bet · GL01JoU2 · 1997-11-25 00:00:00 — Det lokala Agenda 21-arbetet och det arbete som bedrivs ide lokala utvecklingsgrupperna har mycket gemensamt. Vidare yrkastillkännagivande om att bör anvisas medel under entreårsperiod ur kretsloppsmiljarden (yrkande 2). verksamhetskall bedrivas i enlighet med intentionerna bakom . Den växandebygderörelsen kan bli en motor i arbetet med att bygga ett ekologiskt hållbartsamhälle. Med bidrag ur kretsloppsmiljarden vore det möjligt att ge näring åtdet folkliga utvecklingsarbete som pågår.Motionärerna i motion Jo784 (c) yrkar tillkännagivande att under anslaget börytterligare användas för bidrag till , och hembygdsförbund.Dessa organisationer har ett mycket stort värde för miljöarbetet och denmiljöpolitiska debatten i landet (yrkande 35). Vidare föreslås att bidragetadministreras direkt av (yrkande 36).I motion Jo785 (fp) yrkas att anslaget tillförs utöverregeringens förslag (yrkande 9 delvis). Länsstyrelserna har intetillräckligt med resurser för sin övervakande och miljövårdande verksamhet. Detär särskilt viktigt att länsstyrelserna klarar bevakningen av olikariksintressen som annars på kommunnivå lätt kan gå förlorade på grund avbristande översikt.Motionärerna i motion Bo528 (fp) anför att indragningen av de permanentamätstationerna på är ett allvarligt hot mot helamiljöövervakningsarbetet, bl.a. genom att viktiga tidsserier bryts. Depermanenta mätstationerna bör återupptas (yrkande 5).Utskottets övervägandenUtskottet instämmer i regeringens uppfattning att miljöövervakningen är enförutsättning för kunna följa upp tillståndet i miljön mot miljörelaterade mål.Miljöövervakningen ger underlag för beslut om åtgärder och måste präglas avlångsiktighet och stabilitet. Miljöproblemen domineras av en diffuspåverkan som är resultatet av flera sektorers verksamhet och av effekter fråndeposition av långväga transporterade föroreningar. Internationell samverkan,framför allt genom EU-medlemskapet, har medfört ökade krav påmiljöövervakningen.Ett samlat program för den framtida miljöövervakningens omfattning ochinriktning har på regeringens uppdrag utretts och redovisats avNaturvårdsverket (rapport 4543-1). I programmet har verketpresenterat ett förslag till en fortsatt utbyggnad av miljöövervakningen från73 till . program som underlag har regeringen tillkallat en särskildutredare som granskat dagens miljöövervakning och utarbetat förslag tillverksamhetens fortsatta inriktning, omfattning, struktur och finansiering.Utredaren har överlämnat betänkandet Övervakning av miljön (SOU 1997:34),vilket omfattar den verksamhet som finansieras med statligaanslag till och beslutas av verkets miljöövervakningsnämnd.I den nu presenterade utredningen 1997:34 har utredaren strävat efter attföreslå utrymme för vissa av de nya och angelägna delar av miljöövervakningensom pekat på. Som villkor för sådant utrymme gäller emellertidatt utredningen kan föreslå hur verksamheten kan finansieras. är möjligheterna till finansiering av en ökad omfattning avmiljöövervakningen enligt program begränsade. Dockkonstaterar utredningen att ett miljöövervakningsprogram på en annan nivå änden som föreslagit fortfarande kan vara en värdefull del avdet samlade miljöarbetet och att miljöövervakningen måste inriktas mot demiljömål statsmakterna sätter upp.Utskottet delar regeringens uppfattning att det bör göras en samlad bedömningav miljöövervakningens omfattning och inriktning i samband med att målen ochinriktningen av den framtida miljöpolitiken läggs fast. Det är lämpligt attregeringen återkommer i frågan i den samlade miljöpropositionen våren 1998.Nationalkommittén för har i sitt slutbetänkande efter (SOU 1997:105) redovisat det omfattande arbete som har bedrivits i ochlämnat förslag till strategier . I betänkandet redovisas vidareden svenska nationalrapporten till ett extra möte med () och exempel på lokalt Agenda 21-arbete på olika områden. Regeringenkommer att ta ställning till hur det fortsatta Agenda-arbetet pånationell nivå skall