bet · GK01SoU18 · 1997-05-15 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ansvar för brottsförebyggande arbete börregleras i socialtjänstlagen,32. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skadestånd för lidande samt kränkning och socialtjänstlagen.1996/97:Sf224 av m.fl. (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en levnadsnivåutredning.1996/97:Sf241 av m.fl. (v) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införandet av en riksnorm för socialbidragen.1996/97:Ub247 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förändring av riktlinjerna för socialbidrag mot aktiva åtgärder.1996/97:A433 av m.fl. (fp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förändring av socialtjänstlagens vistelsebegrepp.1996/97:A821 av m.fl. (kd) vari yrkas24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att och hälso- och sjukvårdens personal bör hagemensam fortbildning om kvinnomisshandelns och barnmisshandelns orsaker ochkonsekvenser samt om hur de kan förebyggas.Ärendets beredning i utskottetUtskottet har hållit en sluten utfrågning i ärendet medrepresentanter för , ,, Föreningen (),Handikappförbundens Samarbetsorgan (HSO) och Aktionsgruppen för socialrättvisa - mot utslagning. Propositionen i huvuddragRegeringen föreslår att 6 § socialtjänstlagen (SoL) skall kompletteras medtilläggsbestämmelser som preciserar dels rätten till försörjningsstöd, delsrätten till annat bistånd. Försörjningsstödet skall enligt förslaget delas uppi en för hela riket gällande norm (riksnorm) samt i en del som avser rätt tillersättning för skälig kostnad för ett antal andra behovsposter. Med annatbistånd avses färdtjänst, hjälp i hemmet, särskilt boende för äldre ellerfunktionshindrade. Beslut om försörjningsstöd och annat bistånd skall kunnaöverklagas genom förvaltningsbesvär. Därutöver föreslås att socialnämndenskall få ge bistånd även i andra fall. Detta stöd kan exempelvis omfattaflyttningskostnader, möbler, husgeråd, TV, skuldsanering, semesterresor m.m.Beslut härom får överklagas genom kommunalbesvär.Vidare föreslås ändringar i förtydligande syfte när det gällersocialtjänstens skyldighet att i högre utsträckning bistå med aktiva åtgärderoch den enskildes egna ansvar att göra vad hon kan för att blisjälvförsörjande. I socialtjänstlagen bör också nya regler införas vilka gerkommunen rätt att begära att ungdomar som uppbär försörjningsstödskall delta i praktik eller annan kompetenshöjande verksamhet.I syfte att stärka barnperspektivet inom föreslås att lagensinledande paragraf kompletteras med en ny bestämmelse som svarar mot artikel 3i . Tillägget innebär att när åtgärder rör barn detsärskilt skall beaktas vad hänsynen till barnets bästa kräver. Vidare föreslåsen bestämmelse om barns rätt att komma till tals vid åtgärder som rör dem samtnya regler för skydd, vård och behandling av barn och ungdomar.I propositionen föreslås även vissa ändringar som rör äldre ochfunktionshindrade. Bl.a. föreslås en ny bestämmelse om stöd till anhöriga. Ianslutning till 6 § SoL införs en bestämmelse som reglerar möjligheten attflytta till en annan kommun för människor som på grund av ålderdom,funktionshinder eller allvarlig sjukdom har ett varaktigt behov av omfattandevård och omsorg och därför inte kan flytta utan att den andra kommunenerbjuder detta.Vissa regeländringar och nya bestämmelser föreslås också beträffande enskildverksamhet och dokumentation i , liksom när det gällerplaceringskommuns och folkbokföringskommuns ansvar i vissa fall.Allmänna utgångspunkter för socialtjänstenAllmänt om socialtjänstreformenI beslöt (SoU1979/80:44, rskr. 385) att anta en nysociallagstiftning - socialtjänstlagen och lagen med särskilda bestämmelser omvård av unga (LVU). antogs lagen om vård av missbrukare i vissafall (LVM). Dessa tre lagar som trädde i kraft ersatte de tidigarevårdlagarna - socialhjälpslagen, barnavårdslagen och nykterhetsvårdslagen.Sedan lagens tillkomst har nya skyldighetsbestämmelser