bet · GK01KU25 · 1997-05-15 00:00:00 — Hur är det med det här eldledningssystemet,finns det i andra Gulfstater?Leif : Återigen, är inte detta något som hör hemma i den slutna delenav utfrågningen?Låt mig kommentera den tidigare delen av påstående. Vi ansågi att det var en brist att de här systemen inte var klassade somkrigsmateriel, att den elektronik det handlade om var radarskärmar och datoreroch inte klassades som krigsmateriel. Den här produkten gick från att betraktas som heltcivil till att klassas som krigsmateriel för strid. Trots att den inteinnehåller några kulor eller något krut anses den ha en så vital betydelse förkrigföringen att den var en oundgänglig del av den förstörelsebringandeinsatsen. Jag tycker att frågan är besvarad i och med den regeländring somgenomfördes , nämligen att detta bör omfattas av ettkonsekvent regelsystem. Då sågs detta inte som något oroande eller skumt. Detvar inte fråga om någon skumraskverksamhet från kundens sida.Kenneth : Det var inte kundens agerande jag talade om, utan det varSveriges och svenska företags, de som agerade som försäljare. En fråga jag kanställa nu under den öppna delen av utfrågningen är: Är det så att exportentill nu är stängd vad gäller krigsmateriel för strid?Leif : Den princip som gäller är att sådana här frågor skall bedömasfrån fall till fall och att man i det enskilda fallet skall väga samman mängd faktorer. Vad gäller liksom hela är detsåvitt jag vet nästan alla partiers uppfattning att bedömningen skall varamycket strikt. Vilken bedömning som har gjorts framgår ju av de siffror jagredovisade - den är alltså mycket strikt. Vi släpper knappt igenom någontingsom inte har anknytning till tidigare gjorda åtaganden, t.ex. de system sominförskaffades innan det här var klassat som krigsmateriel. Såvitt jag vet harall export till de här staterna enbart utgjorts av övrigkrigsmateriel.Kenneth : Låt mig slutligen återkomma till siffrorna. I sådana härverksamheter begär man tillstånd , och det är en viss leveranstidsom gäller. Det betyder att topparna skulle återföras tillvad som händer 1997. Att det är mycket 1993 åtföljs av att det är litet 1994,och att det är mycket 1995 åtföljs av att det är litet 1996. Så kanstatistiken förstås, men jag har väl ingen anledning att odla någon allmänmisstänksamhet.Konstitutionsutskottet1997-04-15kl. 11.00-12.10Offentlig utfrågning av direktör angående regeringenshandläggning av ärendet om medgivande för FMV att teckna avtal med AeroCorporationOrdföranden: skall vi ha en offentlig utfrågning som handlar omregeringens handläggning av Aeros flyttning från . Vi harverkställande direktören i Aero, , här. Han biträds avMauritz , som är informationschef på samma företag. Vad det handlar omär alltså att försöka klargöra hur regeringen förberedde sitt regeringsbeslut,och innebörden av regeringens beslut. Direktör har bett att få inleda.Varsågod!Arne : Tack för det. Frågan om Viggenmotorernas underhåll, och därmedsysselsättningen i , har ju en längre förhistoria. Man kan till attbörja med gå , då beslut fattades om ombeväpning av svenskaflygvapnet från Viggensystemet till JAS 39 . Den nya teknik som Gripeninnebär, medför att underhållsvolymen i fråga om den nya motorn uppgår tillungefär en tiondel av Viggensystemets motorer. Där lade man alltså grunden,kan man säga, till ett avsevärt mindre underhåll.1987-88 inleddes förra gången upphandlingen av ett femårigt avtal förunderhåll av Viggenmotorerna. kom offerter in från FFV Aerotech,som då var statligt ägt, och från Aero i . Dessa två offerterkom i konkurrens med varandra. Den gången låg den här frågan på regeringensbord för avgörande i uppemot , tror jag att det var, innan vi kom lösning. Denna lösning innebar att Aero tillsammans med FFV Aerotechbildade ett samägt bolag i . Därmed kunde underhållet ligga kvar iArboga som vi offererade ett komplett produktstöd. Det är viktigtatt komma ihåg att ett komplett produktstöd innebär tekniskt produktstöd,verkställande underhåll och leveranser