organiseras.I juni 1997 hölls det extra mötet med () medsyfte att följa upp och utvärdera genomförandet av på internationell,nationell och lokal nivå. Vid mötet enades världens länder om ett nytt programför genomförande av , ett handlingsprogram för hållbar utvecklinginför det 21:a århundradet.Regeringen föreslår att bidragen till vissa ideella organisationersmiljöarbete minskas och att bidragen till arbete med lokala dras in.Vissa möjligheter att erhålla bidrag kommer att finnas inom ramen för detlokala investeringsprogrammet som ett led i arbetet med att vidareutvecklasådana program . Minskningen till de ideella organisationernainnebär att regeringen beräknar sammanlagt för bidrag tillInternationella försurningssekretariatet, och arbete inom naturvård och naturskydd. Utskottet anseratt regeringens förslag med hänsyn till det statsfinansiella läget är välavvägt.Utskottet har ingen erinran mot övervägandena i propositionen och tillstyrkerregeringens förslag till ramanslag. Motionerna Jo757 (kd) yrkande 10 delvis,Jo775 (v) yrkandena 5 och 8 delvis och Jo785 (fp) yrkande 9 delvis innebär attutgiftsramen överskrids och avstyrks av utskottet. Även motion Jo775 (v)yrkande 4 avstyrks med det anförda.Motionerna Jo220 (v) och Jo784 (c) yrkande 35 innebär visserligen att vissasatsningar bör göras inom utgiftsramen, men motionärerna anger inte vilkaverksamheter som därvid måste i motsvarande mån nedprioriteras. Motionernaavstyrks.Utskottet har ingen annan uppfattning än den som framförs i motion Jo781 (kd)om att bygderörelsens engagemang via bör ges en framträdandeplats i arbetet för ett uthålligt samhälle (yrkande 1). Motionärerna föreslåratt bidrag ur kretsloppsmiljarden skall medges för att ge näring åt detfolkliga utvecklingsarbete som pågår (yrkande 2). Enligt förordningen(1996:1378) om statligt investeringsbidrag för en ekologiskt hållbarsamhällsutveckling kan statsbidrag lämnas till verksamheter eller åtgärder somfrämjar en ekologiskt hållbar utveckling när det gäller byggnader och tekniskinfrastruktur. Bidrag får lämnas till verksamheter eller åtgärder som syftartill att bl.a. minska total mängd genererat avfall, avskilja farligt avfall,återanvända byggnadsmaterial, minska utsläpp av kväve och fosfor frånavloppsvatten eller separera avloppsvatten. Det i motionen föreslagnaanvändningsområdet torde inte omfattas av syftet med investeringsbidragen.Motion Jo781 (kd) yrkandena 1 och 2 avstyrks.I fråga om administrationen av bidrag till , och Internationella försurningssekretariatet för bl.a.informationsarbete, konferens- och programverksamhet inom naturvård ochmiljöskydd anförde utskottet vid föregående års budgetbehandling (1996/97:JoU2s. 15) att för /96 anslogs medel till de berördamiljöorganisationerna under anslaget A 2 Bidrag till miljöarbete som disponerasav . Regeringen beslutade i regleringsbrevet om fördelningen avde anslagna medlen på respektive organisation och föreskrev attorganisationerna skall lämna redovisning av bidragens användning tillNaturvårdsverket. Utskottet hade under hand inhämtat att någon förändring avhanteringen inte planeras för budgetåret 1997.Utskottet har inhämtat att inte heller för planeras någonförändring av hanteringen. Motion Jo784 (c) yrkande 36 avstyrks.Miljöministern anförde i ett svar på fråga 1996/97:510 om enforskningsstation vid att frågan om dess framtida arbete ochkompetens beror bl.a. av inriktningen på den miljöforskning ochmiljöövervakning som och har att bedöma och prioriterainom ramen för sina resurser. Det är som är operationelltansvarigt för det nationella miljöövervakningsprogrammet. Även efterneddragningen av tre intensivstationer på har enligtNaturvårdsverket en väl fungerande miljöövervakning av den fria vattenmassanjämfört med övriga havsområden. Miljöministern hänvisade till att frågan om denframtida miljöövervakningens inriktning, omfattning, struktur och finansieringnyligen har utretts och att regeringen avser att i samband medmiljöpropositionen närmare ange förutsättningarna