bet · GK01KrU10 · 1997-04-10 00:00:00 — I betänkandet behandlas motionsförslag som syftar till ändrade regler förbidrag till de religiösa och politiska ungdomsförbunden. Yrkandena avstyrksmed hänvisning till att en utvärdering av statsbidragssystemet tillungdomsorganisationerna görs av Ungdomsstyrelsen.Ett förslag att statsbidrag ej skall utgå till organisationer somhuvudsakligen ägnar sig åt rollspel avstyrks bl.a. med hänvisning till vad somframkommit om rollspel i en rapport från Ungdomsstyrelsen.Utskottet anser - i likhet med vad som anförs i en motion - att det ärangeläget att ett ungdomsperspektiv anläggs inom flertalet samhällssektorer.Dock bör Ungdomspolitiska kommitténs arbete inte föregripas, varförmotionsyrkandet avstyrks. Likaledes avstyrks motionskrav om ökade resursertill ungdomars fritidsverksamhet.Med anledning av ett motionsyrkande - som även det avstyrks - framhållerutskottet att föreningslivet utgör en positiv kraft i samhället som kan skapaoch upprätthålla ett socialt nätverk för barn till arbetslösa.En reservation om ändrade regler för bidrag till de religiösaungdomsorganisationerna har fogats till betänkandet. 1996/97:Kr258 av m.fl. (kd) vari yrkas14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ungdomsfrågorna,1996/97:Kr508 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omrollspel.1996/97:Kr515 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de religiösa organisationernas rätt att erhålla grundbidrag pålikvärdiga villkor som andra statsbidragsberättigade ungdomsorganisationer,1996/97:Kr516 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av förändrade regler för bidrag till de politiskaungdomsförbunden,2. att hos regeringen begär ett förslag till nytt bidragssystemför de politiska ungdomsförbunden baserat på partiernas mandat i ,samt ett grundbidrag.1996/97:Kr517 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av förändrade bidragsregler till de politiskaungdomsförbunden,2. att hos regeringen begär ett förslag till nytt bidragssystemför de politiska ungdomsförbunden baserat på partiernas mandat i riksdagen.1996/97:Ub246 av m.fl. (v) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fritidsverksamhet.1996/97:A306 av m.fl. (s, c, fp, v, kd) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om föreningslivets roll vid arbetslöshet. Reglerna för statsbidrag till vissa ungdomsorganisationerI tre motioner tas upp frågor som avser ändring av reglerna för statsbidragtill vissa ungdomsorganisationer. Yrkandena avser frågor om stödet tillreligösa organisationer och till politiska ungdomsorganisationer.Bidragsbestämmelserna finns i förordningen (1994:641) om statsbidrag tillungdomsorganisationer. har meddelat ytterligare föreskrifterför verkställighet av förordningen (SKOLFS 1994:38, ändrad 1995:25).Riksdagen beslöt att den statliga bidragsgivningen till barn- ochungdomsorganisationernas verksamhet i ökad utsträckning skulle relateras tillde övergripande målen för verksamheten ( prop. 1993/94:135, bet.1993/94:KrU31, rskr. 1993/94:354). Av dessa mål vill utskottet här särskiltnämna det första målet, som innebär att statsbidragsgivningen skall främjademokratisk fostran genom barns och ungdomars engagemang i föreningslivet.Statsbidrag lämnas i form av grundbidrag och särskilt bidrag. Grundbidragbestår av dels ett fast bidrag, dels ett rörligt bidrag. Ett av de villkor somuppställts för grundbidrag är att organisationen skall ha minst 3 000medlemmar i åldrarna vilka utgör av organisationens totalamedlemstal. Särskilda bidragsregler finns för handikapp- ochinvandrarorganisationer. En dispensregel finns. Om det finns särskilda skälför det kan således grundbidrag beviljas en organisation även om den inteuppfyller det ovan redovisade villkoret eller något av de övriga villkoren förrätt till bidrag. Det uttalades i den proposition som ligger till grund förbidragsreglerna att dispensregeln skulle kunna tillämpas