bet · GK01UU15 · 1997-04-29 00:00:00 — Imotionerna U213 (fp) yrkandena 1, 2, 6 och 8 och U623 (fp) yrkande 7 hävdasdels att en förnyad prövning bör göras av de biståndspolitiska målen, dels attdemokratimålet bör göras överordnat övriga mål, dels att målet om ekonomiskoch politisk självständighet bör strykas samt yrkas slutligen att enparlamentarisk u-landspolitisk utredning bör tillsättas för att se överbiståndspolitiken inför 2000-talet. Även i motion U214 (v) yrkande 10 krävs enöversyn av de biståndspolitiska målen.Förutom det kontinuerliga arbetet inom och Sida för attprecisera och konkretisera de biståndspolitiska målen och politikensinriktning, görs under detta år större översyner beträffande två av målen -fattigdom och demokrati. Dessa kommer att resultera i skrivelser frånregeringen till . Dessutom görs särskilda utredningar om samarbetetmed liksom en genomlysning av svenska förbindelser med , varvidden förstnämnda utredningen, , kommer att presenteras förriksdagen i form av en skrivelse.Mot denna bakgrund synes det inte meningsfullt att kräva atten särskild parlamentarisk biståndspolitisk utredning tillsätts, särskilt intenär regeringen nu i växande omfattning underställer sinaöverväganden om biståndspolitiken i form av särskilda skrivelser.Därmed avstyrks U213 (fp) yrkande 8.Detta ställningstagande utesluter emellertid inte att en revidering av debiståndspolitiska målen kan komma att behövas. I betänkande 1995/96:UU18anförde utskottet att det, i likhet med regeringen, inte uteslöt att enöversyn av de biståndspolitiska målen kan vara påkallad men att en sådan börföregås av en bred diskussion bland folkrörelser och allmänhet. Vidareanfördes att eventuellt förändrade målformuleringar kan bidra till att skapamissförstånd då biståndsanslagen av akuta statsfinansiella skälflukturerar och då en större organisatorisk förändring genomförts.Utskottet vidhåller denna uppfattning.Därmed avstyrks motionerna U213 (fp) yrkande 1 samt U214 (v) yrkande 10.Utskottet vill beträffande yrkandet om att biståndsmålet ekonomisk ochpolitisk självständighet bör slopas, hänvisa till de synpunkter som framförsav regeringen i skrivelse 1996/97:2, i kapitlet 5.1.2 Hållbar utveckling ochde biståndspolitiska målen. Beträffande målet Ekonomisk och politisksjälvständighet framhåller regeringen hur bistånd för fred, säkerhet ochdemokrati kan bidra till en hållbar utveckling. Utskottet delar regeringensuppfattning härvidlag och menar att detta biståndsmål på intet sätt spelat utsin roll. I detta sammanhang vill utskottet särskilt framhålla vikten avinstitutionsbyggande för att möjliggöra en fungerande förvaltning medkompetens att fatta väl underbyggda beslut. Utskottet vill även betonabetydelsen av en fungerande demokrati där politiker kan ställas till ansvarför fattade beslut av en upplyst allmänhet, som bl.a. via fria media kunnatinformera sig i aktuella samhällsfrågor. Målet om ekonomiskt och politisktoberoende har också relevans i frågor som rör skuldberoende. Ekonomisk ochpolitisk självständighet är i dagens värld inte absolut men ger en nödvändiggrund att stå på för att utifrån egna ställningstaganden kunna välja att deltai ett globalt beroende.Utskottet finner inte heller någon förändring vara påkallad beträffande detöverordnade målet för biståndspolitiken. Regeringen framhåller ibudgetpropositionen att uppskattningsvis 1,3 miljarder människor lever iabsolut fattigdom i världen, varför målet att höja de fattigas levnadsnivå harhögre aktualitet . Utskottet delar denna uppfattning och anser ilikhet med regeringen att det övergripande målet även framgent bör varafattigdomsbekämpning. Detta ställningstagande står inte i motsatsställningtill den stora betydelse som utskottet lägger vid demokratimålet.Utskottet vidhåller således tidigare framförda uppfattningar och är ejberett att tillmötesgå motionärernas krav vare sig på förändring av detövergripande biståndspolitiska målet eller på övriga mål.Därmed avstyrks motionerna U201 (m) yrkande 1, U213 (fp) yrkandena 2 och 6samt U623 (fp) yrkande 7.I motion U204 (c) yrkande 3 redogörs för de principer som enligt motionärernabör styra biståndet. Detta bör bl.a. vara baserat på en mer självständiganalys av de globala utvecklingsproblem som det avser angripa, främja enmiljömässigt uthållig utveckling samt bygga på lokala resurser och kunnande.