av reservdelar. Enligt den planeringsom fanns vid , skulle flyga bortom . Det betyddeatt den kvarvarande tid som fanns för omställning av verksamheten i Arbogatill civil produktion åtminstone översteg . Bolaget bildades i januari1991.Under perioden 1991-95 har civilflyget drabbats av en av de värstalågkonjunkturerna . Det har medfört att flygindustrin över helavärlden har gjort avsevärda neddragningar och strukturrationaliseringar. Mankan också konstatera att utrymmet och tillfällena att bygga upp civilverksamhet som alternativ till den militära i , i stort sett varitborta. Det har dock vidtagits ett antal åtgärder. Vi har samlat all civilreparationsverksamhet till . Vi har startat underhåll av en civilgasturbin. Vi har också startat underhåll av en turbopropmotor, för övrigtvärldens näst mest tillverkade motor. Sammantaget betyder dock det här attomsättningen, den externa omsättningen, i Arbogaverksamheten, den civiladelen, uppgår till 28 %.Inför Försvarsbeslut 96 redovisades en neddragning av flygvapnet från 16divisioner till 13 och sedermera 12. Det skulle betyda en förtida avvecklingav . Denna förtida avveckling av skulle betyda en kraftigneddragning av underhållet i närtid. Den skulle också betyda en avveckling avallt underhåll 2002-03. Den tidsperiod vi hade framför oss krympte då till sexår.Under våren 1996 har FMV tillsammans med Aero ingående studerat delsolika alternativ vad avser volymer för underhåll, dels olika alternativ föratt handlägga underhållet på ett tillfredsställande sätt. Man var tidigtöverens om att det, oavsett hur man valde att lösa det här, skulle komma attuppstå avsevärda strukturkostnader. Det gällde oavsett om man var kvar iArboga eller om man genomförde en flyttning. begärdeFMV att få in en särskild offert som tog hand om frågan om extra kostnader somuppkommer i samband med en kraftig neddragning av motorunderhållet. Dettabyggde på ett scenario med en mycket kraftig nedgång. av volymen skulleförsvinna . Det betydde att halva företagets volym skulle försvinnainom detta år. Det betydde också att man skulle inrymma den förtidaslutavvecklingen för Viggenmotorunderhållet.Under hösten diskuterades hur genomförandet av detta skulle kunnakonkretiseras. Vi lämnade in en produktstödsoffert tillsammans med en offertpå strukturkostnaderna. Vi kan återkomma till det . Det underströks vidden här tiden tydligt från att det här endast var ettplaneringsunderlag, och att ett regeringsbeslut skulle krävas för tecknande avavtal. Summan blev att avtalsutformningen innebar den enda lösningen för attmotsvara krav. Dessutom gav den de lägsta kostnadernaför staten.Den 13 december antar så Försvarsbeslut 96. Det är den förstaförutsättningen för genomförandet av det här. Där konfirmerar manneddragningen av flygvapnet. Därefter fattar regeringen sitt beslut den 19december. Då bemyndigar man att teckna de här avtalenmed oss. meddelar oss de nu gällandevolymerna, och man tecknar också de avtal som har utformats.Fortsättningen av historien kanske är känd. fattas ettinriktningsbeslut i . Det är startpunkten för MBL-förhandlingar och för information till läns- och kommunmyndigheter och tillregeringen. fram till förs omfattande diskussioner ochförhandlingar, och avslutningsvis fattas det definitiva beslutet den 21 mars.Jag har förstått att informationsfrågan är av särskilt intresse. Låt migsäga att jag tycker att man kan se två fokalpunkter ur informationssynpunkt.Den ena är regeringens beslut att bemyndiga FMV att teckna dehär avtalen. Före den tidpunkten fanns ett planeringsunderlag, och det fannsinga förutsättningar för industriella beslut. Den andra är detinriktningsbeslut som fattades i styrelsen för Aero. Det varstartpunkten för hela den process som måste föregå ett definitivt beslut.Inför regeringsbeslutet har jag personligen vid några få tillfällen, som jagkan redogöra för, lämnat information. Det första är . Jag vardå kallad till Försvarsberedningen för att redogöra för de industriellaaspekterna av det