bet · GL01KrU1 · 1997-11-25 00:00:00 — I syfte att ersätta dessa medmål för ungdomspolitiken tillkallade regeringen en parlamentarisk sammansattkommitté (C 1995:10) med uppgift att bl.a. föreslå mål samt metoder förstyrning, uppföljning och utvärdering av ungdomspolitiken. Kommitténöverlämnade sitt slutbetänkande (SOU 1997:71) Politik för unga tillregeringen. Efter remissbehandling bereds betänkandet inomRegeringskansliet.7.2 Reglerna för statsbidrag till vissa ungdomsorganisationerBidragsbestämmelserna finns i förordningen (1994:641) om statsbidrag tillungdomsorganisationer. Statsbidrag lämnas i form av grundbidrag och särskiltbidrag. Grundbidraget består av dels ett fast bidrag, dels ett rörligt bidrag.Ett av de villkor som uppställs för grundbidrag är att organisationen skall haminst 3 000 medlemmar i åldrarna vilka utgör avorganisationens totala medlemstal. Särskilda bidragsregler finns för handikapp-och invandrarorganisationer. En dispensregel finns. Om det finns särskilda skälför det kan grundbidrag beviljas en organisation även om den inte uppfyller detovan redovisade villkoret eller något av de övriga villkoren för rätt tillbidrag. Det uttalades i den proposition som ligger till grund förbidragsreglerna att dispensregeln skall kunna tillämpas bl.a. för att gemöjlighet till bidrag för vissa organisationer som av religiösa skäl inte kanha individuellt medlemskap (prop. 1993/94:135 s. 46).Det finns skäl att här också nämna att utskottet i sitt av tidigarei år godkända betänkande, 1996/97:KrU10 Ungdomsfrågor, behandlat de häraktuella bidragsreglerna i avseenden som tas upp i flera motioner.Motionären bakom motion Kr514 (kd) anser att bidragssystemet måste förändrastill den verklighet som gäller för ungdomsarbete . måste enligt motionären vara enkelt och ge ungdomsorganisationerna såstor frihet som möjligt. En modell för bidragssystemet till de politiskaungdomsorganisationerna är enligt motionären ett system där av bidragetges i grundstöd till de ungdomsorganisationer vars moderparti har fått av riksgenomsnittet vid föregående val, fördelas som mandatstöd och 20 %finns i en pott för projektansökningar.Vid sin bedömning beaktar utskottet följande. har i en undervåren 1997 framlagd rapport, Det målrelaterade bidragssystemet, anfört att denmålrelaterade tanken bör hållas kvar men att det är dags att se över detformella regelverket. Det är enligt viktigt att försökautveckla bidragssystemet så att det i sig inte hämmar förnyelse och utveckling.Grundbidragssystemet bör enligt bli mer flexibelt. Regeringenhar i propositionen tagit fasta på synpunkter och konstateraratt det vid tillämpningen av det nya bidragssystemet råder en viss konfliktmellan mål och regler, varför dessa bör ses över.I avvaktan på den översyn som regeringen aviserat finner utskottet inteanledning att föreslå en ändring i gällande bidragssystem. Utskottet avstyrkerdärför motion Kr514 (kd).Motionärerna framhåller i motion Kr603 (kd) att de religiösa barn- ochungdomsorganisationerna fått det betydligt sämre i och med att bidragssystemetändrades 1994. De religiösa barn- och ungdomsorganisationerna, utan betalandemedlemmar, får visserligen dispens från vissa av bidragskraven, men går enligtmotionärerna miste om en betydande del av grundbidraget eftersom bidragetdelvis är baserat på antalet medlemmar. Motionärerna framhåller vidare att detär nödvändigt att dessa organisationer jämställs med övriga barn- ochungdomsorganisationer (yrkande 6).Utskottet vill här framhålla att de religiösa ungdomsorganisationerna efterdispens erhåller grundbidrag som fullt ut jämställer dem med andraorganisationer då det gäller det fasta bidraget och till väsentlig del då detgäller det rörliga bidraget. Med hänsyn härtill och till vad ovan anförts omden översyn av bidragsreglerna som regeringen aviserat avstyrker utskottetmotion Kr603 (kd) yrkande 6.I motion So673 (v) understryker motionärerna vikten av att kriterierna ochsystemet