Även i yrkande 8 framhålls att det svenska biståndet bör bli mersjälvständigt. Det bör enligt motionärernas uppfattning inte vara knutet tillVärldsbankens och IMF:s bedömningar.Utskottet konstaterar att de svenska biståndspolitiken är självständig ochbygger på egna analyser. I budgetpropositionen framhålls att en betydandemetodutveckling har ägt rum inom det svenska biståndet, ofta på basis avkritiska utvärderingar, och att för en tydlig dialog medmottagarländerna. Det svenska biståndet är av internationellt hög klass, ochSverige och övriga har verkat för och med tiden fått gehör förprioriteringar och reformer som gått i rätt riktning. När världsbankschefenJames Wolfensohn besökte bekräftades bilden av hurbl.a. svenska och nordiska synpunkter fått genomslag i Världsbankensförändrade policy, i vilken bl.a. inriktning på minskning av fattigdomen ochbeaktande av miljö-aspekter numera fått en framskjuten plats. följerinte med någon automatik bedömningar.I budgetpropositionen framhålls även vikten av lokal förankring avbiståndsprojekt. Denna uppfattning delas av utskottet.Med vad som ovan anförts anses motion U204 (c) yrkandena 3 och 8 besvarade.I motion U207 (mp) yrkande 3 hävdas att biståndet bör bli ett nyttkonfliktförebyggande säkerhetspolitiskt instrument.Den bredare syn på säkerhetsbegreppet som framhävs i yrkandet har vid fleratillfällen förfäktats av regeringen. Utskottet delar denna uppfattning ochanser att det torde stå klart att en snabb utveckling, som minskar fattigdomenoch som ger alla människor delaktighet i landets styrelse och i framstegen ilandet, erfarenhetsmässigt minskar inre motsättningar. Budgetpropositionensinledande avsnitt, vilket behandlar mål och inriktning på biståndspolitiken,börjar med följande klargörande:Regeringen ser biståndet som ett oumbärligt instrument för att främja globalsäkerhet och solidaritet. Det är i intresse att det internationellautvecklingsarbetet förstärks. Biståndsfinansierade insatser kan vara avgörandeför att säkra fred, åstadkomma demokrati, bistå människor i nöd och på olikasätt främja en globalt hållbar utveckling.Det bredare säkerhetsbegreppet etablerades av regeringen i proposition1995/96:12 Totalförsvar i förnyelse, etapp 1. I propositionen framhölls attvad som kännetecknar diskussionen kring ett bredare spektrum av hot och riskeroch det vidgade säkerhetsbegreppet är den allmänna insikten om de direkta ochindirekta sambanden mellan olika aspekter på säkerhet. Sambanden gäller t.ex.en positiv utveckling av ekonomi och miljö, respekt för demokrati ochmänskliga rättigheter m.m. som grund för internationell stabilitet ochsäkerhet. ställde sig bakom denna uppfattning. Frågan om enhelhetssyn på säkerhet, behandlades senast av det sammansatta utrikes- ochförsvarsutskottet i betänkande 1996/97:UFöU1, varvid utskottet anförde attriksdagens tidigare beslut i frågan var vägledande och att utskottet deladedetta synsätt. Utskottet utgick vidare från att synen på det bredaresäkerhetsbegreppet skulle ligga till grund för regeringens agerande i deorganisationer där är medlem.Utskottet delar det sammansatta utskottets uppfattning och ser positivt påatt regeringen framhåller biståndets viktiga roll för global säkerhet ochhållbar utveckling.Med detta anses motion U207 (mp) yrkande 3 besvarad.I motionerna U201 (m) yrkande 3 och U204 (c) yrkande 2 krävs att handeln medu-länderna underlättas och att verkar för frihandel bl.a. inom EU ochWTO. Utskottet har konstaterat att det är ettgrundläggande svenskt intresse