bet · GL01FiU2 · 1997-12-04 00:00:00 — Projektbidrag har bl.a.utgått till för undersökning av förekomsten av fusk isocialförsäkringssystemet.MotionenFolkpartiet liberalerna föreslår i motion Fi510 att anslaget skall minskas med45 . Motsvarande belopp bör i stället överföras tillutgiftsområde 4 för bekämpning av den mc-relaterade brottsligheten (yrkande 1delvis).Verksamhetsområdet tidsbegränsade åtagandenPropositionenVerksamhetsområdet omfattar två anslag avseende finansiell verksamhet. Det äranslaget Åtgärder för att stärka det finansiella systemet och Avgift förStadshypotekskassans grundfond. I verksamhetsområdet ingår också åtagandenavseende Europeiska investeringsbanken (EIB) och Europeiska () samt vissa resurser för åtgärder inom den finansiella sektorn. För EIBoch finns inga anslag uppförda på statsbudgeten . Beträffande EBRDhar regeringen beräknat medel i statsbudgeten för de dåaktuella utbetalningarna.Regeringen har av erhållit bemyndigande att sälja statensaktieinnehav i Nordbanken (prop. 1991/92:21, prop. 1991/92:153). Avsikten äralltjämt att innehavet skall avyttras. För finns ramanslaget B3 Statliga ägarinsatser m.m. i Nordbanken upptaget på statsbudgeten. Anslagetom skall användas för kostnader som uppkommer vidförberedelser för och genomförande av en försäljning av banken. Anslaget finnsinte upptaget för . Regeringen föreslår att kostnader somuppstår i samband med en avyttring, utöver de medel som finns till förfogande,skall avräknas från den inkomst som staten erhåller vid försäljningen.Nettobehållningen skall inlevereras mot inkomsttitel.Åtgärder för att stärka det finansiella systemetPropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget B 1 Åtgärder för att stärka det finansiellasystemet förs upp med för budgetåret 1998.Anslaget skall användas för betalningar av ränta på lån iRiksgäldskontoret. Lånet upptogs av staten för attfinansiera köpet av från Nordbanken (prop. 1991/92:153, bet. NU36,rskr. Lånebeloppet uppgår till . Avsikten är att dettalån skall återbetalas under i samband med att staten erhålleraktieutdelning från Securum.Avgift för Stadshypotekskassans grundfondPropositionenI beslutade regeringen om försäljning av aktierna i till . Stadshypotekskassans uppgift är attförvalta den återstående obligationsskulden. När låneskulden är reglerad skallkassan likvideras. För att trygga utestående lån finns en grundfond i form aven statlig garantiförbindelse. Stadshypotekskassan betalar en årlig avgift förgarantin till . har avgiften finansierats genomutdelning på aktierna i . I samband med överflyttningen avaktieinnehavet har staten emellertid åtagit sig att fr.o.m. den 1 januari 1998ersätta kassan för denna avgift.Regeringen föreslår att ramanslaget B 2 Avgift för Stadshypotekskassansgrundfond förs upp med för budgetåret 1998.Riksdagens revisorerPropositionenRiksdagens revisorer skall på vägnar granska den statligaverksamheten. föreslår att ramanslaget C 1Riksdagens revisorer för förs upp med 16,7 miljoner kronor.MotionernaI motion Fi508 anförs att den statliga revisionen behöver stärkasoch att det särskilt gäller den del av effektivitetsrevisionen som ligger underriksdagen. I motionen föreslås att revisorer tillförs ytterligare 10miljoner kronor (yrkande 1 delvis).Enligt motion Fi504 av () är det viktigt att genomsina egna revisorer markerar en i förhållande till regeringen självständigroll. Motionären yrkar på att redan nu beslutar om fortsatt utbyggnadav revisorer (yrkande 1).Utskottets samlade ställningstagande till anslagen inom utgiftsområde 2På närmast föregående sidor redovisas regeringens förslag beträffandemedelstilldelningen på utgiftsområde 2 samt de motionsförslag som har effekt pådenna fördelning. Utskottet övergår nu till att redovisa sin samlade syn påanslagsfördelningen. Denna prövning görs mot bakgrund av de mål som utskottetnyss tillstyrkt för utgiftsområdet och inriktas i första hand på de förslag därskilda meningar framkommit.Utskottet vill med anledning av de i motionerna A807 (v) och Fi508 (mp)framförda förslagen om en könsuppdelad statistik framhålla följande.Motionärernas krav på en utbyggd jämställdhetsstatistik ger intryck av attdenna statistik är dåligt utvecklad. Så är dock inte fallet.1994 års nationella handlingsplan för jämställdhetspolitik (prop.1993/94:147) resulterade för statistikens del i att:- Jämställdhetsstatistik klassificerades som officiell statistik våren 1994.