för miljöövervakningen. Detkommer dock även fortsättningsvis att vara och därmiljöövervakningsnämnden som har ansvaret för hur resurserna skall användas förden nationella miljöövervakningskontrollen. Med det anförda avstyrks motionernaJo731 (m) yrkande 15 och Bo528 (fp) yrkande 5.A 3 Bidrag till kalkningsverksamhet för sjöar och vattendragPropositionenAnslaget disponeras för statsbidrag för återställning av skador förorsakade avförsurande luftföroreningar. Bidragsbestämmelserna finns i förordningen(1982:840) om statsbidrag till kalkning av sjöar och vattendrag. Bestämmelsernainnebär att statsbidrag får lämnas till kalkning, biologisk återställning ikalkade vatten samt till nödvändiga utredningar och undersökningar i sambandmed kalkning eller biologisk återställning. Frågor om bidrag tillkalkningsverksamhet prövas av länsstyrelserna. Länsstyrelserna har redovisatverksamheten som finansieras under detta anslag under /96.Naturvårdsverket har överlämnat en sammanställning av länsstyrelsernasredovisningar till regeringen. Utgiftsutvecklingen enligt Naturvårdsverketsbudgetprognos visar att anslaget inte kommer att förbrukas under innevarandebudgetår.Regeringen anför att kalkas ungefär 7 500 sjöar och 12 000 kmvattendrag. Dagens effektuppföljningsprogram visar att avsjökalkningen och av vattendragskalkningen uppnår verksamhetensmål.Av Sveriges sjöar och vattendrag är påtagligt försurade. Kalkning istor skala av sjöar och vattendrag har pågått . /96 omfattade kalkningsverksamheten 7 500 sjöar och 12 000 kmrinnande vatten. Målet med kalkningen har under de senaste tre budgetårenuppnåtts i av de kalkade sjöarna och av vattendragen. Debiologiska effekterna har varit övervägande positiva även om vissa kalkningarinte nått uppsatt mål.Under de senaste åren har kalkningsanslaget varierat kraftigt till årbl.a. beroende på stora anslagsreserver. Regeringen anser att det är viktigtatt kalkningsverksamheten ligger på en jämnare nivå och att anslaget utnyttjaseffektivt. Regeringen anser att kalkningsanslaget i fortsättningen skall vara140 . kommer dock verksamhetenatt kunna ligga på en något högre nivå med hänsyn till inneståendereservationer på anslaget.Regeringen beräknar anslaget för till . Anslaget för år1999 och 2000 beräknas preliminärt till samma belopp.MotionernaI motion Jo709 (fp) yrkas tillkännagivande av att behovet av kalkning är stort,särskilt i (yrkande 1). Motionären yrkar att anslaget för kalkninghöjs med (yrkande 2).I motion Jo718 (m) anförs att investeringar i kalkning kastasbokstavligen i sjön när kalkningen av försurningshotade sjöar och vattendragupphör. Kalkningen måste återställas till en sådan nivå att uppnådda resultatinte äventyras.I motion Jo726 (mp) yrkas att anslaget höjs med utöverregeringens förslag (yrkande 10 delvis). Genom kalkningsverksamheten har en delgiftiga metaller bundits i sediment. Om kalkningen upphör kan dessa sedimentsläppa sina lager av metaller och en metallchock för växter och djur bliföljden.I motion Jo728 (mp) yrkas tillkännagivande att bör anslåsför kalkningsverksamhet utöver regeringens förslag (yrkande 1). Vidare påtalasnödvändigheten av att kalkade sjöar och vattendrag får fortsatt kalkning(yrkande 2). Minskning av kalkningsverksamheten innebär att de naturvärden sommödosamt byggts upp går förlorade. Det är angeläget att även tidigare intekalkade vatten kan börja kalkas (yrkande 3). Studier utförda avKonjunkturinstitutet, och visar att kalkningenär samhällsekonomiskt lönsam långt över dagens nivå. Vidare framhålls attkalkning i många vatten är nödvändig för den biologiska mångfalden (yrkande 4).Många vattenlevande organismer är känsliga för låga pH-värden, speciellt gällerdetta många av de rödlistade hotade arterna.I motion Jo731 (m) anförs att försurningen, som orsakas av svaveldioxid ochkväveoxider, är ett av de allvarligaste hoten mot den svenska naturen.Långsiktigt måste det försurande nedfallet av svavel- och kväveoxider minskatill en nivå under den gräns som naturen tål. Innan