pågående arbetet inför försvarsbeslutet. Vid det tillfälletuttryckte jag stor oro för verksamheten i . Jag sade att de sjunkandeunderhållsvolymerna kan framtvinga en strukturförändring. Den kan hanteras,men det kommer att bli utomordentligt besvärligt.Nästa tillfälle var . Då besökte ,statssekreterare på , . Då uttryckte jagföljande: Med de låga underhållsvolymer som redovisas av , kommer vi inte att kunna rädda Arbogaverksamheten. Enstrukturförändring blir nödvändig. sammanträffade jag medstatssekreteraren på , . Jag gav honom sammainformation.Avsikten med de här informationerna, var från min sida att höjamedvetenheten om, och beredskapen på, att Arbogaverksamheten var hotad infördet kommande regeringsbeslutet. Under höstens fortlöpande kontakt , har jag också blivit förvissad om attFörsvarsdepartementet har haft full information. Den politiska nivån har varitinformerad, som man uttryckte det. Man beskrev också att ett brev skulleskickas inför regeringsbeslutet.Inriktningsbeslutet därefter blev startpunkten för den stora process där vihar informerat alla berörda parter: våra anställda, läns- ochkommunmyndigheter och också regeringen. fram till detdefinitiva beslutet har omfattande kontakter tagits - framför allt medNäringsdepartementet, men också med övriga representanter för regeringen. Jagtror att jag vill stanna med min översikt där.Anders : Får jag fråga vilka reaktioner fick vid de här tretillfällena, med Försvarsberedningen, med LarsRekke och med . Fick du uppfattningen att deförstod budskapet?Arne : Det som var viktigt för mig var att, som jag uttryckte det, höjaberedskapen på, och medvetenheten om, att det här var en besvärlig fråga somman skulle ha speciell uppmärksamhet på. De reaktioner jag fick var, utan attjag har någon specifik minnesbild av dem, att man också uppfattadeinformationen så. Det är min minnesbild.Anders : Ställde och några frågor om vad som skulle kunnaske?Arne : Nej, jag tror att mitt uttalande var sådant att det intebehövdes några ytterligare frågor. Vi förde inte heller någon längrekonversation om detta.Anders : Har det i kontakterna mellan Aero och Regeringskanslietförekommit samband på annan nivå än mellan dig och och ?Arne : Sådana samband pågår, men mig veterligt har inte den här frågandiskuterats i några av dessa samband.Anders : Har några andra departement, t.ex. ,fått någon information direkt eller indirekt från er om läget?Arne : Arbetsmarknadsministern uttalade attinformation hade kommit till henne från via om attdet inte var någon fara på taket, eller hur det nu uttrycktes. I det fallet ärsakförhållandet från vår sida att kontaktadeArbogaverksamheten och frågade om sysselsättningen. Det svar som lämnades varatt det inte fanns några problem, men att man bortanför det intevisste någonting. Det var precis korrekt svar. var det bara1997 års volym som var känd. Bortanför det fanns inga fastställda siffror.Anders : Låt oss återvända till kontakterna med departementen. Vigranskar ju inte Aeros verksamhet - det skall noga understrykas - ochinte heller regionala myndigheters eventuella beslut eller brist på beslut.Det handlar om kontakterna med den politiska nivån, och framför allt dåregeringsledamöterna. Har det förekommit något skriftligt samråd eller någonskriftlig information - förutom till FMV naturligtvis - från , till något statsdepartement eller till Försvarsmakten? Harkontakterna uteslutande varit muntliga?Arne : De kontakter jag nu har refererat har varit muntliga. I övrigthar det ju funnits en hel del skriftväxling i affärsförhandlingarna . Kontakterna vidare in i departementet har gått genomFörsvarets materielverk.Anders : Du sade att du fick intrycket från att de ansågatt den politiska nivån var informerad.Arne : Det var så man uttryckte sig, precis så.Anders : Vem gjorde det?Arne : Det gjorde man från flygmaterielledningen på Försvaretsmaterielverk.Anders : När du träffade och , jag vill återkomma tilldet, sade de då något om att regeringen, den politiska nivån, hyste oro