för organisationsbidrag är sådana att de inte missgynnarinvandrarungdomar som grupp (yrkande 5).Utskottet vill med anledning av motionsförslaget framhålla följande.Invandrarorganisationer för ungdomar erhåller innevarande år igrundbidrag, vilket motsvarar av hela det grundbidrag somUngdomsstyrelsen fördelar. Kraven för att erhålla grundbidraget är lägreställda för ungdomsorganisationer för invandrare. När det gäller det särskildabidraget (projektbidraget) skall i enlighet medregleringsbrevet för särskilt prioritera projekt som leder till attinvandrarungdomar engageras i föreningsarbete.Mot denna bakgrund och med hänsyn till vad utskottet anfört ovan beträffandeen översyn av gällande bidragsregler avstyrker utskottet motion So673 (v)yrkande 5.7.3 Fråga om statsbidrag till rollspelsorganisationerI två motioner, Kr501 (s) och Kr508 (s), tas frågan om statsbidrag tillrollspelsorganisationer upp. Motionärerna vill ha en genomgripande granskningav idéinnehållet och av marknadens utbud. Motionärerna ifrågasätter fortsattstatsbidrag till ().Utskottet har tidigare avstyrkt motioner med liknande innehåll (bet.1994/95:KrU27 och bet. 1996/97:KrU10). Utskottets ställningstaganden innebar ikorthet följande. Det är som efter ansökan har att taställning till och bedöma vilka organisationer som uppfyller de ibidragsförordningen (1994:641) angivna kriterierna, och i vilken utsträckningorganisationernas verksamhet främjar målen för bidragsgivningen. att statsbidragen skall främja barns och ungdomars demokratiska fostran.Det förekommer ett brett utbud av rollspel på marknaden, varav en gruppinnehåller stora inslag av våld, droger och andra skadliga företeelser.Utskottet konstaterade att många rollspel otvivelaktigt har positivaförtecken. Mot den bakgrunden ansåg utskottet att det inte förelåg skäl attändra målen eller kriterierna för bidragsgivningen, så att organisationer sombedrev rollspelsverksamhet uttryckligen skulle undantas från möjligheten atterhålla statsbidrag för sin verksamhet. Utskottet redogjorde också ibetänkandet 1996/97:KrU10 för innehållet i , i vilken rollspelsverksamheten kartlagts. Avrapporten framgår bl.a. att bedömer att SVEROK bidrar till attge ungdomar föreningsvana samt lär dem demokratiska samarbetsformer m.m.Ungdomsstyrelsen anser vidare att SVEROK fyller både de övergripande målen förstatsbidrag och de formella krav som uppställs i bidragsförordningen. Vidareanförs i rapporten att det inom SVEROK förs en kontinuerlig diskussion om denkritik som riktas mot rollspel samt att det faktum att ungdomar väljer attorganisera sig kring sitt fritidsintresse ger en möjlighet till dialog.Utskottet anser - mot bakgrund av den redovisning som lämnats ovan - att detinte är motiverat att genomföra en sådan översyn som motionärerna föreslår.Utskottet vill dock understryka ansvar att följa upp denkritik som riktas mot rollspel. Självfallet har även SVEROK ett ansvar för attsom bidragstagare pröva huruvida framförd kritik kan ge anledning tillåtgärder.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna Kr501 (s) ochKr508 (s).7.4 Övriga frågorI motion So673 (v) anser motionärerna att bör få i uppdrag attutveckla projekt med särskild inriktning mot att hjälpa ungdomar hävda sinaindividuella intressen (yrkande 3).Av budgetpropositionen framgår att har utvecklat sininformationsverksamhet genom att utnyttja modern informationsteknik. Blandannat har databasen skapats och lagts ut på Internet. Youth är ett forumför ungdomar på Internet. Tanken är att ungdomar skall ges möjlighet att deltaoch påverka sin situation i dagens . Fr.o.m. september 1996t.o.m. hade Youth ca 70 000 besökare varav närmare 40 000 härrörfrån av . I Youth ingår också , somäven den är en databas på Internet. är ett led i det arbete somUngdomsstyrelsen bedriver för att göra ungdomar mer delaktiga i samhället ochkan ses som ett uppslagsverk med information om det svenska samhället.Utskottet ställer sig positivt