bet · GL01TU4 · 1997-09-18 00:00:00 — Nollvisionen och det trafiksäkra samhället I betänkandet behandlas proposition 1996/97:137 Nollvisionen och dettrafiksäkra samhället. Vidare behandlas bortemot 70 motionsyrkanden som väcktsmed anledning av propositionen och under den allmänna motionstiden hösten1996.Regeringen föreslår i propositionen en ny inriktning avtrafiksäkerhetsarbetet med utgångspunkt i den s.k. nollvisionen. Detlångsiktiga målet för trafiksäkerhetsarbetet föreslås vara att ingen skalldödas eller skadas allvarligt till följd av trafikolyckor inomvägtransportsystemet. För att nå detta mål föreslås att vägtranportsystemetsutformning och funktion anpassas till de krav som följer av nollvisionen.Ansvaret för trafiksäkerheten bör vara delat mellan trafikanterna och de s.k.systemutformarna. Till sistnämnda kategori hör bl.a. väghållare,fordonstillverkare och de som ansvarar för yrkesmässiga vägtransporter.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.Motionsyrkandena gäller - som brukar vara fallet i utskottetstrafiksäkerhetsbetänkanden - en mängd frågor om bl.a. utbildning ochbehörighet för fordonsförare, fordon och fordons utrustning samt omtrafikföreskrifter.I utbildningsfrågorna framhåller utskottet - med anledning av tre motioner -att en av planerad minskning av antalet orter, där förarprov fåravläggas, inte skall genomföras i avvaktan på en utredning omkörkortsutbildning som aviseras i propositionen.Bland utrustningsfrågorna behandlas också en fråga om vissafordonsförares utrustning, nämligen cykelhjälm. Utskottet finner det angelägetatt hjälmanvändningen ökar men är i likhet med regeringen inte berett att nuförorda tvingande bestämmelser härom. Motioner om hjälmtvång avstyrks därför.Enligt propositionen bör kommunerna få ökade befogenheter att bestämma om enhastighetsgräns inom tättbebyggt område. Utskottet är av sammamening och avstyrker motionsyrkanden som går emot regeringens bedömning ifrågan.Till betänkandet är fogat tio reservationer och ett särskilt yttrande. Regeringen () föreslår i proposition 1996/97: 137att godkänner att det långsiktiga målet för trafiksäkerheten skallvara att ingen skall dödas eller skadas allvarligt till följd av trafikolyckorinom vägtransportsystemet (nollvisionen) samt att vägtransportsystemetsutformning och funktion anpassas till de krav som följer av detta. Motioner med anledning av propositionen1996/97:T76 av m.fl. (s) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att de av Vägverketpåtänkta förändringarna inom körkortsutbildningen inte bör genomföras iavvaktan på att ett nytt system för förarutbildning utreds.1996/97:T77 av Per m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nollvisionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om offentlig teknikupphandling,3. att hos regeringen begär en utredning rörande ett övertagandeav sjukpenningen vid trafikolycksrelaterade sjukpenningfall i enlighet med vadsom anförts i motionen.1996/97:T78 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om direktiven till Utredningen omdet allmännas och näringslivets ansvar för trafiksäkerheten.1996/97:T79 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bälten i bussar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hastighetsbegränsning inom tättbebyggt område.1996/97:T80 av m.fl. (c) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lag om cykelhjälm.1996/97:T81 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hastigheter inom tättbebyggt område,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den samhällsekonomiska notan,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om målsättningen för koldioxidutsläppen.1996/97:T82 av och (båda m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt de av aviserade förändringarna av körkortsutbildningen ejgenomförs, i avvaktan på ett nytt system för stegvis förarutbildning.1996/97:T83 av m.fl. (s) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att införa ett krav påobligatorisk användning av cykelhjälm.1996/97:T84 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att alkohol- och drogaspekten bör få större utrymme itrafiksäkerhetsarbetet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ny teknik måste utredas grundligt så att användningen kan skeutan inskränkning i den personliga integriteten.1996/97:T85 av och (båda mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om målen för trafiksäkerhetsarbetet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att