bet · GL01KrU1 · 1997-11-25 00:00:00 — Med hänvisning till det anfördaavstyrks det här aktuella motionsyrkandet.I motion Kr269 (v) yrkas dels att barn skall få gratis entré på museer somuppbär statliga bidrag (yrkande 34), dels att frågan om gratis entré på museerför barn och studerande bör utredas (yrkande 35). Sistnämnda yrkande tarsåledes sikte på även andra museer än sådana som är statliga eller som harstatsbidrag.Utskottet diskuterade frågan om storleken av entréavgifter tillkulturinstitutioner (bet. 1996/97:KrU1 s. 48). Utskottet erinrade om innehålleti de då föreslagna kulturpolitiska målen, vilka med vissa ändringar och tillägggodtogs av . I det andra av dessa mål anges bl.a. att kulturpolitikenskall verka för allas möjlighet till kulturupplevelser. Utskottet anförde att ikonsekvens härmed bör de statliga och statsunderstödda institutionernasjälvfallet ha en prispolitik som gagnar detta mål. Det ligger också i deangivna institutionernas och andra offentligt stödda institutioners egetintresse att ha en prispolitik som i ett längre perspektiv leder till att denkan hålla kvar och om möjligt öka sin publik. Utskottet anförde vidare bl.a. -då det gällde frågan om s.k. ungdomsrabatter - att det måste göras en prövningav rabattfrågan av den enskilda institutionen.Vad utskottet i enlighet med det anförda uttalade är fortfarandegiltigt. Utskottet vill då det gäller de aktuella yrkandena om fri entré förbarn tillägga att kultur för barn och ungdom generellt sett har en så högprioritet att det är särskilt angeläget att denna grupp uppmärksammas dåinstitutionerna fastställer sina biljettpriser.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandena.1.4 Kvinnor och mänI två motioner tas upp frågor som rör kulturstatistik. I motionerna Kr239 (c)yrkande 1 och Kr269 (v) yrkande 1 vill motionärerna ha en analys av de statligakulturanslagens fördelning ur ett genusperspektiv.Utskottet har under hand inhämtat viss information från , somnumera har ansvaret för den officiella kulturstatistiken. Utskottet vill pågrundval av denna information inledningsvis anföra vissa synpunkter, därstatistikfrågan ses i ett bredare perspektiv än det som motionärerna tagit upp.Inom kulturstatistiken är uppdelning efter könsvariabler helt genomförd iundersökningar som baseras på enkät- och intervjuundersökningar. Någon åtgärdbehövs därför inte då det gäller kulturvanestatistiken. Däremot kan det finnasanledning att höja ambitionerna då det gäller variabler som rör arbetsmarknadoch sysselsättning för kulturarbetare och andra verksamma inom kultursektorn.Inom diskuteras denna fråga i vad avserkulturinstitutionerna samt fria grupper. Då det gäller kulturadministrationenfinns grundfakta i SCB-statistik, som relativt enkelt skulle kunna bearbetas.En annan fråga som rör jämställdhetsaspekten i statistiken är examinationenfrån de konstnärliga högskolorna. Högskolestatistiken ger här utmärktamöjligheter att med specialbearbetningar ta fram könsfördelad statistik. Då detgäller kulturarbetare och konstnärspolitik torde det finnas en kunskapsbrist ivad avser könsfördelad statistik.En mindre del av kulturstödet går till individer. Någon svårighet att få framen könsuppdelad statistik från de fördelande organen torde inte finnas.Enligt vad företrädare för uppgivit har nedskärningen avmyndighetens förvaltningsanslag och produktionsfördyringar inom SCB medfört attomfattningen av statistiken fått begränsas. Ambitionshöjningar i statistikenkan inte göras utan stora omprioriteringar, såvida inte ökade resurser tillförsmyndigheten. har också erinrat om att myndigheten får ökade krav påredovisning av den regionala fördelningen av statliga bidrag.Det anförda leder enligt utskottets mening till slutsatsen att det i förstahand får ankomma på att inom ramen för tillgängliga resurseröverväga möjligheterna att utöka kulturstatistiken i det syfte som anges ovan.Utskottet är inte berett att ta initiativ till en ökad resurstilldelning föratt tillgodose motionernas syfte och