bet · GL01UbU1 · 1997-11-25 00:00:00 — De vill också slå vakt omden humanistiska forskningen, som enligt motion 1997/98:Ub441 yrkande 1 börprioriteras.Ett antal motioner rör resurser till viss forskning eller visst lärosäte.Motion 1997/98:Ub425 (s) tar upp forskningen vid kringarbetets och arbetarrörelsens historia, som tidigare fått stöd genom ettengångsbelopp. krävs permanenta resurser, anser motionären. -Fakultetsresurser bör enligt motion 1997/98:Ub442 (m) yrkande 1 tillförasGöteborgs universitet för att komplettera det biovetenskapligaläkemedelsprogram som inrättats där. - Folkbildningsforskningen genom detnationella behöver förstärkas, sägs det i motion 1997/98:Ub418(s). Nätverket har sin basorganisation vid . - Enligtmotion 1997/98: Ub431 (m) yrkande 2 har blivit missgynnad vidregeringens fördelning av forskningsresurser. - I motionerna 1997/98:Kr510 (kd)yrkande 10 och 1997/98:Kr517 (m) yrkande 3 sägs att iStockholm liksom andra idrottshögskolor i bör få fastaforskningsresurser och sedvanlig examinationsrätt.Utskottets bedömningU t s k o t t e t föreslår att godkänner vad regeringen förordat omsatsningar på forskning och forskarutbildning och avslår motionsyrkandena. Tillanvändningen av anslagen inom de olika fakulteterna återkommer utskottet iavsnitt 6.När det gäller de mindre och medelstora högskolorna noterar utskottet attregeringen inte har föreslagit att dessa högskolor skall anordnaforskarutbildning. Däremot har godkänt en ny ordning sominnebär att en sådan högskola skall kunna ansöka om rätt att anordnaforskarutbildning och tilldelas sådan efter prövning av (prop.1996/97: 141, bet. 1997/98:UbU3, rskr. En satsning på ökade och permanentaforskningsresurser vid de mindre och medelstora högskolorna samt Lärarhögskolani och i inleddes i och med 1997 årsbudget. Utskottet ansåg det då angeläget, inte minst ur ett regionaltutvecklingsperspektiv, att bygga ut dessa högskolors forskningsverksamhet.Förutsättningarna för den långsiktiga kunskapsutvecklingen förbättras därmedoch en god forskningsmiljö har stor betydelse även för grundutbildningenskvalitet och för lärarnas kompetensutveckling (bet. 1996/97:UbU1 s. 36). Denfortsatta utbyggnad som regeringen nu föreslår av forskningsresurserna viddessa högskolor är angelägen av samma skäl.Den humanistiska forskningen är enligt utskottets mening viktig. Underanslagen till universiteten för forskning och forskarutbildning finnsanslagsposter för varje fakultet som finns vid respektive lärosäte. Från ochmed kommer dock anslag till forskning och forskarutbildning attanvisas för bredare vetenskapsområden, som indelningen i fakulteterinte längre skall beslutas av statsmakterna (prop. 1996/97:141, bet.1997/98:UbU3, rskr. Det kommer då att i högre grad än varalärosätenas styrelser som tar ställning till hur stor del av de samladeforskningsresurserna som skall ägnas åt humaniora. Utskottet behandlar iavsnitt 6 frågan om medel för studiefinansiering i forskarutbildningen ochföreslår därvid att bl.a. de humanistiska fakulteterna får en större ökning avsådana medel än vad regeringen föreslagit.När det gäller motionsyrkandena om ytterligare resurser till viss forskningeller visst lärosäte vill utskottet framhålla att regeringens budgetförslagföregås av en dialog med berörda lärosäten. Eftersom den ekonomiska ramen ärbegränsad måste prioriteringar göras. Vid Lunds, och Linköpingsuniversitet är de samlade resurserna för forskning och forskarutbildning såomfattande att nya behov normalt bör prövas i respektive universitets egenbudgetprocess, som utskottet förutsätter också innebär att omprioriteringarövervägs. tillhör de högskolor som får lägst belopp underanslaget B 46, mindre än ett par andra högskolor av jämförbar storlek.Procentuellt är dock den resursökning som regeringen nu föreslår för Högskolani under detta anslag större. Det bör också påpekas att som framgår av propositionen (s. 84) - kan räkna med ett betydande tillskottav medel från