barns trafiksäkerhet skall utgöra ett särskilt reformområde idet nationella trafiksäkerhetsprogrammet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en opartisk granskning av hur den del av riksdagenstrafiksäkerhetsmål som berör barns problem i trafiken har genomförts i detpraktiska trafiksäkerhetsarbetet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att vägtrafikkungörelsen skall ändras så att får heltentydig rätt att även av miljöskäl sänka den maximalt tillåtna hastigheten påvägar,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att länsstyrelse skall ges rätt att sänka den maximalt tillåtnahastigheten på vägar av såväl hälso- och säkerhets- som miljöskäl,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kommuner skall ges rätt att sänka den maximalt tillåtnahastigheten på vägar av såväl hälso- och säkerhets- som miljöskäl,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen skall återkomma med förslag omförsöksverksamhet med alkolås som tidigare utlovats,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbättrad trafiksäkerhetsinformation, inriktad på att få flera atti högre grad kunna utnyttja trafiksäkrare trafikslag,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att hälften av det statliga bidraget till () skall användas till att informera omtrafiksäker kollektivtrafik m.m.,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skolskjutsar,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om körkort,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förbättra planeringen av trafikmiljön,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tunga bilar är ett hot mot småbilsutvecklingen och om behovetav att utveckla trafiksäkrare småbilar,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av skärpta trafiksäkerhetsnormer för bilar,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tätare bromskontroller för tunga fordon,16. att hos regeringen begär förslag till lagändring om attfarligt gods i första hand skall gå per järnväg eller till sjöss med särskiltsäkra fartyg,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att transport av farligt gods skall betraktas som miljöfarligverksamhet och därmed prövas enligt miljöskyddslagen.1996/97:T86 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det ideella trafiksäkerhetsarbetet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det kommunala ansvaret,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om gränsvärden för droger,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppkörningsorter.1996/97:T87 av m.fl. (fp, c, v, mp, kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett heltäckande trafiksäkerhetsprogram med tydlig inriktning på attbekämpa alkohol och andra droger i trafiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betydelsn av frivilligorganisationernas roll itrafiksäkerhetsarbetet.1996/97:T88 av m.fl. (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningenför trafiksäkerhetsarbetet vid skolskjutsning.Motioner från den allmänna motionstiden 19961996/97:T208 av m.fl. (c) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om motorvärmare och katalysatorvärmare,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om krockkuddar.1996/97:T213 av m.fl. (kd) vari yrkas3. (delvis) att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om trafiksäkerhet,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det kommunala trafiksäkerhetsarbetet.1996/97:T214 av m.fl. (fp) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör genomföra förslag tillskärpta krav på att bilförare skall lämna företräde åt gående vidövergångsställe.1996/97:T301 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om utmärkning avlandskapsgränserna längs de större vägarna.1996/97:T331 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av stöd och stimulans till utvecklings- ochförsöksverksamhet syftande till mindre saltanvändning vid halkbekämpning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om finansiering inom ramen för hållbar utveckling.1996/97:T401 av och (båda m) vari yrkas attriksdagen beslutar ändra vägtrafikkungörelsen så att det blir möjligt attsvänga höger vid rödljus i enlighet med vad som anförts i motionen.1996/97:T402 av de () vari yrkas att hosregeringen begär förslag till sådan ändring i lagstiftningen att möjligheternaför motorcykelekipage att synas i trafiken ökas.1996/97:T403 av och (båda m) vari yrkas attriksdagen beslutar om en lagändring så att