motionärerna har inte heller begärt detta.Motionsyrkandena avstyrks.Yrkande 3 i motion Kr215 (mp) är likartat med de ovan behandlade yrkandena.Motionsmotiveringen visar emellertid att syftet med yrkandet är ett annat.Motionärerna vill att skall undersöka hur stor del av destatliga kulturmedlen som fördelas till att synliggöra kvinnan somkulturvarelse.Utskottet avstyrker motionsyrkandet. En övergripande utredning med ett såallmänt syfte som motionärerna föreslår framstår inte som meningsfull, eftersomden skulle kräva stora resurser som resultatet av utredningen i höggrad skulle bli beroende av subjektiva bedömningar av vilka resurser som gårtill att synliggöra kvinnan som kulturvarelse. Frågor av det slag som yrkandetavser får prövas inom ramen för de särskilda utredningar som görs påkulturområdet. Självfallet är det av största intresse att sådana frågor belysesi ett framtidsperspektiv. Det är därför viktigt att utredningar påkulturområdet med största omsorg beaktar regeringens direktiv till kommittéeroch särskilda utredare om att redovisa jämställdhetspolitiska konsekvenser(dir. 1994:124). Utskottet vill också peka på att det kan vara en angelägenforskningsuppgift att närmare belysa frågor av det slag motionären tar upp. Detankommer dock på de anslagsbeviljande organen att ta ställning till vilkenforskning som skall stödjas.Slutligen behandlar utskottet här ett förslag i motion Kr213 (c) om att detskall genomföras ett landsomfattande projekt för att belysa och framhållakvinnornas roll och betydelse inom kultursektorn (yrkande 3). Motionärernautvecklar sina synpunkter i motionen. De framhåller främst att information omkvinnornas roll och betydelse ofta saknas när olika företeelser beskrivs ur etthistoriskt perspektiv. Kvinnorna är osynliga i skolans historieböcker och de ärosynliga på museerna.Företrädare för väckte ett motionsförslag med ettlikartat yrkande. Utskottet behandlade yrkandet utförligt i sitt betänkande1996/97:KrU1 (s. 51).Utskottet vill med anledning av den nu aktuella motionen anföra följandesynpunkter, vilka står i nära överensstämmelse med vad utskottet anförde förraåret.Den av motionärerna upptagna frågan har alltmer uppmärksammats under senareår. ägnade utskottet stor uppmärksamhet åt frågan, då utskottetbehandlade bl.a. förslag om inrättande av kvinnomuseer (bet. 1995/96:KrU1).Utskottet redovisade i betänkandet föreliggande planer på att i musei- ochutställningsform skildra kvinnors liv och historia. Utskottet anförde bl.a. attdet enligt utskottets uppfattning är av stor betydelse att även ettkvinnoperspektiv anläggs i museernas utställningsverksamhet och att kvinnornashistoria, i lika hög grad som männens, speglas av våra museer. Ett sådantsynsätt bör enligt utskottets mening prägla museernas verksamhet.Utskottet intar alltjämt samma ståndpunkt som redovisades och somvidhölls . I senare avsnitt i förevarande betänkande kommerutskottet att ånyo behandla frågan om inrättande av kvinnomuseer (avsnitten15.1 och 15.4, se även bet. 1996/97:KrU1 s. 130).Utskottet vill i detta sammanhang nämna att -som en av förstudierna till ett kommande kulturmiljöprogram för - gavut , i vilken en diskussion öppnades om hurkönsperspektivet speglas i vårt fysiska kulturarv.I 1996 års kulturproposition (prop. 1996/97:3) ägnades frågan om köns-perspektivet inom kulturarvssektorn stor uppmärksamhet (prop. s. 132). Bl.a.anfördes att det är av stor vikt att arbetet med kulturarvet kopplas till enanalys ur olika sociala perspektiv - t.ex. med utgångspunkt i teman som klass,kön, kulturell bakgrund och generation - så att olika gruppers kulturarvdokumenteras, bevaras och förmedlas till allmänheten, detta bl.a. som en del iarbetet med att höja kvaliteten på museisamlingarna som helhet. De centralakulturarvsinstitutionerna, dvs. , och decentrala museerna, har i enlighet härmed fått regeringens uppdrag att redovisaen strategi för att arbeta vidare med och utveckla kulturarvets demokratiskafunktioner, därvid bl.a. ovan angivna teman skall