bet · GL01FiU11 · 1997-10-30 00:00:00 — Yttrandet är omfattande och innehåller flera invändningarrörande bl.a. rättsliga och organisatoriska frågor i samband medmiljöbalksförslaget. Enligt uppgift från är det alltjämtregeringens avsikt att en proposition i ämnet skall framläggas för idecember 1997. En särskild kommitté har tillkallats med uppdrag attansvara för att den utbildning som föranleds av att träder i kraftgenomförs i sådan tid och på sådant sätt att förutsättningar skapas för attmiljöbalkens mål skall kunna uppnås (dir. 1997:110).I likhet med regeringen anser utskottet det angeläget att insatser förutbildning och information angående kan planeras föreikraftträdandet. Utskottet tillstyrker regeringens förslag i denna del. Det fårförutsättas att den aviserade propositionen framläggs utan ytterligaredröjsmål och att förslaget kan resultera i att en ny miljöbalk antas avriksdagen inom en nära framtid.Utskottet tillstyrker även övriga regeringsförslag under utgiftsområde 20.Utgiftsområde 23Regeringen föreslår att ett nytt ramanslag, B 18 Djurregister, som uppgår till10 , anvisas för . Vidare föreslås att riksdagengodkänner vad regeringen anfört om avgifter för att täcka kostnader som ärförenade med ett system för identifiering och registrering av nötkreatur enligtrådets förordning (EG) nr 820/97. Förordningen innebär att medlemsländerna i EUskall införa ett system för identifiering och registrering av nötkreatur påproduktionsstadiet. Dessutom skall det inrättas ett särskilt system förmärkning av nötkött i försäljningsledet. I ett första steg skall en databasöver samtliga djurbesättningar och enskilda djur upprättas där man även skallkunna följa förflyttningar av djur mellan besättningar. Databasen skall vara ifunktion och administreras av Statens jordbruksverki samarbete med Svensk husdjursskötsel.Regeringen framhåller att upprättandet av den nationella databasen kommer attinnebära kostnader av engångskaraktär. Kostnaden för vissa investeringar harberäknats uppgå till ca . Till detta kommer driftskostnadersom beräknas uppgå till ca . Enligt den ovan angivnaförordningen får kostnaderna täckas med avgifter. Regeringen föreslår att såsker och att bemyndigas att ta ut avgiften. Avgiftsintäkternatillsammans med EG:s medfinansiering beräknas ge full kostnadstäckning.Fem motioner från allmänna motionstiden innehåller kritiska synpunkter påförslaget om avgiftsfinansiering av det nya djurregistret. Enligt motion Jo216(m) är det orimligt att finansierar djurdatabasen med avgifter fråndjurägarna. I motion Jo218 (m) yrkas ny prövning av djurdatabasens uppbyggnad,organisation och finansiering (yrkande 5). I motion Jo223 (m) anförs att det äroacceptabelt att en regionalpolitisk satsning övervältras på djurägare(yrkande 2). Liknande synpunkter framförs även i kd-motionen Jo230 yrkande 9. Imotion Jo244 (c), yrkande 3, anförs bl.a. att den föreslagna kostnadsnivån ärför hög och bör understiga . Regeringen bör redovisautformningen av organisationen och återkomma till med etthelhetsgrepp kring frågan. Motionärerna erinrar om att flera andra EU-länderämnar finansiera kostnaderna via statsbudgeten. En sådan lösning bör övervägasäven för del.Utskottet får anföra följande. Som framgår av regeringens redovisning ger denaktuella rådsförordningen möjlighet för medlemsländerna att ta ut avgifter avdjurhållarna för att täcka kostnaderna för systemet för identifiering ochregistrering av nötkreatur. Närmare bestämmelser härom finns i artiklarna 2, 3och 9 i förordningen. Av främst statsfinansiella skäl tillstyrker utskottetregeringens förslag om avgiftsfinansiering. I enlighet med ett förslag somframförts under hand från föreslår utskottet attriksdagsbeslutet i denna del (se yrkande 22 i regeringens förslag till tillriksdagsbeslut) formuleras på följande sätt:/att / bemyndigar regeringen att besluta föreskrifter om avgifter föratt täcka de kostnader som är förenade med systemet för identifiering ochregistrering