ett flexibelt "blåljus" fåranvändas av tjänstgörande deltidsbrandmän i enlighet med vad som anförts imotionen.1996/97:T404 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ta bort undantaget föryrkesförare att använda bilbälte.1996/97:T407 av m.fl. (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lag beträffandeanvändande av cykelhjälm.1996/97:T408 av () vari yrkas att hos regeringenbegär en översyn av bestraffningen av hastighetsöverträdelser i enlighet medvad som anförts i motionen.1996/97:T410 av () vari yrkas att hosregeringen begär förslag till sådan ändring i lagstiftningen att ingen annanän polismyndighet har tillgång till bilregistret.1996/97:T411 av m.fl. (s) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om körkortsåterkallelse.1996/97:T412 av m.fl. (s) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om problemet med obetaldafelparkeringsavgifter.1996/97:T413 av m.fl. (s) vari yrkas1. att hos regeringen begär en undersökning som belysermobiltelefonmarknaden i och de konsekvenser användning av biltelefonunder körning har på trafiksäkerheten,2. att hos regeringen begär en sådan ändring ivägtrafikförordningen att telefonering under bilkörning enbart får ske meds.k. handsfree-utrustning fr.o.m. den 1 juli 1997.1996/97:T414 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om persontransport ibuss på motorväg.1996/97:T415 av och (båda s) vari yrkasatt hos regeringen begär förslag till lagändring innebärande attstillastående lastfordon skall vara försedda med väl synlig ljusanordning.1996/97:T416 av och (båda s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omåtgärder mot obetalda felparkeringsavgifter.1996/97:T417 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring av tiometersregelntill en femmetersregel vid parkering i gathörn.1996/97:T418 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om ökade möjligheter att bytautländskt körkort till svenskt körkort.1996/97:T419 av () och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt Tullängsskolan i ges behörighet att utfärda körkort för personbil.1996/97:T420 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten avtrafiksäkerhetskampanjer i våra storstadsområden för att öka trafiksäkerhetenoch minska olycksfallsriskerna.1996/97:T421 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om avgiftsnedsättning förkörkortsprov och körkort för dem som helt eller delvis anlitat professionellkörskola för sin körkortsutbildning.1996/97:T532 av m.fl. (mp) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ändralagstiftningen så att det av trafiksäkerhetsskäl blir möjligt att kombinerahalvljus och varselljus på motorcyklar.1996/97:L713 av m.fl. (mp) vari yrkas24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i samråd med och börverka för att konsumenterna får tillgång till miljödeklarationer förpersonbilar.Skrivelser från kommuner m.m.Utskottet har mottagit skrivelser från ett flertal kommuner med synpunkter påden i tre motioner behandlade frågan om planer på att minskaantalet mottagningsorter för förarprov. I den frågan har utskottet också hörtVägverkets generaldirektör, , . 1 Trafiksäkerhetsarbetets nuvarande mål och inriktningI ett beslut (prop. 1981/82:81, bet. TU19, bet. TU26, rskr. 231)fastställde följande mål för trafiksäkerhetsarbetet:* Det totala antalet dödade och skadade i trafiken skall fortlöpande minskas. * Risken att dödas och skadas i trafiken skall fortlöpande minskas föralla trafikantkategorier. * Risken att dödas och skadas i trafiken skall minskas i högre grad förde oskyddade trafikanterna än för de skyddade. Barnens problem skallsärskilt beaktas.De sålunda fastställda målen för trafiksäkerhetsarbetet bekräftades iriksdagens trafikpolitiska beslut (prop. 1987/88:50 bil. 1, bet. TU16,rskr. 201) och (prop. 1992/93:161, bet. TU29, rskr. 426).I det sistnämnda beslutet fastställdes en inriktning som bl.a. innebar atttrafikanten sattes i centrum för trafiksäkerhetsarbetet och att ,polisen och kommunerna utpekades som huvudaktörer inom trafiksäkerhetsområdet.Med anledning av riksdagsbeslutet uppdrog regeringen åt att utarbetaett nationellt trafiksäkerhetsprogram. redovisade ,och ett nationellttrafiksäkerhetsprogram för perioden 1995-2000.Våren 1996 beslutade (prop. 1995/96:131, bet. TU8, rskr. 231) attVägverket som statens företrädare på central nivå skall ha ett samlat ansvar,s.k. sektorsansvar, för hela vägtransportsystemets miljöpåverkan,trafiksäkerhet m.m.Våren 1997 beslutade (prop. 1996/97:53, bet. TU7, rskr. 174) attgodkänna en inriktning som bl.a. innebär att åtgärder i infrastrukturen underåren 1998-2007 skall utformas med utgångspunkt i högsta ambition förtrafiksäkerheten. Av riksdagsbeslutet framgår att utgångspunkten förtransportinfrastrukturens utveckling bör vara att inga människor skall dödaseller skadas allvarligt i olyckor inom transportsystemet.2 Det nuvarande operativa trafiksäkerhetsarbetetI propositionen framhålls att dagens operativa trafiksäkerhetsarbete baseraspå det nationella trafiksäkerhetsprogrammet . I programmetläggs särskild vikt vid tio s.k. reformområden inom vilka insatser vidtas föratt lösa olika trafiksäkerhetsproblem. Dessa områden är värdering avtrafiksäkerhet, trafiknykterhet, färre hastighetsöverträdelser, färre andraregelöverträdelser, säkrare trafikmiljö, användning av skyddsutrustning i bil,säkrare bilar, synbarhet i trafik, användning av cykelhjälm samt räddning,vård och rehabilitering. För varje reformområde har konkreta verksamhetsmålställts upp, såsom bl.a. minskad andel onyktra i polisens kontroller, minskadandel hastighetsöverträdelser och ökad andel cyklister som använder hjälm.Målen kan följas upp och utvärderas både på nationell, regional och lokal nivåoch gör trafiksäkerhetsarbetet mer konkret och begripligt för alla inblandade.3 Antalet dödade och skadade i trafiken åren 1986-1996Utvecklingen i fråga om antalet dödade och skadade personer vidpolisrapporterade olyckor har varit följande.År Antal dödade Antal svårt skadade Antal lindrigtskadade1986 844 5 804 15 8101987 787 5 423 15 0441988 813 5 869 16 9691989 904 5 790 17 7411990 772 5 501 16 9961991 745 4 832 16 2251992 759 4 705 16 0221993 632 4 334 15 4071994 589 4 221 16 8621995 572 3 965 17 2081996 537 3 83716 973Det bör påpekas att antalet skadade i vägtrafikolyckor är betydligt större änvad polisrapporterna visar, eftersom åtskilliga olyckor - särskilt sådana medlindriga personskador - inte kommer till polisens kännedom.4 Nollvisionens trafiksäkra samhälle4.1 Regeringens bedömningar och förslagRegeringen föreslår att godkänner att det långsiktiga målet förtrafiksäkerheten skall vara att ingen skall dödas eller skadas allvarligt tillföljd av trafikolyckor inom vägtransportsystemet (nollvisionen) samt attvägtransportsystemets utformning och funktion anpassas till de krav som följerav detta.Regeringen framhåller att utvecklingen av trafiksäkerheten inomvägtransportsystemet i huvudsak överensstämmer med de avriksdagen fastställda målen.Enligt nuvarande trafiksäkerhetspolitiska målskall antalet dödade och skadade i trafiken fortlöpande minskas. Detta innebäri sin yttersta konsekvens, betonar regeringen, att inga människor skall dödaseller skadas i trafiken. Den s.k. nollvisionen förtydligar denna inriktninggenom att ange att ingen skall dödas eller skadas allvarligt tillföljd av trafikolyckor inom vägtansportsystemet. Nollvisionen förutsätter inteatt alla olyckor som leder till egendomsskador eller att alla lindrigapersonskador måste elimineras. Sådana trafikolyckor utgör en mindre väsentligdel av trafiksäkerhetsproblemet, trots att de i vissa fall kan medföra storakostnader för stat, landsting, kommuner och individer. Utifrån ettfolkhälsoperspektiv är det av största betydelse, betonar regeringen, att dehändelser som fokuseras i trafiksäkerhetsarbetet är sådana som medför attmänniskor dödas eller skadas allvarligt.Regeringen understryker att nollvisionen anger inriktningen och detlångsiktiga målet för trafiksäkerhetsarbetet. Det är inte möjligt att inuläget till fullo uppskatta de långsiktiga kostnaderna för genomförandet avnollvisionen. Detta beror främst på att kostnaderna i stor utsträckningpåverkas av vilka slags åtgärder som kommer att vara möjliga att vidta i detframtida arbetet, bl.a. med hänsyn till vad som kan accepteras av allmänhetenoch till den tekniska utvecklingen. Från en etisk utgångspunkt kan det inteaccepteras, framhåller regeringen, att människor dödas eller skadas allvarligti samband med förflyttningar inom vägtransportsystemet. Människans fysiskaförutsättningar att tåla yttre våld vid trafikolyckor bör vara normgivande vidutformningen av vägtransportsystemet. Med den utgångspunkten kan dettrafiksäkra samhället växa fram.Under rubriken ansvar för trafiksäkerheten framhåller regeringen attnollvisionen förutsätter en ny ansvarsfördelning för vägtransportsystemetstrafiksäkerhet. har så gott som hela ansvaret åvilat den enskildetrafikanten. En