bet · GK01JoU15 · 1997-05-13 00:00:00 — Fortlevnadenav den helt dominerande delen av dessa arter måste tryggas genom mestadelsgenerella insatser inriktade på ekosystem och biotoper. För en del arter äremellertid tillståndet så kritiskt eller kraven så specifika att det ärnödvändigt med mer riktade åtgärder. Vissa typer av livsmiljöer är av särskildbetydelse när det gäller bevarande av de mest utsatta arterna. De kan dessutomvara sällsynta eller starkt utsatta för miljöpåverkan. Som regeringen anförbör mot denna bakgrund rödlistor byggas ut till att också omfatta livsmiljöeroch inte, vilket är fallet , enbart avse arter. Vidare bör behovet avrödlistning av organismer analyseras närmare och rödlistorna för fiskarrevideras. En översiktlig analys av de rödlistade arternas behov av åtgärderhar tagits fram av Artdatabanken. I likhet med regeringen finner utskottet detnaturligt att rödlistornas utformning och användning som arbetsinstrument blirföremål för successiva överväganden. I sammanhanget vill utskottet betonavikten av det stora lokala engagemang för denna typ av arbeten liksom detstora kunnande som ofta finns hos intresserade privatpersoner även utanprofessionell utbildning. Det faller sig enligt utskottets mening naturligtatt den utökade inventeringsverksamheten sker genom länsstyrelserna,kommunerna, skogs-vårdsstyrelser eller ideella organisationer i samråd medcentrala myndigheter. Under ett annat avsnitt i propositionen (s. 73) görregeringen bedömningen att den taxonomiska forskningen tydligare bör anknytastill den ekologiska och tekniska forskningen med det dubbla syftet att ökavåra kunskaper om organismvärlden och söka efter potentiellt värdefullaresuser.Av utskottets redogörelse ovan framgår att syftet med motionerna Jo22 (kd),Jo738 (mp) och Jo779 (kd) kommer att i väsentliga delar tillgodoses utan någonvidare åtgärd. Motionerna i dessa delar avstyrks. I sammanhangetvill utskottet betona att den aviserade utvidgningen av rödlistorna till attockså omfatta arternas livsmiljöer kommer att medföra en påtaglig förstärkningav artskyddet. Med anledning av motion Jo22 vill utskottet härutöver hänvisatill vad utskottet anfört bl.a. om arbetet inom Fiskerikommissionenför (1996/97:JoU11).Åtgärder för att bevara arter och genetisk variation - särskildabevarandeinsatserPropositionenEnligt regeringen bör och Artdatabanken i samarbete ta framprioriteringssystem för urval av arter där särskilda bevarandeinsatser behövervidtas, utreda begreppet om ansvarsarter som en del i ett prioriteringssystemsamt ta fram en särskild lista över arter som bör komma i fråga föråtgärdsprogram.MotionernaBehovet att stärka de nordiska genbankernas verksamhet betonas i motion Jo745(mp) yrkande 1. Uppgiften att ansvara för och samordna alla former avbevarande som rör äldre grödor, ogräs och andra kulturväxter samt lantraseroch andra djur som använts i det äldre hushållet bör samordnas hos enmyndighet (yrkande 2). bör fördela tillgängliga medel så att dennabevarandeuppgift rörande biologisk mångfald kan genomföras på etttillfredsställande sätt (yrkande 3). Behovet av en kontinuerligbevarandeodling av kulturväxter påtalas i motion Jo797 (mp) yrkande 4. Imotionen kritiseras även gällande bestämmelser i och EU angåendetraditionella växtsorter. Många av de frösorter som används i är intelängre tillåtna att odla (yrkande 6). I motion Jo783 (c) framhållsangelägenheten av att lantrasen svensk kullig boskap bevaras. Berörda verk ochmyndigheter bör ges i uppdrag att fullfölja detta arbete, bl.a. bör engenomarbetad avelsplan upprättas. I kommande miljöbokslut avseende mål,åtgärder och biologisk mångfald bör enligt motion Jo797 (mp) även översynen avoch tillståndet för de hotade arterna redovisas (yrkande 14).Utskottets övervägandenNordiska genbanken, som är ett centrum för bevarande och användning avväxtgenetiska resurser i de nordiska länderna, har sin verksamhet förlagd tillAlnarp. Genbanken lyder under och har bl.a. tilluppdrag att insamla, bevara och dokumentera genetiskt