bet · GK01LU12 · 1997-03-04 00:00:00 — Av 14 § varumärkeslagenframgår att ett varumärke som innehåller en statlig eller internationellbeteckning eller ett registrerat kommunalt vapen inte får registreras somvarumärke. Enligt 4 § mönsterskyddslagen kan mönster som utan tillståndinnehåller bl.a. statsvapen, statsflagga, annat statsemblem, svenskt kommunaltvapen eller något som lätt kan förväxlas med något sådant inte registrerats.Utskottet kan inte finna annat än att de nu redovisade föreskrifternainnebär ett tillräckligt skydd mot att kommunala vapen och andra officiellakännetecken kommer till obehörigt utnyttjande i näringsverksamhet, och dennuvarande regleringen torde, såvitt utskottet är bekant, inte ha föranlettnågra olägenheter.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionerna 1994/95:L805 och1996/97:L802.BruksmönsterI motion 1996/97:L803 anför m.fl. (s, m, c, fp, kd) att denekonomiska utvecklingen inom EU och gjort att bruksmönsterfrågankommit i ett annat läge. Livscykeln för nya produkter har blivit kortare ochkommer troligen att bli ännu kortare . Det blir också svårareatt bedöma det kommersiella värdet på en innovativ produkt somuppfinningarna haft en tendens att innehålla mindre tekniskaframsteg trots stora kommersiella exploateringsmöjligheter. Enligtmotionärernas mening har främst små företag behov av ett skydd för enklaretekniska uppfinningar. Patentsystemets långa handläggningstider, detkomplicerade förfarandet och den kostnadskrävande hanteringen avskräckersmåföretagare och enskilda uppfinnare från att ansöka om patent. I motionenredovisas pågående arbete inom EU varvid konstateras att det endast ärSverige, och som helt saknar lagstiftning ombruksmönsterskydd. Enligt motionärernas mening bör nu införa ettenkelt och billigt skydd för tekniska uppfinningar i rättslig harmoni med vadsom gäller inom de flesta andra EU-länder. I motionen yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad som sålunda anförts om införande avbruksmönsterskydd.Frågan om införande av ett bruksmönsterskydd var under början av 1990-taletföremål för vissa överväganden i . Något behov av lagstiftning ombruksmönsterskydd för enklare tekniska idéer kunde då inte påvisas (seNordiskt Immateriellt Rättsskydd, NIR, 1991 s. 362).Som redovisats i motionen är nu frågan om införande av ett särskilt skyddför s.k. nyttighetsmodeller (utility models) eller bruksmönster föremål föröverväganden inom EU. lade kommissionen fram en grönbok, som förnärvarande behandlas i parlamentet. Skyddet för nyttighetsmodeller skallskiljas från mönsterskyddet, som är ett skydd för det yttre utseendet på enprodukt. Skyddet för nyttighetsmodeller riktar sig mot själva den tekniskakonstruktionen. Enligt grönboken är det särskilt små och medelstora företagmed 100-600 anställda som har efterfrågat skyddet. Kraven för ett skydd förnyttighetsmodell bör, enligt grönboken, sättas lägre än vad som gäller patent.Skyddet skall också kunna erhållas genom ett enklare och snabbare förfarandeän patentsystemet. Å andra sidan avses skyddet bli mer begränsat ochkortvarigare än patentskyddet. Skyddsformen anses ha störst betydelse inommekanisk industri samt för företag som sysslar med elektronik,precisionsinstrument och optik. I grönboken diskuteras behovet av enharmonisering av medlemsstaternas lagstiftning, vilket skulle innebära enskyldighet för att införa bestämmelser om skydd förnyttighetsmodeller. Också behovet av en förordning om ett särskilt skydd pågemenskapsnivå tas upp i grönboken. Enligt kommissionens arbetsprogram för år1996 skulle ett förslag om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning omnyttighetsmodeller läggas fram . Så har inte skett. Enligt uppgift kanett förslag vara att vänta under första delen av år 1997.Enligt utskottets mening finns det mot denna bakgrund inte skäl förriksdagen att nu ta några särskilda initiativ i frågan. Utskottet utgår frånatt regeringen vid arbetet med EG-reglerna om bruksmönster beaktar desynpunkter som framförts i motionen.