bet · GK01FöU5 · 1997-04-22 00:00:00 — Beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred I betänkandet behandlar utskottet proposition 1996/97:11 Beredskapen mot svårapåfrestningar på samhället i fred. I propositionen redovisas den inriktningsom regeringen anser att arbetet med att förebygga och hantera svårapåfrestningar bör ha samt hur ett system för att säkerställa beredskapen motfredstida påfrestningar bör utformas.Utskottet föreslår att godkänner vad regeringen i propositionenföreslagit om åtgärder mot svåra påfrestningar på samhället i fred. På vissapunkter gör utskottet vissa förtydliganden i inriktningen avberedskapsarbetet. När det gäller ledningsprinciperna anser utskottet attregeringen med förtur bör se över dessa frågor och återkomma till riksdagenmed förslag till erforderliga författningsändringar. Vidare anser utskottetbl.a. att polisens roll i större utsträckning måste beaktas i det fredstidaarbetet med att stärka beredskapen mot svåra påfrestningar.I fråga om transport av farligt gods m.m. begär utskottet att regeringen ien särskild skrivelse till lämnar en samlad redovisning i ärendet,senast under nästa . Vad utskottet anfört i frågan bör somsin mening ge regeringen till känna.I betänkandet behandlar utskottet elva motioner med sammanlagt 32 yrkanden.Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. Miljöpartiethar avgivit fem reservationer och tre särskilda yttranden, varav enreservation gemensamt med och . Kristdemokraternahar avgivit en reservation. Regeringen föreslår i propositionenatt godkänner vad regeringen i proposition 1996/97:11 föreslagit omåtgärder mot svåra påfrestningar på samhället i fred (avsnitt 4.1). 1996/97:Fö23 av m.fl. (kd) vari yrkas19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder i svenskt utbildningssystem angående beredskapshänsyn isamhällsplaneringen.1996/97:Fö42 av m.fl. (mp) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det viktigaste för att stärka samhällets robusthet äromställningen till ett ekologiskt hållbart, småskaligt och decentraliseratsamhälle.1996/97:Fö57 av m.fl. (v) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att fartyg skall varautrustade med teknik för säker identifiering.1996/97:Fö58 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omsamordning av resurser för att förhindra ras och erosioner.1996/97:Fö59 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att de viktigaste stegen som vi gemensamt skall ta mot ett robustoch ekologiskt hållbart samhälle bl.a. är decentralisering för minskadsårbarhet och högre självtillit, krafttag mot miljöförstöring genom skärptlagstiftning, ekonomiska styrmedel samt ökad medvetenhet och kunskap hosbefolkning och beslutsfattare,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att uppgifter och anslag till totalförsvaret skall vägas motinsatser inom andra samhällsområden, så att den samlade positiva effekten blirden största möjliga,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att sårbarhet är ett symptom på fundamentala problem isamhällsutvecklingen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kopplingen mellan centralism och storskaliga system och sårbarheteni samhället,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att behovet av en ?sårbarhetsdelegation? måste övervägas,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att decentralisering på olika nivåer skall genomföras för attminska sårbarheten,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att sårbarhetsaspekter skall lyftas in vid beslut på olika nivåer,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att motverka miljöförstöring och resursutarmning,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om internationellt samarbete,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om aktivt arbete gentemot ungdomar för att öka medvetandet omsårbarheten i samhället och vad man kan göra åt det,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att massflykt av asyl- och hjälpsökande till inte betraktassom en svår påfrestning som det bör finnas ?en särskilt god beredskap mot?,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att nedfall av radioaktiva ämnen bör vidgas till att gällaspridning av radioaktiva ämnen,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kärnkraftindustrin själv, som alla andra, skall betala sinaberedskapskostnader,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att Forskningsgruppen för miljöstrategiska studier (fms) bör knytastill den av regeringen föreslagna arbetsgruppen,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inga områden skall undantas