- I förordningen om den officiella statistiken har genom ändring (1994:1108)en ny 10 § införts, i vilken föreskrivs att individbaserad officiell statistikskall, när inte särskilda skäl talar däremot, vara könsuppdelad.SCB har dessutom inrättat ett särskilt program för arbetet medjämställdhetsstatistik. Trots de besparingskrav som lagts på SCB kommer dettaprogram inte att påverkas av några ambitionssänkningar.För all individstatistik som SCB samlar in finns uppgift om kön. Statistikenredovisas också regelmässigt könsuppdelad. För urvalsundersökningar presenterasdock statistiken för små redovisningsgrupper inte alltid könsuppdelad på grundav att den statistiska osäkerheten då skulle bli alltför stor. Alltdataunderlag från undersökningarna, inklusive Undersökningen avlevnadsförhållanden () och Hushållens inkomster (HINK), kan analyseras urett könsperspektiv.Med hänsyn härtill finns det enligt utskottets mening inte anledning förriksdagen att biträda motionärernas förslag.Konjunkturinstitutet () och SCB arbetar gemensamt med att utveckla ettmiljöräkenskapssystem. Arbetet framskrider positivt men kan förväntas ta tid.Utformningen av ett användbart miljöräkenskapssystem bör enligt utskottetsmening ses som ett långsiktigt projekt, och alltjämt är arbetet i storutsträckning inriktat på forskning och metodutveckling. Någon heltäckandemiljöjusterad nationalprodukt kommer därför inte att kunna tas fram under dennärmaste tiden. Utskottet utgår emellertid från att synpunkter av det slag somförs fram i motion Jo757 (kd) kommer att uppmärksammas i det sammanhanget utansärskilt uttalande från sida. Denna motion bör därför inte föranledanågon åtgärd, ej heller det i motion Fi508 (mp) förordade medelstillskottettill verksamheten.Riksdagen har vid upprepade tillfällen uttalat sig för uppbyggnaden av enregisterbaserad folk- och bostadsräkning. Kraven på hög kvalitet och aktualiteti hushållsstatistiken är stora. Kommunerna behöver grundläggandehushållsstatistik för sin planering och resursfördelning. Med registerbaseradefolk- och bostadsräkningar är det möjligt att framställa statistik betydligtoftare än vad som varit möjligt. Utskottet delar regeringensuppfattning att undersökningar av detta slag är ett viktigt led i utvecklingenav samhällets informationsförsörjning. I likhet med vad som föreslås ipropositionen bör utvecklingsarbetet fortsätta och inriktas på att man skallgenomföra en första registerbaserad folk- och bostadsräkning . Utskottethar inget att erinra mot den föreslagna medelstilldelningen.Vad utskottet här sagt innebär att utskottet inte biträder de förslag tillavslagsyrkanden som återfinns i motionerna Fi510 (fp), Fi508 (mp) och Fi906 avFredrik m.fl. (m).I motion Fi506 av m.fl. (s) framförs krav på en utveckladkooperativ statistik, en statistik som är så indelad att den bättre återspeglarde kooperativa organisationsformernas särart. Motionsyrkanden snarlika dessahar tidigare behandlats av utskottet - bl.a. i betänkande 1991/92:FiU22 - ochdärvid avstyrkts, bl.a. med hänvisning till att kostnaderna för att årligenredovisa en sådan statistik är betydande. Med den ansvarsfördelning och definansieringsprinciper som gäller för statistikproduktionen kan SCB påuppdragsbasis producera statistik av det begärda slaget. Sådan statistik skallemellertid finansieras av beställaren.Enligt utskottets mening bör motion Fi506 (s) inte föranleda någon åtgärd.I propositionen föreslår regeringen att den skall bemyndigas att ikläda sigekonomiska förpliktelser för högst för