bet · GK01JoU17 · 1997-04-15 00:00:00 — Rapporterna bedöms avMiljövårdsberedningen som har regeringens uppdrag att senast den 1 juli 1997yttra sig över i vilken omfattning arealen skyddad produktiv skogsmark behöverutökas och föreslå olika möjligheter och former för att åstadkomma detta.Naturvårdsverket anför i sin rapport att den sammanlagt skyddade produktivaskogsarealen i i nationalparker, naturreservat, domänreservat ochförvärvade områden uppgår till ca , vilket motsvarar avSveriges produktiva skogsmark. Ca finns inom den fjällnäraskogen och ca nedanför den fjällnära skogen. Den skyddadeandelen produktiv skog i dessa regioner uppgår till respektive ca0,. konstaterar att procentmål för bevarande av skogarofta har ekonomiska utgångspunkter och att vetenskapligt odiskutablaprocentmål inte varit möjliga att ställa upp. I det praktiska reservatsarbetetär prioriteringar mellan ett stort antal skyddsvärda områden och mellan olikaskogstyper en huvuduppgift. Praktiska mål för arbetet görs med utgångspunktfrån detta och förväntade budgetramar. pekar även påproblemen med den fortsatta avverkningen av naturskogar och på att störrenaturliga skogsekosystem med den utveckling som kan förutses i huvudsak endastkommer att finnas kvar i reservat.Motionerna Jo304 (mp) yrkandena 23 och 24 samt Jo309 (s) berör i storutsträckning frågor som behandlas i ovan nämnda rapporter. Med hänvisning tilldet beredningsarbete som pågår föreslår utskottet att motionerna lämnas utanåtgärd i berörda delar. Det bör tilläggas att och regeringen fattatbeslut om särskilda skyddsregler för fjällnära skog. Närmare bestämmelserhärom finns i 15(21 §§ skogsvårdslagen (1979:429) och 19(23 §§skogsvårdsförordningen (1993:1096).Som ovan anförts har Miljövårdsberedningen regeringens uppdrag att senastden bl.a. föreslå olika möjligheter och former för att utökaandelen skyddad produktiv skogsmark. Utskottet är inte berett att föregripadetta arbete genom uttalanden med anledning av motionerna Jo304 (mp) yrkande27 och Jo311 (s) yrkande 1. Motionerna avstyrks i berörda delar. I övrigt villutskottet erinra om att avslagit ett antal motionsyrkandenrörande naturvårdsavgift för skogsbruket (1996/97:SkU17).Med anledning av motion Jo304 (mp) yrkande 32 vill utskottet anföraföljande. Enligt 14 § skogsvårdslagen (1979:429) är skogsägare skyldiga attanmäla planerade avverkningar enligt föreskrifter som meddelas av regeringeneller . I detta sammanhang skall de även anmäla vad de avser attgöra för att skydda naturvårdsintressen på det aktuella området. Isammanhanget kan också nämnas att genomför ennyckelbiotopsinventering som skall vara genomförd . Motionentorde i huvudsak vara tillgodosedd med vad som här anförts och avstyrks i denmån så inte är fallet.Skogsstyrelsen har på regeringens uppdrag utarbetat en aktionsplan som angeråtgärder för att bevara en biologisk mångfald och hållbart nyttjaskogsresurserna. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 1996/97:1, utg.omr. 23, avsnitt 11) aviserat att man under planerar attåterkomma till vad gäller förslag i rapporten. Iavvaktan på detta föreslår utskottet att motion Jo310 (v) yrkande 3 lämnasutan vidare åtgärd. Utskottet delar givetvis motionärernas allmänna bedömningatt aktionsplanen skall vara vägledande för det fortsatta arbetet medbiologisk mångfald.Med motivet att öka effektiviteten i den statliga förmögenhetsförvaltningenbeslutade (prop. 1990/91:87, NU38) att skulleombildas till ett av staten helägt dotterbolag. Ombildningen av trädde i kraft . beslutaderegeringen att och skulle gå samman /94.Det skulle ske genom att staten som ägartillskott tillförde samtligaaktier i . privatiserades en del av bolaget genomförsäljning av statens aktiekapital. Statens ägarandel uppgår till 50,5%.Riksdagens revisorer har på utskottets initiativ granskat frågan om hurskyddsvärd domänmark har hanterats i samband med bolagets försäljningar avmark. Man har även