forskningsstiftelserna.Idrottshögskolan i tilldelas fasta forskningsresurser på samma sättsom de mindre och medelstora högskolorna. Frågor om examensrätt prövas förstatliga högskolor av . Utskottet noterar att iStockholm har examensrätt för högskoleexamen och idrottslärarexamen.Utskottet övergår nu till förslaget om grundforskningsavdrag.Enligt utskottets mening står det i strid med principerna bakom det nuvarandesystemet för statsbudgetens uppbyggnad att medel som beräknas under ettutgiftsområde skall användas för verksamhet som tillhör ett annat sådantområde. I den mån regeringen och anser att en verksamhet inom ettutgiftsområde bör minska och en annan verksamhet inom ett annat sådant områdebör öka, skall detta återspeglas genom förslag om att de berörda utgiftsramarnaökas respektive minskas. kan inte besluta om anslag av viss storlekför sektorsforskning inom ett antal olika utgiftsområden och samtidigtföreskriva att en del av dessa anslag inte skall användas till sitt ändamålutan i stället till grundforskning inom utgiftsområde 16. Förslaget om enutvecklingsfond för små och medelstora högskolor förutsätter att resurser finnstillgängliga genom grundforskningsavdraget.3.9 Gästforskare/gästlärare utomlandsRegeringen anser att det är angeläget att kunskaperna utomlands om Sverigeutökas, breddas och fördjupas. I budgeten finns medelanslagna för att bereda yngre svenska akademiker med lägst docentkompetens inomhumaniora och samhällsvetenskap möjlighet att verka vid utländska universitetför att bl.a. undervisa om svenska samhälls- och kulturförhållanden (prop.1996/97:1 utg.omr. 16, bet. UbU1, rskr. Mot bakgrund av attundervisningen om , svenska förhållanden och svenska språket i mångaländer har minskat av ekonomiska skäl avser regeringen att uppdra tillStiftelsen att i framför allt , och pålämpligt sätt ytterligare främja undervisningen i svenska och om svenskaförhållanden.U t s k o t t e t anser att bör godkänna vad regeringen förordatom detta. Utskottet återkommer till medelsanvisningen i avsnitt 6.4 Nationella och internationella forskningsresurserI inledningen till avsnitt 7 i propositionen redogör regeringen för åtgärdersom den vidtagit efter beslut om förslagen iforskningspropositionen (prop. 1996/97:5, bet. UbU3, rskr. 99) samt förslaget ipropositionen om statliga stiftelser (prop. 1996/97:22, yttr. UbU3y, bet. LU2,rskr. 62).Ökade förutsättningar har enligt regeringen skapats för ett nära samarbetemellan stiftelser, forskningsråd och sektorsorgan samt universitet ochhögskolor. () har fattat beslut om nyaåtaganden om ca som utgör en betydande avlastning avforskningsrådens och sektorsorganens åtaganden. ochkompetensutveckling () har bl.a. beslutat att satsa totalt 195miljoner kronor så att de mindre och medelstorahögskolornas forskningsverksamhet kan utvecklas snabbare. Stiftelsen förmiljöstrategisk forskning (MISTRA) har totalt avsatt för år1997 respektive för för forskningsstöd. Stiftelsenför internationalisering av högre utbildning och forskning (STINT) har beslutatatt överta ansvaret för nya stipendier inom de postdoktorsprogram som hittillsfinansierats av forskningsråden. STINT har också beslutat avsätta 200-300miljoner kronor för tilläggsfinansiering inom EU:s fjärde ramprogram och haravskaffat sitt tidigare krav på statlig motfinansiering. RiksbankensJubileumsfond har beslutat att anvisa ur denkulturvetenskapliga donationen till stöd för forskning inom humaniora ochsamhällsvetenskap. Därav avser stöd för forskarrekrytering iform av doktorandtjänster och postdoktorala tjänster. räknarjubileumsfonden med att fördela ca ur denkulturvetenskapliga donationen.4.1 Ett tekniskt forskningsinstitut i GöteborgRegeringen anmälde i budgetpropositionen sin avsikt att låta utredamöjligheterna för att inrätta ett nytt tekniskt forskningsinstitut i Göteborgmed bred tvärvetenskaplig inriktning. Syftet skulle vara att främja sambandetmellan den akademiska grundforskningen och företagens behov av tillämpadforskning. anvisade, enligt