att värna om och utvidga frihandeln. Dettaskedde senast i det avgivna yttrandet 1996/97:UU5y tillnäringsutskottet med anledning av regeringens skrivelse 1996/97:71 , EUoch handelspolitiken inför 2000-talet. I yttrandet anförde utskottet att detdelar regeringens uppfattning att aktivt bör verka för att tillträdettill tredjelandsmarknader förbättras, att EU:s handelspolitik förblir öppenoch att EU förändrar sin politik inom de områden där man varit mindreöppen mot omvärlden.Utskottet vidhåller denna uppfattning.Vid i antogs en ministerdeklaration ivilken vikten av att förbättra marknadstillträdet för utvecklingsländernaframhölls. Situationen för de s.k. MUL-länderna (minst utvecklade länderna)skulle särskilt uppmärksammas. Minstrarna enades om att ordna ett möte medFN:s konferens för handel och utveckling () och Internationellahandelscentret (ITC; FN-systemets operativa organ för handelsfrämjandeåtgärder till förmån för ) möjligt med deltagandeav biståndsorgan, multilaterala finansinstitut och MUL för att främja ettintegrerat angreppssätt för att hjälpa dessa länder till förbättradehandelsmöjligheter. Utskottet noterar att aktivt stöder dettainitiativ.Därmed anses motionerna U201 (m) yrkande 3 och U204 (c) yrkande 2 besvarade.Vänsterpartiet framhåller i motion U214 (v) hur viktigt det är att de svenskaföretag som investerar i , vilka ger bistånd till, beaktar desvenska biståndspolitiska målen (yrkande 7). Biståndsministern bör tainitiativ till en dialog om detta med företagen (yrkande 8).Utskottet konstaterar att varje land ansvarar för sin egen utveckling.Svenska exportörer till ett u-land skall naturligtvis uppfylla det landetskrav, t.ex. på miljöhänsyn. Utskottet konstaterar också att det förs en öppendebatt i medierna om svenska företags verksamhet i , bl.a. medavseende på effekter på miljö, huruvida mänskliga rättigheter kränks osv.Seriösa företag torde därför inte kunna bortse från den negativa publicitetsom kan bli följden om verksamheten t.ex. bedrivs på ett miljöfarligt sätt.Sverige kan dock inte ensidigt ålägga svenska företag restriktioner i ettannat land, om det inte sker i form av sanktioner beslutade eller godkända avriksdagen. Denna fråga visar, enligt utskottets uppfattning, emellertid påvikten av att bygga upp mottagarländernas egen kapacitet att t.ex. driva enframsynt miljöpolitik. I regeringens skrivelse 1996/97:2 Sverigesinternationella samarbete för hållbar utveckling betonas också hur viktigt detär att verkar för att främja länders uppbyggnad av egen kapacitet ochinstitutioner för miljöövervakning och forskning. Det framhålls i skrivelsenatt detta fått allt större betydelse eftersom en ökande andel avutvecklingsprocessen finansieras genom mobilisering av privat kapital.Utskottet delar regeringens uppfattning i dessa frågor och utgår också frånatt olika regeringsföreträdare, i lämpliga sammanhang, för fram dessasynpunkter i diskussioner med representanter för näringslivet.Därmed anses motion U214 (v) yrkandena 7 och 8 besvarade.Utrikesdepartementets centrala funktion för utvecklingssamarbetet, värdet avgivarsamordning, biståndets kvalitet, ?biståndsbombardemanget? och värdet avhela program i stället för projekt samt biståndsberoende behandlas imotionerna U201 (m) yrkande 13, U207 (mp) yrkande 2 samt U213 (fp) yrkandena7, 10 och 15.Ansvaret för biståndet är fördelat på samma sätt som för andra delar av denstatliga verksamheten i . och regeringen fastställer mål ochmedel medan ansvarigt ämbetsverk, i detta fall Sida, ansvarar förgenomförandet. Utskottet noterar att styrning undersenare år stärkts. Från att ha varit inriktat på formellt fastställande avredan färdigberedda insatser inriktas styrningen numera på policy, t.ex. iform av handlingsprogram, vilka tas fram av Sida på regeringens uppdrag, ochpå landstrategier i vilka mål, inriktning och omfattning av samarbetet medprogramländer och andra viktigare samarbetsländer fastställs