granskat hur försäljningarna av domänmark har påverkatNaturvårdsverkets och länsstyrelsernas respektive ochskogsvårdsstyrelsernas arbete med att skydda värdefull skogsmark. Riksdagenförutsatte inför beslutet att bolagisera att mark med storanaturvärden även i fortsättningen skulle ges ett starkt skydd. Enligtrevisorernas uppfattning har dessa ambitioner bara delvis uppfyllts. Det berorenligt revisorernas mening framför allt på att de naturvårdande myndigheternainte hade tillräckligt med tid för att före bolagiseringen inventeraDomänverkets innehav av skyddsvärd mark.Revisorernas rapport har även överlämnats till regeringen som i sin turöverlämnat den till Miljövårdsberedningen för bedömning i samband med desstidigare nämnda uppdrag att yttra sig över i vilken omfattning arealen skyddadproduktiv skogsmark behöver utökas. Med hänvisning till det arbete som pågåranser utskottet att motion Jo304 (mp) yrkandena 34 och 35 bör lämnas utanåtgärd.Enligt skogsstatistisk årsbok uppgår den produktiva skogsmarken i Sverigetill knappt . För impediment är motsvarande siffra knappt 6miljoner hektar. Därav beräknas enligt ca 3,4 miljoner hektarvara skogsbärande impediment, vilket motsvarar av den totala skogskläddaarealen.Av 2 § skogsvårdslagen framgår att mark som inte är lämplig förvirkesproduktion utan produktionshöjande åtgärder, men som bär skog eller harförutsättningar att bära skog, utgör skogliga impediment. Med uttrycket avsessåledes impediment med varierande typer av skogar men också helt kalaimpediment. Enligt föreskrifter till 30 § skogsvårdslagengäller förbud mot avverkning, skogsvårdsåtgärder och gödsling på skogligaimpediment som är större än . Enstaka träd får dock avverkas omnaturmiljöns karaktär inte förändras därav.Artdatabanken har på och uppdrag belystimpedimentens betydelse för skogens biologiska mångfald och i vad månskogsvårdslagens bestämmelser tryggar dessa värden. Artdatabanken framhålleratt det generellt råder stora ekologiska skillnader mellan skog på produktivmark och impediment vad gäller artinnehåll och andra biologiska värden.Impedimenten utgör ekologiska extremer och de härbärgerar huvudsakligen sådanaarter som klarar dessa extrema förhållanden. Å andra sidan finns i vissaimpediment en varierad sammansättning av träd- och buskarter som ett resultatav frånvaron av skogsbruk. Vad gäller rödlistade skogsarter har endast ettmindre antal av dessa sin huvudsakliga förekomst i impediment ().Impedimenten är av betydelse för av de rödlistadeskogsarterna. Impedimentens värde för biologisk mångfald i allmänhet och förrödlistade arter i synnerhet ökar om de ingår i en landskapsenhet med sparadekantzoner m.m. samt med en generell och god naturhänsyn vid skogsbruk.För att behålla impedimentens värden anser Artdatabanken att det är viktigtatt impedimenten skyddas mot skogsbruksåtgärder och exploatering. Förrödlistade skogsarter utgör tillskapandet av gammelskogskvaliteter påproduktiva marker den viktigaste åtgärden. Död ved i alla dess former av våraskogsbildande trädslag är den största bristvaran. Impedimenten kan till en delbidra till att täcka detta behov under förutsättning att äldre och grövre trädsparas på dessa marker. Artdatabanken rekommenderar därför atttillämpningsföreskrifterna till 30 § skogsvårdslagen förtydligas så att ingaavverkningar eller röjningar tillåts på impediment annat än de som är direktmotiverade av naturvårdsskäl.Skogsstyrelsen anför i en kommentar till undersökningen att en utökad studieav impedimentens betydelse för hela den biologiska mångfalden vore av stortvärde. Vidare anför de att de helt delar Artdatabankens uppfattning attföreskrifterna skall ge ett skydd för de grova träden på impedimenten och attde kommer att överväga ett förtydligande av dem.Naturvårdsverket delar i allt väsentligt de bedömningar och slutsatser somArtdatabanken framför. Man anser att skogsvårdslagens undantag från detgenerella