regeringens förslag, medel påtilläggsbudget för /96 för senare användning för ett sådantinstitut, om utredningen ledde till att projektet kunde genomföras. Sammanlagtställdes till förfogande. Ställningstaganden tilldriftskostnader m.m. skulle göras när utredningen presenterat sitt förslag(prop. 1996/97:1, Förslag till tilläggsbudget för /96, yttr.UbU2y, bet. FiU11, rskr. 49).I årets budgetproposition föreslår regeringen att ett teknisktforskningsinstitut med huvudsaklig inriktning mot mikroelektronikbaseradesystem inrättas i . Grundprincipen bör enligt regeringen vara attinstitutet får statlig basfinansiering, men den huvudsakliga finansieringenbör, efter ett inledande uppbyggnadsskede, utgöras av medel från näringslivetför uppdragsforskning. Regeringen avser att tillsätta en organisationskommittésom skall utreda frågan om institutets associationsform och fortsattfinansiering av dess driftskostnader samt fördelningen av finansieringsansvaretmellan staten och näringslivet. I fråga om den långsiktiga finansieringen avinstitutet avser regeringen att återkomma till riksdagen.U t s k o t t e t anser att bör godkänna regeringens förslag.4.2 Besparingar på forskningsområdetI forskningspropositionen aviserade regeringen en utredning omSveriges engagemang i storskaliga internationella forskningsorganisationer(prop. 1996/97:5, bet. UbU3, rskr. Bakgrunden var dels det internationellaforskningssamarbetets stora vikt för att upprätthålla en hög kvalitet iforskningen, dels de höga kostnaderna för vissa storskaliga internationellaforskningsorganisationer, dels också det statsfinansiella behovet av attbegränsa de totala kostnaderna för forskning. De preliminära utgiftsramar somriksdagen beslutade om för förutsatte en besparing inom områdetNationella och internationella forskningsresurser på (prop.1996/97:1 utg.omr. 16, bet. UbU1, rskr. 100).Den aviserade utredningen redovisades i betänkandet Besparingar i stort ochsmått (SOU 1997:69). Utredningen kom bl.a. fram till att ett svenskt utträde urCERN (som utgör den största kostnadsposten inom anslaget Europeiskforskningssamverkan) inte är möjligt. Med utredningsförslagetoch remissyttrandena över detta som grund föreslår nu regeringen följandeförändringar för att uppnå en besparing på 150 miljoner kronor.Ansvaret för att göra avvägningen mellan internationella och nationellaforskningsresurser läggs över på respektive forskningsråd. Det innebär att detsärskilda anslaget till europeisk forskningssamverkan, under vilket Sverigesdeltagande i internationella forskningsorganisationer i huvudsak harfinansierats, avskaffas. Medlen förs över till de olika forskningsrådensanslag, men minskas därvid med sammanlagt . Under budgetåret1998 och 1999 kommer emellertid besparingen att kompenseras genom att ansvarigmyndighet får dispositionsrätt till anslagssparande från det tidigare anslagetEuropeisk forskningssamverkan.Genom att sättet att finansiera investeringar i utrustning numera har lagtsom till lånefinansiering anser regeringen - vilket också föreslagits av nämnda utredningen - att anslaget till dyrbar vetenskaplig utrustning kanminskas. Sammanlagt minskas anslaget med . Däravutgörs av en ren besparing, medan innebäruppskjutande av kostnader genom omläggningen till lånefinansiering.Slutligen föreslår regeringen, för att uppnå besparingsmålet, attforskningsrådens anslag skall minskas med sammanlagt . Dettabedömer regeringen som möjligt eftersom forskarutbytet med utlandet har fåttbetydligt bättre förutsättningar genom tillkomsten av nyaforskningsfinansiärer, bl.a. STINT.Moderata samlingspartiet framför i motion 1997/98:Ub805 yrkande 15 (i dennadel) kritiska synpunkter på regeringens förslag när det gäller internationelltforskningssamarbete. Motionärerna anser att internationellt utbyte ochsamverkan inom forskningen är viktigt och bör öka, medan regeringen ipropositionen säger att betydande minskningar av kostnaderna för deltagande iinternationella forskningsorganisationer bör ha uppnåtts inom de närmaste åren.I motion 1997/98:N223 framhåller vikten av fortsatt svensktdeltagande i den internationella fusionsforskningen (yrk. 8).