från analys; varje försök till attrisker inom något ansvarsområde negligeras eller undanhålls skall motarbetasav arbetsgruppen,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att arbetsgruppen skall arbeta med att utveckla frågan omkonsekvensanalyser vid olika beslut som tas och som påverkar sårbarheten bådepå kort och lång sikt,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör vara med i det nätverk församordning på forskarnivå som regeringen föreslår,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge myndighetsansvaret för transport av farligt gods tillRäddningsverket,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att räddningslagen bör ses över av en parlamentarisk utredning,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en utvärdering av Rådet för räddningstjänst bör genomföras,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en säkerhetsstrategi inom IT-området samt om enoffensivare ledning av säkerhetssamarbete än för närvarande.1996/97:Fö60 av m.fl. (kd) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om en vardagens hot- ochriskutredning.1996/97:Fö703 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en ökadsamordning och utveckling av sjöräddningstjänst och informationsinhämtning.1996/97:Fö705 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt inrätta en nationell riskforskningsorganisation vid Lunds tekniskahögskola/Lunds universitet.1996/97:Fö801 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omtranspondersystem på fartyg.1996/97:Fö802 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en utredning för enmultinationell övervakningscentral placerad på Gotland.1996/97:Fö803 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att få till stånd en internationell överenskommelse om transpondrarpå fartyg,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om resurser att bygga ut det svenska basnätet. Ärendets beredning i utskottetRiksdagen beslutade om totalförsvarets inriktning för åren1992/93-1996/97 (prop. 1991/92:102, bet. FöU12, rskr. Försvarsutskottetframhöll i sitt betänkande att det kunde finnas skäl att i särskild ordningöverväga hur samhällets beredskap mot olika fredstida hot skulle kunnastärkas. Utskottet ansåg det angeläget att, i förberedelsearbetet inför nästatotalförsvarsbelut, även vissa frågor inom totalförsvarets civila del skullebli föremål för överväganden genom en parlamentarisk kommitté. gavregeringen detta till känna som sin mening. Med anledning härav beslutaderegeringen att en parlamentarisk kommitté skulle tillkallasför att utreda påfrestningar och risker i det fredstida samhället samt vissafrågor inom totalförsvarets civila del (dir. 1993:4). Kommittén antog namnetHot- och riskutredningen. Kommittén avlämnade sitt huvudbetänkande i januari1995 (SOU 1995:19) Ett säkrare samhälle samt sex delbetänkanden som behandlatolika slag av fredstida påfrestningar. Betänkandena har remissbehandlats.I propositionen (prop. 1996/97:11) om beredskapen mot svåra påfrestningar påsamhället i fred redovisas bl.a. de påfrestningar på samhället som det börfinnas en särskilt hög beredskap inför. Regeringen tar också ställning tillvissa av de förslag som Hot- och riskutredningen lämnat beträffande åtgärderför att förbättra beredskapen mot svåra påfrestningar.Inför arbetet med detta betänkande har utskottet bl.a. tagit del avföredragningar av statssekreteraren i Försvarsdepartementet, verksledningenför , verksledningen och andra företrädareför . Utskottet har, i samband med ett studiebesök vidRäddningscentralen , också fått föredragningar av företrädare förLänsstyrelsen i och Brandförsvaret i Stockholm.I betänkandet behandlar utskottet elva motioner med sammanlagt 32 yrkanden.Svåra påfrestningar på samhället i fredUtskottet behandlar här vad regeringen i propositionen (s. 10-18) har anförtom svåra påfrestningar på samhället i fred. Utskottet behandlar ocksåmotionerna Fö 59 (mp) yrkandena 11 och 12 samt motion Fö60 (kd).RegeringenInledningsvis återger regeringen vad i propositionen (prop. 1995/96:12)Totalförsvar i förnyelse anfördes beträffande svåra påfrestningar på samhälleti fred. I propositionen framhölls bl.a. att avbrott i elförsörjningen,kärnkraftsolyckor och miljökatastrofer kan få vittgående konsekvenser förbefolkningen. Den internationella terrorismen blir farligare och kan ta siguttryck som innebär allvarliga påfrestningar på samhället och kan drabba mångamänniskor. Krig, förtryck och fattigdom kan leda till stora flyktingströmmaroch folkomflyttningar. Naturkatastrofer kan inte mötas medresignerad ödestro. Dessa icke-militära hot och påfrestningar