till satsning på moderninformationsteknik. Utskottet ser det som viktigt att ny teknik tas till hjälpför att möta ungdomar och få dem att delta och påverka sin situation isamhället. Youth och är exempel på sådana projekt som efterlyses imotion So673 (v). Utskottet ser gärna att andra projekt med likartat syfteinitieras. Utskottet är dock inte berett att tillstyrka att Ungdomsstyrelsenfår ett särskilt uppdrag av det slag som föreslås i motionen. Med hänsynhärtill avstyrks motion So673 (v) yrkande 3.I motion Kr270 (mp) vill motionärerna även ge statsbidrag till de ungdomar somväljer att inte engagera sig i föreningslivet, utan väljer att endast medverkai ett enskilt projekt (yrkande 72).Ett bifall till motionen skulle innebära dels att bidragsändamålet utvidgadestill att avse inte bara ett organisationsstöd utan även ett stöd till projektsom har annan huvudman än en formell organisation. Dessutom skulle stödet tillorganisationerna minska i motsvarande mån. Utskottet är inte berett att ställasig bakom ett sådant förslag.Utskottet vill tillägga att i sitt betänkande (SOU1997:71) Politik för unga uttalat att det måste vara en angelägenkulturpolitisk uppgift att hitta former för stöd till den temporära ochinformella kultur som många unga är attraherade av. Betänkandet harremissbehandlats.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motion Kr270 (mp) yrkande 72.Utskottet behandlar frågan om medelstilldelning på ungdomsområdet i ett senareavsnitt i detta betänkande (avsnitt 20).C Budgetfrågor8 Allmän kulturverksamhet (A)8.1 (A 1)godkände vid föregående övergripande mål för Statenskulturråd (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:KrU1 s. 153-154, rskr. 1996/97:129). De fastställda målen innebar inte någon förändring avverksamhetsinriktningen.Regeringen bedömer i årets budgetproposition att verksamhet iallt väsentligt svarar mot uppställda mål. Uppdraget till skallligga fast. En besparing på statlig konsumtion har tagits ut med 849 000kronor. Regeringen föreslår att skall anvisa underanslaget.I motion Kr272 (m) framförs kritik mot dominerande roll vidbedömning av kulturverksamheter, bidragsgivning, uppföljning m.m. Dennadominans kan motverka en vital förnyelse av kulturen. Kulturbyråkratin börminskas, varför anslaget till bör minskas med (yrkande 1).Utskottet har haft att taställning till frågan om existens och ansvarsområde (senast i bet.1996/97:KrU1 s. 153-154). Utskottet anser , liksom vid tidigaretillfällen, att det behövs en central myndighet på kulturområdet lika väl sompå andra områden. tillsätter referens- och arbetsgrupper förfördelning av medel inom olika konstområden. Mandatperioden för arbetsgruppernaär . Utskottet förutsätter att tillgodoser behovet avförnyelse över åren både vad gäller gruppernas arbetsområden och derassammansättning. Mångfalden och förnyelsen inom kulturområdet främjas också avatt statligt stöd fördelas av ett antal från varandra fristående instanser,såsom , med Bildkonstnärsfonden och olikaarbetsgrupper, , och SvenskaFilminstitutet.Utskottet anser att de övergripande målen för bör varaoförändrade. Motionen avstyrks i motsvarande del. Utskottet avstyrker ocksåmotionens förslag om en besparing på anslaget. bör anvisa 26 920 000kronor under anslaget A 1 i enlighet med regeringens förslag.8.2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationelltkulturutbyte och samarbete (A 2)8.2.1 InledningVid föregående gjordes flera förändringar i fråga om de ändamål tillvilka medel anvisas under anslaget A 2 Bidrag till allmän kulturverksamhet,utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete.Från anslaget A 2 utgår för medel till följande ändamål.Bidrag, som disponeras av , utgår till samisk kultur. Vidare finnsmedel under anslaget till disposition för tillfälliga insatser avutvecklingskaraktär eller insatser som på annat sätt är kulturpolitisktangelägna samt för vissa gemensamma ändamål för folkbiblioteken. Medel utgårtill