bet · GL01UU2 · 1997-11-25 00:00:00 — Regeringen föreslår i budgetpropositionen enutgiftsram för utgiftsområde 7. har sedermera fattat beslut med sammainnebörd (bet. 1997/98:FiU1, rskr. 1997/98:35). Utskottet har i yttrande1997/98:UU1y tillstyrkt regeringens förslag därom.Därmed avstyrks motionerna U213 (v) yrkandena 3 och 22, U803 (v) yrkande 7,U219 (fp) yrkande 28 samt U220 (kd) yrkandena 2 i berörd del och 21 och U223(mp) yrkandena 8 och 14 i berörd del.I motion U224 (m) yrkandena 2 och 4 (båda delvis) begärs en minskning avanslaget A 1 Biståndsverksamhet samt föreslås att anslaget B 1 Samarbete medCentral- och påförs det tidigare inrättade anslaget Samarbete ochutveckling inom , vilket således avvecklas.I konsekvens med utskottets tillstyrkan av fördelningen mellan anslagenavstyrker utskottet motion U224 (m) yrkandena 2 och 4 båda i berörda delar.Beträffande motion U220 (kd) yrkande 19, om attreservationernas storlek för de olika budgetposterna både bilateralt ochmultilateralt bör redovisas i kommande budgetpropositioner för att en bedömningskall kunna göras av anslagens relevans, får utskottet anföra följande.Det kan konstateras att de uppgifter som lämnas i budgetpropositionen kanutnyttjas för att beräkna reservationens storlek på anslagsnivå, men att det påbiståndsområdet även kan finnas anledning att studera reservationerna påanslagspost-, delpost- och budgetpostnivå. Utskottet har upplysts om attinformation om reservationernas storlek på enskilda poster på begäran kantillställas samt har vid denna budgetberedning fått en redovisning omsådana reservationer i en särskild promemoria. Utskottet förutsätter dock attinformation om reservationernas storlek även kommer att tillställasriksdagen, lämpligen i samband med regeringens ekonomiska vårproposition ellerbudgetproposition.Med detta anses motion U220 (kd) yrkande 19 besvarad.Multilateralt utvecklingssamarbeteAnslagsposterna, prioriteringar m.m.Propositionen (avsnitt 4.1)InledningMultilateralt utvecklingssamarbete omfattar FN:s ekonomiska och socialaverksamhet, Internationella finansieringsinstitutioner respektive Övrigtmultilateralt samarbete. Regeringen beräknar för anslagsposten A 1.1Multilateralt utvecklingssamarbete för 3 011 miljoner kronor.Detta innebär en ökning om () om hänsyn tas till attöverföringar (totalt ) har gjorts till anslagspostenA 1.2 Bilateralt utvecklingssamarbete. Hela ökningen avser de internationellafinansieringsinstitutionerna, främst , och beror på dragningarunder budgetåret på redan gjorda åtaganden i s.k. påfyllnadsprocesser. Detotala årsbidragen till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet är i huvudsakoförändrade.------------------------------------------------------------| ||Utfall /96, prognos 1997 samt förslag för||1998 |-------------------------------------------------------|Anslagspost A |Utgift |Därav |Anvisat|Utgifts-|Förslag||1.1 |1995/96| 1996 | 1997 |prognos| 1998|| | | | | 1997 | |-------------------------------------------------------|1. FN:s |2 892 |1 397 |1 630 |1 667 |1 570||ekonomiska | 000 | 000 | 500 | 800 | 000||och sociala | | | | | ||verksamhet | | | | | |-------------------------------------------------------|2. |1 861 |1 323 | 811 |1 581 |1 102||Internationella| 000 | 000 | 000 | 000 | 000||finansieringsinstitutioner|| | | | |-------------------------------------------------------|3. Övrigt | 378 | 323 | 368 | 250 | 339||multilateralt | 000 | 000 | 500 | 000 | 200||samarbete | | | | | |-------------------------------------------------------|Summa |5 131 |3 043 |2 810 |3 498 |3 011|| | 000 | 000 | 000 | 800 | 200|-------------------------------------------------------Beloppen anges i tusental kronor.Fr.o.m. överförs budgetposten () och Inter-nationella sjöfartsuniversitetet(WMU) till anslagsposten A 1.2 Bilateralt utvecklingssamarbete.Regeringens prioriteringarI propositionen framhåller regeringen att det multilateralautvecklingssamarbetets bidrag till konfliktlösning och konfliktförebyggande haren central