uppmärksammas. Här bör vidare nämnas att de riktadebidrag, som infördes (se bl.a. bet. 1996/97:KrU1 avsnitt 4.1), iförsta hand skall användas till bl.a. granskningar av museernas samlingar medutgångspunkt i angivna teman.Då det gäller frågan om skildrandet av kvinnornas historia i skolansläromedel - en fråga som ligger utanför utskottets kompetensområde - nöjer sigutskottet med att nämna följande. gavs ,Svensk Kvinnohistoria från Vikingatid till nutid () ut av Ann-SofieOhlander och . Författarna söker genom denna bok skildrakvinnans insatser genom historien. Utskottet vill också hänvisa till attutbildningsutskottet behandlade en motion, i vilken det framhöllsatt en stor del av de läromedel som används i skolorna är förlegade ochkönsstereotypa; ofta saknas flickornas erfarenhetsvärld, och kvinnors roll isamhällsutvecklingen speglas inte. framhöll bl.a. attutskottet utgick från att läromedelsförlagen själva är lyhörda för de krav somställs av skolan och därmed tar sitt ansvar för att framställa fullgodaläromedel i nu berört avseende (bet. 1994/95:UbU18 s. 19).Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Kr213 (c) yrkande3.1.5 Särskilda frågorI motion Kr213 (c) tas upp frågan om relationen mellan basverksamhet ochprojekt på kulturområdet (yrkande 1). anser att det är viktigtmed en långsiktig kulturpolitik som ger utrymme för nya lösningar,nya idéer och nya organisationsformer. I grunden måste den kulturellainfrastrukturen med institutioner och myndigheter finnas och ges möjligheteratt verka. Motionärerna anför vidare att i med snabba förändringar ochen ökande inriktning mot mer kortsiktiga projekt för förnyelse och utvecklingär det nödvändigt att balansera med den kompetens och kontinuitet som finns ibasverksamheten.Utskottet har inte något att erinra mot motionärernas synpunkter. Någonriksdagens åtgärd med anledning av motionsyrkandet framstår dock inte somnödvändig. Yrkandet avstyrks därför.Den tekniska utvecklingen kommer att innebära nya möjligheter för kultur ochmedier. Detta framhålls i yrkande 2 i motion Kr238 (m). Motionärerna utvecklarutförligt sina synpunkter i detta avseende. De erinrar om attinformationstekniken på kulturområdet väsentligt ökar möjligheterna attutveckla nya arbetsformer och öka tillgängligheten till kulturarvet. Påmedieområdet kommer antalet radio- och TV-kanaler att öka dramatiskt när dendigitala tekniken får fullt genomslag.Utskottet konstaterar att det i motionen lämnas en utförlig och intressantredovisning för Moderata samlingspartiets syn på främst mediefrågorna iframtiden men även på partiets syn på kulturfrågorna med utgångspunkt i den nyatekniken. Redovisningen är närmast av programmatisk karaktär. Motionsyrkandetpåkallar därför inte någon åtgärd. Yrkandet avstyrks.1.6 Nationella uppdragRegeringen föreslog i kulturpropositionen (prop. 1996/97:3) att vissainstitutioner eller verksamheter som hade metoder för utveckling och förnyelseinom en konstriktning, genre eller verksamhetsform skulle få nationellauppdrag. I sitt av godkända betänkande 1996/97:KrU1 ställde sigutskottet positivt till regeringens strävan att utnyttja den utvecklings- ochförnyelsekompetens som finns i olika delar av landet. Grundtanken med denationella uppdragen är att ta till vara kunnande och idéer från hela landetsom kan ge vitalitet åt kulturlivet i stort. Sammanlagt sex sådana uppdragskulle ges. Efter godkännande har regeringen gett nationella uppdragtill , barn- och ungdomsteater i , iAlingsås, Stiftelsen , Rosteriet i och Arbetetsmuseum i Norrköping.I propositionen föreslogs att de nationella uppdragen skulle varatidsbegränsade till , något som godtogs av . Utskottet framhölldock med anledning av ett motionsförslag att det inte bör finnas något hinderför regeringen att förlänga ett redan utdelat treårigt uppdrag (bet. s. 49).Motionsförslag om ytterligare nationella uppdrag avslogs efter hemställan avutskottet, som ansåg att verksamheten med nationella uppdrag bör prövas underden första treårsperioden