av nötkreatur enligt rådets förordning (EG) nr 820/97 av den 21april 1997 om upprättande av ett system för identifiering och registrering avnötkreatur och om märkning av nötkött och nötköttsprodukter samt medger attregeringen överlåter åt förvaltningsmyndighet att besluta sådana föreskrifter.I enlighet härmed avstyrker utskottet de ovan redovisade motionerna.Utskottet tillstyrker övriga förslag om tilläggsanslag m.m. underutgiftsområde 23 med följande kommentarer. Under anslaget E 5 Bekämpande avsmittsamma husdjurssjukdomar, som föreslås ökat med , hänvisarregeringen till finansiering genom inleverans av medel från lagringsavgiften påsocker och ris uppgående till . Utskottet vill för sin delframhålla att lageravgiften redovisas som en intäktspost i statsbudgeten underinkomsttitel . Lageravgiften är således en skatt, och den är intespecialdestinerad för något särskilt ändamål på statsbudgetens utgiftssida. Näravgiften infördes var syftet bl.a. att motverka spekulation inför Sverigesinträde i EU och att avgiftsbelägga vinster som uppstod i samband med inträdet.Vidare skulle avgiften täcka eventuella kostnader för onormalt stora lager (se1994/95:JoU11 och 1994/95:JoU17).Stockholm den 23 oktober 1997På jordbruksutskottets vägnarLennart DaléusI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), EvaBjörne (m), (), (), (),(), () och ().Avvikande meningar1. Avgiftstäckning av kostnader för djurregistretIngvar , , och (alla m) anför:Vi delar de synpunkter som framförs i motionerna från (m) och (kd) och i vissmån även i centermotionen Jo244. Det är enligt vår mening inte rimligt attSverige finansierar ett obligatoriskt registreringssystem med avgifter fråndjurägarna. Dessa avgifter kommer att förstärka den snedvridning avkonkurrensen som redan föreligger inom EU på grund av högre skatter ochavgifter av olika slag på den svenska jordbruksnäringen. Från näringens sidahar framhållits att verksamheten kan bedrivas till betydligt lägre kostnad än35 . Vi anser därför att en ny prövning måste görasbeträffande djurdatabasens uppbyggnad, organisation och finansiering.Finansutskottet bör avstyrka regeringens förslag om avgiftsfinansiering(yrkande 22) och föreslå ett tillkännagivande med ovan angiven innebörd medanledning av motionerna Jo216, Jo218 yrkande 5, Jo223 yrkande 2 och Jo230yrkande 9.2. Avgiftstäckning av kostnader för djurregistretLennart och (båda c) anför:Som anförs i motion Jo244 är det angeläget att fullföljer de beslut somfattas inom EU för att förbättra djuridentifikationen och därmed underlättautvecklingen av ett system för ursprungsmärkning av nötkreatur. I och med attjordbruket konkurrerar på en gemensam EU-marknad bör finansieringen av systemetvara likvärdig mellan medlemsstaterna. Enligt uppgift finansieras systemet överstatsbudgeten i vissa länder. Detta borde övervägas även för del.Redan i dag belastas det svenska jordbruket av pålagor som är större än iomvärlden. Dessutom är den föreslagna kostnadsnivån för organisationen enligtvår mening för hög. Närmare uppgifter om hur verksamheten skall organiserassaknas i propositionen, vilket vi anser anmärkningsvärt. Regeringen bör snarastredovisa hur organisationen av djurregistret skall utformas. Kostnaderna börunderstiga de av regeringen angivna . Det är olämpligt attbelasta näringen med ytterligare avgifter innan utredningen om jordbrukets ochlivsmedelsindustrins expansion och utveckling har lagt fram sittslutbetänkande. När detta föreligger bör regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag om en helhetslösning i fråga om djurregistret. Detta börmed anledning av motion Jo244 yrkande 3 ges regeringen till känna.Näringsutskottets yttrande1997/98:NU2yTilläggsbudgetTill finansutskottetFinansutskottet har berett näringsutskottet tillfälle att avge yttrande överbudgetpropositionen för (prop. 1997/98:1) jämte motioner, såvitt avserförslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i de delarsom berör