bet · GL01FiU1 · 1997-11-06 00:00:00 — motionerna Fi206 (m) yrkande 7,Fi219 (mp) yrkande 22 och Fi215 (kd) yrkande 6.AnslagsbehållningarMedel som anvisats på ett reservationsanslag kan enligt vissa regler sparastill efterföljande budgetår. I den mån ett ramanslag inte förbrukats får påmotsvarande sätt kvarstående behållning föras över till ett senare år.Förskjutningar i det samlade anslagssparandet påverkar statsbudgetens utgifteroch redovisas på budgetens utgiftssida som en nettopost, benämnd Förändring avanslagsbehållningar.I årets budgetproposition räknar regeringen med att de samladeanslagsbehållningarna skall minska med netto under nästaår, dvs. att utgifter av denna omfattning väntas bli finansierade av medel somfinns tillgängliga vid årets början. Jämfört med vårpropositionen harregeringen räknat upp förbrukningen av anslagsbehållningar med 1,0 miljardkronor. Skälet härtill uppges vara att vissa utgifter kommer att förskjutasfrån till 1998. Regeringen föreslår att skall godkänna dengjorda beräkningen av förändringarna i anslagsbehållningarna (yrkande 7).Vänsterpartiet anser i motion Fi220 att anslagsbehållningarna inte bör fåutnyttjas i den utsträckning som regeringen föreslår. Motionärerna ser det sommer rimligt att man tillgodoser utgiftsbehoven över de på utgiftsområdenauppförda anslagen och föreslår att enbart avanslagsbehållningarna får förbrukas (yrkande 6).Finansutskottet vill med anledning härav erinra om att de medel som ingår ianslagsbehållningarna har anvisats på anslag för vissa specifikaändamål. I många fall rör det sig om anslag som är avsedda att betalas ut undernågra år, och i avvaktan på dessa utbetalningar registreras kvarstående medelsom en del av anslagssparandet. På t.ex. biståndets område finns storabehållningar.Utskottet noterar att genom att föreslå ett mer återhållsamtutnyttjande av kvarvarande medel kan tillgodoräkna sig en besparing på 2,5miljarder kronor, vilken bidrar till finansieringen av Vänsterpartietsbudgetalternativ. kräver emellertid i annat sammanhangatt de behållningar som finns på just biståndets område skall minskas. Hurdessa båda motstridiga krav skall kunna förenas framgår inte av motionen.Finansutskottet finner för egen del inte anledning att göra någon annanbedömning av förbrukningen av anslagsbehållningarna än regeringen. Utskottettillstyrker således yrkande 7 i propositionen och avstyrker motion Fi220 (v)yrkande 6.Myndigheternas in- och utlåning i RiksgäldskontoretI sitt förslag till statsbudget räknar regeringen med att förändringeni myndigheternas m.fl. in- och utlåning i skall uppgå tillnetto -1,, dvs. väntas under budgetåretfrån dessa institutioner ta upp lån som netto är av denna omfattning.Utlåningen till väntas öka med drygt 11 miljarderkronor. Å andra sidan väntas framför allt de tilläggspensionsavgifter somflyter in till den s.k. premiereserven, och som i avvaktan på fördelning påpensionsspararna skall förvaltas av , bidra till att dennainstitutionsinriktade låneverksamhet leder till en nettoinlåning iRiksgäldskontoret på . Influtna tilläggspensionsavgifterberäknas uppgå till 13,5 miljarder kronor.Regeringen föreslår i budgetpropositionen (avsnitt 4.3.5 och tabell 4.4) attriksdagen godkänner den gjorda beräkningen av förändringar av myndighetersm.fl. in- och utlåning i (yrkande 8).Utskottet biträder detta förslag och tillstyrker således yrkande 8 ipropositionen.Budgetens sammansättning i stortUtskottet har i de närmast föregående avsnitten tagit ställning tillutgifternas fördelning på utgiftsområden, till beräkningen av statsbudgetensinkomster samt till förändringar av anslagsbehållningar och Riksgäldskontoretsin- och utlåning till myndigheter m.fl. Utskottet har därmed övergripandebehandlat de delposter som statsbudgeten är uppbyggd av.Skillnaden mellan å ena sidan statsbudgetens inkomster och å andra sidansumman av samtliga utgifter på utgiftsområden inklusive förändringar avanslagsbehållningar och nettot av myndigheters m.fl. in- och utlåning iRiksgäldskontoret