bl.a. för att gemöjlighet till bidrag för vissa organisationer som av religiösa skäl inte kanha individuellt medlemskap (prop. s. 46).Det rörliga bidragets storlek skall grundas på (1) antal medlemmar iåldrarna , (2) antal lokalavdelningar och (3) antal lokala aktivitetersom samlar barn och ungdomar. I föreskrifter anges attrörligt bidrag lämnas med visst belopp för det antal medlemmar som överstiger3 000 (lägre antal gäller för invandrar- och handikapporganisationer).Medlemsantalet baseras på det antal betalande medlemmar som fanns registreradeden på organisationens underlagsår. Vidare lämnas rörligt bidragmed visst belopp per verksam lokalavdelning respektive ungdomssektion och medvisst belopp per sammankomst som är bidragsgrundande enligt vissa särskildakriterier som avser bl.a. deltagarantal i och varaktighet av sammankomsten.Motionären bakom motion Kr515 (kd) menar att då det gäller bidrag tillreligiösa ungdomsorganisationer uppfylls inte det syfte med bidragsreglernasom kom till uttryck i proposition och utskottsbetänkande , dåprinciperna för bidragsgivningen lades fast (yrkande 1). Motionären framhålleratt religiösa barn- och ungdomsorganisationer utan betalande medlemmarvisserligen genom dispens får rätt till grundbidrag. Organisationerna haremellertid fått en försämring i förhållande till det tidigare bidragssystemet,eftersom det nya systemet innebär att bidragets storlek delvis är baserat påantalet medlemmar. Detta innebär bl.a., framhåller motionären, att det frånbidragssynpunkt saknar betydelse att en organisation kan uppvisa visst antalpersoner som är döpta.De motioner som avser de politiska ungdomsorganisationerna, Kr516 (fp) ochKr517 (s), har ett innehåll som är identiskt. Motionärerna framförinledningsvis vissa allmänna synpunkter om behovet av nya bidragsregler.Motionärerna framhåller att det är viktigt för organisationerna att dessa -för att de skall kunna klara bl.a. uppgiften att utgöra ett forum för ungamänniskor som vill engagera sig politiskt - får möjlighet att byggaverksamheten utifrån sina egna ambitioner och förutsättningar. Det nuvarandestödet bör därför bytas ut mot ett bidragssystem som underlättar flexibilitetoch frihet i verksamheten. Stödet till de politiska ungdomsförbunden bör utgåfrån den mandatfördelning som partierna har i riksdagen.Motionärerna anser att dagens bidragssystem har den svagheten att det äralltför starkt knutet till antalet sammankomster och till medlemstal.Bidragssystemet ser enbart till kvantitet, inte till innehåll. Motionärernaerinrar om att som bidraget bygger på medlemsantal förhindrargrundlagens anonymitetsskydd en kontroll av medlemsregistren. Eftersom det ärangeläget att behålla anonymitetsskyddet finns starka skäl som talar för ettförändrat bidragssystem som inte kan öppna för missbruk.Det nuvarande bidraget på riksnivå bör ersättas med ett mandatbaseratbidragssystem med ett fast grundbelopp. Då flera utanför bidragssystemet är det angeläget att systemet införs omgående.Alla politiska ungdomsförbund har ett behov av en organisatorisk bas för attkunna nå ut med information riktad till unga människor och ha möjlighet att tasig an de erbjudanden om att ge skolinformation som de får. Ett mandatbaseratbidragssystem kan inte missbrukas. Ett sådant system ger ocksåorganisationerna möjlighet att planera sin verksamhet ,eftersom har fyraåriga mandatperioder. Motionärerna framhållerslutligen att det är i dialogen och mötena med skolelever och andra ungdomarsom demokratins ideal måste förankras. Det är detta demokratiarbete sommotiverar det offentliga stödet till de politiska ungdomsförbunden.Motionärerna vill att som sin mening skall ge regeringen tillkänna vad i motionerna anförts om behovet av förändrade regler för bidrag tillde politiska ungdomsförbunden samt begära förslag till nytt bidragssy- stem ienlighet med det ovan redovisade.Vid sin bedömning av samtliga motionsyrkanden beaktar