näringsutskottets beredningsområde.PropositionenNäringsutskottet behandlar i detta yttrande följande förslag tillriksdagsbeslut:såvitt avser tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret 199718. att bemyndigar regeringen att under geAffärsverket befogenhet att inom en sammanlagd ram om få ta upp lån i och utanför (avsnitt 5.17,utgiftsområde 21 Energi).Inga motioner har väckts med anledning av regeringens förslag i denna del.NäringsutskottetPropositionenAffärsverket () driver och förvaltar detsvenska stamnätet och de statligt ägda utlandsförbindelserna (prop. 1990/91:87, bet. I årsredovisningen för redovisar verket enbalansomslutning på ca . har för närvarandeen långfristig upplåning i om . Underflera år har affärsverken , och möjlighet att ta upp lån utanför , dvs. Dessa affärsverk har även fått förvalta dessa lån. Svenskakraftnät har dock inte medgetts att låna utanför Riksgäldskontoret.Enligt regeringens bedömning bör , i enlighet med de principersom gäller för de övriga affärsverken, ges möjlighet att finansiera sinverksamhet också genom lån utanför på den svenskakapitalmarknaden. Som komplement till de bemyndiganden som tidigarebeslutat 1997 bör, anser regeringen, möjligheter öppnas för enutökning av Svenska kraftnäts finansiella befogenheter. Regeringen föreslårdärför att bemyndigar regeringen att under ge Svenskakraftnät befogenhet att ta upp lån i och utanför inom ensammanlagd ram om 2,5 miljarder kronor.Vissa kompletterande uppgifterSom nämns i budgetpropositionen har en långfristig låneram iRiksgäldskontoret uppgående till . Lånet har sitt ursprungi den tidpunkt då inrättades, den 1 januari 1992.Vid detta tillfälle tog upp lån i för attfinansiera övertagandet av vissa anläggningstillgångar från Vattenfall.Ursprungligen uppgick denna låneram till 3,5 miljarder kronor.I en skrivelse till regeringen om verkets investerings- ochfinansieringsplan för perioden fram föreslog attlåneramen hos skulle kvarstå oförändrad. Emellertidhemställde inte regeringen i budgetpropositionen för (prop. 1996/97:1)om att denna ram även fortsättningsvis skulle gälla, utan begränsade sig tillatt i propositionen nämna att något upplåningsbehov inte fanns för perioden1997-1999. Enligt uppgift har inte heller något formellt bemyndigandebeträffande nivån på denna låneram tidigare lämnats av riksdagen.Enligt upplysningar som näringsutskottet inhämtat kommer attunder amortera av på lånet iRiksgäldskontoret. Med en oförändrad nivå på låneramen innebär detta attaffärsverket kan - om behov uppkommer - låna upp motsvarande belopp iRiksgäldskontoret, eller - efter nu aktuellt bemyndigande - påkapitalmarknaden. Avsikten är vidare att på kort sikt - sannolikt under våren1998 - lägga om ett motsvarande belopp till marknadslån. Återstående del avlånet om i har en räntebindningstid tilli och läggs sannolikt inte om till marknadslån före dennatidpunkt.Näringsutskottet har erfarit att marknadsupplåningen kommer att ske genomanbudsförfarande enligt gällande anbudsregler. avser att ocksåbegära anbud från i samband med marknadsupplåningen. Det äralltså inte givet att upplåning skall ske utanför Riksgäldskontoret.Upplåningen är inte objektsrelaterad.Näringsutskottets ställningstagandeNäringsutskottet har inget att erinra och tillstyrker regeringens förslag attpå tilläggsbudget för bemyndiga regeringen att ge Svenskakraftnät befogenhet att inom en sammanlagd ram om ta upplån i och utanför noterar i detta sammanhang att regeringen på annan plats ibudgetpropositionen föreslår en ändring i lagen (1988:1387) om statensupplåning med ikraftträdande . En särskild arbetsgrupp inomRegeringskansliet har undersökt formerna för affärsverkens upplåning. Pågrundval av detta arbete drar regeringen slutsatsen att de särskilda beslut somfattats om statens upplåning har gjorts utan stöd av lagregleringen på området.Denna ordning har lett till otydligheter i fråga om formerna för debemyndiganden som regeringen inhämtat från beträffande