utgör budgetsaldot, vilket definitionsmässigt är liktydigtmed statens lånebehov. Lånebehovet framkommer alltså som en restpost, vars nivåriksdagen inte tar ställning till.Utskottets ställningstaganden framgår schematiskt av följande förenkladebudgetuppställning.Tabell 29. Utskottets förslag till statsbudget för budgetåret 1998Belopp i miljarder kronorUtskottet övergår därmed till att behandla sammansättningen av statsbudgetensinkomster på mer detaljerad nivå samt olika förslag och synpunkter medanknytning till de 27 utgiftsområdena inklusive socialförsäkringssektorn vidsidan av statsbudgeten.InkomsterFinansutskottet har ovan under rubriken sammanfattandebedömning av budgetförslagen behandlat förslag om bl.a. utgiftstak, lånebehovoch beräkning av statens inkomster för . Här behandlar utskottet förslagom dels skattepolitikens inriktning, dels ändrade skatter och avgifter.Ställningstagandena görs med beaktande av de överväganden och bedömningar somredovisats tidigare. Det innebär att utskottet redan tagit ställning till deövergripande frågorna vad avser statens inkomster år 1998.Avsnittet inleds med att utskottet behandlar förslag om skattepolitikensallmänna inriktning. Därefter tar utskottet upp förslag till avgifts- ochskatteändringar. Betänkandets disposition följer i stort sett ordningen förinkomsttitlarna i statsbudgeten.Under respektive rubrik redovisas beräkningar av de inkomstförslag somregeringen och oppositionspartierna har lagt fram. För regeringen redovisasberäknad effekt på statsbudgeten för . I de fall oppositionspartiernaavvisar regeringens förslag redovisas motsvarande belopp som regeringen harberäknat. För övriga oppositionsförslag redovisas dels de belopp som partiernaredovisat i sina motioner, dels de belopp som kan beräknas belasta nästa årsstatsbudget om förslagen vinner bifall.I motionerna tillämpas olika redovisningsprinciper för beräkningarna aveffekterna av inkomstförslagen. redovisas varaktig effekt och i andrafall effekten för med hänsyn till uppbörd. Förslagens effekterför staten har redovisats i vissa fall, i andra fall har effekterna för denkonsoliderade offentliga sektorn beräknats. Genom att redovisa förslagensstatsbudgeteffekt underlättas jämförelser mellan regeringens och oppo-sitionensbudgetalternativ. Att föreslå en beräkning av inkomsterna påstatsbudget för hör till utskottets uppgifter. Den redovisning som görsi detta avsnitt utgör en specificering av de belopp som redovisats ovan av detotala inkomsterna för . I beslutsunderlaget har även denvaraktiga effekten när åtgärder fått fullt genomslag och effekten för helaoffentliga sektorn ingått. För att rätt kunna bedöma olika förslags ekonomiskakonsekvenser är det önskvärt att kunna beakta även dessa effekter. Deredovisas emellertid inte i betänkandet.Beräkningen av inkomstförslagens effekt följer Finansdepartementetsberäkningskonventioner. Det bör noteras att vissa beräkningar är behäftade medstor osäkerhet.Skattepolitikens inriktningBudgetpropositionenRegeringen tar upp vissa allmänna frågor beträffande skattepolitiken i avsnitt8.2 i propositionen. Regeringen redovisar sina överväganden med anledning avden värdering av 1990/skattereform som regeringen utfört. Dessutomredovisas regeringens bedömningar av vissa överväganden och förslag somredovisats i två aktuella utredningar: ochTjänstebeskattningsutredningen.I den slutliga värdering av skattereformen som regeringen lämnar i bilaga 6 ivolym 1 dras slutsatsen att det fördelningsmässiga utfallet för hushåll medhögst inkomster avviker från de bedömningar som gjordes iskattereformpropositionen (prop. 1989/90:110). Regeringen konstaterar vidareatt de barnbidragshöjningar som var en integrerad del av skattereformen intekom att förverkligas fullt ut samt att reformen inte var fullt ut finansierad.För att förbättra fördelningsprofilen - i enlighet med vad som avsågs medskattereformen - föreslår därför regeringen att barnbidraget höjs från den 1januari 1998. I propositionen aviserar