utskottet följande.Ungdomsstyrelsen skall vid fördelningen av grundbidrag tillungdomsorganisationer under budgetåren 1994/95-1997 genomföra en fördjupadbidragsprövning av samtliga organisationer som ansöker om grundbidrag. Ensådan fördjupad prövning har gjorts av myndigheten. Prövningen är en del avett större regeringsuppdrag som gavs och som går ut på att detmålrelaterade bidragssystemet skall utvärderas. Enligt vad utskottet inhämtatarbetar nu på en rapport, som skall lämnas till regeringenföre utgången av maj månad . Utskottet har vidare inhämtat attUngdomsstyrelsen som ett led i sitt uppdrag ordnar konferenser med företrädareför organisationer med olika inriktning i syfte att låta dessa framföra sinasynpunkter på ett framtida bidragssystem.Då det gäller förslaget i motion Kr515 (kd) om regler för bidrag tillreligiösa ungdomsorganisationer vill utskottet hänvisa till vad sominledningsvis redovisats bl.a. om att statsbidragsgivningen skall främjademokratisk fostran genom barns och ungdomars engagemang i föreningslivet. Detfinns därför ett viktigt skäl som talar för att som huvudregel låtamedlemsantalet vara ett kriterium vid bidragsprövningen. villutskottet framhålla att de religiösa ungdomsorganisationerna efter dispenserhåller grundbidrag som fullt ut jämställer dem med andra organisationer dådet gäller det fasta bidraget och till väsentlig del då det gäller det rörligabidraget. Som framgår av den tidigare redovisningen är det endast den del avdet rörliga bidraget som hänför sig till betalt medlemskap som inte utgår tillde religiösa organisationerna. Det sagda innebär inte att utskottet tarställning för att det nuvarande bidragssystemet skall bibehållas. Utskottetanser nämligen att den utvärdering av statsbidraget tillungdomsorganisationerna som i enlighet med det anförda pågår och som skallredovisas inte bör föregripas. Eftersom de synpunkter som anförs imotionen är väl kända för anser sig utskottet kunna utgå frånatt myndigheten tar upp synpunkterna till övervägande. Motion Kr515 (kd) böri här aktuell del (yrkande 1) inte föranleda någon åtgärd av riksdagen.I fråga om de motioner som avser regler för bidrag till politiskaungdomsförbund, Kr516 (fp) och Kr517 (s), vill utskottet anföra följande. Deskäl som motionärerna förebär som stöd för sina yrkanden innebär bl.a. attmotionärerna menar att utformningen av statsbidragsreglerna inte bör varastyrande för hur de politiska ungdomsförbunden lägger upp sin verksamhet.Utskottet har förståelse för dessa synpunkter. Utskottet har också förståelseför att organisationerna vill ha ett bidragssystem som inte kan leda till attde beskylls för missbruk av bidragssystemet genom icke korrektmedlemsredovisning. finns det mycket starka skäl som talar emot ettbidragssy- stem av det slag som motionärerna skisserar. Om storleken avbidraget till en organisation skulle göras beroende av hur mångariksdagsmandat moderpartiet har, skulle detta innebära ett frångående av en avhuvudtankarna i gällande system, nämligen att det är omfattningen avorganisationens egen verksamhet som skall avgöra bidragets storlek. Inteheller då det gäller motionsyrkandena beträffande de politiskaungdomsorganisationerna innebär vad utskottet anfört att utskottet uttalar sigför ett bibehållande av de nuvarande reglerna. Utskottet anser nämligen attäven i fråga om motionerna Kr516 (fp) och Kr517 (s) bör den utvärdering avstatsbidraget till ungdomsorganisationerna som i enlighet med det ovan anfördapågår och som skall redovisas inte föregripas. Eftersom även desynpunker som anförts i dessa motioner är väl kända för ansersig utskottet kunna utgå från att myndigheten tar upp synpunkterna tillövervägande. Motionerna Kr516 (fp) och Kr517 (s) bör inte föranleda någonåtgärd av riksdagen.Fråga om statsbidrag till rollspelsorganisationerI en motion, Kr508 (s), behandlas frågan om statsbidrag till föreningar somhuvudsakligen ägnar sig åt