avverkningsförbudet på impediment är svårtolkat. Det kanifrågasättas om naturmiljön förändras om ett par grova träd eller torrträdhuggs ned på en impedimentyta. Eftersom dessa nyckelelement inte uttryckligenär skyddade kan inte heller impedimenten i sig anses generellt skyddade.Skogsstyrelsen har gett SLU i uppdrag att bedömaimpedimentens betydelse för skogens biologiska mångfald. Utredningen är en delav uppdrag att utvärdera effekterna av den nya skogspolitikenoch skall utföras mot bakgrund av att impedimentens biologiska betydelse ochskyddsstatus har betydelse vid bedömningen av behov av naturreservat ochfrivilliga avsättningar. Uppdraget skall redovisas senast den 1 augusti 1997.I avvaktan på resultatet av denna undersökning är utskottet inte berett attnärmare gå in på frågan om hur impedimenten bör klassificeras och avstyrkermotion Jo308 (m) yrkande 3.Skogsbilvägar, m.m.MotionernaEnligt motion Jo242 (c) bör regeringen ta initiativ till utredning om hurbyggande av skogsbilvägar kan finansieras. I motion A431 (s) yrkande 4 påtalasbehovet av att skogsbilvägnätet byggs ut planmässigt så att det gör störstnytta per meter väg. Enligt motion Jo304 (mp) yrkande 14 är statliga anslagtill byggande av skogsbilvägar inte förenliga med de miljömål som riksdagensatt upp för att bl.a. bevara biologisk mångfald.Skogsdikning bör enligt motion Jo304 yrkande 16 vara tillståndspliktig.Vidare anser motionärerna att nydikning inte skall tillåtas då negativpåverkan på miljön kan befaras (yrkande 17).Utskottets övervägandenUtskottet behandlade frågan om finansiering av skogsbilvägar i betänkande1996/97:JoU1 och ansåg därvid att det, med hänsyn till det statsfinansiellaläget, inte bör komma i fråga att återinföra det statliga bidraget tillbyggande av skogsbilvägar. Med hänvisning till det anförda avstyrks motionA431 (s) yrkande 4.Även motion Jo304 (mp) yrkande 14 avstyrks i den mån den inte tillgodosettsgenom det anförda.Utskottet anser, i likhet med vad som anförs i motion Jo242 (c), att ensamordning av skogsbilvägnätet är nödvändig för att minimeramiljöstörningarna. Enligt förordningen (1995:1271) om investeringsstöd tillden som förädlar eller saluför produkter från jordbruket eller skogsbruket(EEG 867/90) är det möjligt att erhålla stöd för investeringar i vägdatabaser.Syftet med stödet är att åstadkomma en effektivare transportplanering.Vägverket har fått i uppdrag av regeringen att i samråd med bl.a. kommunernaoch skogsnäringen utveckla en nationell vägdatabas. Ett förstaetableringsprojekt har redovisats /97. Vägdatabasen skallfungera som ett instrument för att effektivisera transporter, väginvesteringaroch underhåll. Motionen avstyrks i den mån den inte tillgodosetts genom detanförda.Frågan om markavvattning har behandlats av (SOU1996:103). Utredningen föreslår att den obligatoriska tillståndsplikten förmarkavvattning bör finnas kvar. Ansökan om tillstånd till markavvattning skallgöras till . I avvaktan på behandlingen av den nya ärutskottet inte berett att närmare gå in på de förslag som väcks i motion Jo304(mp) yrkandena 16 och 17. Motionen avstyrks i dessa delar.ÖvrigtMotionernaEnligt motion Jo302 (m) bör ytterligare analyser genomföras av orsakerna tillde ökande barkborreangreppen i skogen och information ges till markägarna vadgäller lämpliga åtgärder för att begränsa de framtida skadorna.Allmänningsskogslagen har alltmer kommit att uppfattas som en hämsko förframgångsrik verksamhet i glesbygd och bör därför skyndsamt ses över enligtmotion Jo301 (fp).Staten och näringen bör enligt motion Jo308 (m) yrkande 6 aktualisera fråganom ytterligare forskning om och vidareförädling av skogsprodukter, framförallt utifrån det framtidsperspektiv att skogen är vår viktigaste råvara.Utskottets övervägandenEnligt skogsvårdsförordningen (1993:1096) får meddelaföreskrifter om bekämpningsåtgärder när insektshärjning av större omfattninguppkommit i skog eller när det är fara