tillförts vid olikatidpunkter för barn och ungdomar samt för äldre, funktionshindrade ochmissbrukare. En ny LVM och LVU trädde i kraft respektive juli1990.Tillkomsten av socialtjänstlagen (SoL) innebar ett uppbrott från de tidigarevårdlagarnas detaljerade reglering med starka inslag av kontroll. I ställetpoängterades vikten av att främja trygghet och likvärdiga levnadsvillkorliksom tilltron till människors förmåga att utvecklas efter sinaförutsättningar om möjligheter ges och erforderligt stöd från samhällettillhandahålls. skall enligt SoL särskilt inriktas på attfrigöra och utveckla enskildas egna resurser. Från att tidigare i mångaavseenden ha haft en överordnad och kontrollerande funktion i förhållande tillden enskilde skall vara en serviceinriktad och hjälpandefunktion.De övergripande målen för all verksamhet inom och som kommertill uttryck i lagens inledande målparagraf, är demokrati, jämlikhet ochsolidaritet och trygghet.Socialtjänstreformen innebar också en genomgripande förändring av devägledande principerna för . I förarbetena till SoL betonadessärskilt att den nya skall utformas som en servicebetonadsamhällstjänst. Ingen skall behöva dra sig för att söka hjälp och råd. Densökande skall vidare behandlas som en jämställd individ med eget ansvar ochmed rätt att kräva respekt för sina åsikter. Detta synsätt förstärktes genomde i socialtjänstpropositionen angivna principerna som angavs som vägledandeför allt arbete inom socialtjänsten.En vägledande princip är att skall präglas av en helhetssyn istället för symtomtänkande. Helhetssynen innebär bl.a. att en enskilds elleren grupps sociala situation och de problem han eller gruppen har skall ses iförhållande till hela den sociala miljön.Frivillighet och självbestämmande skall vara vägledande vid handläggningenav enskilda ärenden. Detta innebär att den enskilde själv får bestämma om haneller hon skall ta emot erbjudanden om en viss social tjänst eller inte. Avdetta följer också att det är den enskilde som avgör valet - dock inom ramenför befintliga resurser - då det finns flera olika alternativ att väljamellan. Till uppgifter hör även att försöka påverka denenskilde genom att argumentera, försöka skapa insikt, ställa krav eller påannat sätt motivera för en viss insats. Motivationsarbete är därför ettviktigt inslag i verksamhet.Andra principer som genom socialtjänstreformen skall vara vägledande inomsocialtjänsten är kontinuitetsprincipen, normaliseringsprincipen, flexibiliteti det sociala arbetet, närhetsprincipen och valfrihet.En annan nyhet i socialtjänstreformen var att ålades enskyldighet att utöver det individinriktade sociala arbetet även arbetastrukturinriktat. Avsikten var att genom medverkan isamhällsplaneringen sociala problem skulle förebyggas eller motverkas.PropositionenI propositionen anförs att de förändringar som kom till uttryck isocialtjänstlagen hade sin bakgrund i samhällsförändringarna underefterkrigstiden som ytterst går tillbaka till demokratins genombrott iSverige. Ett mer jämlikt samhälle, allmänt höjd utbildningsnivå, respekt förmänniskors lika värde samt ökade ekonomiska möjligheter nödvändiggjorde ochmöjliggjorde ett annat förhållningssätt inom . Samtidigtmedförde den snabba samhällsutvecklingen krav påett bredare arbetssätt, med ökad tonvikt på strukturer och förebyggande arbetei förhållande till individer och behandling. En fråga som ställs ipropositionen är om det finns skäl till motsvarande omläggning motbakgrund av den utveckling som ägt rum sedan lagens tillkomst. I propositionenges en beskrivning av de utvecklingstendenser i samhället som regeringen anservara av betydelse för framtida roll och uppgifter. Dessa harsammanfattas enligt följande.- Det ekonomiska utrymmet för i reala termer kommer inte attöka ens om tillväxten skulle bli betydligt bättre än under det senastedecenniet. Blir den sämre kommer kraftiga nedskärningar att krävas.- Andelen mycket gamla kommer att fortsätta att öka fram till sekelskiftet.