beställningar somavser det s.k. och som leder till utgifter efter1998. Utskottet biträder detta förslag och förordar att regeringen får detbegärda beställningsbemyndigandet.Beträffande kostnader för försäljning av Nordbanken föreslår regeringen att dekostnader som uppstår i samband med en avyttring av Nordbanken utöver de medelsom finns till förfogande på ramanslaget B 3 skall avräknas mot den inkomst somstaten erhåller vid försäljningen och att nettobehållningen skall inlevererasmot inkomsttitel. Detta förslag är inte förenligt medbruttoredovisningsprincipen, att inkomster redovisas på inkomstsidan ochutgifter på utgiftssidan. Av 30 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten(budgetlagen) följer dock att om har beslutat om försäljning avegendom så skall inkomsten redovisas mot en inkomsttitel på statsbudgeten ominte bestämmer annat. Utskottet har inhämtat att anledningen till attregeringen föreslår att försäljningskostnaderna skall avräknas motförsäljningsinkomsterna är att uppdraget att sälja Nordbanken skall upphandlasoch att staten därför inte vill avslöja storleken på det belopp som är avsattför försäljningskostnaderna. Utskottet delar regeringens bedömning att det ärangeläget att storleken på det belopp som är avsatt för försäljningskostnadernainte avslöjas. Utskottet föreslår därför att i enlighet med 30 §budgetlagen bifaller propositionens förslag och bestämmer att kostnaderna fören försäljning av Nordbanken får avräknas mot försäljningsinkomsterna.Beträffande anslaget till revisorer vill utskottet anföra följande.Riksdagen fattade beslut om att revisorer skall taansvar för den externa revisionen av . Utskottet har underärendets beredning mottagit en skrivelse där revisorerna hemställer attfinansieringen av den tillkommande arbetsuppgiften att revideraRegeringskansliet på lämpligt sätt säkerställs för budgetåret 1998.Utskottet utgår från att revisorerna i första hand prövar att finansierakostnaderna för externrevision av inom ramenför anslagna medel. Om det inte skulle visa sig vara möjligt förutsätterutskottet att kostnaderna för biträde från extern revisionsbyrå kan tas om handav . Utskottet vill erinra om att Riksdagensrevisionsutredning har föreslagit att revisorerna skall tillföras 5 miljonerkronor , vilket bl.a. skall täcka kostnaderna för revisorernasnya uppgifter. I samband med beredningen av utredningens förslag blir detaktuellt att ta ställning till omfattningen av revisorernas resurser på sikt.Utskottet har ovan behandlat regeringens förslag till mål för utgiftsområdet.Riksdagens revisorer intar en särskild ställning eftersom det är en myndighetunder . Utskottet vill framhålla att med den resultatstyrning somnumera tillämpas i den statliga budgetprocessen är det naturligt att mål ochresultat även avseende revisorer redovisas i detta sammanhang.Utskottet kan konstatera att det i budgetpropositionens avsnitt om Riksdagensrevisorer saknas uppgifter om uppnådda resultat.Med det anförda tillstyrker utskottet att revisorer för år 1998erhåller medel i enlighet med förvaltningsstyrelses förslag. De isammanhanget aktuella motionerna Fi504 (c) och Fi508 (mp) bör inte föranledanågon åtgärd.Sammanfattningsvis biträder utskottet regeringens förslag till fördelning avanslagen inom utgiftsområde 2 och tillstyrker de övriga förslag i propositionensom förs fram i anslutning därtill (yrkandena 4, 8 och 9). Samtligamotionsyrkanden som behandlas i detta sammanhang avstyrks, dvs. motionernaFi504 (c) yrkande 1, Fi506 (s), Fi508 (mp) yrkande 1, Fi510 (fp) yrkande 1,Fi906 (m), Jo757 (kd) yrkande 4 och A807 (v) yrkande 4.Fördelning på anslag under 1999-2000 inom utgiftsområde 2MotionenMiljöpartiet de gröna föreslår i motion Fi508 att skall godkänna deti motionen framförda förslaget till fördelning på anslag inom utgiftsområde 2Samhällsekonomi och finansförvaltning för budgetåren 1999 och 2000 (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeI budgetpropositionen lägger regeringen