affärsverkensupplåning. Förslaget till ändring i lagen om statens upplåning syftar till attge regeringens bemyndigande till affärsverken att ta upp lån på marknaden etttydligare rättsligt stöd. Enligt regeringens uppfattning bör rätten föraffärsverken att låna på marknaden bygga på årliga bemyndiganden av riksdagen.Regeringen föreslår också i budgetpropositionen särskilda låneramar och andrafinansiella befogenheter för vart och ett av affärsverken för det kommandebudgetåret. Detta förslag såvitt avser behandlarnäringsutskottet i betänkande 1997/98:NU2.Om godkänner regeringens förslag till nyssnämnda lagändring innebärdetta dels ett tydliggörande av att bemyndigandet till regeringen beträffandeaffärsverkens befogenheter att låna pengar skall prövas av ,dels att affärsverkens rätt att ta upp lån utanför får etttydligt stöd i lagen.Stockholm den 23 oktober 1997På näringsutskottets vägnarBirgitta JohanssonI beslutet har deltagit: (), (),(), (), (), MikaelOdenberg (m), (), (), (), DagEricson (s), (), (), (),(), (), () och ().Arbetsmarknadsutskottets yttrande1997/98:AU3yFörslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret 1997Till finansutskottetFinansutskottet har berett arbetsmarknadsutskottet tillfälleatt yttra sig över proposition 1997/98:1 Budgetpropositionen för jämtemotioner i vad avser tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret 1997jämte motioner i de delar som berör arbetsmarknadsutskottets beredningsområde.Arbetsmarknadsutskottet yttrar sig i det följande överdels propositionens avsnitt 5. Förslag till tilläggsbudget till statsbudgetenför i de delar som berör utskottets beredningsområde,dels motion1997/98:Fi220 (v) (yrk. 22).Arbetsmarknadsutskottet yttrar sig i sammanhanget också över den till utskottetremitterade motionen1997/98:A460 (c) (yrk. 7).Utgiftsområde 13PropositionenRegeringen bedömer att arbetslösheten inte kommer att minska iden omfattning som antogs i förra årets budgetproposition (prop. 1996/97:1) ochi vårpropositionen (prop. 1996/97:150). Enligt regeringen kommer den öppnaarbetslösheten för innevarande budgetår att uppgå till vilket överstigerbedömningen i vårpropositionen . Vidare konstateras atteftersom många arbetslösa väljer att ansöka om tillfällig avgångsersättningkommer utbetalningarna för denna åtgärd att öka i jämförelse med vad somtidigare antagits i vårpropositionen.Mot denna bakgrund föreslås att anslaget A 1 Bidrag tillarbetslöshetsersättning ökas med 1 . Anslaget kommer därmed attuppgå till 41 229 334 000 kr.UtskottetNågra motioner har inte väckts med anledning av denna del av propositionen.Utskottet anser att regeringens förslag bör tillstyrkas.Utgiftsområde 14PropositionenRegeringen föreslår två förändringar när det gäller anslagen på utgiftsområde14. Förslagen avser anslaget A 2. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder och anslagetA 5. Vissa kostnader för avveckling av AMU-gruppen som myndighet.A 2. Arbetsmarknadspolitiska åtgärderI propositionen konstateras att det råder stor brist på kompetent ochyrkesutbildad personal inom IT-området. Denna brist kan leda till konkurrens omarbetskraft vilket i sin tur ökar riskerna för inflationsdrivande löneökningar.Den kan därmed vara ett hinder för tillväxt i företagen.För att motverka detta har regeringen kommit överens med Industriförbundetoch företrädare för IT-företagen om ett nationellt program för IT-utbildning.Utbildningen bör drivas i projektform och inom ramen förarbetsmarknadsutbildningen. Satsningen beräknas omfatta 10 000 personer underperioden fr.o.m. t.o.m. år 1999.Utgifterna för projektet beräknas till under innevarandebudgetår. För budgetåren 1998 och 1999 beräknas utgifterna till 681 miljonerrespektive . Dessa utgifter skall finansieras inom ramen förtillgängliga medel under anslaget. Utgifterna skalltäckas av det anslagssparande som beräknas uppstå . Dettaanslagssparande beror på att för innevarande budgetår inomramen för tilldelade medel