regeringen vidare att den avser attlägga ett förslag som innebär att inkomsttagare med ca ochdärutöver skall betala en förhöjd statlig inkomstskatt efter att värnskattenupphör . Förslaget kommer att läggas vårproposition. Syftetär att förbättra den fördelningspolitiska profilen av skatterna. Omkring fyraprocent av de skattskyldiga med de högsta inkomsterna kommer enligt förslagetatt beröras av den högre statliga skattesatsen.I skattereformen var det en uttalad ambition att av deskattskyldiga med förvärvsinkomster skulle betala statlig inkomstskatt utöverdet fasta grundbeloppet (). Av redovisningen i bilaga 6framgår att så inte varit fallet med undantag för . Regeringen anser attnär ekonomiskt utrymme föreligger bör inkomstskatten ändras så att det nyssnämnda målet uppnås.Utöver nämnda åtgärder anför regeringen att möjligheten till skattesänkningarför personer i normala inkomstlägen bör prövas. Åtgärderna bör vara fulltfinansierade och prövas mot den inverkan de kan ha på sysselsättning ocharbetslöshet.Vad beträffar betänkande Skatter, miljö ochsysselsättning (SOU 1997:11), där kommittén bl.a. presenterar en principskisstill ett nytt skattesystem, anförs att det enligt regeringen är önskvärt med enökad miljörelatering av skattesystemet. Om åtgärderna utformas på rätt sätt kande bidra till en ekonomiskt effektivare användning av våra resurser. En ökadanvändning av skatter som ekonomiska styrmedel kan begränsa olika slag avnegativ miljöpåverkan. Om de skatter som tas ut på detta sätt under enövergångstid genererar intäkter kan dessa användas för att reducera skatter somverkar snedvridande på resursanvändningen. Det gäller här olika skatter påarbete.I betänkande finns en rad förslag om förändringar iskattesystemet, bl.a. ges ett förslag till en ny modell förenergibeskattningen. I propositionen aviserar regeringen att en arbetsgruppinom skall se över hela energiskattesystemet. Utgångspunktenför denna översyn utgörs av kommitténs förslag. Ambitionen är att skapa ettenklare och mer överskådligt system med en klarare uppdelning mellan skatternasfiskala och miljöstyrande funktioner.Regeringen redovisar vidare sina bedömningar avTjänstebeskattningsutredningens förslag i betänkandet Skatter, tjänster ochsysselsättning (SOU 1997:17). Utredningen rekommenderar bl.a. att enskattereduktion på av arbetskostnaden införs för privatpersoner som låterreparera, bygga om eller bygga till småhus eller bostadsrätter. Vidare föreslåsatt arbetsgivaravgifter som kan antas vara nära alternativ till hemarbete ochsvart arbete. Till denna grupp av tjänster hör, enligt utredningen,reparationer av bilar och hushållsartiklar, serveringstjänster,persontransporter och städtjänster som köps av hushållen.Utredningens olika förslag beräknas sammantaget leda till en kostnad på 4,6miljarder kronor. Finansieringen föreslås ske med sänkt grundavdrag, slopatrepresentationsavdrag, höjd tobaksskatt och höjd reavinstskatt påprivatbostäder. Enligt utredningen kan förslagen öka sysselsättningen medomkring 40 000 personer.I propositionen instämmer regeringen i utredningens analys av deeffektivitets- och specialiseringsvinster som förslagen kan medföra.Skattesänkningar som riktas mot grupper och sektorer med mindre flexibla lönerkan påverka sysselsättningen positivt. Regeringen anser därför att enbudgetneutral omläggning av skattesystemet av den typ som utredningen föreslårkan öka sysselsättningen. Det finns däremot anledning att vara skeptisk tillstorleken på den sysselsättningseffekt som utredningen beräknar.Särbehandlingen av vissa branscher ger upphov till olika gränsdragningsproblem.Avgränsningen måste, enligt regeringen, vara utformad så att snedvridningen avkonkurrensförhållandena till den övriga ekonomin minimeras.Ett annat problem gäller nedsättningen av socialavgifter för näringsidkaresom bedriver blandad verksamhet, dvs. såväl sådan verksamhet som skall ges enförmånlig skattebehandling som annan verksamhet. Utredningens förslag innebäratt man inför ytterligare