innan en förändring, t.ex. i fråga om ytterligareområden och flera uppdrag, övervägs (bet. s. 80).Under den allmänna motionstiden har väckts sex motioner som innehålleryrkanden om nationella uppdrag.Utskottet vill här inflika att i den mån yrkandena avser verksamhet avmuseikaraktär kan yrkandena uppfattas på det sättet att de främst syftar tillett ökat statligt stöd. Utskottet vill därför hänvisa till att de regionalamuseerna kan besluta att samarbeta med lokala museer och att bidra till dessasfinansiering genom att låta någon eller några stödenheter gå till sådant lokaltmuseum (se härom bl.a. bet. 1994/95:KrU2).I motion Kr210 (v) föreslås att Tom Tits Experiment (Tom Tits) i Södertäljeskall få ett nationellt uppdrag. Tom Tits skapades i genomsamarbete mellan kommun och Högskolan för lärarutbildning. Från ochmed bedrivs verksamheten i aktiebolagsform. Tom Tits skall vara en kultur-och utbildningsverksamhet med syfte att driva och utveckla ett forum förfolkbildning i naturvetenskap och teknik. Motionärerna framhåller att Tom Titsibland beskrivs som ett Science Center men enligt motionärerna är Tom Titsensamt om att på ett konsekvent och kreativt sätt kombinera konst, vetenskapoch pedagogik. Enligt motionen betalades entréavgifter av 137 000personer. Nästan lika många besökte utställningarna i samband med utbildnings-och kursverksamhet. En mobil utställningsverksamhet genomförs också och TomTits har ett stort antal besökare på sin hemsida på Internet.Utskottet bedömer motionsförslaget utifrån de principer för utdelande avnationella uppdrag som slogs fast , nämligen bl.a. att verksamhetenmed nationella uppdrag bör prövas innan enförändring, t.ex. i fråga om ytterligare områden och fler uppdrag, övervägs.Som en följd härav avstyrks motion Kr210 (v).Textilmuseet i bör ges ett nationellt uppdrag anser motionärerna bakommotion Kr233 (m). Motionärerna framhåller att har samlingar ochdokumentationsverksamhet som är unika i landet. Samlingarna består av såvälhantverksmässigt producerade som industritillverkade textilier. Museet harockså en unik samling av fullt fungerande maskiner för textiltillverkning.Motionärerna uttalar att ekonomin för museet försämrats under de senaste årengenom att de kommunala anslagen liksom stödet från minskat. De hyseroro för samlingarnas framtid.Utskottet anser att samlingarna och textilmaskinerna som dokumenterar entextil industriell epok i är av stort värde. Genom den unika kompetenssom finns hos samarbetspartnern i har bl.a. tyget i denklänning som brukar kallas Drottning gyllene kjortel kunnatrekonstrueras; två kopior av klänningen har sytts, den ena i samband med densvenska historieutställningen år 1993.Utskottet bedömer likväl motionärernas förslag utifrån de principer förutdelande av nationella uppdrag som slogs fast . Motion Kr233 (m)avstyrks därför, eftersom verksamheten med nationella uppdrag bör prövas underen första treårsperiod innan en förändring, t.ex. i fråga om ytterligareområden och fler uppdrag, övervägs.Utskottet avstyrkte ett motionsförslag om att skullebesluta om inrättande av ett nationellt uppdrag inom barnkultur (bet.1996/97:KrU1 s. 81). Motionärerna ansåg att regeringen skulle kunna lämna ettsådant uppdrag till Barnkulturcentrum i . Med utgångspunkt i dettacentrum och de erfarenheter och den kompetens som finns där skulle enligtmotionen ett nationellt kunskaps- och utvecklingscentrum för kreativ pedagogikkunna byggas upp. I motion Kr260 (v) återupprepas önskemål om attBarnkulturcentrum skall få ett nationellt uppdrag.Utskottet avstyrker motion Kr260 (v) av samma skäl som motsvarandemotionsyrkande avstyrktes . Verksamheten med nationella uppdrag börprövas innan en förändring, t.ex. i fråga omytterligare områden och fler uppdrag, övervägs.Slutligen behandlar utskottet här motion Kr270 (mp), såvitt däri föreslås attNorrlands Musik- och Dansteater skall få ett permanent nationellt uppdrag(yrkande 22).Utskottet avstyrkte motsvarande yrkande (bet. 1996/97:KrU1 s. 79).