- Fortsatt invandring ter sig sannolik med hänsyn till befolkningstrycket ivår omvärld och anknytningsinvandring som följd av tidigare högainvandringstal. Invandrarnas situation i har på senare årförsämrats.- Det finns en tendens till att klyftorna ökar i det svenskasamhället när det gäller situationen på arbetsmarknaden och möjligheternatill egen försörjning. krisår har ungdomar, ensamståendeoch invandrare i högre grad än andra grupper drabbats av en allmänmarginaliseringstendens.- Det sker en allmän höjning av utbildningsnivån, men personer med lågutbildning riskerar att halka efter. Alltmer av kompetensutveckling kommeratt äga rum fördelad över livstiden.- Hög ekonomisk tillväxt kan förväntas utlösa önskemål omarbetstidsförkortning. Kortare arbetstid innebär dock bl.a. en relativfördyring av yrkesmässig vård och omsorg.- Det kan bli nödvändigt att mer stödja den informella omsorgen. Ideelltarbete kan också bli ett viktigt komplement till och ett stödför anhöriginsatserna.- Den växande internationaliseringen kommer att resultera i att det i allthögre grad kommer att fattas beslut utanför landet vilka rör Sverige.- Krav på individanpassning kan förväntas öka. Detta kan bl.a. leda till kravpå ökad valfrihet i samt mer information och inflytande övervård och behandling.Regeringen betonar att grundtankarna bakom socialtjänstreformfortfarande står sig och att de utvecklingstendenser som kan skönjasinte motiverar något avsteg från de grundläggande principer som formulerats inu gällande socialtjänstlag.De överväganden som ligger till grund för de förslagna ändringarna isocialtjänstlagen är enligt propositionen följande:Vårt samhälle vilar på demokratisk grund. Regeringsformens principer haroförändrad giltighet som allmän utgångspunkt inom alla samhällsområden. Denallmänna utbildningsnivån har ytterligare höjts och människors förväntningarom valfrihet och självbestämmande har snarare markerats ytterligare iförhållande till situationen under 1970-talet.Inte heller finns det någon anledning att misstro människors vilja ochförmåga att, när möjligheter erbjuds, aktivt förändra sin situation. Snararehar människors vilja till inflytande och ansvarstagande ökat. Detgrundläggande synsättet för måste därmed förbli oförändrat.En annan fråga är att medlen för att uppnå dessa mål kanske i många fall kanbehöva omprövas. Den dramatiskt ökade arbetslösheten och tendenserna tillökade klyftor i samhället ställer t.ex. allt starkare krav på aktiva insatserfrån sida för att verka för människors ekonomiska och socialatrygghet.- - - Svårast att leva upp till har utan tvekan varit ambitionen attsocialtjänsten i avgörande moment skulle kunna påverka samhällsplaneringen. Iövrigt kan konstateras att under de som nuvarandelagstiftning varit i kraft tydligt har förändrats i den riktning som varavsedd.- - - Arbetslösheten, de neddragna kommunala resurserna, förändringarna isocialförsäkringssystemen och en omfattande systemkritik motvälfärdspolitikens grundvalar är några av de förändringar som präglarsocialtjänstens verklighet . Fler människor än tidigare är utsatta förolika sociala problem. Brottsutvecklingen, med en kraftig ökning av antaletanmälda brott, påverkar också arbetsvillkor. ärresurserna för att ge stöd och hjälp mer begränsade än tidigare.Det är i detta läge enligt regeringens uppfattning allt mer angeläget attåter slå fast socialtjänstlagens grundläggande målsättningar och värderingarsamt att hitta praktiska vägar att skapa största möjliga effektivitet i detsociala arbetet.Utöver dessa mer allmänna iakttagelser bör dock några mer speciellaförhållanden påtalas. En viktig utvecklingstendens är familjens successivtförändrade roll. Denna förändring, som ytterst sammanhänger med individensökade frihet i det moderna samhället och kvinnornas förändrade ekonomiskasituation (att separera är socialt accepterat och ekonomiskt möjligt),kan emellertid ställa barnen i en mer utsatt position och gör det