för sådan insektshärjning. Styrelsenfår även meddela föreskrifter om åtgärder för att förebygga att yngelhärdaruppkommer, såsom i fråga om upparbetning av skadad skog, åtgärder vid röjningeller annan avverkning, utforsling av virke och lagring av virke i eller inärheten av skog. Sådana föreskrifter har utfärdats för med anledningav de allvarliga barkborreangreppen (SKSFS 1994:2). Diskussioner pågår medforskare, skogsägare och om huruvida liknande föreskrifter börutfärdas för vissa områden i , framför allt . Utskottetutgår från att skogsvårdsorganisationen även framgent följer denna fråganoggrant, men föreslår i övrigt ingen ytterligare åtgärd med anledning avmotion av de s.k. allmänningsskogarna regleras i lagen (1952:167) omallmänningsskogar i och . Frågan om en översyn av vissa delarav lagen bereds i med anledning av enskrivelse i ärendet som inkommit från allmänningsskogars förbund.Vad som här anförts torde till stor del tillgodose motion Jo301 (fp). Motionenavstyrks med det anförda.Utskottet redovisade i sitt betänkande 1996/97:JoU1 regeringens åtgärder förutökad forskning inom skogssektorn. och har fått i uppdrag attgemensamt utarbeta ett program för ökad samordning av forskning förskogsindustri och skogsbruk. Programmet skall syfta till att öka skogs- ochskogsindustriproduktionens värde och bredd. I uppdraget ingår även att ökabranschens ekonomiska insatser på området. Regeringen har beslutat tillskjuta40 för ändamålet. Regeringen har därutöver presenterat ettprogram för utveckling av den svenska skogsnäringen. Programmet är flerårigtoch omfattar ca . Ambitionen är att satsningen skall görasinom bl.a. utveckling av träbaserade byggsystem, utveckling av nya produkterbaserade på skogsråvara och ökad kretsloppsanpassning av olika skogsprodukter.Regeringen kommer enligt uppgift att utse en särskild förhandlare med uppdragatt lämna förslag till utformningen och omfattningen av programmet samtlokaliseringsfrågor. Programmets genomförande leds av en särskild styrgruppmed representanter för berörda parter. Motion Jo308 (m) yrkande 6 avstyrks iden mån den inte tillgodosetts genom det anförda.Frågor som behandlats vid tidigare tillfälle under valperiodenUtskottet behandlade under /96 ett antal motioner rörande bl.a.allmän skogspolitik, vissa skötselfrågor och rotsnurr (1995/96:JoU3). Medhänvisning till det anförda och till vad som inledningsvis anförts omutskottets principbeslut om planeringen av motionsärenden inom valperiodenavstår utskottet från att nu mer utförligt i sak behandla motionerna Jo304yrkandena 1, 2, 4, 7, 15, 18, 20-22, Jo305 yrkande 1, 2, Jo312 yrkande 2 ochJo779 yrkande 15. beträffande ändringar i skogsvårdslagstiftningen, m.m.att avslår motion 1996/97:Jo304 yrkandena 3, 6 och 10-13,res. 1 (mp)2. beträffande tidigareläggning av utvärderingen av skogspolitikenatt avslår motionerna 1996/97:Jo310 yrkande 1 och 1996/97:Jo312yrkande 1,3. beträffande nya avgifter för skogsbruketatt avslår motion 1996/97:Jo308 yrkande 2,res. 2 (m)4. beträffande skogsbrukets betydelse, m.m.att avslår motionerna 1996/97:Jo306 och 1996/97:Jo308 yrkande 5,res. 3 (m)5. beträffande ägarstrukturen inom skogsbruketatt avslår motion 1996/97:Jo308 yrkande 1,res. 4 (m)6. beträffande spridning av bekämpningsmedel över skogsmarkatt avslår motion 1996/97:Jo304 yrkande 5,7. beträffande naturvårdsavtalatt avslår motionerna 1996/97:Jo304 yrkande 25, 1996/97:Jo308yrkande 4 och 1996/97:Jo727 yrkande 27,res. 5 (m, c, fp, mp)8. beträffande miljövänliga smörj- och drivmedelatt avslår motion 1996/97:Jo304 yrkandena 8 och 9,res. 6 (mp)9. beträffande lövskogsplanteringaratt avslår motion 1996/97:Jo307,10. beträffande avverkningsreglerna i skogsvårdslagstiftningenatt avslår motionerna 1996/97:Jo235 yrkande 3 och1996/97:Bo420 yrkande 3,res. 7 (c, v, mp)11. beträffande behovet av skogsvårdatt avslår motion 1996/97:A431 yrkande 5,12. beträffande fjällnära skogar, m.m.att avslår