betydelse. Behovet att i internationellt partnerskap lösaekonomiska, sociala och miljömässiga problem har givit upphovtill en rad stora FN- konferenser och de handlingsplaner som antagits vidkonferenserna har stimulerat en internationell debatt som speglat nya globalavillkor och relationer. De globala mötena har också drivit fram starkaregionala, nationella och inte minst lokala processer. Uppföljningsmöten ägerlöpande rum för att utvärdera genomförandet av världskonferenserna. Det extramötet med efter (UNCED) om miljö och utveckling visade på det starka genomslag konferensen haftmen också på svårigheterna att enas om nya åtaganden. Mötet visade, enligtpropositionen, att det krävs fortsatt arbete för att integrera miljöaspekter iallt utvecklingssamarbete.Regeringen pekar vidare på vikten av att det multilateralautvecklingssamarbetet, i linje med regeringens fattigdomsskrivelse, präglas aven klar fattigdomsinriktning och syftar till att förbättra levnadsvillkoren författiga grupper av människor. Allt detta innebär att FN-systemet bör betraktasur ett delvis nytt perspektiv, med avseende på i vad mån FN:s program ochfonder arbetar med de temaområden som prioriterar:fattigdomsbekämpning, hållbar utveckling och mänskliga rättigheter för alla. Ipropositionen anförs vidare att utvecklandet av FN som ett instrument förinternationell samverkan på det ekonomiska och sociala området fortsätter attvara en fortsatt huvudfråga. Det gäller såväl utvecklingsinsatsernaseffektivitet, inklusive finansiering, som formerna för det mellanstatligasamarbetet.Regeringen ger i propositionen exempel på ett flertal svagheter med detnuvarande finansieringssystemet.Givarbilden är skev och är i de flesta organisationer en av destörsta givarna. Organisationerna är beroende av ett fåtal givare, vilketförsvagar den multilaterala karaktären och gör organisationerna sårbara.Basbudgetstödet har minskat i omfattning reellt och relativt i förhållandetill bidrag öronmärkta för specifika insatser. Detta innebär, trots inrättandetav de exekutiva styrelserna, att medlemsstaternas möjlighet till styrning ärbegränsad. Utan ett fungerande styrsystem hämmas verksamheten.Organisationernas ansträngningar att mobilisera resurser har i allt högregrad kommit att inriktas på extrabudgetära resurser, vilket innebär attverksamheten styrs mot de områden som kan generera resurser. Basbudgetstöd blirdå mindre attraktivt för givare eftersom basbudgeten används för att täckagrundläggande administrativa kostnader och mobilisera extra bidrag.Den procentuella nivån för basbudgetstödet till varje organisation bör enligtpropositionen fastställas från fall till fall, men ha som utgångspunkt enrättvis bördefördelning mellan givarländer. ligger den svenskaandelen vanligen . Målet bör vara att den svenska procentuellanivån skall vara lägre än vad som är fallet genom att andra länderökar sina bidrag. För införs denna modell på försök för UNDPoch formaliseras för UNDCP för att se om modellen får önskad effekt.FN:s ekonomiska och sociala verksamhetFN:s ekonomiska och sociala verksamhet bör i enlighet med förslagen i intensifieras och inriktas på en ökad grad av effektivisering,större effekt på landnivå, ett finansieringssystem som ger långsiktighet ochförutsägbarhet och en rättvis bördefördelning mellan givare. Fackorganen bör,enligt regeringen, spela en mer framträdande roll i reformarbetet. Det ärangeläget att FN:s arbete ges en tydligare ämnesinriktad fokusering genom attde globala konferenserna och andra globala överenskommelser ses som riktmärkenför verksamheten. De styrande organens förmåga att ange riktlinjer förorganisationens verksamhet är därmed avgörande. Vad avser svenska bidrag prövasmetoder att till basbudgetstödet koppla krav på genomförande av beslut fattadeav organisationernas styrande organ. Regeringens insatser för att öka densvenska synligheten inom det multilateralasystemet, främst genom ökad upphandling från svenska företag och ökadrekrytering av svenskar till tjänster inom organisationen, kommer attfortsätta. Självfallet måste denna policy drivas utifrån höga krav påupphandlingens och rekryteringens behov av kvalitet, relevans och kompetens.Tabellen nedan visar årsbidragen i form av basbudgetstöd till vissa FN-organisationer . I propositionen påpekas dock att den pågåendereformeringen av kan komma att påverka fördelningen avbasbudgetstöd .