angelägetatt mer än tidigare inriktas på att verka med barnens bästa förögonen. Förslag om att i socialtjänstlagens första paragraf införa ett styckesom tydligt markerar detta bör ses mot denna bakgrund.Genom det växande trycket på äldreomsorgen har också de anhörigas insatserinom vård och omsorg alltmer kommit att uppmärksammas. Det har blivit tydligtbl.a. genom olika forskningsresultat att de anhöriga svarar för en huvuddel avinsatserna inom äldreomsorgen och betydande delar inom andra områden.Förslaget om att genom stöd och avlösning bör underlätta förnärstående som vårdar långvarigt sjuka, äldre och människor med handikapp ärtill en del avsett att skydda och stödja den viktiga resurs som de anhörigasinsatser utgör. Men en annan viktig aspekt är också att detta i högre gradskall möjliggöra ökad valfrihet och kontinuitet i omsorgen. Av samma skäl börsocialtjänsten stödja frivilligt socialt arbete, som kan utgöra ett viktigtkomplement och i vissa fall tillföra omsorgen kvaliteter som annars kommer attvara svåra att uppnå.- - - Det är viktigt att i ökad utsträckning får stöd av ochsamverkar med andra samhälleliga verksamheter; psykiatrin, den öppnasjukvården, arbetsförmedlingen, , kriminalvården,familjerådgivningen, mödra- och barnhälsovården, barnomsorgen, skolan ochpolisen. Det finns ett stort behov av att mer effektivt utnyttja samhälletssamlade resurser för att bättre kunna tillgodose människors behov avstödåtgärder. Många människor med långvarig arbetslöshet, psykosociala ellerhälsomässiga problem hamnar lätt i en rundgång mellan olika välfärdssystem,eftersom de inte renodlat faller inom en viss myndighets ansvarsområde. Ettsynsätt där individens problem och behov betraktas snävt utifrån endast denegna myndighetens perspektiv har alltför länge präglat en stor del av denoffentliga sektorn. Detta synsätt måste ändras.Socialtjänstreformen var i väsentliga delar en kodifiering av en förändringsom i varierande former skett i de flesta av landets kommuner.Man gick över till en social centralnämnd, man arbetade mer förebyggande, manprövade former för förenklad socialbidragshantering. I olika försöksprojektutvecklades former för strukturinriktade och samhällspåverkande arbete. Inomnarkomanvården utvecklades frivilliga behandlingsformer.I vissa delar har utvecklingen inneburit ettfullföljande av detta förändringsarbete och av de ambitioner somsocialtjänstreformen angav. I andra delar har dock utvecklingen stannat uppeller gått i en helt annan riktning. Helhetsprincipen har på vissa områdenersatts av specialisering.Socialbidraget skall vara en social rättighet. Det skall visserligen varaett stöd som ges efter prövning och först när andra resurser är uttömda ellerotillräckliga. Men socialbidraget skall inte behöva kännas förnedrande.Människor som behöver socialbidrag för sin försörjning skall bemötas medrespekt och ha samma rättigheter som andra. I av skall ingenbehöva känna sig som en andra klassens medborgare. Kravet på respekt ochfullvärdiga rättigheter står inte i strid med eget ansvar.Den enskilde skall heller inte behöva överklaga till domstol för att vidvarje tillfälle få sina rättigheter tillgodosedda. Lagen måste vara tydlig.Förslagen till en precisering av rätten till bistånd skall ses i dettaperspektiv.Att fattigdom och växande klyftor är ofrånkomliga i ett modernt samhälle ären uppgiven och passiverande inställning som enligt olika undersökningarfrämst förekommer bland de grupper som från snävt egoistisk synpunkt gynnas aven sådan utveckling. Majoriteten av befolkningen ser nu liksom tidigarefattigdom och sociala problem främst som uttryck för orättvisor i arbetslivetoch samhället och folkmajoritetens stöd för välfärdspolitiken har, generelltsett, inte försvagats. Däremot finns en utbredd samhälls- och människosyn somsäger att man skall ta eget ansvar. Man skall göra rätt för sig. Det är enmänniskosyn som regeringen fullt ut delar. Samhällets åtgärder skall inteförsvaga utan förstärka den enskildes ansvar och självbestämmande.