motionerna 1996/97:Jo304 yrkandena 23 och 24 och1996/97:309,res. 8 (mp)13. beträffande finansiering av skogsskyddatt avslår motionerna 1996/97:Jo304 yrkande 27 och1996/97:Jo311 yrkande 1,res. 9 (mp)14. beträffande uppgiftsskyldighet för skogsägareatt avslår motion 1996/97:Jo304 yrkande 32,15. beträffande aktionsplan för biologisk mångfald i skogenatt avslår motion 1996/97:Jo310 yrkande 3,16. beträffande hanteringen av skyddsvärd domänmarkatt avslår motion 1996/97:Jo304 yrkandena 34 och 35,17. beträffande redovisning av impedimentatt avslår motion 1996/97:Jo308 yrkande 3,res. 10 (m)18. beträffande bidrag till byggande av skogsbilvägaratt avslår motion 1996/97:A431 yrkande 4,19. beträffande skogsbilvägarnas miljökonsekvenseratt avslår motion 1996/97:Jo304 yrkande 14,20. beträffande samordning av skogsbilvägnätetatt avslår motion 1996/97:Jo242,21. beträffande markavvattningatt avslår motion 1996/97:Jo304 yrkandena 16 och 17,res. 11 (mp)22. beträffande barkborreangreppatt avslår motion 1996/97:Jo302,23. beträffande översyn av allmänningsskogslagenatt avslår motion 1996/97:Jo301,res. 12 (fp, v)24. beträffande forskning för skogsindustri och skogsbrukatt avslår motion 1996/97:Jo308 yrkande 6,25. beträffande skogsfrågor som behandlats tidigare undervalperiodenatt avslår motionerna 1996/97:Jo304 yrkandena 1, 2, 4, 7, 15,18, 20-22, 1996/97:Jo305, 1996/97:Jo312 yrkande 2 och 1996/97:Jo779yrkande 15.Stockholm den 15 april 1997På jordbruksutskottets vägnarLennart DaléusI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), IngemarJosefsson (s), (), (), (),(), (), (), (),() och (). Ändringar i skogsvårdslagstiftningen, m.m. (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar med "Som framgåroch slutar med "och 13" bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattning att miljömålet bör överordnasproduktionsmålet inom skogspolitiken.Ett miljömål som överordnats produktionsmålet måste också kompletteras medstyrmedel tillräckliga för att ge både måluppfyllelse och ekonomisk lönsamhet.Flera skogsbruksmetoder som används hör inte hemma i ettnaturvårdsanpassat skogsbruk. Extrema skogsbruksmetoder såsom stora kalhyggen,stubbrytning och hyggesplöjning bör förbjudas utan möjlighet tilldispensförfarande. Utskottet anser dessutom att snytbaggen kan undvikas utanspridning av gifter och det finns därför ingen anledning att tillåta kemiskbehandling av skogsplantor.Skogsvårdslagens regler för högsta tillåtna areal för föryngringsavverkningoch lägsta ålder vid föryngringsavverkning bör ändras så att särskild hänsyntas till biologisk mångfald och behovet av biologisk kontinuitet iskogsekosystemen. Dessutom bör man vid fastställande av lägsta ålder förföryngringsavverkning ta särskild hänsyn till att skog mognar med avseende påbiologisk mångfald.Utskottet anser vidare att begreppet brukningsenhet bör omdefinieras tillatt avse en skogsägares samlade innehav i en församling. Detta innebär framförallt att ransoneringsreglerna tillämpas på vad man upplever som en naturligenhet i skogs- och natursammanhang. Regeringen bör därutöver ges i uppdrag attsnarast återkomma till med förslag till ändring i skogsvårdslagen omhögsta tillåtna areal för föryngringsavverkning. I detta sammanhang bör ävenfrågan om säkerhet för återväxtåtgärder snabbutredas. Vad utskottet här anförtmed anledning av motion Jo304 yrkandena 3, 6 och 10(13 bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande ändringar i skogsvårdslagstiftningen, m.m.att med anledning av motion 1996/97:Jo304 yrkandena 3, 6 och 10(13som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Nya avgifter för skogsbruket (mom. 3), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjar med "Skogspolitikenbehandlades" och slutar med "2 avstyrks" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning bör såväl produktions- som miljömålet inomskogspolitiken kunna uppfyllas utan att skogsbruket påförs nya pålagor.Samtidigt