fram förslag till medelstilldelning förår 1998 för de olika anslagen. Utan att begära något godkännande redovisarregeringen också en beräkning av hur utgifterna på de olika anslagen väntasutvecklas.Det finns enligt utskottets mening inte anledning att nu ta ställning tillberäkningen av de olika anslagen . Anslagstilldelningen för 1999och 2000 kommer att prövas i samband med budgetberedningen 1998 respektive1999.Vad utskottet här anfört innebär att motion Fi508 (mp) yrkande 2 avstyrks.Reformerad stabsorganisationPropositionenRegeringen har tillkallat en särskild utredare med uppgift att göra en översynav några av regeringens stabsmyndigheter (dir. 1997:27). De berördamyndigheterna är Kammarkollegiet, ,(), Statens löne- och pensionsverk (SPV) ochStatskontoret. Uppdraget består i att lämna förslag till en myndighetsstruktursom bättre kan uppfylla regeringens behov av stöd till den egna verksamhetenoch av service till myndigheterna. Utredaren har under början av sommarenlämnat delbetänkandet Reformerad stabsorganisation (SOU 1997:80). Betänkandethar remissbehandlats.I propositionen (vol. 2, avsnitt 4.2, yrk. 3) redovisar regeringen sinaöverväganden med anledning av utredningen och begär godkännande avföljande förslag:* Revisionen skall bedrivas utan utökad styrning från regeringens sida.Revisionen skall alltjämt bedrivas oberoende och i enlighet med godrevisionssed. Revisionens uppdragsverksamhet får inte vara av denomfattningen att den inskränker på kärnverksamheten. Riksrevisionsverketsverksamhet skall renodlas och koncentreras till de revisionella uppgifterna. * Statens ekonomistyrningsfunktion renodlas och en ny myndighet inrättas. Denstatliga produktionen av ekonomi- och personaladministrativa sy- stem- ochstödtjänster samordnas och integreras i den nya myndigheten. * Statskontorets verksamhet skall i högre grad inriktas på att genomförautvärderingar av principiell och sektorsövergripande karaktär. För att bl.a.skapa förutsättningar för detta genomförs en översyn av styrningen ochinriktningen av Statskontorets verksamhet. * läggs ned från och verksamhetenavvecklas. Uppgifterna att lämna stöd till regeringen i budgetarbetet samtförvaltning och avveckling av tomma lokaler läggs på Statskontoret. Dessauppgifter bedöms kräva högst 5-6 årsarbetskrafter.Utskottets ställningstagandeSedan propositionen lades fram har regeringen tillsatt en organisationskommittémed uppgift att dels föreslå hur den nya myndigheten för statligekonomistyrning skall organiseras, dels genomföra de praktiska förberedelsersom krävs för att den nya organisationen skall kunna verka från tidigast den 1juli 1998 (dir. 1997:122). Utskottet får anledning att återkomma till den nyamyndighetens uppgifter m.m. när regeringen presenterar sina förslag härvidlag,vilket den avser att göra vårproposition.Parallellt med stabsmyndighetsöversynen har även , Utredningen om utvärdering av ombildning ochRiksdagens revisionsutredning haft anledning att överväga delar av här aktuellaförslag. I betänkandet I medborgarnas tjänst (SOU 1997:57) föreslårFörvaltningspolitiska kommissionen att ett oberoende revisionsorgan bildasunder (s. 101 f.). Det nya organet föreslås ersätta Riksdagensrevisorer. anser kommissionen att det ?är av största vikt attregeringen har tillgång till ett eget revisionsorgan. Myndigheterna har störresjälvständighet gentemot regeringen i än i andra länder. Departementenär små och har begränsade möjligheter att utföra egen revision. Den svenskaregeringsmakten har därför ett särskilt behov av ett eget organ för granskningav förvaltningsverksamheten? (s. 102).Utredningen om utvärdering av ombildning kommenterar isitt betänkande Stabsfunktioner och myndighetsstöd i lokalfrågor (SOU 1997:96)stabsmyndighetsöversynen och säger sig inte ha några invändningar mot attStatens lokalförsörjningsverk läggs ner och att stabsdelen förs över tillStatskontoret. Däremot pekar de ut vissa funktioner som bör tillgodoses inomramen för en stabsfunktion. Det