-------------------------------------------------------------|Basbudgetstöd till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet ||1994-1997 samt budgetförslag |-----------------------------------------------------| |Årsbidrag|Årsbidrag|Årsbidrag|Årsbidrag|Förslag|| |1994 |1995 |1996 |1997 |1998|-----------------------------------------------------|FN:s | 460 | 460 | 460 | 460 | 470||utvecklingsprogram,|000 | 000 | 000 | 000 | 000||UNDP | | | | | |-----------------------------------------------------|FN:s | 40 | 32 | 32 | 40 | 42||kapitalutvecklingsfond,|000|000 | 000 | 000 | 000||UNCDF | | | | | |-----------------------------------------------------|, | 350 | 283 | 283 | 283 | 250||| 000 | 000 | 000 | 000 | 000|-----------------------------------------------------|FN:s | 140 | 116 | 116 | 116 | 125||befolkningsfond, | 000 | 000 | 000 | 000 | 000||UNFPA | | | | | |-----------------------------------------------------|FN:s | 135 | 189 | 245 | 200 | 180||världslivsmedelsprogram,|000|000| 000 | 000 | 000||WFP1 | | | | | |-----------------------------------------------------|FN:s | 275 | 248 | 248 | 248 | 260||flyktingkommissarie,|000 | 500 | 500 | 500 | 000||UNHCR | | | | | |-----------------------------------------------------|FN:s | 146 | 140 | 135 | 135 | 145||hjälporganisation | 000 | 000 | 000 | 000 | 000||för | | | | | ||palestinaflyktingar,| | | | | ||UNRWA | | | | | |-----------------------------------------------------|Multilateral | 15 |3 500 |4 500 |5 000 |8 000||handelsrelaterad | 000 | | | | ||biståndsverksamhet| | | | | ||(, , | | | | | ||ITC) | | | | | |-----------------------------------------------------|Narkotikainsatser | 49 | 32 | 40 | 40 | 45||genom FN-systemet | 000 | 000 | 000 | 000 | 000||(UNDCP, WHO/PSA, | | | | | ||förberedelser | | | | | ||till UNGASS 98) | | | | | |-----------------------------------------------------|UNAIDS2 | - | 10 | 10 | 35 | 37|| | | 000 | 000 | 000 | 000|-----------------------------------------------------|FN:s | | | |8 000 |8 000||industriutvecklings-| | | | | ||organisation | | | | | ||(UNIDO)3 | | | | | |-----------------------------------------------------|Summa |1 610 |1 514 |1 574 |1 570 |1 570|| | 000 | 000 | 000 | 500 | 000|-----------------------------------------------------Beloppen anges i tusental kronor.1 Inklusive åtaganden enligt livsmedelskonvention (FAC) och bidragtill Internationella katastroflagret för livsmedel (IEFR).2 1995 och 1996 gavs bidrag till , dels via Sida, dels via Övrigtmultilateralt samarbete.3 1994-1997 finansierades bidragen till UNIDO över anslaget B9.Multilaterala utvecklingsbankerI propositionen framhåller regeringen utvecklingsbankernas viktiga roll iutvecklingsarbetet. och de regionala bankerna i ,och lånar ut . Påsenare år har bankerna stärkt sin övergripande inriktning påfattigdomsbekämpning genom nya strategier och utökad analyskapacitet. Bland defattigdomsorienterade inslagen ingår ökat stöd åt s.k. mikrokrediter, ettinstrument som också är intressant ur jämställdhetssynpunkt, eftersom det oftaavser utlåning till kvinnliga småföretagare.Världsbankens och IMF:s gemensamma initiativ för att lätta skuldbördan för defattigaste och mest skuldtyngda länderna (HIPC) är ett centralt inslag iarbetet med att frigöra resurser till ländernas egna ansträngningar att minskasin fattigdom. De första besluten om skuldlättnader har fattats inom ramen förinitiativet. deltar i skuldinitiativet. ÄvenInteramerikanska , Afrikanska ,Internationella jordbruksutvecklingsfonden och Nordiska utvecklingsfonden harfattat beslut om att delta i initiativet. Den förstärkta fattigdomsfokuseringenhar