inte kommer att uppnå volymmålet, dvs. att beredaminst 207 000 personer lämplig sysselsättning. Anslagssparandetkommer att uppgå till ca 1 300 miljoner kronor.A 5. Vissa kostnader för avveckling av AMU-gruppen som myndighetI statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ettramanslag på . Då man under innevarande budgetår påfört utgiftersom skulle ha belastat anslaget under föregående budgetår föreslås att anslagettillförs 8 792 624 kr.Utskottets bedömningNågra motioner har inte väckts med anledning av denna del av propositionen.Utskottet anser att regeringens båda förslag bör tillstyrkas.Utgiftsområde 19PropositionenRiksdagen föreslås godkänna att regeringen får använda högst 500 miljonerkronor av det under utgiftsområde 19 uppförda ramanslaget A 1 Regionalpolitiskaåtgärder till ett program för regional näringspolitik och särskildaregionalpolitiska åtgärder.Av budgetpropositionen avseende det aktuella utgiftsområdet framgåratt regeringen med dessa medel bl.a. avser att påbörja genomförandet av förslagsom kommit fram i arbetet med den nya tillväxtorienterade regionalanäringspolitiken, däribland i det s.k. landshövdingeuppdraget. Genom medlenblir det möjligt att påbörja projekt som bedöms kunna kommaatt skapa nya arbetstillfällen. Projekten gäller således bl.a. genomförande aven ny regional näringspolitik som kommer att presenteras närmare i denregionalpolitiska proposition som regeringen avser att förelägga riksdagen.Till en del avser projekten andra ändamål än de som anslaget nu får användastill.Regeringen bedömer att utrymme finns för denna särskilda insats dels inomanslaget, dels genom att den ordinarie verksamheten under anslaget tar ianspråk reservationer på det för /96 under tionde huvudtitelnupptagna anslaget C 2 Regionala utvecklingsinsatser m.m.MotionernaCenterpartiet menar i den regionalpolitiska motionen A460, som är remitteradtill arbetsmarknadsutskottet, att de föreslagna tillregional utveckling är välkomna, även om medlen avser engångsinsatser. Partietanser att medlen bör inriktas på vidareförädling av skogsprodukter, satsningarinom turism, landsbygdsutveckling och bya-utveckling samt småföretagsutvecklingoch utvecklande av tjänsteföretag på landsbygden. Medlen bör fördelas till deregioner som har haft den sämsta befolkningsutvecklingen. bör göraett uttalande om inriktningen av hur de aktuella medlen fördelas (yrk. 7).Vänsterpartiet hävdar i motion Fi220 att en stor del av medlen under detaktuella ramanslaget A 1 Regionalpolitiska åtgärder är intecknade av beslut.Vid flera länsstyrelser är såväl detta anslag som tidigare reservationer underanslaget C 2 Regionala utvecklingsinsatser m.m. intecknade genom konkretabeslut. Regeringen ger enligt motionen inget underlag för sin bedömning avtillgängligt utrymme för omdisponeringen och anger inte heller hur den skall gåtill. Partiet antar att omdisponeringen kommer att göras genom enschabloniserad indragning av årets medel och bedömer att detta i många länkommer att medföra stora problem för den regionalpolitiska verksamheten. Ävenom initiativ som förstärker den regionala näringspolitiken är viktiga är detinte sakligt motiverat att göra en så kraftig omdisponering som regeringen nuföreslår i slutet av budgetåret. anser att endast 200 miljonerkronor bör få disponeras av regeringen till ett program för regionalnäringspolitik och särskilda regionalpolitiska åtgärder (yrk. 22).Moderata samlingspartiet, och har underberedningen i utskottet framställt avslagsyrkanden.Utskottets bedömningRegeringen avser att i en regionalpolitisk proposition närmare behandlaförutsättningarna för samt mål och riktlinjer för regionalpolitiken. Isammanhanget kommer också ytterligare förslag som rör utgiftsområdet attlämnas.Arbetsmarknadsutskottet konstaterar med tillfredsställelse att arbetet medatt genomföra en ny regional näringspolitik redan har påbörjats. Ett uttryckför detta är det s.k. landshövdingeuppdraget där man genom en bred samverkan