Även det nu aktuella motionsyrkandet, yrkande 22 i motion Kr270 (mp),avstyrks. Som angetts i det föregående bör verksamheten med nationella uppdragprövas innan en förändring, t.ex. i fråga omytterligare områden och fler uppdrag, övervägs. Utskottet vill tillägga attbehovet av ett ökat stöd för uppbyggnad av Musik- och Dansteater fårprövas i samband med prövningen av regeringens förslag till budget för nästaår. Regeringen föreslår i årets budgetproposition en fortsatt utbyggnad av detdirekta stödet till teatern Dansteater med , vilket innebären uppräkning av stödet för innevarande budgetår med . Detta förslagprövas i ett senare avsnitt i betänkandet (9.2).2. Principiella budgetfrågor2.1 Systemet för stöd till regional kulturverksamhet2.1.1 InledningRiksdagen godkände vid föregående riktlinjer för ett enhetligtutformat system för statsbidrag till regional kulturverksamhet (prop. 1996/97:3s. 196-200, bet. 1996/97:KrU1 s. 59-65, rskr. 1996/97:129). Det nya systemettillämpas fr.o.m. för statsbidrag till regionala och lokalateater-, dans- och musikinstitutioner, regionala museer, länsbibliotek,länskonstnärer och regionala resurscentrum för film och video (SFS 1996:1598).Den koppling mellan bidrag och personalstorlek som fanns i det tidigarestatsbidragssystemet finns inte i det nya systemet. I stället skall enbedömning göras av det statliga bidragsbehovet för respektive institutionutifrån verksamheten i dess helhet. Bidraget får dock inte avse lokalkostnader.Det nya systemet skall stimulera intensifierat arbete inom kulturpolitisktangelägna områden. Bidrag till regional och lokal kulturverksamhet förutsättermotprestationer från huvudmännens sida.Regeringen fastställer vilka regionala och lokala institutioner som skallvara berättigade till bidrag. Dessa institutioner anges i regeringensregleringsbrev varje år.Bidraget fördelas mellan institutionerna av när det gäller regionala resurscentrum för film och video och avStatens kulturråd när det gäller övriga bidragsberättigade kulturinstitutioner.Kulturrådet skall samråda med innan rådet tar beslut ombidrag till de regionala museerna.Bidraget utgår i form av stödenheter.2.1.2 Storleken på en stödenhetEnligt de av godkända riktlinjerna för det nya systemet förstatsbidrag till regional kulturverksamhet ankommer det på regeringen attfastställa storleken på en stödenhet. Regeringen beslutade inför budgetåret1997 att en stödenhet skall vara 100 000 kronor.Det angavs kulturproposition att bidragen till den regionalakulturverksamheten skulle komma att räknas upp medlönekostnadsindex på samma sätt som gäller inom statsförvaltningen (prop.1996/97:3 s. 198).Regeringen har ännu inte fastställt storleken på en stödenhet för budgetåret1998. Av budgetpropositionen framgår det att bidragen till kommer att uttryckas i stödenheter om (utgiftsområde 17 avsnitt 5.2 under . Ibudgetpropositionen har regeringen under ett nytt anslag benämnt F 5 Bidragtill regional arkivverksamhet beräknat , vilket anges motsvara20 stödenheter. En stödenhet skulle i detta fall således omfatta 116 000kronor. För att klargöra vad som avses gälla har utskottet frånKulturdepartementet inhämtat följande.Avsikten är att storleken på en stödenhet för skall varaoförändrad, dvs. I den mån en uppräkning av olika anslag hargjorts i budgetpropositionen kommer anslagsökningen att användas till ettstörre antal stödenheter om att fördela under budgetåret 1998.Fördelningen kommer att grundas på en årlig bedömning av verksamheten och påden motprestation som huvudmännen är beredda att göra. När det bedöms att dettotala bidraget till en institution bör vara av en sådan storlek att det inteblir jämnt delbart med värdet av en stödenhet om , kommer mindredelar av stödenheter att kunna fördelas. Redan under fårKulturrådet enligt regeringens regleringsbrev dela ut halva stödenheter i vissafall.2.1.3 Utredning om stödsystemet för regional kulturverksamhetI motion Kr269 (v) hemställs att skall begära en skyndsam utredningom stödsystemet för regional kulturverksamhet (yrkande 19). Av motionen framgåratt det är stödet till de regionala teater-, dans- och musikinstitutionerna somi första hand avses. Det är enligt motionen inte rimligt att institutionermåste ha beläggning för att ekonomiskt klara sin verksamhet.Som utskottet redovisat godkände så sent som att ettnytt stödsystem för den regionala kulturverksamheten skulle införas från ochmed . Det är ännu för tidigt att genom en särskild utredning tareda på hur det nya systemet fungerar och vilka effekter det har fått. Detankommer på de bidragsbeviljande organen, och , attkontinuerligt följa upp verksamheten. Det problem som tagits upp i motionen har- som utskottet uppfattat motionen - mera att göra med nivån på bidragen tillverksamheten än med utformningen av stödsystemet. Frågor om nivån på destatliga bidragen prövas i det årliga budgetarbetet.Utskottet påminner i sammanhanget om att vid föregående riksmötekonstaterade att uppräkningen av de statliga bidragen är relativt låg jämförtmed den faktiska löne- och kostnadsutvecklingen på teaterområdet. Utskottetframhöll att institutionsteatrarnas långsiktiga finansiering inte enbart ärberoende av statens förmåga att öka sina bidrag. Utskottet påminde om attteatrarnas kostnadsutveckling och behov av statligt stöd hade behandlats avflera utredningar och ansåg att det inte var nödvändigt medytterligare en teaterutredning (bet. 1996/97:KrU1 s. 64). Däremot begärderiksdagen på utskottets förslag att regeringen skulle låta göra en skyndsamutredning om den regionala fördelningen av bidrag inom samtliga områden därstaten ger stöd till kulturinstitutioner. Resultatet av översynen borde läggastill grund för statsmakternas ställningstagande till principerna förKulturrådets fördelning av stödenheter (bet. 1996/97:KrU s. 65, rskr.1996/97:129). Utskottet har i ett föregående avsnitt i detta betänkandediskuterat denna översyn (avsnitt 1.3).Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet förslaget i motion Kr269(v) yrkande 19 om en utredning om stödsystemet för den regionalakulturverksamheten.2.1.4 Riktade insatser inom stödsystemet för regional kulturverksamhetRiksdagens godkännande av det nya stödsystemet för regionalkulturverksamhet innefattade även införande av ett system med riktade,tidsbegränsade insatser för vissa institutioner. En viss andel av det totalabidraget skulle avsättas för sådana insatser. skulle regionalaoch lokala teater-, dans- och musikinstitutioner samt regionala museer omfattasav detta system. Regeringen angav i kulturpropositionen att av det totalastatsbidraget till dessa institutioner avsågs avsättas för riktade insatserunder (prop. 1996/97:3 s. 199). Regeringen räknade med atttotalt av bidraget skulle komma att avsättas för riktade insatser och totalt under . Dessa riktade insatserskulle i första hand gälla teater-, dans- och musikinstitutionernas arbete föratt nå nya publikgrupper, turnéverksamhet inom länet och över länsgränserna,samarbete över konstområdesgränserna samt samverkan mellan professionella ochamatörer. När det gäller de regionala museerna skulle de riktade insatserna iförsta hand gälla arbete för att nå nya publikgrupper samt granskningar avmuseernas samlingar med utgångspunkt i teman som klass, kön, kulturell bakgrundoch generation.Riktade insatser inom det regionala stödsystemet finns även förlänsbiblioteken, där det avsattes av det totalabidraget för riktade insatser för att utveckla den regionalabiblioteksverksamheten. Det nya systemet innebar inte någon ändring förlänsbiblioteken.Mot bakgrund av vissa institutioners ekonomiska svårigheter räknar regeringeni årets budgetproposition med att oförändrat av bidragen till regionala ochlokala teater-, dans- och musikinstitutioner samt regionala museer skallavsättas till riktade insatser för . Regeringen räknar med att skall avsättas för riktade insatser under och (prop. 1997/98:1 utgiftsområde 17 anslagen B 2 och H 3).Enligt motion Kr270 (mp) bör systemet med riktade insatser avskaffas (yrkandena3 och 54).