lett till insikten att förankring och deltagande är nödvändigt för attinsatserna effektivt skall nå uppsatta mål. Partnerskapstanken är ett resultatav vidareutveckling av det traditionella givar/mottagar-förhållandet. Likasåbetonas vikten av en demokratisk samhällsutveckling byggd på godsamhällsstyrning och effektiv statsförvaltning.I enlighet med svenska prioriteringar ger bankerna hög prioritet åt attstödja låntagarländernas arbete med att effektivisera statens roll församhällsutvecklingen. är inte hotet mot finansieringen avutvecklingsbankernas utlåning på mjuka villkor till de fattigaste länderna likaakut som . Det visas av utfallet av överenskommelser ompåfyllnad av och liksom 1997 årsöverenskommelser om påfyllnad av Asiatiska utvecklingsfonden och avInternationella jordbruksutvecklingsfonden (). framstårförhoppningar om en återgång till tidigare påfyllnadsnivåer som orealistisk.Den ökade konkurrensen om biståndsresurser höjer kraven på kvalitet ocheffektivitet. Bankerna har därför lagt ytterligare kraft på att utvecklametoder och indikatorer för att mäta resultatet av sina insatser. På siktställs en rad frågor om utvecklingsbankernas roll och finansiering, bl.a.därför att en ökande andel av bankernas och fondernas utlåning kan finansierasmed deras egna inkomster och återflöden. Regeringen kommer i högre grad attägna sig åt dessa perspektiv.Genom medlemskap i utvecklingsbankerna har svenska företag rätt attdelta i konkurrensen om de mycket betydande leveranser som finansieras avbankerna. Regeringen arbetar aktivt för att öka andel av dennaupphandling.Tabellen nedan visar budgetbehoven för , dvs. förväntadedragningar i de fall medel inte budgeterats tidigare, samt som jämförelsebudgetåren 1995/96 samt 1997.Internationella finansieringsinstitutioner-------------------------------------------------------| | Budget | Budget | Förslag|| | bå 95/96 | bå 1997 | 1998|| | (12 Mån) | | |-------------------------------------------------------|Världsbanksgruppen | 636 000 | 696 000 | 920 000|-------------------------------------------------------|Regionala | 134 000 | 30 000 | 52 000||utvecklingsbanker | | | |-------------------------------------------------------|Övriga | 131 000 | 85 000 | 130 000||utvecklingsbanker | | | ||och fonder | | | |-------------------------------------------------------|Summa | 901 000 | 811 000 |1 102 000|-------------------------------------------------------Beloppen anges i tusental kronor.Övrigt multilateralt samarbeteUnder delposten Övrigt multilateralt samarbete finansieras Multilateralamiljöinsatser, Konfliktförebyggande insatser, Särskilda multilaterala insatseroch Övriga mindre insatser.Beträffande multilaterala miljöinsatser lades regeringens prioriteringar fasti skrivelsen utvecklingssamarbete för hållbar utveckling (skr.1996/97:2, bet. 1996/97:JoU6, rskr. 1996/97:146 och bet. 1996/97:UU15).Avgörande för att åstadkomma varaktiga förändringar för ett hållbart samhälleär att miljöaspekter integreras i all verksamhet. Därutöver behöver vissa medelavsättas för särskilt angelägna insatser i det multilaterala samarbetet.Uppföljningen av FN:s generalförsamlings extra möte för utvärdering av Agenda21 som hölls är angelägen och bör inrymma insatser av katalytiskoch tillfällig karaktär i de multilaterala organisationerna.Till sådana direkta insatser hör även stödet till den globala miljöfonden(GEF). inleddes förhandlingar om den andra påfyllnaden av GEF:sresurser. Regeringen anser att GEF:s verksamhet fyller ett stort behov.Vad avser multilaterala konfliktförebyggande insatser har det multilateralasystemet en huvudroll i det internationella samfundets ansträngningar attförebygga uppkomsten av väpnade konflikter, bidra till lösningar och skapaförutsättningar för varaktig fred. Erfarenheterna från de senaste årenshumanitära katastrofer och väpnade konflikter visar på svårigheten med entydigatillvägagångssätt. I de allra flesta fall ställs krav på en kombination avinsatser där politiska, civila, humanitära