centrala amatörorganisationer, centrumbildningar för deras centralaverksamhet, lokalhållande organisationer för kulturverksamhet samtmångkulturella organisationer för arkiv, dokumentation och forskning. Medelutgår också för bidrag till internationellt kulturutbyte, vilka disponeras avStatens kulturråd och . Vidare utgår bidrag till för gäststipendium till flyktingförfattare, Svenska föreningenNorden, Svenskhemmet i , Svensk-norska samarbetsfonden förstipendier för vistelse vid Svenskhemmet , Hanaholmens kulturcentrumi , författar- och översättarcentrum i och Nämnden försvensk-grekiskt kultursamarbete. Inom anslaget finns också medel för bidragtill kulturinsatser i arbetslivet och bidrag till länsbildningsförbund m.fl.för kultur- och föreläsningsverksamhet. Vissa medel till regeringensdisposition avser kostnader för utvecklingsprojektet i skolan, sombedrivs av en särskild arbetsgrupp inom . Till regeringensdisposition finns också medel för internationellt samarbete samtutvecklingsarbete och andra särskilda insatser inom kulturområdet.I ett senare avsnitt i detta betänkande (avsnitt 10.9) behandlas yrkanden ominrättande av ett särskilt anslag för arbetsplatsbibliotek.8.2.2 CentrumbildningarI årets budgetproposition beskrivs mycket kortfattat de ändamål för vilka medelhar beräknats under anslaget A 2 för . Det sägs bl.a. att medelberäknas för ?bidrag till centrala organisationer och centrumbildningar varsverksamhet inriktas på internationellt kulturutbyte och samarbete?. Dennaformulering har uppmärksammats i motion Kr285 (c). Motionären påpekar attcentrumbildningarna fått bidrag för sin centrala verksamhet och attderas verksamhet inriktas på sådana uppgifter som samordning, marknadsföring,opinionsbildning och arbetsförmedling. Centrumbildningarna är organisationerför icke institutionellt arbetande konstnärer och konsthantverkare.Motionärerna anser att om centrumbildningarna i enlighet med formuleringen ibudgetpropositionen skall få bidrag endast för arbete med internationelltkulturutbyte förlorar de konstnärer och konsthantverkare som är anslutna tillcentrumbildningarna sitt hittillsvarande stöd.Utskottet har från inhämtat att det inte är avsikten attändra på villkoren för bidraget till centrumbildningarna. Sammanfattningen ibudgetpropositionen av alla de ändamål till vilka medel beräknas under anslagethar av misstag fått en felaktig utformning. Genom detta klarläggande är detinte längre nödvändigt med ett uttalande av det slag som begärs i motionen,varför utskottet avstyrker den.8.2.3 Medelsberäkningen m.m.Regeringen redovisar att medelsberäkningen under anslaget A 2 innefattarföljande förändringar i förhållande till i vad avser ändamåloch bidragsbelopp.Arbetsgruppen för projektet i skolan, som fått bidrag tillsina projekt under anslaget A 2, avslutar sitt arbete med enutvärderingsrapport . För har 10 miljoner kronorberäknats för Kultur i skolan under detta anslag. Medlen har delvis använts isamverkan med arbetsgruppen Kultur i hela landet. För beräknasinte några medel för ytterligare projekt inom Kultur i skolan. I ställetberäknar regeringen under anslaget A 3 fördet fortsatta arbetet med Kultur i hela landet . Enligt vad somanförs under anslaget A 2 avses dessa medel användas för såväl barn- ochungdomsprojekt som andra projekt som hävdar det lokala kulturlivet under år1998.Regeringen avser att tillkalla en kommitté med uppgift att driva verksamhetenmed ett Forum för världskultur. För kommitténs dagliga verksamhet beräknas 1,5miljoner kronor under anslaget A 2. Frågan om inrättande av ett Forum förvärldskultur behandlar utskottet i ett tidigare avsnitt av betänkandet (avsnitt3).Regeringen konstaterar i budgetpropositionen att vissa lokala och regionalakulturinstitutioner befinner sig i en allvarlig ekonomisk situation. Regeringenföreslår att skall beräknas under anslaget A 2 förtillfälliga insatser med syfte att upprätthålla den konstnärliga nivån påverksamheten hos