detta har skett måste detallmänna bära ansvaret för att tillräckliga resurser satsas på kalkning avförsurade sjöar och vattendrag (yrkande 3).I motion Jo757 (kd) yrkas att anslaget höjs med (yrkande10 delvis). Det är samhällsekonomiskt lönsamt att kalka försurade sjöar ochvattendrag.I motion Jo759 (s) framhålls att bör prioriteras vid fördelningenav anslagen till kalkning (yrkande 2). Mycket av de försurande nedfallen harsitt ursprung i andra länder, men mycket förorsakar vi själva. I Västsverigesvarar vägtransporterna för av alla persontransporter och avall godsbefordran. Åtgärder måste till för att få en övergång till biologiskabränslen som minskar både svavel och kväveutsläpp och motorerna måste görasrenare.I motion Jo775 (v) yrkas att anslaget höjs med utöverregeringens förslag (yrkande 8 delvis). Om nivån kvarstårför kommande budgetår riskeras att pågående projekt måste läggas ned. Vidareyrkas att anslaget A 3 skall ändra namn till Bidrag för verksamhet motförsurning av sjöar och vattendrag (yrkande 2).I motion Jo777 (mp) yrkas tillkännagivande att beräkningarna för åren 1999och 2000 på anslaget bör höjas med 150 respektive utöverregeringens förslag.I motion Jo782 (m) yrkas att anslaget höjs med inomutgiftsområde 20 (yrkande 2). Regeringen har minskatkalkningsanslaget. Den nuvarande nivån medför enligt att flerasjöar kommer att få försurningsskador samt att tusentals fiskbestånd slås ut.I motion Jo784 (c) yrkas tillkännagivande om användning av medel tillkalkning av sjöar och vattendrag (yrkande 29). Motionärerna föreslår att40 från anslaget Investeringsbidrag till främjande avomställning i ekologiskt hållbar inriktning, den s.k. kretsloppsmiljarden,används till kalkning av sjöar och vattendrag för att uppnå ekologiskhållbarhet. Vidare yrkas tillkännagivande om att bör beviljasen anslagskredit om för kalkningsinsatser (yrkande 30). Dettorde inte råda någon tvekan om det långsiktiga behovet av kalkning, menkalkningen kan variera över beroende på klimat och nederbörd.I motion Jo785 (fp) yrkande 9 delvis yrkas att anslaget för kalkning höjs med20 utöver regeringens förslag. Om omfattande besparingar görspå anslagen till kalkningen riskerar årtionden av kalkningsinsatser att gåförlorade genom en snabb återförsurning.Utskottets övervägandenUtskottet delar regeringens uppfattning att det långsiktiga målet med detsvenska kalkningsprogrammet skall vara det nationella intresset att bevara denbiologiska mångfalden och att bibehålla förutsättningarna för utnyttjandet avnaturresurserna i sjöar och vattendrag.Regeringen tillsatte en särskild utredare för att se överkalkningsverksamheten. Utredningen redovisade resultaten av sitt arbete ibetänkandet Kalkning av sjöar och vattendrag (SOU 1996:53).Utifrån de förslag som betänkande presenterade fickNaturvårdsverket i uppdrag av regeringen att till ta fram ennationell plan för den statligt finansierade kalkningsverksamheten i sjöar ochvattendrag. Den skall, enligt direktiven, innehålla ett underlag med klaraobjektsprioriteringar på nationell nivå med utgångspunkten att bevara denbiologiska mångfalden och bibehålla möjligheterna till nyttjande av sjöar ochvattendrag. I uppdraget ingick också att göra en översyn avkalkningsverksamhetens framtida organisation, ekonomiska redovisningssystem,m.m.Naturvårdsverkets delrapport plan för kalkningsverksamheten, somlämnades till regeringen , innehåller grunden och kriteriernaför en bedömningsmall. Rapporten har remissbehandlats ochremissinstansernas synpunkter kommer att ge mer underlag infördet fortsatta arbetet med objektsprioriteringen.Naturvårdsverket redovisade förslag tillkalkningsverksamhetens framtida organisation. Förslaget innebär attNaturvårdsverket ges ökade möjligheter att styra verksamheten bl.a. genom attha större ansvar för kalkningens planering, uppläggning, genomförande samt gesmöjlighet att ompröva beslut. Länsstyrelsernas arbete kommer attsamordnas i regioner där de tillsammans tar fram en regional kalkningsplan. Deförordningsändringar