kan liksom detväpnade angreppet utgöra risker för vårt land och vår nationella säkerhet.Regeringen ansåg därför att statsmakterna måste utgå från ett vidgatsäkerhetsbegrepp. För att med det vidgade säkerhetsbegreppet som grund möta dehot och påfrestningar som det svenska folket kan ställas inför, krävs enhelhetssyn på samhällets hantering av yttre och inre hot och påfrestningar ifred och krig.I detta sammanhang framhöll också regeringen att det civila försvaret skallbidra till att hantera svåra nationella icke-militära påfrestningar. Genomsamverkan mellan det militära och det civila försvaret i fred - på samma sättsom skall ske i krig - uppnår vi större effektivitet till lägre kostnad i vårsträvan att stärka den samlade nationella säkerheten. ställde sigbakom regeringens synsätt (bet. 44, bet. FöU1, rskr. 45-46).Regeringen anför i propositionen om beredskapen mot svåra påfrestningar påsamhället i fred (prop. 1996/97:11) att en god beredskap mot svårapåfrestningar på samhället i fred numera är en viktig del av vårsäkerhetspolitik. Det blir en ny och viktig uppgift för statsmakterna attklarlägga vilken ambition som skall gälla på det område som avser säkerhet motsvåra fredstida påfrestningar. Det är därför enligt regeringen nödvändigt attnärmare precisera vilka slag av påfrestningar i fred som det skall finnas ensärskilt hög beredskap mot, ange vilken ambition som bör gälla för dennaberedskap samt tillförsäkra att en sådan beredskap kan uppnås ochupprätthållas.Enligt regeringen bör beredskapsåtgärderna mot svåra påfrestningar påsamhället i fred präglas av en helhetssyn och inriktas på att förbättrasamhällets grundläggande stabilitet och flexibilitet samt öka förmågan atthantera svåra påfrestningar som har inträffat. Vidare bör det internationellasamarbetet på området intensifieras. Vad gäller helhetssynen anser regeringenatt de beredskapsåtgärder som vidtas inom det civila försvaret inför dettraditionella hotet väpnat angrepp överensstämmer i många fall med de åtgärdersom erfordras inför en svår påfrestning på samhället i fred. Regeringen avseratt i anvisningarna för programplaneringen ge Försvarsmakten och Överstyrelsenför civil beredskap i uppdrag att redovisa en fördjupad analys av hurhelhetssynen skall kunna tillämpas i totalförsvarsplaneringen.När det gäller att klara svåra påfrestningar i fred och krig är den heltavgörande förmågan den inneboende stabiliteten och flexibiliteten i samhället.Infrastruktursystemen, såsom elförsörjning, vattenförsörjning,telekommunikationer, informationssytem och ledningssytem har därvid särskildbetydelse. Det är enligt regeringen angeläget att finna vägar för att på ettkostnadseffektivt sätt åstadkomma ytterligare förbättringar i fråga omstabilitet och flexibilitet på dessa områden.Ytterligare en väg att åstadkomma stabilitet och flexibilitet i samhälletsförmåga är att förbättra den enskilda människans möjligheter att agera på rättsätt vid olyckor, katastrofer och störningar i viktiga infrastruktursystem.Hur en människa handlar då en olycka hotar att inträffa eller har inträffathar stor betydelse för vilka konsekvenserna av olyckan blir. Enligtregeringen är kunskapsnivån när det gäller frågor såsom bl.a. livräddning,andningshjälp, enklare brandsläckning, hanteringen av långvariga avbrott i el-, vatten- och värmeförsörjning sannolikt inte tillräcklig hos flertaletmänniskor i det svenska samhället. Det är därför angeläget att väsentligt höjaambitionen på detta område. En på lång sikt effektiv åtgärd är enligtregeringens mening att genom skolundervisningen ge barn och ungdomarutbildning i dessa frågor. Inom skolan finns frågorna behandlade ikursplanerna, bl.a. i samhällskunskap. Det finns vidare goda möjligheter att isamverkan med räddningstjänsten, hälso- och sjukvården samt de frivilligaförsvarsorganisationerna ordna särskilda övningstillfällen. Det är angelägetatt skolan tar till vara dessa tillfällen för att förbättra elevernas förmågaatt handla i nödsituationer. Regeringen anser också att det är angeläget attberörda myndigheter prövar olika vägar för att förbättra medvetenheten införsvåra påfrestningar på samhället även hos den vuxna delen av befolkningen.Vad avser det internationella samarbetet anser regeringen att detta arbete tillvara för att kunna höja beredskapen inför svåra fredstidapåfrestningar. har en hel del internationellt arbete inriktatspå vad som kallas kapacitetsuppbyggnad hos myndigheter, företag ochorganisationer bl.a. i de baltiska länderna och andra central- ochösteuropeiska länder. Denna verksamhet bedrivs dels bilateralt påräddningstjänstområdet, dels multilateralt