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motion 1996/97:L803. beträffande skydd för immateriella rättigheteratt avslår motionerna 1996/97:Kr4 yrkande 12 och 1996/97: N256yrkande 15,2. beträffande patentens betydelseatt avslår motion 1996/97:L801 yrkandena 1 och 2,res. 1 (mp)3. beträffande prioritetsrättenatt avslår motion 1996/97:L801 yrkandena 3 och 4,res. 2 (m)4. beträffande patent på livsformeratt avslår motionerna 1996/97:Jo502 yrkandena 6 och 7 och1996/97:Jo529 yrkande 8,res. 3 (c, v, mp)5. beträffande outnyttjade patentatt avslår motion 1996/97:L804,6. beträffande gemenskapsvarumärkenatt avslår motion 1996/97:L805,7. beträffande skydd för kommunvapen m.m.att avslår motionerna 1994/95:L805 och 1996/97:L802,8. beträffande bruksmönsteratt avslår motion 1996/97:L803.Stockholm den 4 mars 1997På lagutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (m), (), (), (), (),(), () och (). Patentens betydelse (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med ?Utskottet har?och på s. 10 slutar med ?och 2? bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning och anser att villkoren föruppfinnare och innovatörer behöver förbättras. Patentansökningar är i dagförenade med alltför höga kostnader, och det är endast de stora företagen somstår för ökningen av svenska patent. Enligt utskottets mening bör ändringarkomma till stånd. En väg som därvid bör prövas är att införa ett system meddifferentierade avgifter. I finns det redan ett sådant system där företagmed mindre än 500 anställda inte behöver betala lika höga avgifter som destörre företagen. I samband med att den för unikapatentintrångsförsäkringen har upphört finns inte heller någontrygghetsgaranti för mindre bemedlade uppfinnare och innovatörer. mening är det angeläget att någon form av liknandeförsäkringsskydd, bl.a. för juridiskt biträde, vid patentintrång tillskapasmed skyndsamhet.Vad utskottet sålunda anfört bör med bifall till motion1996/97:L801 yrkandena 1 och 2 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande patentens betydelseatt med bifall till motion 1996/97:L801 yrkandena 1 och 2 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.2. Prioritetsrätten (mom. 3), , och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med ?Utskottetkan? och på s. 12 slutar med ?och 4? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är det angeläget att förlänga det s.k.prioritetsåret från till förslagsvis 24 månader.Härigenom skulle man underlätta för sökanden att finna olika lämpligasamarbetspartner inom landet eller utomlands. Vidare skulle en sådanförlängning innebära bättre förutsättningar för den enskilde uppfinnaren attfå fram produktions- och finansieringsformer och ta ställning till om patentskall sökas även i andra länder, vilket i sin tur medför extra kostnader.I samband med en förlängning av prioritetsfasen måste givetvis tiden föroffentliggörandet av patent också utsträckas från för närvarande 18 månadertill 24 månader. Enligt utskottets mening bör man från svensk sida ocksåinternationellt verka för att en harmonisering av de internationella reglernakommer till stånd i enlighet med det anförda.Vad utskottet sålunda anfört bör med bifall till motion1996/97:L801 yrkandena 3 och 4 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande prioritetsrättenatt med bifall till motion 1996/97:L801 yrkandena 3 och 4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.3. Patent på livsformer (mom. 4)(), (), () och BirgittaCarlsson (c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med ?Utskottetvill? och på s. 13 slutar med ?yrkande 8? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening finns det anledning att ifrågasätta rätten attpatentera och att äga livsformer. Detta är en fråga både om etik och ompraktiskt ansvar. En ordning med rätt till patent på livsformer innebär etthot mot viktiga delar av den biologiska mångfalden och mot kulturarvet. Denationella reglerna och de internationella överenskommelserna på området börses över med inriktningen att det skall vara omöjligt att ta patent på och ägalivsformer. bör internationellt också verka aktivt för skapandet av enkonvention som förbjuder patenträtt på livsformer.Vad utskottet sålunda anfört bör med bifall till motion1996/97:Jo529 yrkande 8 och med anledning av motion 1996/97:Jo502 yrkandena 6och 7 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande patent på livsformeratt med bifall till motion 1996/97:Jo529 yrkande 8 och medanledning av motion 1996/97:Jo502 yrkandena 6 och 7 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.