efter samrådmellan UD och Sida. De integrerade biståndsambassaderna i programländerna, menäven utlandsmyndigheter i andra , har fått en stärkt roll i dialogenmed mottagarlandet och i styrningen och genomförandet av det svenskabiståndet.Med vad som ovan anförts avstyrks motion U201 (m) yrkande 13.Utskottet konstaterar att frågan om biståndets kvalitet är under ständigbevakning. De riktlinjer för ett kvalitetsprogram som beskrivs i motion U213(fp) yrkande 7 ligger väl i linje med svensk biståndspolitik. Utskottetnoterar också att regeringen i budgetpropositionen framhäver den vikt somfästs vid att givarsamordningen förbättras och betonar att givarsamordningtillmäts en växande betydelse, både därför att biståndsresurserna minskar,vilket ökar kraven på effektivitet, och därför att mängden av givare med olikaregler för genomförande och redovisning bidrar till ineffektivitet ochbiståndsberoende. Det enda långsiktiga sättet att samordna biståndet i ettland är att mottagarlandet ansvarar för koordineringen. Detta kräveruppbyggnad av kapacitet. Innan alla fattiga länder kan axla denna roll krävsatt givarna samordnas, t.ex. i sektorprogramstöd. Sådant arbete pågår i deflesta utvecklingsländer. Motionärerna i U213 (fp) yrkande 10 beskriver hurgivarsamordning och övergång från projekt till programstöd kan vara del ilösningen av problemen med det s.k. biståndsbombardemanget. Utskottet avvisarinte denna uppfattning men anser att den viktigaste vägen till framgång tordeligga i att ge mottagarlandet den ledande rollen. Utskottet har erfarit attden tillsatta utredningen om kommer att uppmärksamma dennafråga.Utskottet delar regeringens uppfattning om vikten av ett effektivt ochlångsiktigt utvecklande bistånd, som bl.a. genom kapacitetsuppbyggnad ger detmottagande landet förmåga att styra utvecklingsprocessen, varigenombiståndsberoendet minskar.Med detta anses motionerna U207 (mp) yrkande 2 och U213 (fp) yrkandena 7, 10och 15 besvarade.Tre yrkanden behandlar Sidas interna organisation och verksamhet. Ettbehandlar öppettider och allmänhetens möjligheter att besöka Sidas bibliotek,i ett annat föreslås att Sidas tjänster saluförs medan ett tredje yrkandeförespråkar att en utlokaliserad enhet av Sida, med inriktning påfattigdomsavveckling, mänskliga rättigheter och demokratiutveckling, förläggsi södra anledning av yrkandet om öppettider m.m. konstaterar utskottet att detinte bör ankomma på att uttala sig i frågor om myndigheters inreverksamhet, organisation m.m.Därmed avstyrker utskottet motion U214 (v) yrkande 4.Vad avser yrkandet om försäljning av Sidas tjänster konstaterar utskottet attSida säljer utbildningstjänster. Detta sker bl.a. vid där kursererbjuds som är inriktade på att förbereda personal inför tjänstgöring i . Sida bedriver också en omfattande upplysningsverksamhet i vilkeninformation sprids gratis. Utskottet är emellertid inte berett att generelltförorda någon försäljningsverksamhet av konsulttjänster.Därmed avstyrks motion U214 (v) yrkande 5.Utskottet har erfarit att det förekommer en försöksverksamhet inom Sida genomvilken biståndsambassaderna tillfälligt kan förstärkas vid beredning av meromfattande insatser. Den genomförda integreringen av biståndskontoren medambassaderna har också medfört att kapaciteten stärkts. Vid utskottetsstudiebesök i kunde utskottet konstatera att en regional tjänstinrättats för främjande av kultur och massmedier i flera programländer i östraAfrika, vars innehavare är placerad i . Någon utlokalisering av enenhet från Sida till södra finner däremot utskottet inte skäl attförespråka.Därmed avstyrks motion U201 (m) yrkande 14.1.2 FattigdomBudgetpropositionen (s. 17)är i det av FN proklamerade decenniet för bekämpandeav fattigdomen i världen. Uppskattningsvis 1,3 miljarder människor lever i dagi akut fattigdom. Det övergripande målet för svenskt utvecklingssamarbete atthöja de fattigas levnadsnivå har därför större aktualitet . De