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena. Det är enligtutskottets mening nödvändigt att olika slag av kostnader för forskning vägs motvarandra, och att detta görs av de vetenskapligt mest kompetenta organen.Därför är det väl motiverat att flytta över ansvaret för avvägningen mellannationella och internationella forskningsresurser till respektiveforskningsråd. Regeringen avser att uppdra åt de ansvariga myndigheterna attårligen lämna en bedömning av avvägningen, vilket som utskottet uppfattar sakenkommer att ge underlag för både regeringens och bedömning av fråganäven . Utskottet hänvisar också till den parlamentariska kommitté somhar tillkallats för att lämna förslag om den framtida svenskaforskningspolitiken (dir. 1997:67). Kommittén skall analysera de svenskastatliga forskningsinsatserna med utgångspunkt i samhällets behov ochforskningens möjligheter och ansvarsfördelningen mellan statsmakterna,myndigheter och andra finansiärer. I frågan om fortsatt svenskt deltagande iden internationella fusionsforskningen bör inte göra några uttalandensom föregriper de vetenskapliga organens bedömningar och regeringens beredningav eventuella förslag.Likaså i syfte att underlätta avvägningar mellan olika slag av kostnaderföreslår regeringen att Rådet för högpresterande datorsystem ()avvecklas och att medlen som rådet förfogat över överförs till anslaget tilldyrbar vetenskaplig utrustning. Detta anslag disponeras avForskningsrådsnämnden (FRN). Som nämnts föreslår regeringen en besparingpå anslaget till dyrbar vetenskaplig utrustning.Moderata samlingspartiet yrkar i motion 1997/98:Ub811 avslag på regeringensförslag att avveckla (yrk. I sitt budgetalternativ - somutskottet återkommer till i avsnitt 8 - har motionärerna föreslagit 10 miljonerkronor för att fullfölja satsningen på s.k. superdatorer. I motion1997/98:Ub445 (fp) framhåller motionären vikten av att Nationelltsuperdatorcentrum (NSC) vid får sin långsiktigaverksamhet säkerställd (yrk. Om läggs ner äventyras enligtmotionären framtiden för NSC. En nedläggning av NSC får ej ske utan att enutförlig konsekvensanalys först har genomförts, anser han (yrk. 2).U t s k o t t e t anser att bör godkänna vad regeringen förordatom högpresterande datorsystem och avslå motionsyrkandena. Det bör vara FRN:sansvar att bedöma i vilken utsträckning som besparingen på anslaget till dyrbarutrustning skall tas ut på högpresterande datorsystem. Regeringen skriver attFRN i de fall så erfordras skall ansvara för fullföljandet av de insatser sombeslutats av och att FRN också om så behövs skall svara för fortsattainsatser för att utveckla kompetensen inom området högpresterande datorer.Riksdagen bör enligt utskottets mening utgå från att FRN kommer att beaktavikten av att redan gjorda investeringar i högpresterande datorsystem på etteffektivt sätt kan utnyttjas i forskningen.5 Anslag till barnomsorg, skola och vuxenutbildningVerksamhetsområdet omfattar anslag till skolmyndigheter, utveckling ochforskning inom skolområdet, de statliga skolorna (sameskolorna, specialskolornaoch statens skolor för vuxna) samt EU-programkontoret för utbildning ochkompetensutveckling. Bidrag lämnas till särskilda insatser för elever medhandikapp i skolan, viss verksamhet inom det kommunala skolväsendet, driften avfristående skolor (främst kompletterande skolor) samt till svensk undervisningi utlandet. Vidare ingår i området den särskilda vuxenutbildningssatsningen() och försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning.Det är kommunerna, och i vissa fall landstingen, som har verksamhetsansvaretför barnomsorg, grundskola, gymnasieskola, vuxenutbildning ochsvenskundervisning för invandrare. Kommunerna får ett generellt statsbidragfrån staten som till en del täcker kostnaderna för verksamheten. Resterandekostnader täcks