institutioner i förändring. Regeringen bör fördela medlen.Slutligen redovisar regeringen att vissa, inte preciserade, förändringar avmedelsberäkningen under anslaget dessutom har gjorts till följd avomprioriteringar inom kulturområdet i dess helhet.Regeringen föreslår att skall anvisa underanslaget.Enligt motion Kr272 (m) bör anvisa mindre än vadregeringen föreslagit. Anslaget bör föras upp med (yrkande 2delvis). Flera av de verksamheter som får bidrag under anslaget börenligt motionärernas mening inte höra till statens ansvarsområde. Det som inteefterfrågas eller får lokalt stöd skall inte alltid kunna räkna med attöverleva genom statligt bidrag som övergår till årligt anslag. Statensansvarsområde bör definieras närmare och klart avgränsas. Motionärerna anservidare att det inte bör beräknas medel under anslaget för den kommitté somskall driva verksamheten med Forum för världskultur.I motion Kr213 (c) yrkande 5 yrkas avslag på regeringens förslag att inrättaverksamheten med Forum för världskultur. Detta yrkande behandlar utskottet iett tidigare avsnitt (avsnitt 3). I motionens yrkande 6 hemställs att de medel,1,, som regeringen beräknar under anslaget A 2 för Forum förvärldskultur skall finnas kvar under anslaget och användas till internationelltsamarbete och mångkulturellt arbete. Medlen bör fördelas av Kulturrådet.I motionerna Kr246 (v) och Kr269 (v) föreslås en ökning av anslaget A 2 med12 . I motion Kr269 (v) redovisas de medelsberäkningar somligger till grund för förslagen om anslagsökning. bör anvisa 10miljoner kronor till teatersatsningar i form av bidrag till fria teatergruppersturnéer i storstädernas miljonprogramområden och i andra teaterfattiga områden(yrkande 7). Medlen till internationellt kulturutbyte bör ökas med 3 miljonerkronor (yrkande 8). Motsvarande yrkande finns också i motion Kr245 (v). Vidarebör det av regeringen föreslagna bidraget till tillfälliga insatser för vissalokala och regionala kulturinstitutioner enligt motion Kr269 (v) minskas från26 till (yrkande 10). De medel som disponerarför utveckling av barn- och ungdomskultur bör ökas med (yrkande 11). Slutligen föreslår motionärerna att skallanvisas att fördelas till kommunala kulturskolor (yrkande 13).Den kommunala musik- och behandlas i ytterligare fyra motionersom remitterats till kulturutskottet. I motion Kr240 (s) begärs en översyn avfrågan om det skall utgå statligt bidrag till den kommunala kulturskolan.Motionärernas oro över de minskande kommunala bidragen till kulturskolornadelas av dem som står bakom motionerna Kr264 (mp, fp, v, kd), Kr270 (mp) ochKr306 (kd). I motion Kr264 (mp, fp, v, kd) hemställs om en översyn av frågan omhur man skall kunna tillgodose barns rätt att få grundutbildning i att spelaett instrument oavsett var de bor i landet. Motionärerna har uppmärksammat attmusikundervisningen i vissa kommuner av ekonomiska skäl har koncentrerats och att elevavgifterna ökar. Detta förhållande uppmärksammas också imotion Kr270 (mp), i vilken begärs att regeringen skall förelägga ettförslag till lag om den kommunala musik- och (yrkande 18). (Ettförslag i motion Kr269 (v) yrkande 12 om en utredning av frågan om huruvidakulturskolan skall omfattas av skollagen har remitterats tillutbildningsutskottet.) I motion Kr306 (kd) slutligen begärs ett uttalande avriksdagen om betydelsen av att kommunerna satsar på musikskolorna (yrkande 9).Motionärerna erinrar om att i motioner remitterade till andrautskott föreslår betydande höjningar av bidragen till den kommunala sektornfram till år 2000.Vid fördelningen av bidraget om till tillfälliga insatserför lokala och regionala kulturinstitutioner bör regeringen enligt motion Kr291(s) ta särskild hänsyn till behoven hos de allra största regionhuvudstäderna.Motionärerna exemplifierar med situationen i . De anser att det bör varaett självklart nationellt intresse att främja förekomsten av spännande,professionella och resursstarka kulturinstitutioner i olika