- - - Andelen hushåll som behöver socialbidrag för att klara försörjningenhar ökat kraftigt . Huvudorsaken är givetvis arbetslösheten.Den negativa tillväxten och den vikande sysselsättningen har tvingat framnedskärningar i det sociala trygghetssystemet. Minskade barnbidrag, höjdaavgifter för bland annat sjukvård och läkemedel samt minskadeboendesubventioner har varit nödvändiga för att sanera statens finanser. Mendessa förändringar har slagit hårt på ekonomin för många hushåll. Ungdomar ochsmåbarnsfamiljer samt ensamföräldrar har drabbats särskilt hårt.Socialbidragen är det yttersta skyddsnätet i vårt sociala trygghetssystemoch skall så förbli. Den senaste tidens utveckling har inneburit ett starktökat tryck på detta yttersta skyddsnät.Utvecklingen under framför allt har inneburit att fler människorän tidigare ställts utanför det generella välfärdssystemet och tvingats attansöka om socialbidrag. Socialbidraget har i massarbetslöshetens spår alltmerblivit en allmän inkomstgaranti under allt för allt flermänniskor, vilkas enda problem är arbetslöshet. Detta är en utveckling sommåste vändas. Socialbidraget måste återgå till att vara ett sista skyddsnätoch tillfälligt stöd i en - åtminstone för de flesta - tillfällig situation.- - - Socialbidragets syfte är att stärka den enskildes resurser att formasitt liv. Alla övriga delar av det sociala trygghetssystemet är utformade somrättigheter, vilka anges i lag och kan överklagas till domstol. Regeringen serdet som viktigt att det yttersta skyddet mot fattigdom som gäller för de mestutsatta grupperna i samhället också skall ha karaktären av en sådanöverklagningsbar social rättighet.Analysen av de sociala förändringar som inträffat och de förändringar somkan förutses har inte alla koppling till de förslag som socialtjänstkommitténfört fram. Regeringen anser det därför vara viktigt att fortsättautredningsarbetet på en rad, för , viktiga områden. att belysa förändringarna i transfereringssystemen och påverkan påsocialtjänsten, att se över socialtjänstlagens struktur och konstruktion, attutreda avgränsningar mellan rättighetslagstiftning ochskyldighetslagstiftning, att se över socialtjänstlagens gränssnitt motarbetsmarknadsförberedande verksamhet och att se över tillsynen avsocialtjänstens verksamhet.Den ekonomiska krisen har visat på svagheter i finansieringen avsocialtjänsten. finansiering bör därför belysas ytterligare.Utöver förslagen till ändringar och tillägg i nuvarande SoL anser regeringenatt ytterligare utredningsarbete behövs på bl.a. de områden som redovisatsovan. Regeringen avser därför att tillsätta en ny utredning vars arbete skallvara slutfört till våren 1998.I detta sammanhang skall nämnas att analyserar orsakerna tillatt människor blir beroende av socialbidrag i rapporten socialbidragens utveckling (1995:4). har också gjortspecialbearbetningar av bl.a. undersökningen om hushållens inkomster (HINK),undersökningen om levnadsförhållanden () och undersökning av hushållensutgifter (HUT) för att analysera och jämföra levnadsförhållandena mellansocialbidragstagare och andra grupper i samhället. En sammanfattning återfinnsi propositionen s. 64-65. I - enöversyn redovisas hur socialbidragsnormen förändrats . utveckling jämförs med ekonomiskt svaga gruppersinkomstförändring 1985-1995 och prisutvecklingen för olika poster som ingår iden s.k. normen.MotionerI motion So44 av m.fl. (m) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om vad i motionen anförts om (yrkande 1).Motionärerna anser att socialtjänstlagen måste bygga på insikten att lagen ärett komplement till de naturliga nätverk som skapas av familjen, bland vänneroch släkt, i bostadsområden och på arbetsplatser. Det är i starka smågemenskaper med närhet mellan människor som de sociala problemen lättast ochtidigt kan hanteras. En lag kan aldrig ersätta dessa naturliga nätverk. Rättutformad kan lagen dock utgöra ett stöd och en