och också militära inslagkompletterar varandra.Regeringen avser även fortsättningsvis aktivt delta i den internationellapolicy- och metodutvecklingen när det gäller konflikthantering för attförebygga humanitära katastrofer och bidra till effektiva insatser förkonfliktlösning. Regeringen avser verka för att FN-systemet, de internationellautvecklingsbankerna och andra internationella, regionala och enskildaorganisationer utvecklar synsätt och institutionell kapacitet i syfte att bidratill en varaktig lösning på de vitt skilda bakomliggande faktorer som ärutlösande när det gäller dagens humanitära katastrofer.I propositionen framhåller regeringen vikten av att kunna ge bidrag tillvissa ämnesområden utan att vara bunden till en viss organisation eller kanal.Genom införande av budgetposten Särskilda multilaterala insatser tas ett steg idenna riktning. Denna strävan kommer att relateras till den reformprocess sompågår inom FN-systemet. Syftet med budgetposten är bl.a. att stärka FN-organensarbete och att främja genomförandet av den dagordning som antagits vid deglobala FN-konferenserna. En utgångspunkt för de områden som skulle kunna varaaktuella 1998 är FN:s världskonferenser, vars slutsatser och rekommendationerkommit att bli normgivande vad gäller t.ex. miljö och hållbar utveckling ellerjämställdhet. Särskilda miljöinsatser och konfliktförebyggande åtgärder utgårfrån såväl svenska prioriteringar som globalt fastställda mål. Områden som ärsärskilt angelägna för , men som saknar särskilda medel, är t.ex.jämställdhet och utsatta barn i fattiga länder. Dessa områden föreslås införasunder . Det är viktigt att se särskilda multilaterala insatser som ettkomplement till basbudgetstöd.Från budgetposten Övriga insatser finansieras bidrag till organisationer,såväl inom som utanför FN-systemet, samt analyser, seminarier och andrainternationella aktiviteter som främjar internationell samverkan ochutveckling. Även om insatserna ofta kan förutses kan de inte alltidbeloppsbestämmas i förväg. En viss mindre reserv är därmed påkallad.International är en organisation som kan få stöd från denna budgetpost.Nedanstående tabell visar övrigt multilateralt samarbete. Budgetpostensärskilda multilaterala insatser är ny. Genom denna möjliggörs stöd tillverksamheter på de områden som lagts fast t.ex. i globala överenskommelser.-----------------------------------------------------|Övrigt multilateralt samarbete |--------------------------------------------------------| | Budget | Budget | Förslag|| |bå 95/96 | bå 1997 | 1998|| |(12 mån) | | |--------------------------------------------------------|Miljöinsatser | 145 000 | 130 000 | 120 000|--------------------------------------------------------|Konfliktförebyggande | 100 000 | 80 000 | 70 000||insatser | | | |--------------------------------------------------------|Särsk. multilaterala | | | ||insatser: | 0 | 0 | 60 000||- Utsatta barn i | 0 | 0 | 20 000||fattiga länder | | | ||- Särsk. | | | ||jämställdhetsinsatser | | | |--------------------------------------------------------|IDEA1 | | | |--------------------------------------------------------|Övriga insatser2 | 145 000 | 159 000 | 69 000|--------------------------------------------------------|Summa | 390 000 | 369 000 | 339 000|--------------------------------------------------------Beloppen anges i tusental kronor.1 Medel finns reserverade under Övriga insatser.2 Fr.o.m. överförs budgetposten Internationella familje-planeringsfederationen (IPPF) och Internationella sjöfartsuniversitetet (WMU)till anslagsposten A 1.2 Bilateralt utvecklingssamarbete.Regeringen föreslår i propositionen - vad gäller det multilateralautvecklingssamarbetet - att bemyndigar regeringen att göra deutfästelser och åtaganden som förordas under verksamhetsområde AInternationellt utvecklingssamarbete, kapitel 3 A i budgetpropositionen underavsnittet Utfästelser och åtaganden (yrkande 2, delvis).MotionernaI partimotion U202 (m) yrkande 4 begär motionärerna ett tillkännagivande om