inom FN-organ sommiljöskyddsprogrammet () och den ekonomiska kommissionen för (ECE).Nära anknytning till den kapacitetsuppbyggande verksamheten har de insatsersom genomförs som förtroendeskapande åtgärder. Dessa insatser görs till stordel inom ramen för Partnerskap för fred-programmet (PFF), och Överstyrelsenför civil beredskap är sammanhållande för dessa civila insatser. Verksamhetenär inriktad på överföring av erfarenheter. har ansvarför den del av programmet som rör räddningstjänstområdet och genomför dessutomutbildningar i planering och genomförande av internationella räddningsinsatseroch humanitära insatser.Regeringen föreslår i propositionen att åtgärder vidtas för att minskarisken för och konsekvenserna av svåra påfrestningar på samhället i fred. Omen sådan svår påfrestning skulle inträffa skall människors liv, personligasäkerhet och hälsa tryggas samt skador på miljö och egendom hindras ellerbegränsas.MotionernaNär det gäller behovet av förberedelser mot svåra påfrestningar anserMiljöpartiet de gröna i sin partimotion Fö59 (mp) att det inte räcker med enhög beredskap om något skulle hända, utan det bör upprättas en lista över deförebyggande åtgärder som skall prioriteras. En av dessa förebyggande åtgärderär bl.a. internationellt samarbete (yrkande 11) och ett aktivt arbete gentemotungdomar för att öka medvetandet om sårbarheten i samhället och vad man kangöra åt det (yrkande 12). I kommittémotion Fö60 (kd) tas också frågan upp ombehovet av förberedelser mot svåra påfrestningar och hur vi kan förbättra denenskilda människans möjligheter att förebygga olyckor och agera på rätt sättvid olyckor och katastrofer. I motionen pekas bl.a. på vikten av att vidtaåtgärder som stärker det allmänna säkerhetsmedvetandet i vårt samhälle. Föratt åstadkomma ett samlat grepp i arbetet för att stärka den enskildessäkerhetsmedvetande och förmåga att handla i olika nödsituationer föreslårmotionärerna att en vardagens hot- och riskutredning får utgöra utgångspunktför informationsspridning om de påfrestningar vi kan utsättas för i detfredstida samhället.UtskottetEn svår påfrestning kännetecknas, enligt propositionen, av en situation somavviker från det som betraktas som normalt, uppstår hastigt, hotargrundläggande värden, kräver snabba beslut och nödvändiggör koordinerad ochkoncentrerad insats av flera instanser. Enligt utskottets mening är samhälletsgrundläggande stabilitet och flexibilitet helt avgörande när det gällermöjligheterna att klara svåra påfrestningar på samhället i fred. Utskottetvill erinra om att i försvarsbeslutets första etapp (prop. 1995/96:12, bet.FöU1, rskr.45-46) framhöll utskottet bl.a. vad avser det civila försvaret att det ärsamhällets grundstrukturs robusthet och flexibilitet i olika avseenden som äravgörande för förmågan att klara extrema påfrestningar i fred och vid ettväpnat angrepp. Det är främst genom långsiktiga investeringar i fred somgrundstrukturens förmåga byggs upp.I försvarsbeslutets andra etapp beslutade om inriktningen avplaneringen av det civila försvaret för (prop. 1996/97:4, bet. FöU1, rskr. 109-112) i syfte att förbättra samhälletsinneboende stabilitet och flexibilitet inför olika slag av störningar.Utgångspunkterna för inriktningen är att det civila försvaret skall anpassastill förändringar i det säkerhetspolitiska läget och att en helhetssyn påberedskapsåtgärderna skall tillämpas. Denna inriktning, som nyligenbeslutat om, ligger fast.I propositionen (prop. 1996/97:11) om beredskapen mot svåra påfrestningar påsamhället i fred lämnar regeringen en redogörelse för den inriktning somregeringen anser att arbetet med att förebygga och hantera svåra påfrestningarbör ha samt redovisar hur ett system för att säkerställa beredskapen motfredstida påfrestningar bör utformas. Enligt regeringens uppfattning börambitionen för samhällets fortsatta beredskapsåtgärder mot svåra påfrestningarpå samhället i fred vara att risken för och konsekvenserna av svårapåfrestningar på samhället i fred skall minska. Utskottet, som delarregeringens uppfattning därvidlag, betraktar regeringens proposition som enredovisning av en pågående process mot detta mål. Utskottet förutsätter attregeringen kommer att lämna en redovisning till hur dettaarbete fortskrider. I propositionen föreslås att regeringen ibudgetpropositionen lämnar en redovisning till av beredskapslägetinför vissa situationer som kan innebära svåra påfrestningar på samhället ifred. I detta sammanhang kan också den redovisning som utskottet efterfrågarlämnas.I propositionen begär regeringen godkännande om de åtgärder somskall vidtas för att minska risken