en grund för differentiering av socialavgifterna. Förnärvarande finns redan differentiering med avseende på regioner ochföretagsstorlek. Vad detta betyder för det totala avgiftssystemet ärotillräckligt belyst i utredningen och måste enligt regeringen beaktas vid enfortsatt beredning.Regeringen delar dessutom bedömningen att administrativa förenklingar kanuppnås genom att den nuvarande skyldigheten för privatpersoner att göra avdragför preliminär skatt och betala arbetsgivaravgifter på ersättningar tilluppdragstagare som betalar A-skatt och som uppgår till tasbort. Ett eventuellt genomförande av ett förenklat system är dock aktuelltförst år 1999.Regeringen kan emellertid inte ansluta sig till utredningens förslag tillfinansieringar.Avsnitt 8.2 avslutas med att regeringen aviserar att den avseratt lägga fram förslag om förändringar i reglerna för utfärdande av F-skattesedel. Syftet med förslaget är att underlätta nyföretagande.MotionernaI Moderata samlingspartiets motion Fi403 hävdas att de höga svenska skatternagör dubbel skada. Medborgarnas beroende av den politiska sektorns förmåga attklara sina åtaganden blir mycket stort. försvagas valfriheten och dentrygghet som ligger i att ha kontroll över sin egen ekonomi. Därtill kommer attde höga skatterna snedvrider ekonomins sätt att fungera, försvårarmöjligheterna att skapa förutsättningar för de nya jobb som så väl behövs ochkväver tillväxtkraften i ekonomin.En politik som syftar till att skapa förutsättningar för att de flesta skallkunna leva på sin lön måste därför, menar motionärerna, stå på två ben. Det enaär en aktiv skattesänkningspolitik som syftar till att växla lägre skatter motminskat behov av bidrag och offentligt stöd. Det långsiktiga målet måste varaatt den som är i behov av bidrag och offentligt stöd inte skall betala skattoch att den som betalar skatt inte skall behöva bidrag.Det andra benet är reformer på bland annat skatteområdet som syftar till attstärka tillväxtkraften i ekonomin så att den höga arbetslösheten kan pressastillbaka och antalet människor som av andra skäl blivit helt beroende av detoffentliga för sin försörjning minskar. krävs en ny inriktning avutbildningspolitiken så att fler kan få bättre kunskaper och högre kompetens.Med en sådan uppläggning av politiken kommer det enligt motionärernas bedömningatt bli möjligt att uppnå successivt högre reallöner somskatteuttaget kan sänkas rejält eftersom utgifterna inom transfereringssystemenkan sänkas.I motionen framhålls vidare att det svenska skattesystemet främst präglas avmycket höga skatter på arbete, främst inkomstskatt, egenavgifter ocharbetsgivaravgifter. Till följd av de senaste årens depreciering av kronanligger generella konkurrenskraft åter på en rimlig nivå. Desamhällsekonomiska problemen med de höga skatterna på arbete är framför alltatt de hindrar stora delar av tjänstesektorn att expandera och att de höjerkostnaden för att anställa och försämrar förutsättningarna för en fungerandelönebildning.För att de ekonomiska problemen skall kunna lösas och medborgarna återfå detekonomiska oberoende som är en förutsättning för långsiktig trygghet krävs,anförs det i motionen, att utrymme skapas för kraftfulla skattesänkningar. Deninriktning för skattepolitiken som föreslås i motionen (yrkande 1) innebär atthushållens kontroll över den egna ekonomin skall öka väsentligt, så attbidragsberoendet kan minskas som förutsättningarna för väsentligthögre tillväxt och betydligt fler nya arbetstillfällen stärks. Utrymme måstedärför avsättas för att slopa den extra höga beskattningen av investeringar ochkapitalbildning och överbeskattningen av företagande. Huvuddelen avskattesänkningsutrymmet måste emellertid inriktas på att sänka skatten påarbete genom främst sänkta egenavgifter och sänkt inkomstskatt för alla. Dessaskattesänkningar gynnar relativt sett låg- och medelinkomsttagare mest ochmedför att bidragsbehoven minskar.För en femårsperiod formulerar motionärerna följande mål:* Kommunalskatterna sänks