fördetta? Kom det några förslag från deras sida till dig att hålla an eller ändrapå beslutet?Arne : Nej, det kom ingen reaktion om att vi skulle ändra på beslutet,och det kom heller ingen begäran om ytterligare information.Anders : Kan man därmed säga att och nöjdförklarade sigvad avsåg informationen från Aeros sida? Jag talar fortfarande inte omFMV eller ÖB.Arne : Ja, man bad åtminstone inte om ytterligare information, utan jagkände att mitt syfte med informationen, att höja beredskapen inför detkommande regeringsbeslutet, var uppnått.Anders : Vilka reaktioner har ni fått från efter detatt beslutet väl har fattats?Arne : En del av reaktionerna har ju gått via medierna, så de är välkända vid det här laget. Vi har fått en del kritik för att vi inte harinformerat . I övrigt kan man säga att de huvudsakliga reaktionerna ochdiskussionerna har varit med för att finna lösningar närdet gäller den fortsatta situationen i Arboga.Anders : Anser du att det ligger något i den kritik som har förekommit imedierna om att ni inte har informerat ?Arne : För mig är den oförståelig. Jag är ingen expert på regeringensinre arbete, det vill jag uttrycka. Men jag levde i den tron att den härfrågan, med tanke på den bakgrund som fanns och det sätt den var anhängiggjordpå, skulle tas upp till allmän beredning i regeringen och därmed bli känd iregeringen som helhet. Därför blev jag förvånad när jag i efterhand förstodatt så inte var fallet.Anders : Får jag också fråga: Anser du, så här med facit i hand, att ÖB,eller ni själva hade kunnat lämna någon annan information? Finns det någoninformation som har efterfrågats av som ni med facit i handanser att de skulle ha haft?Arne : Jag har svårt att se att någon annan eller ytterligareinformation hade förändrat något i beslutsordningen. All information i fråganfanns, såvitt jag kan bedöma, på regeringens bord inför regeringens beslut.Vår egen information har sedan utgått från den tidpunkt då vi toginriktningsbeslutet. Då vill jag understryka att vårt inriktningsbeslut varstartpunkten för hela denna process, med full insyn från facket och övrigaintressenter - inklusive regeringen, förstås.Anders : Var kontakterna med och i det här ärendet unika?Hur ofta brukar ni ha kontakter med ? Fanns det risk för attden här informationen slank förbi i den våldsamma informationsmängd som manskulle kunna tänka sig?Arne : Informationsmängden från vår sida till de två nämndadepartementen är inte så omfattande. Vi kanske träffas en gång per kvartal.Det är ungefär den frekvensen.Anders : Var de här två samtalen föranledda av något annat, ellerhandlade det mer explicit om att ge information gällandeunderhållsproblematiken i /?Arne : I fråga om Rekkes besök i gällde det en redovisningav hela vår verksamhet - både vår verksamhet som företag och vår verksamhetför försvaret. I fråga om fanns det ytterligare ett antal punkter påprogrammet som jag diskuterade med honom.Anders : Var det bara du och respektive som var närvarandenär informationen ägde rum?Arne : I fallet var det, vad jag nu kan minnas, bara han ochjag. I fallet kan ytterligare någon ha varit med. Det har jag ingenriktigt klar bild av.Anders : Tack!Ordföranden: Du sade något om att du trodde dig veta att det skulle bli allmänberedning i det här ärendet. Hur fick du veta det?Arne : Jag fick inte veta det. Från vår horisont är den här frågannaturligtvis besvärlig, eftersom den, som vi också har konstaterat, medför ensvår påfrestning på sysselsättningsmässigt. Med tanke på den historiksom finns - den här frågan låg ju på regeringens bord för avgörande undermycket , - så utgick jag, måhända heltfelaktigt, från att denna fråga skulle tas upp till allmän beredning iregeringen.Ordföranden: Det var alltså din egen tro?Arne : Det var helt min egen tro.Ordföranden: Den här informationen till statssekreterarna, innefattade denflyttning både av den militära och av den civila delen?Arne : Jag uttryckte det inte med specifikation för det militäraoch/eller civila. Jag