och konsekvenserna av svåra påfrestningarpå samhället i fred. Om en sådan svår påfrestning skulle inträffa skallmänniskors liv, personliga säkerhet och hälsa tryggas samt skador på miljö ochegendom hindras eller begränsas. Utskottet ställer sig i stort bakomregeringens bedömningar och förslag till åtgärder som skall vidtas för attminska risken och konsekvenserna av svåra påfrestningar på samhället i fred. del avseenden, som utskottet utvecklar närmare i det följande, görs dockvissa förtydliganden i inriktningen av arbetet med att hantera svårapåfrestningar på samhället i fred.Utskottet vill med anledning av vad som yrkas i motionerna Fö59 (mp) yrkande12 och Fö60 (kd) om att åtgärder vidtas för att bl.a. öka det allmännasäkerhetsmedvetandet hos den enskilda människan anföra följande.I propositionen om beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fredpekar regeringen på olika vägar för att öka stabiliteten och flexibiliteten isamhället. En av dessa vägar är att förbättra den enskilda männinskansmöjligheter att agera på rätt sätt vid olyckor, katastrofer och störningar iviktiga infrastrukturssystem. Härvid framhåller regeringen att en på lång sikteffektiv åtgärd är att genom skolundervisningen ge barn och ungdomarutbildning i bl.a. livräddning, enklare brandsläckning m.m. Enligt regeringenär det angeläget att skolan tar vara på de möjligheter till övningstillfällensom bl.a. räddningstjänsten, hälso- och sjukvården samt de frivilliga för-svarsorganisationerna kan erbjuda. Vidare är det också angeläget att berördamyndigheter prövar olika vägar för att förbättra medvetenheten inför svårapåfrestningar på samhället även hos den vuxna delen av befolkningen.Regeringen anser det vara angeläget att väsentligt höja ambitionen för att ökakunskapsnivån hos människorna i dessa frågor.Utskottet, som delar regeringens bedömning i dessa avseenden, anser attregeringen anvisar en lång rad åtgärder som sammantaget kommer att stärka denenskilda människans säkerhetsmedvetande och därmed bidra till samhälletsstabilitet och flexibilitet. Behov av någon ytterligare utredning på dettaområde, som föreslås i motion Fö60 (kd), anser utskottet intevara påkallat. Utskottet finner att de olika åtgärder som regeringen föreslåri propositionen också torde komma att tillgodose yrkande12 i motionFö59 (mp). Utskottet föreslår därför att motionerna Fö59 (mp) yrkande 12 ochFö60 (kd) inte bifalls av riksdagen.Beträffande motion Fö59 (mp) yrkande 11 om internationellt samarbete som enförebyggande åtgärd mot svåra påfrestningar anser utskottet, i likhet med vadregeringen anför i propositionen, att det internationella samarbetet bör tastill vara för att kunna höja beredskapen inför svåra fredstida påfrestningar.Av propositionen framgår bl.a. det svenska internationella samarbetet inomolika FN-organ och inom ramen för Partnerskap för fred-programmet. Samarbetetinriktas mot kapacitetsuppbyggande och förtroendeskapande verksamheter.Regeringen anser att det internationella samarbetet i frågor som rörberedskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred bör intensifieras.Utskottet delar regeringens bedömning härvidlag. På annan plats i dettabetänkande redovisar också utskottet pådrivande roll internationellti frågor som bl.a. rör sjösäkerhetsfrågor. Utskottet vill också erinra om attregeringens delegation för en ekologiskt hållbar utveckling, som utskottetbehandlar mer utförligt i nästa avsnitt, tar upp betydelsen av internationelltsamarbete på detta område. Enligt delegationen gäller det i det europeiskaperspektivet att göra hållbar utveckling till ett övergripande mål för EU, ilinje med vad nu driver i regeringskonferensen. Bl.a. anserdelegationen att bör verka för att EU:s kommande sjätte åtgärdsprogramför miljön vidgas till en vitbok med detta innehåll. Ett sådant arbete medinriktning på resultat skall enligt delegationen kunna bli ett viktigttema för ordförandeskap. Mot bakgrund av vad utskottet nu anförtanser utskottet att motion Fö59 (mp) yrkande 11 blir tillgodosett och därförinte bör bifallas av riksdagen.Att hantera svåra påfrestningar på samhället i fredUtskottet behandlar här vad regeringen i propositionen (s. 19-28) har anförtom hanteringen av svåra påfrestningar på samhället i fred. Utskottet behandlarockså motionerna Fö42 (mp) yrkande 10 och Fö59 (mp) yrkandena 1-4 och 6-9.RegeringenI fråga om de ledningsprinciper som skall gälla i samband med svårapåfrestningar på samhället i fred säger regeringen inledningsvis attinsatserna i en krissituation måste kunna ske snabbt och smidigt och utantveksamheter om beslutsgång och beslutskompetens.