som krävs redogör verket för i sin redovisning.Naturvårdsverket föreslår också att det nuvarande bidragssystemet bibehålls med85, 95 respektive statsbidrag samt att program förmarkkalkning samordnas med verkets program för kalkning av sjöar ochvattendrag.Naturvårdsverket har också utfört en undersökning av den samhällsekonomiskanyttan av kalkningsverksamheten. Undersökningen om kalkningsverksamhetenssamhällsnytta visar att kalkning är samhällsekonomiskt lönsam. Varje satsadkrona är värd minst 1:50-2 kr, enligt undersökning.Naturvårdsverket utformar nya Allmänna råd för kalkning ochbiologisk återställning för restaurering av försurningsskadade vatten.Naturvårdsverket utvecklar också ett nytt dataregister för kalkning, biologiskåterställning och effektuppföljning. Utskottet delar regeringens uppfattningatt detta arbete bör underlätta handläggnings-, planerings- ochutvärderingsverksamheten samt förbättra möjligheterna till nationellutvärdering.Utskottet instämmer till stora delar i vad som anförts i flera motioner,bl.a. Jo709 (fp) yrkande 2 och Jo785 (fp), om behovet av kalkning. Utskottetdelar också den syn som anläggs i motionerna Jo718 (m) och Jo728 (mp) yrkandena2-4 om behovet av fortsatt kalkning i redan kalkade vatten och att kalkning imånga vatten är nödvändig för att bibehålla den biologiska mångfalden.Naturvårdsverket anför i Nationell plan för kalkning av sjöar och vattendragatt återförsurningseffekterna blir mest påtagliga, med höga metallhalter, istarkt försurade områden där kalkning pågått . är det nödvändigt att följa upp effekterna av återförsurning ide vatten där kalkningen avbryts. Utskottet utgår från att de framfördasynpunkterna beaktas i det fortsatta arbetet med objektsprioriteringen.Utskottets förslag i bet. 1997/98:JoU9 innebär för övrigt att syftet medmotionerna Jo718 (m) och Jo728 (mp) yrkandena 2-4 i stor utsträckningtillgodoses.Utskottet delar vidare den uppfattning som framförs i motion Jo731 (m)yrkande 3 att långsiktigt måste det försurande nedfallet av svavel- ochkväveoxider minska under den gräns som naturen tål. antogEuropeiska kommissionen ett förslag om en gemensam strategi för att motverkaförsurning. Strategin har utarbetats av kommissionen på svenskt initiativ.Slutmålet är att försurningen skall minska till en nivå som naturen tål, dvs.att kritiska belastningar inte skall överskridas någonstans inom unionen. Ettdelmål i kommissionens förslag innebär att den areal där den kritiskabelastningen överskrids skall minskas med . Detinnebär att antalet hektar där den kritiska belastningen överskrids skallhalveras, jämfört med ett referensscenario där redan beslutade åtgärder räknasin. För svensk del innebär det långtgående förbättringar. var ca 23 %av yta utsatt för mera försurat regn än vad naturen tål. Med redanbeslutade åtgärder samt de åtgärder som föreslås i försurningsstrategin kommerendast av yta att vara utsatt för försurat regn över denkritiska belastningen år 2010.Utskottet anser att det är angeläget att regeringen arbetar aktivt bådenationellt och internationellt med att få till stånd en minskning av deförsurande utsläppen.Regeringen anför att har kalkningsanslaget varieratkraftigt , bl.a. beroende på stora anslagsreserver. Utskottetdelar regeringens uppfattning att det är viktigt att kalkningsverksamhetenligger på en jämnare nivå och att anslaget utnyttjas effektivt.Regeringen föreslår att kalkningsanslaget i fortsättningen skall vara 140miljoner kronor . Vidare anförs att kommerverksamheten att kunna ligga på en något högre nivå med hänsyn till inneståendereservationer. Utskottet instämmer i vad som anförs i flera motioner om attanslaget för kalkning bör bibehållas på en sådan nivå att sjöar och vattendragkan kalkas i tillräcklig omfattning. Den framtida nivån på kalkningsanslagetbör i avvaktan på pågående utredningar inte anges . Utskottet anser att denframtida anslagsnivån bör diskuteras först vid nästa års budgetbehandling.Regeringen anför att kommer kalkningsverksamhetenatt