till övervägande del av kommunalskattemedel. Skolväsendet ochbarnomsorgen representerar en betydande del av kommunsektorn både när detgäller budgetbelastning och sysselsättning. Statsbidraget redovisas inomutgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna.5.1 Statens skolverkStatens skolverk är statlig sektorsföreträdare på skolområdet. Skolverketsuppdrag är att genom uppföljning, utvärdering, kvalitetssäkringsarbete,särskilda utvecklingsinsatser, tillsyn samt utnyttjande av forskningsresultataktivt verka för att de mål och riktlinjer förverkligas som ochregeringen har fastställt för skola och vuxenutbildning.Regeringen har i propositionen Förskoleklass och andra skollagsfrågor (prop.1997/98:6) föreslagit att regleringen för barnomsorgen flyttas frånsocialtjänstlagen (1980:620) till skollagen (1985:1100). Utskottet har tidigaredenna dag tillstyrkt regeringens förslag (bet. 1997/98:UbU5). Ansvaret föruppföljning, utvärdering och tillsyn av barnomsorgen förs fr.o.m. den 1 januari1998 över från till . ges en förändradroll och ett kraftigt utökat ansvarområde i och med att de nya ansvarsområdenaförskoleverksamhet och skolbarnsomsorg tillförs verket.Kvalitetssäkring av undervisningen är ett område som regeringen ger högprioritet i Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning - kvalitetoch likvärdighet (skr. 1996/97:112, UbU13, rskr. Regeringen har den 25september 1997 utfärdat förordningen (1997:702) om kvalitetsredovisning inomskolväsendet. I syfte att förtydliga uppdrag vad gällerkvalitetssäkringsarbetet har en ändring (1997:703) gjorts i förordningen medinstruktion för . Regeringen framhåller att arbetet med attutvärdera och säkra utbildningens kvalitet blir en nyckelfråga. Det avses bl.a.ske genom ett system med återkommande kvalitetsredovisningar och genomsärskilda kvalitetsgranskningar utförda av statliga utbildningsinspektörerknutna till . Regeringen informerar om att den i regleringsbrev förår 1998 avser att återkomma beträffande de områden som utbildningsinspektörernabör prioritera i ett inledningsskede.Regeringen meddelar även att uppgifter vad avser Kunskapslyftetberäknas öka. Den delegation för som regeringen inrättade iaugusti 1996 för att leda och följa arbetet kommer att avsluta sitt arbete den1 . Delegationens uppgifter kommer att övertas av Skolverket.Sammantaget innebär regeringens bedömning att de mål som fastlagts förSkolverket i huvudsak bör gälla även , dock med deinstruktionsändringar som blir följden av en förändrad roll och vidgatansvarsområde för . Enligt regeringen bör verksamheten i högre gradinriktas på uppföljning, kontroll, utvärdering och kvalitetssäkring liksom påatt utveckla metoder så att information når ut till personalen och får avsettresultat.I motionerna 1997/98:Ub811 (m) yrkande 15 och 1997/98:Ub208 (m) yrkande 10föreslås en sammanslagning av och förhandikappfrågor i skolan () och att ett fristående kvalitetsinstitut förutvärdering och uppföljning inrättas. Motionärerna föreslår i det först nämndayrkandet att anvisas under ett nytt anslag för det nyakvalitetsinstitutet. Institutet skall ha till uppgift att svara för uppföljningoch utvärdering av skolans resultat och undervisningens kvalitet i grundskolanoch gymnasiet. Nationella skolinspektörer bör enligt motionärerna ingå i detnya institutet. I motion 1997/98:Ub207 (m) framhålls vikten av attutbildningsresultaten kvalitetsredovisas. Föreskrifter bör utfärdas. Stat ochkommun skulle kunna utbilda kvalitetsrevisorer som är kompetenta att utföraoberoende kvalitetsrevisioner av privata och offentliga utbildningsanordnare.U t s ko t t e t vill med anledning av yrkandena anföra följande.Utskottet behandlade regeringens skrivelse med utvecklingsplan förförskola, skola och vuxenutbildning (skr. 1996/97:112, bet. En av defrågor som därvid berördes var framtida roll, varvid utskottetuttryckte sig positivt till den förändrade, utvidgade och förstärkta roll somregeringen ansåg att bör få framgent. Bl.a. fäste