sexbiståndspolitiska delmålen samverkar för att angripa fattigdomenshuvudorsaker, som skiljer sig åt mellan länder och olika grupper inom länder.Fattigdom har också globala dimensioner. Det bidrar till politiskinstabilitet, stora flykting- och migrationsströmmar, miljöförstöring,narkotika och terrorism. Fattigdomen måste därför angripas globalt, nationelltoch lokalt inom ramen för en samlad politik för fred, säkerhet och utvecklingdär biståndet utgör ett viktigt instrument. kommer att aktivt drivafrågor om volym och bördefördelning, bl.a. att lever upp tillFN:s mål att avsätta av BNI till offentligt bistånd samt fortsättaarbetet för att finna ett rättvist och långsiktigt hållbart multilateraltfinansieringssystem. I en kommande skrivelse till kommer regeringenatt redovisa slutsatser och förslag om hur fattigdomsarbetet kan ges enstarkare och tydligare profil i utvecklingssamarbetet.1.3 Demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet mellan könenBudgetpropositionen (s. 18-19)Det svenska utvecklingssamarbetet har som ett av sina huvudmål att främja enutveckling mot fördjupad demokrati och ökad respekt för de mänskligarättigheterna. Den nya situationen i välden innebär både nya förutsättningaroch nya utmaningar för att förverkliga detta mål. Nya samarbetsformer behöverutvecklas inte minst inom det mellanstatliga samarbetet. Kvinnors rättigheteroch inte minst deras aktiva deltagande i de demokratiska processerna behöverlyftas fram än mer liksom barnens rättigheter. Biståndets roll vid bemötandetav allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna behöver vidaredefinieras bättre. Sida har av regeringen fått i uppdrag att arbeta fram ensammanhållen policy på området demokrati, mänskliga rättigheter ochkonfliktlösning liksom en lämplig ordning för hur dessa aspekter skall bevakasbl.a. vid framtagandet av landstrategier. Med tanke på den vikt biståndet tilldemokrati, mänskliga rättigheter och konfliktlösning har i det svenskautvecklingssamarbetet skall Sida också utforma en organisation somslagkraftigt och effektivt kan hantera detta bistånd. Sida utarbetar enhandlingsplan på området.Våren 1996 beslutade att jämställdhet mellan kvinnor och mänskulle vara ett nytt mål för utvecklingssamarbete. Jämställdhetsmålet innebäratt allt utvecklingssamarbete skall genomsyras av jämställdhet mellan kvinnoroch män inklusive mellan flickor och pojkar. skall också verka aktivtför att jämställdhetsperspektivet skall prägla det multilateralautvecklingssamarbetet och de analyser och insatser som genomförs av FN och demultilaterala utvecklingsbankerna.MotionernaI partimotion U201 (m) yrkande 2 kräver motionärerna ett tillkännagivande omatt rättsstaten, respekten för de mänskliga rättigheterna, demokrati ochmarknadsekonomi bör vara centrala målsättningar i samarbetet medbiståndsländerna. Motionärerna anser att internationella normer för mänskligarättigheter, rättsstaten och demokratin måste följas bättre. Inom FN, iregionala organisationer och i bilaterala kontakter bör mänskliga rättigheteroch demokrati särskilt beaktas. På samma sätt som välståndet i ochandra utvecklade länder hade sin grund i övergången till fri företagsamhet ochfrihandel inom rättsstatens ram samt en höjd utbildningsnivå, är motsvaradeprocess nödvändig för utrotande av fattigdom i u-länderna.I motion U211 (s) framhåller motionärerna att biståndet skall stödjautvecklingsländernas ansträngningar att skapa lika möjligheter, rättigheteroch skyldigheter för kvinnor och män. Motionärerna beskriver vidare hurkvinnors betydelse framhållits i flera av de stora världskonferenser som FNhållit , t.ex. vid konferensen om miljö och utveckling ,befolkningskonferensen och kvinnokonferensen . Motionärernakonstaterar med tillfredsställelse att jämställdhet, som mål för Sverigesinternationella utvecklingssamarbete, tillstyrktes av /96 ochatt regeringen i propositionen betonade vikten av att jämställdhet integrerasi