uttryckte att vi inte kan rädda verksamheten i Arboga.Ordföranden: är naturligtvis mest intresserade av denmilitära delen. Skulle det kunna föreligga någon missuppfattning från derassida? Diskussionen i efterhand har ju väldigt mycket rört den civila delen.Arne : Min avsikt var att påpeka att det gällde hela verksamheten iArboga. Det är möjligt att de kan uppfatta det annorlunda. Jag uttryckte detdock ganska ordagrant så som jag nu beskriver det.Ordföranden: Du sade att regeringen fattade beslut om avtalen den 19 december.I regeringens beslut står det att regeringen medger att avtal tecknas förproduktstöd. Vad är bakgrunden till att det finns två avtal?Arne : Det finns i det här fallet två avtal. Det ena avser motor RM12för JAS 39 , och det andra motor RM8, det är för RM8 har två delar. Den första delen är en konventionelldel som handlar om styckekostnader och priser och om hur man hanterar alltsådant. Den andra delen handlar om strukturförändringen.Ordföranden: Det här är en ganska viktig punkt, eftersom regeringen säger attde bara har givit uppdrag att teckna ett avtal, och gäller det alltså två.Vad är bakgrunden till detta? Vems var önskemålet att det skulle ske på detsättet?Arne : Jag kanske skall beskriva det här. Det handlar om två motortypersom skall underhållas.Ordföranden: kan bortse från JAS. Ta bara Viggen.Arne : Affärsrelationerna mellan och Aeroi den här frågan baserar sig på att Aero har en skyldighet att offereraoch leverera motorunderhåll för RM8. Vi är också skyldiga att hålla med deanläggningar, de erforderliga resurser och den kompetens som går åt för attgöra det här. I gengäld är det så att kostnaderna, de s.k. fasta kostnaderna,i samband med stora strukturella förändringar bärs av staten. Annars skulleman lägga kostnaderna - riskpremien kan man uttrycka det - för den här typenav volymförändringar på styckepriserna. För att ha bättre insyn ochkontrollmöjlighet i den här frågan, har då staten valt att ha de här tvåavtalen separerade. Det finns ett löpande produktionsavtal och ett separatavtal som rör de strukturella förändringarna.Det här skulle mycket väl kunna slås ihop, så att man lägger riskpremierna,eller de faktiskt upplupna kostnaderna, på styckepriserna, men utifrånkontroll- och uppföljningssynpunkt har framför allt kunden, , velat ha en uppdelning på två delar, och det har vi inget emot.Ordföranden: det att det har varit två avtal tidigare också?Arne : Nej, har den här typen av stora strukturella kostnaderinte dykt upp. Då har man med de löpande produktionskostnaderna valt att låtadet ligga på styckepriset.Ordföranden: Det har varit mycket diskussioner om effekter och kostnader fördet här. Förre försvarsministern har ju sagt att skattebetalarna minsann inteskall betala några flyttningar eller strukturförändringar. Då skulle jag viljafråga dig vad de olika avtalen innehåller när det gäller det löpandeunderhållet, den normala riskpremien, volymminskningskostnader och eventuellaflyttkostnader. Jag vill erinra dig om att vi inte, i den mån det handlar omsekretessbelagda uppgifter, kan tvinga dig att svara.Arne : Grundprincipen i en fortlöpande situation är ju att vi harinkomster motsvarande de kostnader som finns. På det ligger en liten,kommersiellt sett mycket liten, vinst. Den motsvarar på intet sätt denriskpremie man skulle behöva för att bära de upp- och nedgångar och de fastakostnader som man kan drabbas av om det sker stora förändringar. I en normalmarknad driver man sin egen produktutveckling. Man arbetar mot många kunder.Om det ena går upp och det andra går ned, så brukar så att säga det hela kunnajämna ut sig om man bedriver verksamheten på ett riktigt sätt. Om man har ensådan här stor verksamhet där man har en stor kund, och denna enda stora kundhar en stor leverantör, så är affärssituationen baserad på ett annat sätt.FMV:s revisorer har full insyn i hur ekonomin ser ut hos oss, och det ärfullt ut reglerat hur det här skall hanteras. När i gengäld en sådan situationuppstår där det