kunna ligga på en något högre nivå än den regeringen föreslagit medanledning av innestående reservationer. Mot bakgrund av den osäkerhet som råderom storleken på innestående reservationer och för att inte riskera attkalkningen skall minska i omfattning under det kommande budgetåret anserutskottet att utöver regeringens förslag bör användas förkalkning under år 1998.Utskottet instämmer i vad som anförs i motion Jo784 (c) att för att uppnåmålet om ekologisk hållbarhet talar starka skäl för att medel från anslagetInvesteringsbidrag till främjande av omställning i ekologiskt hållbar riktning,den s.k. kretsloppsmiljarden, skall kunna användas för kalkning av sjöar ochvattendrag (yrkande 29). Utskottet anser att användningsområdet för anslagetInvesteringsbidrag för främjande av omställning i ekologiskt hållbar riktning,den s.k. kretsloppsmiljarden, bör utvidgas så till vida att 20 miljoner kronorfrån det angivna anslaget skall användas för kalkning av sjöar och vattendragunder år 1998.Vad utskottet här anfört bör med anledning av motionerna Jo718 (m),Jo728 (mp) yrkandena 2-4, Jo731 (m) yrkande 3 och Jo784 (c) yrkande 29 som sinmening ge regeringen till känna.Motionerna Jo709 (fp) yrkande 2, Jo726 (mp) yrkande 10 delvis, Jo728 (mp)yrkande 1, Jo757 (kd) yrkande 10 delvis, Jo775 (v) yrkande 8 delvis, Jo782 (m)yrkande 2 och Jo785 (fp) yrkande 9 delvis innebär att det ordinarie anslagetför kalkning skall höjas med varierande belopp. Dessa motioner bör formelltavslås på den grunden att de inte ryms inom den beslutade utgiftsramen.Utskottet anför i betänkande 1997/98:JoU9 i ett tillkännagivande tillregeringen att utskottet instämmer i en mer övergripande bedömning att kalkningoch åtgärder för att minska övergödning av sjöar är exempel på åtgärder sommåste fortgå i oförminskad omfattning. Regeringen bör därför ibudgetpropositionen för lägga fram förslag om medelstilldelning tillkalkning som innebär att verksamheten kan fortgå i oförminskad omfattning i desjöar och vattendrag som är av betydelse för fisket och den biologiskamångfalden.Utskottet finner dock inte skäl att nu bestämma storleken på anslagen förkommande budgetår. Motion Jo777 (mp) delvis avstyrks.Utskottet har ingen annan uppfattning än den som framförs i motion Jo709 (fp)yrkande 1 om att behovet av kalkning är stort. Utskottet instämmer även i vadsom framförs i motion Jo759 (s) att en stor del av de försurande nedfallen harsitt ursprung i andra länder, men att vi själva förorsakar en stor del. När detgäller konstaterar utskottet att regeringen utgår från att redankalkade vatten i de mest försurningsdrabbade områdena i sydvästra istor utsträckning kommer att återkalkas. Det anförda bör till stor deltillgodose syftet med motionerna Jo709 (fp) yrkande 1 och Jo759 (s) yrkande 2.Motionerna avstyrks.Regeringen anför att har kalkningsanslaget varieratkraftigt , bl.a. beroende på stora anslagsreserver. Utskottetdelar regeringens uppfattning att det är viktigt att kalkningsverksamhetenligger på en jämnare nivå och att anslaget utnyttjas effektivt.Enligt 6 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten får regeringen tillfälligtöverskrida ett ramanslag genom att ta i anspråk en anslagskredit motsvarandehögst av anvisat anslag. Tillgängliga medel reducerasmed ett belopp motsvarande ianspråktagen anslagskredit. Utskottet har inhämtatatt frågan om anslagskredit kan komma att övervägas om behov av en kredit påkalkningsanslaget uppstår för och framåt. Såsom regeringen anförtkommer verksamheten att kunna ligga på en något högrenivå än anslaget med hänsyn till innestående reservationer. Motion Jo784 (c)yrkande 30 avstyrks i den mån den inte tillgodosetts med det anförda.Enligt motion Jo775 (v) bör anslagsrubriceringen ändras till ?Bidrag förverksamhet mot försurning av mark, sjöar och vattendrag? (yrkande 2). Syftetmed motionen synes vara att även andra åtgärder än kalkning bör varabidragsberättigade. Detta syfte uppnås inte i första hand genom en ändring avanslagsrubriceringen.