hela utvecklingssamarbetet. I yrkande 1 begärs ett tillkännagivande omvikten av att jämställdhet integreras i hela utvecklingssamarbetet.I flerpartimotionen U212 (v, s, m, c, fp, mp, kd) lyfts barnperspektivet ibiståndet fram. Motionärerna föreslår i motionen att regeringen under denärmaste åren gör en stor satsning för att lyfta fram barnperspektivet ibiståndet så att barnen kan bli en profilfråga för det svenska biståndet. Iyrkande 1 krävs att en ordentlig genomlysning görs av barnens roll isamhällsutvecklingen. Detta krävs för att barnet och arbetet för barnetsrättigheter skall få en ordentlig tyngd i biståndspolitiken. I yrkande 2 begärmotionärerna att barnperspektivet skall säkerställas i Sidas pågåendepolicyarbete samt ges en central roll i uppföljningen av FN-konferenserna. Dethänvisas till budgetpropositionen där regeringen utlovar handlingsprogrameller skrivelser inom de fyra områdena fattigdomsbekämpning, stöd tilldemokratins kultur och mänskliga rättigheter, jämställdhetsarbetet och hållbarutveckling. Inom dessa områden bör, enligt motionärernas uppfattning, barnetsroll som aktör och objekt tydligt lyftas fram. Likaså bör barnets roll ochbehov föras in i varje landstrategi och i dialogen med mottagarländerna, intesom nu endast sporadiskt (yrkande 3). Motionärerna anser att bör följade rekommendationer som blir följden av FN:s studie om barn i väpnadekonflikter (Machelstudien), vilken slutbehandlas i FN:sgeneralförsamling (yrkande 4). I yrkande 5 föreslår motionärerna attregeringen undersöker om kan stå som värd för eninternationell konferens om hur kan förverkligas genominternationellt utvecklingssamarbete.I motion U213 (fp) yrkande 14 hävdas att det pågående arbetet med attintegrera kvinnofrågor i biståndet måste intensifieras. Det kan ske genomkvinnors ökande deltagande i planering, genomförande och utvärdering avenskilda biståndsinsatser.I partimotion U214 (v) yrkande 14 anförs att biståndet måste ändras för attförbättra möjligheterna till ökad jämställdhet. Ekonomerna måste komma bortfrån tanken att endast ökad tillväxt förbättrar jämställdheten. Det måstebetonas att förutsättningarna för tillväxt förbättras med en ökadjämställdhet. I yrkande 15 anförs att unga flickor måste få en chans tillutbildning genom att arbetsbördorna inom familjen fördelas rättvisare.Motionärerna kräver i yrkande 16 att man ser över arbetsuppgifterna ochsammansättningen av för internationellt bistånd (KIB). Med det nyabiståndsmålet, jämställdhet mellan kvinnor och män, får KIB en nyarbetsuppgift. KIB borde inte bara samarbeta med Sida utan också med UD:savdelning för internationellt bistånd för att bevaka de multilateralabiståndsgivarna.I motion U215 (c) yrkande 2 hemställs att det i biståndet fogas in ensärskilt riktad uppföljning av den världskongress som hölls i iaugusti 1996 om sexuell exploatering av barn. Uppföljningen bör enligtmotionärerna genomsyra de delar av biståndet som riktar sig till grupper elleråtgärder som har koppling till barn.Utskottets övervägandenEtt antal motioner framhäver vikten av att främja demokrati, respekt för demänskliga rättigheterna och förbättrad jämställdhet mellan män och kvinnor isamarbetet med biståndsländerna.Utskottet konstaterar att regeringen är aktiv i sina ansträngningar attstärka beaktandet av dessa aspekter i det svenska biståndet. Utskottet noterarhärvid att Sida på regeringens uppdrag färdigställt etthandlingsprogram för främjande av fred, demokrati och mänskliga rättigheter ibistånd genom Sida. Regeringen kommer också att presentera sin strategi fördemokratistödet i form av en skrivelse till . Det finns en närakoppling mellan demokrati, rättsstat och marknadsekonomi, och utskottet harerfarit att dessa aspekter kommer att få en central ställning i regeringensfattigdomsskrivelse.Regeringen har vidare i budgetpropositionen framhållit vikten av attjämställdhet mellan könen genomsyrar allt utvecklingssamarbete.