uppkommer stora extra kostnader i samband med en omställning,då hanteras det i särskild ordning. Vi har varit överens med om att göra den uppdelning som man har begärt, alltså attredovisa detta separat för Försvarets materielverk.Låt mig också säga att i förarbetena här gjorde ochvi själva noggranna analyser av vilka alternativ som fanns för att delsuppfylla alla krav - inklusive kravet på återtagning,det vill jag understryka - och dels se vad som gav den totalt sett lägstakostnaden under den kvarvarande tid som är i operation, inklusiveslutavvecklingen. Den gemensamma bedömningen var att det här var det endaalternativ som uppfyllde alla krav.Ordföranden: du tala om vilka kostnader som ligger i produktstödsavtaletoch vilka som ligger i det s.k. strukturavtalet? Jag menar alltså av detlöpande underhållet, volymminskningskostnaderna och flyttkostnaderna.Arne : Om vi hade legat kvar med verksamheten i , för att ta detalldeles tydliga exemplet, hade avsevärda kostnader uppstått, eller legatkvar, som inte hade kunnat täckas av det fortlöpande underhållet. Det är dentypen av s.k. strukturkostnader det gäller. Det är fasta kostnader förfastigheter och för mindre rörlighet när det gäller tjänstemannapersonal etc.I det här fallet, alltså när det gäller flyttning av verksamheten, är detockså kostnader dels för viss avskrivning och nedläggning, dels för vissuppstartning i som ligger i det separata s.k. strukturavtalet.Ordföranden: Det är alltså, amatörmässigt uttryckt, flyttkostnader?Arne : Ja, det är flyttkostnader.Ordföranden: Och produktstödsavtalet innefattar mer den löpande verksamheten -med de här fasta kostnaderna naturligtvis?Arne : Precis så.Ordföranden: Jag vill fråga om det s.k. inriktningsbeslutet , som dutalade om, som var ett preliminärt flyttningsbeslut. ni informera någonom det innan det var ute i medierna, och i så fall vem?Arne : Vi valde att efter beslutet, ,informera de fackliga företrädarna. Därefter informerade vi alla anställda,därefter läns- och kommunmyndigheter, och därefter gick vi ut i medierna.Ordföranden: Var länsmyndigheterna informerade innan det kom ut i media?Arne : Det kan handla om en halvtimmes skillnad. Men det var ändå i dentågordningen.Ordföranden: När kom frågan om flytt upp över huvud taget? Du sade att du den24 april var hos Försvarsberedningen och talade om detta. Men när väcktesfrågan över huvud taget hos er, och när började statliga myndigheter fåinformation om det?Arne : Frågan växte fram när man studerade olikavolymalternativ och också olika alternativ att klara av de volymerna. Man kaninte peka på en speciell tidpunkt där man plötsligt säger: Här är situationenuppenbar.Den offertförfrågan på denna situation som vi fick från är daterad , slutet på juni, skulle jag tro.Ordföranden: om flygunderhåll har varit aktuell redan under 70-taletoch 80-talet. Man har vetat om den minskade volymen ochstrukturförändringarna. Har det i något tidigare skede varit uppe diskussionerom flyttning någonstans, eller omstrukturering av verksamheten?Arne : Vi har själva gjort en intern studie under slutet på 1994 ochtidigt 1995 just med tanke på den stora strukturella förändring som skedde ihela branschen. Resultatet av den studien blev att verksamhet är heltdimensionerad och avhängig av vad som kommer att hända med Viggenmotornsunderhåll framöver. Därför har vi konstaterat att vi måste avvakta och setills vi vet vad försvarsbeslutet innebär.Ordföranden: försvarsministern har, som jag sagt tidigare, sagt attskattebetalarna inte skall stå för flyttkostnader. Vad händer om statenfullföljer detta?Arne : Jag antar att frågan avser om FMV betalar flyttkostnader tilloss. På det är svaret att FMV betalar flyttkostnader till oss.Ordföranden: har sagt att skattebetalarna inte skall stå förflyttkostnader. FMV är väl en statlig myndighet. För skattebetalarna spelardet ingen roll om det är Försvarsmakten som betalar.Arne : FMV är vår kund. Det är FMV som betalar oss. Hur FMV sköter sinfinansiering är en annan fråga.