material, delta iforskningssamarbete och förmedla information och service. Inom genbanken ärett databaserat informationssystem under uppbyggnad. Verksamheten är ihuvudsak koncentrerad på arbete med stråsäd, frukt och bär, potatis,rotfrukter, oljeväxter, trindsäd, vallväxter och grönsaker och sker isamarbete med arbetsgrupper med deltagare från de nordiska länderna. För år1996 var de sammanlagda intäkterna , varav 8,3 miljonerkronor härrör från en budgetöverenskommelse med . Övrigamedel erhölls för särskilda projekt, bl.a. uppbyggnad av genbanksverksamhet ide baltiska länderna och i södra . Enligt vad utskottet erfarit hargenbanken ett mycket gott anseende såväl i de nordiska länderna sominternationellt i övrigt. Enligt en utvärdering som gjorts av ministerrådet ärgenbanken till ?stor nordisk nytta? och bedöms arbeta mycket kostnadseffektivtoch med stort utbyte i förhållande till relativt begränsade budgetmedel. Pådjursidan bedrivs bevarandearbetet inom Nordisk Genbank for Husdyr i , sominrättades av . Nuvarande mandat fastställdes år1993. Genbanken drivs som ett projekt med en budget omfattande ca 1 miljonkronor och arbetar med uppbyggande av en artdatabank genom insamlingoch lagring av upplysningar om genetiska resurser hos nordiska husdjur.Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna i motion Jo745 (mp) omvikten av det arbete som bedrivs vid de båda genbankerna men är inte berettatt tillmötesgå motionens yrkande 1 om ett särskilt tillkännagivande i frågan.Motionsyrkandet avstyrks i den mån det inte kan anses tillgodosett.Utskottet finner heller inte anledning att tillstyrka motionens yrkande 2 omsamordning av bevarandearbetet till en myndighet.Som utskottet ovan (s. 11) anfört om den nya budgetprocessen kommerriksdagen att få anledning att ta ställning till frågor om medelstilldelningför olika ändamål i samband med behandlingen av budgetpropositionen. Utskottetavstyrker således motion Jo745 (mp) yrkande 3.Ett program för bevarande och långsiktigt hållbart utnyttjande avväxtgenetiska resurser har utarbetats av . Programmet ligger till grund för regeringensarbete med ett svenskt nationellt program på området. I detta arbete ingåräven de förslag till en svensk strategi för växtgenetiska resurser (Ds1996:73) Biodiversitet och framtida genpolitik som har utarbetats vid Sverigeslantbruks-universitet. Som framgår av propositionen har åtgärdsprogram förvissa rödlistade arter redan fastställts av . Utskottet delarregeringens uppfattning att de centrala myndigheternas och länsstyrelsernasresurser, liksom det omfattande frivilliga arbete som bedrivs för att följaarternas status, på ett optimalt sätt bör tas i anspråk i arbetet med attutveckla ett prioriteringssystem för det fortsatta bevarandearbetet. I dettaarbete är det enligt utskottets mening också angeläget att utreda begreppetansvarsart, vilket också bör vara värdefullt i det internationella arbetet påområdet.Artdatabanken har till uppgift att insamla, lagra, utvärdera ochtillhandahålla information om rödlistade växter, svampar och djur i vårt landsamt att göra bedömningar av hotsituationen för dessa arter. Utskottet delarregeringens uppfattning att i samarbete med Artdatabanken börta fram ett prioriteringssystem för urval av arter för vilka särskildabevarandeinsatser behöver vidtas, utreda begreppet ansvarsart samt utarbeta ensärskild lista över arter som bör komma i fråga för åtgärdsprogram. Avpropositionen framgår vidare att frågan om upprättande av en marinresursdatabas kommer att bli föremål för överväganden av berörda myndigheteroch institutioner.Mot ovan angiven bakgrund och med hänvisning till vad utskottet itillämpliga delar anfört ovan om bevarandearbetet när det gäller vårakulturväxter avstyrker utskottet motion Jo797 (mp) yrkande 4 i den månmotionsyrkandet inte kan anses tillgodosett.Det bevarandearbete som nu bedriver inom ramen för EU:s miljöprogramför jordbruket syftar till att bevara hotade raser och omfattar bl.a. svenskkullig boskap, dvs. fjällko och rödkulla. En förutsättning