handlar bl.a. om informationsinsamling ochanalys av myndigheternas lokalsituation (s. 108 f.).Efter att regeringen lagt fram förslagen till revideradstabsmyndighetsorganisation i budgetpropositionen har Riksdagensrevisionsutredning avslutat sitt arbete. I skrivelsen till talmanskonferensenRiksdagen och den statliga revisionen (daterad ) föreslår utredningenatt revisorers uppgifter utökas något. Med undantag för attRiksdagens revisorer föreslås ta över revisionen av hovet föreslås ingaöverföringar av uppgifter från RRV.Utskottet vill betona att revisionen har fått en än viktigare funktion attfylla efter senare års reformer av den statliga budgetprocessen. Närdetaljregleringen har minskat och myndigheterna givits större frihet att väljamedel för att nå av statsmakterna formulerade mål har behovet och vikten avuppföljning och efterkontroll ökat. Den ändring av organiseringen avRiksrevisionsverket som regeringen föreslår i propositionen innebär att verketsverksamhet renodlas och koncentreras till de revisionella uppgifterna. En nymyndighet inrättas som får överta de uppgifter från somutgör statens ekonomistyrningsfunktion.Statskontoret föreslås få mer övergripande uppgifter och regeringen aviseraren översyn av inriktningen och styrningen av kontoret. Statskontoret får enligtförslaget även ta över de stabsfunktioner inom lokalförsörjningen som har svarat för. Verket föreslås avvecklas.Skälet till detta är att stabsstödet för lokalförsörjningen kan begränsaskraftigt, att serviceverksamheten enligt regeringen bör avvecklas samt attmyndigheternas skyldighet att samråda med införtecknandet av av hyreskontrakt av ekonomisk betydelse föreslås avskaffas. Detär dock viktigt att utvecklingen av den statliga lokalförsörjningen och desskostnader noga följs av regeringen. Det finns anledning att återkomma tilldessa frågor i anslutning till att regeringen redovisar sitt ställningstagandetill utvärderingen av ombildning.Utskottet instämmer i de bedömningar regeringen gör och tillstyrker därföratt godkänner propositionens förslag i denna del.Fortsatt utredning om den statliga revisionenMotionenI motion Fi503 av m.fl. (m, fp, kd) tar man upp förslagen i detre utredningar som har behandlat frågan om den statliga revisionensorganisation. Trots utredningarna är motionärerna kritiska eftersom problemetmed den statliga revisionens bristande legitimitet kvarstår. Det måste, menarmotionärerna, till en mer grundläggande förändring av den statliga revisionen.Motionärerna föreslår därför att hos regeringen begär enparlamentarisk utredning med uppdrag att föreslå ett nytt statligtrevisionsorgan underställt . Motionärerna betonar att riksdagentilldelats kontrollmakten, men att förutsättningarna för att utöva denna, närdet gäller att granska vilken effekt avsatta medel genererat, inte ärtillfredsställande. Genom den reformerade budgetprocessen har detaljregleringenav anslagens ändamål minskat. Det ställer ökade krav på en kraftfulluppföljningsverksamhet av riksdagen.Utskottets ställningstagandeDen statliga revisionen har varit föremål för flera utredningar. Den senastevar revisionsutredning som avslutade sitt arbete så sent som ioktober månad 1997 då utredningen överlämnade ett förslag tilltalmanskonferensen. I avvaktan på behandlingen av utredningens förslag finnsdet enligt utskottets mening inte anledning att ta initiativ till en nyutredning om den statliga revisionen.Motion Fi503 (m, fp, kd) avstyrks.Social revisionMotionenYvonne Ruwaida (mp) anför i motion Fi509 att det finns behov av en utredning omsocial revision. Motionären menar att en sådan revision är behövlig i såvälprivat som offentlig sektor men anser att den offentliga sektorn bör införa denförst. Den sociala revisionen bör ses som ett komplement till den ekonomiska.Syftet med revisionen är att den skall användas som ett instrument för att fåen socialt hållbar utveckling.Utskottets ställningstagandeVad beträffar frågan om behovet av social revision