vägledning. Grunden för SoLmåste enligt motionärerna vara att aktivera i stället för att passivera. Lagenmåste vidare bygga på närhet i stället för distans. Krav och resultat måstevara centrala begrepp. Som alla regelverk måste den bygga på stabila ochlångsiktigt hållbara värderingar. Enligt motionärerna har viktigagrundläggande värderingar om vad som skall vara bärande i ett socialt välfungerande samhälle fuskats bort. Det svenska samhället har kommit att byggasefter principen att medborgarna via skattsedeln skall kunna köpa sig fria frånansvar för sin egen och andras situation. Den sociala ingenjörskonsten harlett till mängder av bidragssystem med höga bidragsnivåer. Imånga fall har det varit mer lönsamt att söka få maximala bidrag än att arbetaoch spara. Skattetrycket har begränsat den enskildes möjligheter att självklara sin ekonomi och sin livssituation. Makten har i stället flyttas tillsocialnämndens sammanträdesrum eller plenisal. När sedan denoffentliga ekonomin sviktar blir de människor som förlitat sig på deoffentliga systemen lidande.Motionärerna anser att den enskilde skall ha möjlighet att påverka sinsituation och ta ansvar för sitt liv. skall de som av olika orsakerinte kan försörja sig eller av andra orsaker behöver stöd och hjälptillförsäkras detta. Staten har ett grundläggande ansvar för att skapadrägliga levnadsvillkor för medborgarna. Ansvaret gäller dels människor medallvarliga funktionshinder, sjukdomar eller annat som lett till ett permanentbehov av gemensam försörjning, dels människor som av andra skäl inte kanförsörja sig. Statens grundläggande ansvar handlar också om att försäkra sigom att de som behöver statens stöd blir så få som möjligt. De som kan och villförsörja sig själva måste i detta sammanhang behandlas annorlunda än den lillagrupp människor som kan behöva gemensamt stöd. Risken är annars att de somverkligen behöver samhällets stöd blir utan. Vad som är ett mer individuelltansvar och vad som är en genuin gemensam förpliktelse måste bli tydligare. Lågskatt är med denna utgångspunkt god socialpolitik, anser motionärerna.I motion So607 av m.fl. (m) begärs tillkännagivanden om enutredning om socialbidragen som generellt stöd (yrkande 1), om innehållet i enny socialtjänstlag (yrkande 3), om kommunalt självbestämmande ochmetodutveckling inom (yrkande 4) och om samordning av degenerella trygghetssystemen (yrkande 5). Motionärerna anser det viktigt attslå fast att socialbidragen inte skall ses som en generell socialförsäkring. Isamband med hög arbetslöshet, utförsäkringar och förändringar i den generellatrygghetssystemen måste särskilt risken för generalisering av det ekonomiskabiståndet uppmärksammas. Regeringen måste ingående analysera problemet kringgeneraliseringen av det ekonomiska biståndet och återkomma till riksdagen.Enligt motionärerna har inte lyckats när det gäller att uppnåvissa viktiga mål. I många fall är det uppenbart att insatser t.ex. inomindivid- och familjeomsorgen satts in . En ingående analys måstedärför göras när det gäller metodfrågorna inom och hur arbetetmed förnyelse av måste fortgå. I dagens ekonomiska läge är detockså helt nödvändigt att se över de generella trygghetssystemen. Vid dennaöversyn är det angeläget att en besparing inom de generella statligtfinansierade systemen inte medför ökade kostnader för den kommunalasocialtjänsten.I motion So40 av m.fl. (v) yrkas att den kommandeSocialtjänstutredningen får i uppdrag att utvärdera hur ändringarna isocialtjänstlagen mottas av kommunerna (yrkande 1). Motionärerna menar attmånga tycks bäva inför att förvandla fattighjälpen till en social rättighet.Regeringens förslag till ändringar i SoL är till viss del ett steg framåt,dvs. bort från fattigvårdstänkandet, men också ett steg tillbaka i förhållandetill nuvarande regler. (Detta utvecklas närmare under andrahemställanspunkter.) Förslaget präglas av ett kompromisstänkande som kan blitill men för helheten när den nya socialtjänstlagen utformas.