna intressen som finns sammanvägspå ett så bra sätt som möjligt.Vad utskottet nu med anslutning till Moderata samlingspartiets partimotion1996/97:Bo201 yrkande 14 anfört om utformningen av strandskyddet bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande reglering av strandskyddet i detaljplanatt med anledning av motion 1996/97:Bo201 yrkande 14 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Skydd av tätorternas grönområden (mom. 7)(), (), Per () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med ?Tillgångentill? och slutar med ?5 avstyrks? bort ha följande lydelse:Stadens gröna ytor och dess olika värden tillmäts ofta alltför litenbetydelse. Det är enligt utskottets mening förvånande och olyckligt medavseende på att stora delar av befolkning bor i storstäder eller iandra större orter. Även om värdet av städernas grönområden hardebatterats och lyfts fram har de förslag som syftar till att bevara ochförstärka städernas gröna ytor inte fått genomslag. Grönområden exploaterasfortfarande och byggnader och infrastruktur tar dessa ytor i anspråk. Dettaleder till att parker och andra grönområden minskar. De som främstdrabbas av denna utveckling är handikappade, äldre och barn som inte så lättkan ta sig till längre bort belägna grönområden. Städernas minskade grönytorleder dessutom till att luften blir sämre, klimatet råare, vindförhållandenaförsämras och till ökat buller.Riksdagen antog ett förslag till ändringar i naturresurslagen samt iplan- och bygglagen med syfte att förstärka skyddet för städernas gröna ytor.Detta förslag var dock inte tillräckligt långtgående. Orsaken härtill är bl.a.att de förslag som Plan- och byggutredningen lagt fram på området integenomfördes i alla sina delar. Enligt utskottets mening bör därför skyddetförstärkas ytterligare genom att krav på kompensationsåtgärder skall kunnaställas på en exploatör att den skada som åsamkas naturen vid exploateringskall kompenseras med ersättningsområden och/eller motsvarande förbättring iett närliggande område.Ett ytterligare instrument för att skydda grönområden är enligt utskottetsmening att skapa ett skyddsinstitut som till sin verkan ligger mellannationalstadspark och andra skyddsbestämmelser. Med ett sådant instrumentskulle grönområden i form av gröna kilar och gröna bälten kunna skyddas ävenom de inte alltid har så hög naturkvalitet, men som har stor betydelse förspridning inom ett ekosystem. En modell för ett sådant skyddsinstitut kan ienlighet med förslaget i motion 1996/97:Jo779 (kd) vara att det skall krävastvå beslut av kommunfullmäktige med val emellan för att exploatering av ett iöversiktsplanen skyddat område skall kunna ske.Vad utskottet nu med anledning av förslaget i motion 1996/97:Jo779 (kd)yrkande 5 anfört om skydd av tätorternas grönområden bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande skydd av tätorternas grönområdenatt med anledning av motion 1996/97:Jo779 yrkande 5 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. Kompensationsbiotoper (mom. 8)(), (), Per () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med ?Som framgår?och slutar med ?yrkande 4? bort ha följande lydelse:Det beslut som fattade om ändringar i PBL i syfte attbl.a. öka miljöhänsynen i den fysiska planeringen innebar inte att tillräckligvikt lades vid att stärka städernas gröna ytor. I det utredningsarbete somutgjorde grunden för regeringens proposition aktualiserades dock flera godaförslag till förstärkt skydd. Ett sådant förslag som borde ägnats betydligtmer uppmärksamhet avsåg möjligheten att införa krav på kompensationsbiotoper iPBL.Att införa regler om kompensationsbiotoper kan leda till dels störrerestriktivitet att exploatera värdefulla biotoper, dels ökad kunskap ochmedvetenhet om känsliga biotoper. Sammantaget kan ett sådant arbetsinstrumentleda till att den negativa trenden bryts när det gäller utarmningen avbiologisk mångfald i framför allt tätortsnära områden. Genom kravet påkompensation ges också den biologiska mångfalden ett samhällsekonomiskt värdei de fall ett projekt kan anses tillåtligt.Det kan konstateras att den svenska lagstiftningen i dess nuvarandeutformning inte ger tillräckliga möjligheter att ställa krav på en exploatörsom avser att ta naturmark i anspråk. Erfarenheterna från flera andra ländervisar dock att det är möjligt att integrera ett uttalat krav påkompensationsbiotoper i planlagstiftningen. instämmer såledesi förslaget i motionen om att en utredning bör tillsättas för att överväga hurkompensationsbiotoper kan användas i samhällsplaneringen. Inriktningen börframför allt gälla tätortsnära natur, men även mark som kommer i fråga vidinfrastrukturplanering.Vad utskottet ovan anfört med anledning av motion 1996/97:Jo779 (kd) yrkande4 bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande kompensationsbiotoperatt med anledning av motion 1996/97:Jo779 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Redovisning av bullernivån i planer (mom. 10)(), (), Per () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med ?Buller är?och slutar med ?avstyrks sålunda? bort ha följande lydelse:Tystnaden är en bristvara och den ostörda miljö vi behöver för rekreationoch friluftsliv blir en allt knappare resurs. Framför allt gäller dettakonstaterande de bostadsnära miljöerna i och i närheten av våra störretätorter där människor lever och vistas.Även 1994 beslutat om en handlingsplan mot buller är dettaenligt utskottets mening inte tillräckligt. Det finns sålunda inte någrabindande riktlinjer för buller från vägtrafik, flyg eller tåg i utomhusmiljö.En följd av detta är att kommunala och andra myndigheter har svårt att hanterabullerfrågor i olika sammanhang. Det gäller såväl vid klagomål från enskildapersoner som vid bedömning av bullerfrågor i samband med planering ochbygglov. Dessa svårigheter finns på såväl lokal som regional nivå.För att underlätta ställningstagandet till utbyggnader av transportlederm.m. och kunna beakta behovet av att bevara tysta områden förmänskligt boende och friluftsliv, bör konsekvenserna av trafikleder samt dentotala bullerbelastningen från andra verksamheter redovisas för hela detgeografiska område som berörs. Några generella krav på en sådan redovisningfinns inte . I enlighet med förslaget i motion 1996/97:Jo796 (v) yrkande3 bör därför krav ställas på att bullerstörningar redovisas i planer ochmiljökonsekvensutredningar. Redovisningskravet bör gälla för bullernivåer nedtill för friluftsområden samt för områden för bostäder, skolor, daghemoch vårdlokaler. Kravet bör vidare avse såväl planerade som befintligabulleralstrande anläggningar.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande redovisning av bullernivån i planeratt med anledning av motion 1996/97:Jo796 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. Handikappades deltagande i planeringen (mom. 11)(), (), (), Per () ochUlf () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med ?Riksdagenbeslutade? och på s. 12 slutar med ?avstyrks därför? bort ha följande lydelse:Ett aktivt medborgarinflytande är, som framhålls i motion 1996/97:So426 (c),en förutsättning för en bra samhällsplanering.