generellt med per skattekrona genom attstatliga besparingar utnyttjas för att lyfta över finansieringsansvar frånkommunerna till staten. * Egenavgifterna sänks . * Mervärdesskatten sänks till . * Grundavdraget höjs något och ett extra grundavdrag för varje barn införs vidden kommunala beskattningen. Grundavdraget för barn skall alltid kunnautnyttjas fullt ut genom ?negativ skatt?. * Beskattningen av bostäder sänks till en nivå som motsvarar 1,2 procentsfastighetsskatt som den del av taxeringsvärdet som utgör markvärdeinte över huvud taget tas upp till beskattning. * Dubbelbeskattningen av investeringar och överbeskattningen avkapitalbildning slopas.Folkpartiet liberalerna betonar i motion Sk735 att det är en prioriteraduppgift att skapa förutsättningar för fler arbetstillfällen. Motionärernalägger därför fram en rad förslag till skattesänkningar som de anser måstegenomföras för att få fler jobb i näringslivet. Målet är att såmånga som möjligt skall slippa vara beroende av arbetslöshetsersättning, AMS-åtgärder, socialbidrag, förtidspensioner m.m. och i stället ges en chans attförsörja sig på eget arbete. Fler människor måste få en lön att leva på.Folkpartiet liberalerna föreslår således bl.a. att arbetsgivaravgifternasänks inom tjänstesektorn med , att värnskatten slopas, attdubbelbeskattningen slopas, att förmögenhetsskatten sänks samt attfastighetsskatten sänks redan år 1998.Den långsiktiga inriktningen av skattepolitiken bör, enligt motionärerna,vara inriktad på lägre skatter för låg- och medelinkomsttagare (yrkande 1).Enligt regeringens kalkyler finns ett ?utrymme? på 20miljarder kronor. Om politik får genomslag efter valet kandetta utrymme enligt motionärernas bedömning komma att realiseras tidigare. Deanser att huvuddelen bör användas till att sänka skatterna för låg- ochmedelinkomsttagare. Till att börja med bör de principer som fastslogs i sambandmed skattereformen återupprättas, dvs. att de flesta inkomsttagare betalarhögst i skatt och att betalar statsskatt, samt högst imarginalskatt. Det är viktigt att återinföra det fulla inflationsskyddet iskatteskalan så att inte fler personer successivt skjuts uppåt och tvingasbetala statsskatt.Det höga skattetrycket i för oundvikligen med sig en högskattebelastning på de stora och breda skattebaserna, dvs. de inkomstskikt därde flesta inkomsttagare befinner sig. är det land blandindustriländerna som har det lägsta grundavdraget och en av de högsta inledandeskattesatserna. Det innebär att små inkomster beskattas hårdare än i jämförbaraländer. Med lägre skatter på låga inkomster får fler chansen att försörja sigpå det egna arbetet. Rent tekniskt kan detta ske genom förändringar iinkomstskatteskalan eller genom höjda grundavdrag. Även lägre kommunalskattskulle ge liknande effekter.Det är, menar motionärerna, viktigt att skattesänkningarna genomförs på ettsätt som leder till minskade marginaleffekter för i synnerhet barnfamiljerna. har många av dem - genom en kombination av höga inkomstskatter,avtrappningsregler i bostadsbidragen, inkomstprövade daghemsavgifter m.m. -marginaleffekter på eller mer. De kan knappast genom egnainsatser eller beslut påverka sin egen ekonomi, utan är i hög grad beroende avpolitiska beslut. De är fast i den s k ?fattigdomsfällan?.Skattepolitiken måste enligt motionärernas mening inriktas på att skapaförutsättningar för en växande och dynamisk samhällsekonomi. Det innebär attskatterna måste utformas så att de enskilda initiativ som driver ekonomiskutveckling och stigande sysselsättning uppmuntras. Det innebär också attskatterna måste ges en internationellt konkurrenskraftig inriktning. Sverigeskall vara ett land som lockar till sig entreprenörer, investeringar och nyaarbetstillfällen. skall vara ett land där det lönar sig att arbeta,investera och starta företag. Fortsatta minskningar av skattekilen på arbete -dvs. skillnaden mellan vad arbetsgivare betalar brutto och vad löntagare fårnetto - är nödvändiga.Folkpartiet liberalerna föreslår således en