måste utskottetinledningsvis konstatera att det är oklart vad motionären mer precist avser närhon använder begreppet. I motionen anförs att en social revision är ett sättatt kartlägga och mäta en verksamhets sociala värde. Någon definition av vadsocialt värde är och hur det bör mätas redovisas emellertid inte. Som utskottetuppfattar förslaget innebär det emellertid att man vid revisionen inte enbartskall beakta rent ekonomiska värden utan även sådana sociala aspekter som haratt göra med sammanhållning, motivation, konflikter, förtroende och liknande.Revisionen bör både beakta den sociala situationen inom aktuell organisationoch hur verksamheten i fråga påverkar sociala värden i det lokala och globalasamhället. Enligt motionären bör social revision bedrivas i både privat ochoffentlig sektor, men den bör först införas i offentlig sektor.Med anledning av motionen finns det skäl att erinra om att resultatstyrningenerbjuder goda förutsättningar för att revidera inte enbart rent kameralaaspekter av en verksamhet. Som framgår av budgetpropositionen (utgiftsområde 2)har den granskning som utför vid den årliga revisionenunder utvecklats till att inte bara omfatta myndigheternasfinansiella redovisning utan även resultatredovisningarna och underlaget förmyndighetsledningarnas förvaltning. I centrum för resultatstyrningen stårverksamhetens mål, och till revisionens uppgift hör att granskamåluppfyllelsen. Däribland kan ingå sociala aspekter av verksamheten. Vadmyndigheterna skall redovisa framgår av regleringsbreven. Om riksdageneller regeringen önskar särskild resultatinformation från någon myndighetbeträffande det motionären kallar sociala värden finns möjlighet att iregleringsbreven specificera vilka aspekter av verksamheten som skallredovisas.Sammantaget kan utskottet konstatera att det redan inom ramen för nuvaranderevision finns utrymme för att beakta sociala aspekter. I varje enskilt fallmåste avvägningar göras vilken inriktning revisionen skall ha. Eftersom det ären resursfråga måste i normalfallet prioriteringar göras mellan olika krav pårevisionen. Något behov av en särskild, generell social revision föreliggerinte, och utskottet kan inte heller se hur en sådan skulle kunna genomföras ipraktiken.Utskottet avstyrker motion Fi509 (mp).Riksgäldskontorets hushållsupplåningMotionenModerata samlingspartiet anser i motion Fi502 att inte skalllåna direkt på den konkurrensutsatta hushållsmarknaden. Riksgäldskontoretsupplåning från hushållen bör i stället ske indirekt genom att banker m.fl.tillhandahåller kontorets statsskuldsväxlar och obligationer antingen direkteller via ränte- och obligationsfonder. Någon direkt kundrelation mellanRiksgäldskontoret och allmänheten bör således inte förekomma, ansermotionärerna som föreslår att skall göra ett tillkännagivande avdenna innebörd.Utskottets ställningstagandeRiksgäldskontoret använder vid sin upplåning på hushållsmarknaden fyra olikalåneinstrument: premieobligationer, realränteobligationer, riksgäldskonto ochallemansspar. Dessa produkter förmedlas huvudsakligen via banksystemet medsärskilda återförsäljare och via telefonförsäljning. haremellertid givits möjlighet att i egen regi ta emot inlåning på kontofrån allmänheten. I riksdagsbeslutet som banade väg för detta (prop.1996/97:150 s. 131-134, FiU20) betonades att avsikten inte var attRiksgäldskontoret skulle bredda sitt produktutbud utan att kontoret endastskulle ges bättre möjlighet att tillhandahålla rena spartjänster förallmänheten. Genom nyordningen skulle kontoret kunna få till stånd en merkostnads-effektiv hushållsupplåning.Riksgäldskontorets inhemska upplåning sker dels på penning- ochobligationsmarknaden, dels på hushållsmarknaden. Motionärerna motsätter sig attRiksgäldskontoret skall kunna uppträda direkt på den konkurrensutsattahushållsmarknaden och att, som de ser det, en statlig institution försöker fåsmåsparare att överge sparformer i privat regi för att övergå tilldirektutlåning till staten.