som miljömålet är angeläget så är skogen utomordentligt viktig fördet svenska folkhushållet. Nya pålagor skulle försämra lönsamheten ochkonkurrenskraften inom näringen. Förslag om nya avgifter på skogsbruket, t.ex.i form av miljöavgifter, bör inte föreläggas . Vad utskottet häranfört med anledning av motion Jo308 yrkande 2 bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande nya avgifter för skogsbruketatt med anledning av motion 1996/97:Jo308 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Skogsbrukets betydelse, m.m. (mom. 4), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjar med "Medhänvisning" och slutar med "yrkande 5" bort ha följande lydelse:Skogen är en viktig förnybar råvarukälla. Detta medför att frågor kring denproduktiva skogsmarken också måste sättas in i detta sammanhang. Här liggeräven avvägningen mellan de framtida produktions- och miljömålen baserade pånödvändigheten av en hållbar utveckling. Synen på skogen som en framtidaförnybar råvarukälla måste starkt betonas och belysas utifrånframtidsperspektivet om en framtida hållbar utveckling när det gällerråvaruresurser. Regeringen måste inte minst i EU-sammanhang betona detta ochdå även understryka värdet av bl.a. den svenska skogen ur såväl nationell sominternationell synpunkt. Vad utskottet här anfört med anledning av motionernaJo306 yrkandena 1 och 2 och Jo308 yrkande 5 bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande skogsbrukets betydelse, m.m.att med anledning av motionerna 1996/97:Jo306 och 1996/97:Jo308yrkande 5 som sin mening ger till känna vad utskottet anfört,4. Ägarstrukturen inom skogsbruket (mom. 5), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjar med "Enligtskogsstatistisk" och slutar med "berörd del" bort ha följande lydelse:Spridningen av ägandet i skogen är positiv av flera skäl och ligger helt ilinje med utskottets uppfattning om ägandespridning. Det privata ägandet närdet gäller areella tillgångar bygger på gamla traditioner i vårt land och detär av stort värde att denna ägarstruktur kan bibehållas. Ansvar ochförvaltarskap följer ägandet och detta ansvar har gått i arv mellangenerationer. Vad utskottet här anfört med anledning av motion Jo308 yrkande 1bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande ägarstrukturen inom skogsbruketatt med anledning av motion 1996/97:Jo308 yrkande 1 som sin meningger till känna vad utskottet anfört,5. Naturvårdsavtal (mom. 7)(), (), (), (),(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjar med "Utskottetuttalade" och på s. 8 slutar med "yrkande 27" bort ha följande lydelse:Det råder oklarhet om huruvida naturvårdsavtalen är bindande i sambandmed ägarbyte. Dessa avtal har stor betydelse när det gäller bevarandearbetetoch den biologiska mångfalden. Enligt utskottets uppfattning bör denna frågautredas och regler införas så att avtalen, som bygger på frivilligaöverenskommelser, skall kunna göras bindande i samband med ägarbyten. här anfört med anledning av motionerna Jo304 yrkande 25, Jo308yrkande 4 och Jo727 yrkande 27 bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande naturvårdsavtalatt med anledning av motionerna 1996/97:Jo304 yrkande 25,1996/97:Jo308 yrkande 4 och 1996/97:Jo727 yrkande 27 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,6. Miljövänliga smörj- och drivmedel (mom. 8)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med "Utskottet kanoch slutar med "berörda delar" bort ha följande lydelse:Det mekaniserade skogsbrukets användning av hydrauliska maskiner med storaoljevolymer är ett tilltagande miljöproblem. Olika former av försöks- ochutvecklingsverksamhet med nya vegetabiliska substitut till mineraloljor harskett och sker såväl i statlig som i privat regi sedan slutet av 80-talet.Utskottet anser att detta utvecklingsarbete nu har kommit så långt attregeringen bör kunna lämna förslag om en avvecklingsplan för mineraliskahydraul- och smörjoljor.