delar av landet.Utskottet har i ett tidigare avsnitt av detta betänkande tillstyrkt regeringensförslag om en försöksvis bedriven verksamhet med ett Forum för världskultur. Ienlighet härmed tillstyrker utskottet att beräknas underanslaget A 2 för den kommitté som skall driva verksamheten. Motionerna Kr272(m) yrkande 2 i motsvarande del och Kr213 (c) yrkande 6 avstyrks.Utskottet anser att en sådan avsevärd minskning av anslaget som föreslås imotion Kr272 (m) skulle drabba de verksamheter som erhåller bidrag underanslaget på ett mycket kännbart sätt. Utskottet avstyrker motion Kr272 (m)yrkande 2 även i här aktuell del.Utskottet erinrar om att fastställt ram för utgiftsområde17, varför några anslagsökningar utöver ramen inte är möjliga utan attmotsvarande minskningar görs på andra anslag inom ramen. Utskottet kan inteförorda de omfattande omfördelningar som skulle bli följden av etttillstyrkande av motionerna Kr245 (v), Kr246 (v) i motsvarande del samt Kr269(v) yrkandena 7, 8, 11 och 13. Motionsyrkandena avstyrks således.Vid föregående behandlade utskottet en rad motionsyrkanden om musik-och . Utskottet underströk med kraft den stora betydelse musik- ochkulturskolorna har och har haft för musiklivet i hela landet, för utvecklingenav musiken i och som start för alla de människor som deltar i ettamatörmusikliv av stor bredd och omfattning och för många av våraprofessionella musiker och sångare. Musik- och kulturskolorna har också storbetydelse för att väcka barnens intresse för musik i alla dess former ochutveckla dem till att bli en kunnig och intresserad publik (bet. 1996/97:KrU1s. Utskottet delar motionärernas oro för att kommunernas besvärligaekonomiska läge skall medföra ett avbrott i utvecklingen av musik- ochkulturskolorna. Ansvaret för musik- och kulturskolorna måste dock förblikommunernas. Staten kan lämna bidrag till stimulans och utveckling men intetill den reguljära driften. Utskottet avstyrker med hänvisning till det anfördamotionerna Kr240 (s), Kr264 (mp, fp, v, kd), Kr270 (mp) yrkande 18 och Kr306(kd) yrkande 9.Utskottet har vid sina överväganden beträffande det statliga stödet till denregionala kulturverksamheten funnit att det är nödvändigt att inom den avriksdagen fastställda ramen för utgiftsområde 17 göra vissa justeringar avfördelningen av medel på anslag till förmån för ett mera långsiktigt stöd tillarrangerande musikföreningar och två orkestrar med länsmusikstiftelser somhuvudman. Justeringarna motiveras av att det är angeläget att främja ett brett,varierande och kvalitativt högtstående musikutbud i hela landet. Utskottetpåminner också om att det 1996 uttalades attavsikten var att de arrangerande musikföreningarna skulle få en betydandeförstärkning för . Utskottet återkommer till dessa frågor underanslagen B 2 och B 3. Under det nu aktuella anslaget A 2 beräknar utskottet ettmed minskat belopp för det engångsvis utgåendebidraget till tillfälliga insatser för vissa regionala kulturinstitutioner.Riksdagen bör inte uttala sig om hur det tillfälliga bidraget till regionalakulturinstitutioner skall fördelas. Utskottet föreslår att medanledning av budgetpropositionen och motion Kr269 (v) yrkande 10 samt medavslag på motion Kr291 (s) vid medelsanvisningen skall beräkna 21 miljonerkronor för tillfälliga insatser för regionala och lokala kulturinstitutioner.Utskottet har i övrigt inte något att erinra mot medelsberäkningen underanslaget och föreslår att anvisar 125 075 000 kronor.8.2.4 Bidraget till länskonstnärerVillkoren för bidraget till länskonstnärer tas upp i motion Kr269 (v). Enligtmotionen bör länskonstnärerna främst vara en resurs för amatörkulturen (yrkande30).I förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regional kulturverksamhet sägsatt statsbidraget till verksamhet med länskonstnärer skall syfta till attsprida, stimulera och öka kunskapen om konst och kultur, framför allt blandbarn och ungdom, och att höja kvaliteten inom amatörkulturen.