rollspel. Motionärerna bakom motionen anför attvåldsinslagen i spelen blivit fler och brutalare. Därför bör statsbidrag inteutgå till organisationer som huvudsakligen sysslar med rollspel. En del av demedel som frigörs härigenom bör användas av förinformationsinsatser bland ungdomar om rollspels möjligheter ochbegränsningar.Utskottet avstyrkte en motion med liknande innehåll (bet.1994/95:KrU27, s. 11). Utskottets ställningstagande innebar i korthetföljande.Utskottet anförde att det är som efter ansökan har att taställning till och bedöma vilka organisationer som uppfyller de ibidragsförordningen (SFS 1994:641) angivna kriterierna och i vilkenutsträckning organisationernas verksamhet främjar målen för bidragsgivningen.Utskottet hänvisade också till uppdrag att genomföra enfördjupad bidragsprövning av samtliga organisationer som ansöker omgrundbidrag. Prövningen skall - anförde utskottet - självfallet gälla ävenorganisationer som bedriver rollspel. Vidare anförde utskottet att detförekommer ett brett utbud av rollspel på marknaden, varav en grupp innehållerstora inslag av våld, droger och andra skadliga företeelser. Utskottetkonstaterade att många rollspel otvivelaktigt har positivaförtecken. Mot den bakgrunden ansåg utskottet att det inte förelåg skäl attändra målen eller kriterierna för bidragsgivningen så att organisationer sombedriver rollspelsverksamhet uttryckligen skulle undantas från möjligheten atterhålla statsbidrag för sin verksamhet. Prövningen borde således ske enligtbestämmelserna i den nämnda förordningen. skulle därvidbeakta de i förordningen angivna målen för bidragsgivningen, vilka bl.a.innefattar att statsbidragen skall främja barns och ungdomars demokratiskafostran. Vidare underströk utskottet vikten av att den kartläggning avrollspelsverksamheten som avsåg att påbörja kunde företasskyndsamt. Det är - menade utskottet - angeläget att en sådan kartläggningleder till att information om alternativa rollspel med positiva förebilder nårut till berörda grupper.Ungdomsstyrelsens skrift Rollspel som fritidssysselsättning (Ungdomsstyrelsensrapporter 9) söker ge ett perspektiv på rollspelen och ett underlag fördiskussioner. I starkt sammandrag framgår följande av skriften.Rollspel är en relativt ung sysselsättning som framför allt engagerar pojkar.Rollspel saknar tävlingsinslag. Det går inte ut på att någon skall vinna.Syftet med rollspel är att skapa spänning genom ett kollektivt fantiserandeoch samarbete.I rapporten redovisas att viss forskning framhåller rollspelen som redskap iungdomars identitetsarbete. Med sådan utgångspunkt ligger det enligtrapportens författare nära till hands att betrakta rollspelen som enkonstruktiv fritidssysselsättning. Rollspelandet ger ungdomarna möjlighet attförvärva spännande och komplexa kompetenser. Spelet inbjuder till kreativitetoch till ett lärande i bl.a. muntlig framställning. Förmågan att samarbetaunder spelets gång, att tvingas vara flexibel, att förhandla och omförhandla iett socialt sammanhang är exempel på kompetenser.Kritikerna mot rollspel har pekat på likheterna mellan fritidsrollspel ochterapeutiska respektive pedagogiska rollspel och hävdat att fritidsrollspel ärpotentiellt farliga eftersom utbildade ledare saknas. De har även uttrycktfarhågor för att spelledaren kan få makt över spelarna och därmed styra democh att spelaren också efter spelomgångens slut fortsätter agera som denrollfigur han föreställde i spelet. Enligt kritikerna är detta omständighetersom leder till att ungdomar med svag självkänsla och/ellerverklighetsförankring leds i fel riktning.Rapportens författare anser att det finns anledning påpeka att de olikarollspelarnas egenskaper inte bestäms av spelledaren utan med tärningenshjälp. Inte heller utgår man i spelet från deltagarnas egna upplevelser ocherfarenheter utan från det fiktiva äventyret, vilket ytterligare talar mot attspelarna identifierar sig med sin rollfigur. Det finns