sådan ensidig ansvarsfördelning är inte konstruktiv närutgångspunkten är att ingen skall dödas eller skadas allvarligt itrafiken. Ansvaret för trafiksäkerheten bör enligt regeringen vara delatmellan trafikanterna och de s.k. systemutformarna. Med systemutformare avsesoffentliga och privata organ som ansvarar för utformning och drift av olikadelar av vägtransportsystemet, såsom väg, fordon och transporttjänster, samtde som ansvarar för olika stödsystem för en säker vägtrafik, såsom regelverk,utbildning, information, övervakning, räddning, vård och rehabilitering.Regeringen betonar att systemutformarna alltid bör ha det yttersta ansvaretför vägtransportsystemets hela säkerhetsnivå. Trafikanterna är liksom tidigareskyldiga att visa hänsyn, omdöme och ansvar i trafiken samt att följatrafikreglerna. Om trafikanterna inte tar sin del av ansvaret - på grund avt.ex. bristande kunskap, acceptans eller förmåga - eller om personskadoruppstår eller riskerar att uppstå av andra orsaker, måste systemutformarnavidta ytterligare åtgärder i den mån detta krävs för att motverka attmänniskor dödas eller skadas allvarligt. Regeringen betonar att ett fortsattarbete i enlighet med de sålunda angivna principerna kräver förtydliganden. Enutredning kommer att tillsättas i syfte att bl.a. klargöra hur det allmännasoch näringslivets ansvar för trafiksäkerheten kan och bör preciseras.Under rubriken av trafiksäkerhetsarbetet framhåller regeringenatt , polisen och kommunerna i huvudsak bör verka för- att medborgarnas förutsättningar, behov och krav blir utgångspunkten fördet långsiktiga målinriktade trafiksäkerhetsarbetet,- att berörda beslutsfattare inom privat och offentlig sektor stimuleras tillatt ta ett ökat ansvar för trafiksäkerheten,- att berörda offentliga och privata organ stimuleras till att integreratrafiksäkerhetshänsyn i alla delar av verksamheten som påverkarvägtransportsystemets utformning och funktion,- att medborgarna stimuleras till att ställa krav på trafiksäkra produkteroch tjänster,- att trafikanternas intresse och möjlighet att följa trafikregler och visahänsyn, omdöme och ansvar i trafiken ökas.Under rubriken för de åtgärder som bör vidtas framhållerregeringen att , polisen och kommunerna i huvudsak bör verka för- att en effektiv och resultatinriktad avvägning sker mellan olycks- ochskadeförebyggande åtgärder,- att de mest utsatta trafikantgruppernas behov av trafiksäkerhet blirstyrande vid val av åtgärder,- att hastigheten tillsammans med vägens och fordonens tekniska standard påsikt anpassas till de krav som är berättigade från trafiksäkerhets- ochmiljösynpunkt.Under rubriken operativa trafiksäkerhetsarbetet framhållerregeringen att , polisen och kommunerna bör vidareutveckla ochfullfölja den redovisade inriktningen och basera arbetet på en mål- ochresultatstyrning som syftar till att uppnå en säker vägtrafik. Isammanhanget meddelar regeringen att den uppdrog åt atttillsammans med närmast berörda utarbeta ett nationellt trafiksäkerhetsprogramför . Arbetet bör baseras på en modell som syftar till att uppnåsäker vägtrafik inom ramen för de s.k. reformområden som parterna väljer attange för det framtida arbetet.4.2 MotionsförslagI motion T213 (kd) framhålls att ställer sig bakomnollvisionen. Varje trafikolycka med allvarliga konsekvenser är en stortragedi för den enskilde, för de anhöriga och för samhället. På inget annatområde där det råder ett samspel mellan teknik och människa accepteras det,heter det i motionen, att det dör ett hundratal människor därför atttekniken fallerar. Nollvisionen är därför etiskt försvarbar och nödvändig,betonar motionärerna.I motion T77 (m) framhålls att grundidén bakom nollvisionen som strategi ärgod. Motionärerna säger sig vara positivt inställda till strävan att minskaantalet olyckor och eliminera risken för långvarig ohälsa till följd avtrafik-olyckor. Regeringen bör dock ha i åtanke, betonar motionärerna, att enstrategi för trafiksäkerhetsarbetet måste omfatta alla de delar som påverkartrafiksäkerheten. Den viktbaserade skatten på motorfordon leder till att bilarmed tyngre kaross eller extra säkerhetsutrustning beskattas hårdare och istrid mot målsättningarna för trafiksäkerhetsarbetet. Kommunikationskommitténhar också, framhåller motionärerna, i sitt slutbetänkande föreslagit åtgärdersom innebär att innehavet av tyngre fordon blir dyrare.I motion T84 (fp) framhålls att alkohol- och drogaspekten bör få störreutrymme i trafiksäkerhetsarbetet.