ilänen utarbetat och genomfört åtgärder för att främja småföretagsutveckling,tillväxt och sysselsättning.I anslutning till detta arbete har en rad projekt identifierats som skullekunna leda till att nya arbetstillfällen skapas. Utskottet ser det somvärdefullt att regeringen genom förslaget till tilläggsbudget tar ett initiativsom innebär att förverkligandet av sådana projekt kan starta redan underinnevarande budgetår. Det är enligt utskottets uppfattning väsentligt att detredan påbörjade arbetet med att genomföra den nya regionala näringspolitikenkraftfullt drivs vidare och inte stannar av i väntan på en regionalpolitiskproposition. Regeringen har genom ändring av regleringsbrev för budgetåret 1997avseende anslaget A 1 Regionalpolitiska åtgärder beslutat omomdisponering av inom det aktuella anslaget. Beslutet harfattats med det uttryckliga förbehållet att ändringen av regleringsbrevet skerunder förutsättning att godkänner regeringens förslag tilltilläggsbudget. Utskottet förutsätter att regeringen vid den slutligaomdisponeringen av medel inom ramen för anslaget A 1 tar hänsyn tillsituationen i det enskilda länet såväl när det gäller nyssnämnda anslag som närdet gäller ianspråktagna reservationer på det för /96 upptagnaanslaget C 2 Regionala utvecklingsinsatser m.m. Utskottet utgår vidare från attfrågan om att förbättra länsstyrelsernas förutsättningar att långsiktigtplanera användningen av regionalpolitiska medel övervägs i Regeringskansliet.Utskottet kommer att i samband med behandlingen av förslag om anslag underutgiftsområde 19 att för sin del överväga denna fråga ytterligare.Enligt utskottets uppfattning bör inte, vilket föreslås i motion A460 (yrk.7), med en hög detaljeringsgrad slå fast hur de aktuella medlen böranvändas. Det bör kunna förutsättas att regeringen gör de nödvändigapreciseringarna rörande medelsanvändningen.Med det anförda tillstyrker utskottet propositionens förslag i nu aktuelldel. Följaktligen avstyrks motionerna A460 (c) (yrk. 7) och Fi220 (v) (yrk.22).Utskottet beslutar att överlämna motion A460 (yrk. 7) till finansutskottet,under förutsättning av detta utskotts godkännande.Stockholm den 23 oktober 1997På arbetsmarknadsutskottets vägnarJohnny AhlqvistI beslutet har deltagit: (), (), Per (), (), (), (), (), (), (), (), HansAndersson (v), (), (), (),() och ().Avvikande meningar1. (), Per , , och (alla m) och () anser att arbetsmarknadsutskottetsyttrande under rubriken bedömning borde ha haft följande lydelse:Arbetsmarknadsutskottet finner att regeringens ovan redovisade förslag om attriksdagen skall bemyndiga regeringen att disponera högst 500 miljoner kronorinom ramen för anslaget A 1 Regionalpolitiska åtgärder bör avstyrkas. Beslutetfår omfattande konsekvenser. Det underlag som föreläggs rörandetilläggsbudget är ofullständigt och otydligt och utgör enligt utskottetsuppfattning inte tillräcklig grund för att fatta ett beslut. Till detta kommeratt regeringens förslag, som avser innevarande budgetår, lagts fram så sentunder året att tiden för beredning blivit orimligt kort när det gäller deförberedelser som förutsätts ske i länen med hänsyn till de indragningar avlänsanslag som blir en följd av regeringens förslag.Regeringen har genom ändring av regleringsbrevet för avseendeanslaget A 1 beslutat om omdisponering av 500 miljonerkronor inom det aktuella anslaget. Även om beslutet har fattats med ettuttryckligt förbehåll, nämligen att ändringen sker under förutsättning attriksdagen godkänner regeringens förslag till tilläggsbudget, finner utskottetdet anmärkningsvärt att beslut om regleringsbrev har fattats långt innanriksdagsbehandlingen i frågan är avslutad.Med det anförda avstyrker utskottet på formella grunder propositionens förslagi nu aktuell del. Följaktligen avstyrks även motionerna Fi220 (v) (yrk. 22) ochA460 (c) (yrk. 7).Utskottet beslutar att överlämna motion A460 (yrk. 7) till finansutskottetunder förutsättning av detta utskotts godkännande.2.