reformering av de storasocialförsäkringssystemen till mer renodlade försäkringssystem, varvid detsammanlagda skattetrycket kan sänkas till knappt 46 %.Ett successivt sänkt skattetryck är nödvändigt för att växla in svenskekonomi på en högre tillväxtbana. Det strider inte mot kraven att skatternaskall kunna finansiera en ambitiös välfärdspolitik med omfattandeskattefinansierad vård, omsorg, utbildning och miljöarbete eller ansvar för demänniskor som behöver det offentligas stöd. Tvärtom kan sådana välfärdsmål baratillgodoses om ekonomin växer i tillfredsställande takt och fler människorslipper vara beroende av a-kassor, AMS-åtgärder, socialbidrag, förtidspension,m.m. En skattepolitik för fler skattebetalare är en förutsättning för att nåhögt ställda ambitioner på välfärdsområdet.Vänsterpartiets förslag till riktlinjer för skattepolitiken i motionerna Fi220(yrkande 19) och Sk326 (yrkande 1) bygger på två grundprinciper: en grön och enröd skatteväxling. Motionärerna menar att skattepolitiken måste utformas medinriktning på ökad sysselsättning. är det nödvändigt att hållakontroll över statsfinanserna.Vänsterpartiet anser att det i nuvarande läge inte är möjligt att sänka dettotala skatteuttaget, det vore att äventyra statsfinanserna. Motionärerna delarinte uppfattningen att lösningen på sysselsättningsproblemen ligger i storagenerella skattesänkningar. Det är en myt att stora skattesänkningar genomdynamiska effekter automatiskt skulle öka sysselsättningen. Det finns ingabelägg för något direkt samband mellan låga skatter och hög tillväxt.Samtidigt anser de att det inte finns särskilt mycket utrymme förskattehöjningar. Motionärerna föreslår en marginell höjning av skattekvoten med0,eller med . Inom detta skattenettoföreslås emellertid en s.k. röd skatteväxling. Skatten för höginkomsttagarehöjs medan den sänks för låginkomsttagare. Skatten höjs för stora företag, dvs.företag med höga vinster, och sänks för små företag.Den röda skatteväxlingen motiveras både av rättviseskäl och näringspolitiskaskäl. Saneringspolitiken har belastat alla samhällsgrupper, men det står heltklart att det är hushållen med låga inkomster som drabbats värst. Hushåll medhöga inkomster har trots saneringspolitiken kunnat kompensera sig bland annatgenom ständigt och snabbt stigande börsvärden.Den svaga utvecklingen av hushållens köpkraft och i många fall även minskandeköpkraft har gjort att företag som verkar på hemmamarknaden haft problem medsvag efterfrågan och dålig lönsamhet. Genom en omfördelning av köpkraften menarmotionärerna att efterfrågan kommer att öka. Det är främst hushåll med högreinkomster som ökat sitt sparande . Ett ökat skatteuttag på dehögre inkomstskikten kommer därför till stor del att påverka dessa grupperssparande och inte hushållens totala konsumtion.Vänsterpartiet ställer sig vidare bakom slutrapportdär en bred majoritet angett ett framtida utrymme för en miljörelateradskatteväxling till . ser kommitténsförslag som ett viktigt steg mot en ökad miljörelatering av skattesystemet.Sysselsättningsskäl talar för att arbeta vidare från kommitténs förslag omatt i första hand prioritera selektiva skattesänkningar i arbetsintensivatjänstebranscher. föreslår skattesänkningar på 9 miljarderkronor för tjänstesektorn under kommande budgetår.När det gäller skattesänkningar för hushåll och löntagare menar motionärernaatt det finns två alternativa vägar att gå för att få en brafördelningspolitisk profil. Dels höjningar av grundavdragen i lägreinkomstskikt, alternativt att successivt minska uttaget av egenavgifter.Den alltmer internationaliserade ekonomin och globaliseringsprocessen medförrisker för osund skattekonkurrens och därmed en press nedåt på de offentligainkomsterna. Det är därför viktigt att i olika internationella forumarbetar för att begränsa förutsättningarna för skattekonkurrens,valutaspekulationer och gränsöverskridande ekonomisk brottslighet.En konkret åtgärd är att införa en internationell transaktionsskatt påspekulativ valutahandel.