attdet multilaterala biståndet i huvudsak bör kanaliseras genom FN och BrettonWoods-institutionerna. FN och dess specialorgan har viktiga uppgifter för attfrämja internationellt koordinerade insatser på utvecklingsområdet. Mathjälpvid svältkatastrofer, omhändertagande av flyktingar, samordnat utrotande avsjukdomar och gemensam normsättning är exempel på detta.I partimotion U224 (m) yrkande 2 (delvis) återfinns Moderata samlingspartietsförslag till fördelning under anslaget A 1 Biståndsverksamhet (bilagdatabellerna 2-4).I partimotion U210 (c) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om vikten av attstärka FN:s kapacitet att fungera som koordinator för länder ochorganisationer. Detta bör vara ett prioriterat mål i utvecklingen av detmultilaterala biståndet. I yrkande 4 krävs ett tillkännagivande om vikten avinstitutionella reformer, administrationen och finansieringen av FN.Centerpartiet menar att bör förändras så att vetorätten isäkerhetsrådet avskaffas. sammansättning speglar förhållandensom inte gäller . Målsättningen bör vara att stärka representativitetenbland de ständiga medlemmarna. En aktiv insats bör vidare, enligt motionen,göras för att tillse att de FN-anställda bättre återspeglar befolkningenssammansättning. På samma sätt som hänsyn tas till sociala, geografiska ochetniska förhållanden och till kön, bör även hänsyn tas till den sökandes ålder.Beträffande kön motsvaras dessutom inte målsättningen av verkligheten. Endast20 % av de högre posterna innehas av kvinnor, och andelen kvinnor blandpersonalen i sin helhet är . Beträffande FN:s finansiering bör, enligtCenterpartiet, initiativ tas för att finna alternativa finansieringsformer,såsom skatt på internationella valutatransaktioner miljöförstörande utsläpp,flygresor m.m.I kommittémotion U207 (c) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om detmultilaterala biståndet inom FN. Det är angeläget att FN förmår görakraftsamlingar och kan agera problemorienterat. Multilateralabiståndsansträngningar är utomordentligt viktiga, exempelvis för att bemästragemensamma miljö- och resursproblem. FN-biståndet spelar också en viktig rollför fattigdomsbekämpningen. ser positivt på det reformprogram somFN:s generalsekreterare presenterat. Reformeringen bör bl.a. syfta till bättrestyrformer inom organisationen och förbättra FN-systemets bistånd genom ökadsamordning. FN:s kapacitet att fungera som koordinatör för länder ochorganisationer bör vara ett prioriterat mål i utvecklingen av det multilateralabiståndet. Det är angeläget att UNDP och UNDG:s exekutiva kommitté ges dennauppgift, direkt underställd ett råd för välfärdsutveckling.I yrkande 5 hävdas att bör få nödvändiga resurser för att fullgöra detviktiga handelsstödjande tekniska biståndsarbete som görs i de minst utveckladeländerna samt uppges att tagit till sig en del av den kritik somframförts och inlett en utveckling, vilken bör stödja, mot mer avsocialt och ekologiskt hänsynstagande.I yrkande 6 (delvis) begärs att budgetposten till Världsbanksgruppen minskasmed , vilka medel överförs till enskilda organisationer(tabell 3 Internationella finansieringsinstitutioner, som fogats till dettabetänkande som bilaga).I partimotion U219 (fp) yrkande 29 (delvis) yrkas ett antal höjningar avdelposter beträffande det multilaterala biståndet. Anslagen till UNDP, WHO,, , , HABITAT och Unifem föreslås höjas. Därtill föreslås ävenposterna Miljöinsatser, Konfliktförebyggande insatser, Särskilda multilateralainsatser samt Övriga insatser höjas. Partiets yrkanden framgår av de bilagdatabellerna 2 (Basbudget till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet budgetåret1998) och 4 (Övrigt multilateralt samarbete). Befolkningsfrågor är viktigasärskilt för att kvinnor skall få makt och kontroll över sina liv. WHO, Unicefoch UNFPA har vädjat till alla länder för ytterligareansträngningar för att eliminera kvinnlig omskärelse. måste aktivtbidra till detta arbete. liberalerna föreslår ytterligare bidragtill dessa tre organisationer.