utskottet storvikt vid att ett system med återkommande kvalitetsbedömningar införs. I detsammanhanget behandlades även motionsyrkanden med i huvudsak samma innehåll somde nu förevarande. Utskottet hänvisar till vad utskottet då anförde, nämligenatt har en vid kompetens inom skolområdet på grund av attmyndigheten har ett brett uppdrag från statsmakterna. uppgift äratt både följa upp och utvärdera, att medverka i utvecklingen av skolan och attha tillsynsuppgifter och informationsansvar etc. Utskottet ansåg inte attmyndigheten borde delas. Enligt utskottets uppfattning skulle en stor del avden samlade kompetensen hos verket därmed gå förlorad. Utskottet har ingenannan uppfattning . Utskottet noterar vidare att regeringen dels harbeslutat om en ändring i instruktion i syfte att förtydliga verketskvalitetssäkringsarbete, dels utfärdat förordning om kvalitetsredovisning inomskolväsendet.Utskottet vill också hänvisa till att frågan om SIH:s myndighetsuppgift -konsulentorganisationen och specialskolorna - utreds avutredningen om funktionshindrade elever i skolan (dir. 1995:134). Uppdragetskall redovisas senast den 15 mars 1998.Utskottet avstyrker motionerna 1997/98:Ub207, 1997/98:Ub208 yrkande 10 och1997/98:Ub811 yrkande 15.Utskottet, som inte har något att erinra mot medelsberäkningen ipropositionen, anser att det av regeringen föreslagna beloppet 236 995 000 krbör anvisas till Skolverket.5.2 Utveckling av skolväsende och barnomsorgSyftet med anslaget är att ge stöd och stimulans till utveckling avskolväsendet mot de nationella målen.Regeringen framhåller att insatser skall utgå från denansvarsfördelning som gäller mellan stat och kommun. Decentralisering somstrategi för skolutveckling uttrycker en tilltro till skolledares och läraresegen kompetens att ta ansvar för skolans utveckling i ett öppet samspel medpolitiker, föräldrar och elever. Det innebär ett stort behov av attstaten genom aktivt stödjer skolutveckling genom medvetna ochstimulerande insatser. Regeringen pekar på att det är väsentligt att integreraoch se lokal skolutveckling och personalens kompetensutveckling som en helhet.Skolverket bör enligt regeringen oförändrat stödja skolutveckling ochkompetensutveckling av personal. Verksamheten omfattar ävenbarnomsorgen. Regeringen informerar om att en överföring av 3,5 miljoner kronori utvecklingsmedel görs från till detta anslag.Enligt regeringen bör medlen under anslaget bl.a. användas för utveckling avmiljöundervisningen och utlandsundervisningen, bl.a. distansundervisningen.I motion 1997/98:Ub247 (m) yrkande 17 begärs förslag om inrättande av enförsöksverksamhet med riksrekryterande gymnasieutbildning baserad på moderninformationsteknik. Försöksverksamheten bör ske under ledning av en lämpliggymnasieskola och i nära samverkan med lärarutbildningen på aktuell ort. Imotion 1997/98:Ub811 (m) yrkande 9 föreslås att ytterligare 95 miljoner kronoranvisas under anslaget för kvalitetshöjande insatser, bl.a. försöksverksamhetmed s.k. home-learning, där erfarenheter kan vinnas om hur modern kananvändas för att skapa virtuella gymnasieskolor. Medlen bör även användas förfortbildningsinsatser riktade till lärare och skolledare i syfte att höjakvaliteten i skolan och för försöksverksamhet med individuell skolstart.Enligt motion 1997/98:T912 (v) yrkande 16 bör få i uppdrag attinrätta ett nytt . Ett sådant institut börutveckla metoder för distansutbildning och ta fram lämpliga pedagogiska programför olika nivåer av utbildning.U t s k o t t e t vill när det gäller frågan om försöksverksamhet medriksrekryterande gymnasieutbildning hänvisa till vad utskottet anförde vidbehandlingen av ett motsvarande yrkande i samband med förra åretsbudgetproposition. Utskottet betonade bl.a. att informationstekniken ger nyaförutsättningar för skolarbetet vad gäller såväl innehåll i undervisningen somarbetsformer och pedagogik. Utskottet var emellertid inte berett att tillstyrkayrkandet om en särskild försöksverksamhet.