enligt författarna intenågon svensk forskning som kan ge stöd för att det kan finnas orsakssambandmellan rollspel och våld av det slag som anförts i debatten. För de ungdomarsom spelar rollspel framstår det som uppenbart att rollspelets strukturer,regelverk etc. tillsammans med den verbala koncentrationen och det faktum attspelet utgår från olika fantasivärldar skapar en distans mellan spelaren ochden rollfigur som spelas. Rollspel som fritidssysselsättning bygger på enömsesidig och förhandlande relation mellan spelledare och spelare.Drygt 21 000 ungdomar beräknas ägna sig åt rollspel somfritidssysselsättning. () ärriksorganisation för ungdomar med rollspel som fritidsintresse. SVEROK bidrartill att ge ungdomar föreningsvana, lära sig demokratiska samarbetsformer m.m.Ungdomsstyrelsen har bedömt att SVEROK måste likställas med övrigaungdomsorganisationer. Inom ramen för den prövning som gjorts i samband medatt SVEROK beviljats grundbidrag har funnit att SVEROK fyllerbåde de övergripande målen för statsbidrag och de formella krav som uppställsi bidragsförordningen.Inom SVEROK förs en kontinuerlig diskussion om den kritik som riktas motrollspel. Att SVEROK finns som riksorganisation utgör förutsättningen för attett forum för diskussion och utveckling har kommit till stånd. Det faktum attungdomar väljer att organisera sig kring sitt fritidsintresse ger en möjlighettill dialog.Utskottet anser - med hänvisning till den redovisning som lämnats ovan - attdet inte är motiverat att tar något initiativ till att reglerna förbidragsgivningen till ungdomsorganisationerna ändras i syfte attorganisationer som bedriver rollspel skall undantas från möjligheten atterhålla statsbidrag.Då det gäller motionskravet att skall informera omrollspelen konstaterar utskottet att förslaget delvis redan genomförts genomden rapport som refererats i det föregående. Utskottet utgår från attUngdomsstyrelsen även fortsättningsvis följer och sprider kunskap omrollspelen som fritidssysselsättning.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionen.Övriga frågorI tre motioner framställs yrkanden av övergripande karaktär, vilka syftar tillatt främja ungdomars villkor i allmänhet.Motionärerna bakom motion Kr258 (kd) framhåller att ungdomsfrågorna berörflera sektorer i samhället, bl.a. utbildnings-, bostads- ocharbetsmarknadssektorerna. Ett ungdomsperspektiv bör därför anläggas påallmänna åtgärder inom olika samhällssektorer utifrån ungdomarnas behov ochlivssituation, anför motionärerna (yrkande 14).Enligt den nu gällande inriktningen på ungdomspolitiken som riksdagenbeslutade om skall åtgärder inom olika områden präglas av enhelhetssyn på ungdomars situation och utgå från ett ungdomsperspektiv.Frågor rörande den framtida ungdomspolitiken utreds av en avregeringen tillsatt kommitté, . Kommittén skallenligt sina direktiv föreslå konkreta och mätbara mål för ungdomspolitiken(dir. 1995:154). En utgångspunkt är att målen skall fungera som ett effektivtstyrmedel för en sektorsövergripande ungdomspolitik. De ungdoms-politiskamålen bör formuleras så att de får ett tydligt genomslag i utformningen avpolitiken inom olika samhällsområden. Huvuddelen av de enskilda målen bör varadirekt relaterade till de sektorer som är av särskild betydelse för ungdomarslivssituation. Målen för ungdomspolitiken får inte stå i strid med målen förarbetsmarknads-, bostads- och utbildningspolitiken. I tilläggsdirektiv harkommittén fått uppdrag som bl.a. rör bostadsbidragets roll och utformning iförhållande till andra stöd till unga (dir. 1996:124). Kommittén skall ocksålämna förslag till hur folkrörelser och andra ideella organisationer skallkunna medverka till olika former av kompetensutveckling ocharbetsmarknadsförberedelse för ungdomar. I betänkandet (SOU 1997:40) Unga &arbete har kommittén lämnat förslag som avser bl.a. ungas situation påarbetsmarknaden. (Rapport från ) presenterar kommittén vissa preliminära övergripande mål förungdomspolitiken. Konkreta förslag till verksamhetsmål för ungdomspolitikenkommer att lämnas i kommitténs slutbetänkande.Enligt utskottets uppfattning är det - som anförs i den aktuella motionen -angeläget att ett ungdomsperspektiv anläggs inom flertalet samhällssektorer.Utskottet är emellertid inte berett att föregripa resultatet av denungdomspolitiska kommitténs arbete och den fortsatta beredningen av frågan.Motions-yrkandet avstyrks därför.I motion Ub246 (v) behandlas frågan om resurser till ungdomarsfritidsverksamhet (yrkande 3). Bl.a. anför motionärerna att de minskadeanslagen till kommunerna har drabbat fritidsverksamheten, vilket leder tilloöverskådliga konsekvenser och kan innebära risk för ökat våld och utslagning.Yrkandet synes syfta till att föreningar och fritidsgårdar skall få ökaderesurser för att bedriva ungdomsverksamhet.Statens bidrag till ungdomsorganisationer anvisas under anslaget Bidrag tillnationell och internationell ungdomsverksamhet m.m. erhållerungdomsorganisationerna från nämnda anslag sammanlagt ca ,medel som fördelas enligt vissa givna kriterier. Ett syfte med stödet är attge ungdomar en meningsfull fritid. Som framgår av ett föregående avsnitt idetta betänkande skall för regeringen redovisa en utvärderingav statsbidragssystemet till ungdomsorganisationerna före utgången av maj1997. I utvärderingen skall myndigheten även redovisa resultat och slutsatserav en fördjupad bidragsprövning av samtliga organisationer som ansöker omgrundbidrag.Vidare utgår medel från Allmänna arvsfonden till organisationer sombedriver ideell verksamhet för barn och ungdom och personer medfunktionshinder. Sammanlagt fördelades ca under budgetåret1994/95 till föreningar, stiftelser m.fl. för projekt riktade till ungdomarmellan 12 och 25 år.Fritidsgårdarna har varierande inriktning, verksamhetsformer och huvudmän.De flesta drivs i regi. Någon lagstadgad skyldighet för kommunernaatt bedriva verksamhet vid eller ekonomiskt stödja fritidsgårdarna föreliggerdock inte. Många gårdar har fått kännas vid kommunalanedskärningar, vilket inneburit minskat öppethållande och på sina hållnedläggningar av verksamheten. I en del fall har den kommunala skötseln avgårdarna övertagits av föreningar, privatpersoner eller föräldrar. (Se närmarehärom i Krokig väg till vuxen. En kartläggning av ungdomars villkor.Ungdomsstyrelsens utredningar 6.) En stor andel av landets fritidsgårdar ingåri centralorganisationen som erhåller statsbidrag med stöd avbestämmelserna om särskilt bidrag i bidragsförordningen (SFS 1994:641).Utskottet kan i likhet med motionärerna konstatera att fritiden är en viktigdel av ungdomars liv. Staten medverkar till att ge ungdomar en meningsfullfritid genom att stödja och stimulera föreningsliv och idrottsorganisationer.Genom Allmänna arvsfonden stöds i första hand verksamhet som är nyskapande ochutvecklande och som bedrivs av organisationer som ägnar sig åt ideellverksamhet.Enligt utskottets mening visar det anförda att motionsyrkandets syfte - iden mån det avser statligt stöd till ungdomsorganisationerna - i alltväsentligt redan är tillgodosett. Omfattningen av stödet är beroende av bl.a.den årliga medelsanvisningen under det aktuella anslaget.Utskottet vill vidare framhålla att fritidsgårdarna utgör viktigaträffpunkter för ungdomar. Genom fritidsgårdarna främjas ett levande lokaltkulturliv. De bidrar till att ge många unga en social trygghet och de utgör imånga fall en frizon för ungdomar som inte är medlemmar i någonungdomsförening, s.k. föreningsfria ungdomar. Utskottet vill understryka attdet i första hand ankommer på kommunerna att stödja fritidsgårdarna.Med hänvisning till det anförda avstyrks motionsyrkandet.I motion A306 (s, c, fp, v, kd) behandlas frågan om föreningslivets roll vidarbetslöshet. I motionen anförs att föräldrars arbetslöshet påverkar barnen.T.ex. oroar sig många barn för sin familjs ekonomi.