för miljöstöd äratt en avelsplan för berörda raser skall upprättas och godkännas. Utskottetdelar den uppfattning om vikten av ett framgångsrikt bevarandearbete för vårakvarvarande lantraser som kommer till uttryck i motion Jo783 (c) men anser attsyftet med motionen kan anses tillgodosett utan något särskilt riksdagensuttalande i frågan.Frågan om de traditionella köksväxtsorterna har av utskottet behandlats tregånger tidigare under innevarande valperiod. Som utskottet tidigare anförtföljer regeringen () utvecklingen på området och sökerförmå EU att ändra reglerna så att de passar bättre för svenska förhållanden.Enligt utskottets mening är syftet med motion Jo797 (mp) yrkande 6 därmed iallt väsentligt tillgodosett. Motionen i denna del bör inte påkalla någonytterligare åtgärd.I Artdatabankens verksamhet ingår att följa de frågor om mål och åtgärderför skyddet av den biologiska mångfalden som tas upp i motion Jo797 (mp). Motbakgrund härav saknar utskottet anledning att förorda särskilda miljöbokslutmed den inriktning som föreslås i motionens yrkande 14. Motions-yrkandetavstyrks.Åtgärder för att bevara arter och genetisk variation - riskbedömning vidinförsel av främmande arter och genetiskt bör enligt regeringen ges i uppdrag att ta framunderlag och rutiner för riskbedömning i samband med införsel av främmandearter och gener. Berörda myndigheter och organisationer bör genomförainformationsinsatser.Problemen med införsel och spridning av främmande arter och genetisktmaterial bör vara en prioriterad del i det fortsatta arbetet med denbiologiska mångfalden.MotionernaEnligt motion Jo23 (v) yrkande 8 bör förbud införas mot utsättande avgenetiskt förändrade organismer i naturen. På detta område börförsiktighetsprincipen råda. I motion Jo24 (c) anförs att i uppdraget även bör ingå att lämna konkreta förslag tilldet svenska agerandet vad gäller genmodifierade jordbruksgrödor och införselav sådana grödor till landet. Försiktighetsprincipen bör råda såväl nationelltsom inom EU (yrkande 5). Enligt motion Jo753 (v) bör få iuppdrag att ta fram ett handlingsprogram för att motverka den mänskligaspridningen av främmande arter (yrkande 1). Uppdraget bör även omfatta förslagtill hur bör agera i dessa frågor i internationella fora (yrkande 2).Utskottets övervägandenI ett internationellt perspektiv är introduktion och spridning av främmandearter och gener ett av de främsta skälen till att inhemska arter utrotas.Dessa problem tenderar också att öka. Införsel och spridning av främmandearter och genetiskt material är ett komplicerat problemområde. De nationellagränserna är sällan biologiskt relevanta, och möjligheterna till nationellasärbestämmelser för införsel begränsas genom EU-medlemskapet och avtal som rörfrihandel. Enligt utskottets mening är det i första hand genom bättreriskvärderingar som problemet kan angripas. Det är också av vikt att så tidigtsom möjligt vinna kunskap om vilka främmande gener och arter som kan inverkamenligt på ekosystemen och naturmiljön. Det kan också finnas behov av envärdering av spridningen inom landet. Som miljöministern anför bör dettaområde vara en prioriterad del i det fortsatta arbetet med den biologiskamångfalden.Som framgår av propositionen har remitterat ettförslag till åtgärdsprogram för introduktion och spridning av främmandeorganismer och gener med inriktning på det egna verksamhetsområdet. Programmetbehandlar främst riskerna med introduktion, och såväl främmande arter sompopulationer behandlas. Enligt syftar programmet till attförebygga och förhindra negativa effekter av främmande organismer och gener påsåväl den biologiska mångfalden och den yttre miljön i övrigt, som påmänniskors hälsa. Som ett led i genomförandet av åtgärdsförslaget i sinaktionsplan har verket tagit fram tre rapporter som belyser omfattningen ochkonsekvenserna av introduktion av främmande arter i havsmiljön, i landmiljöeroch i sötvattensmiljöer. Programmet kommer att utgöra ett av underlagen tilldet uppdrag att arbeta fram ett förbättrat underlag och rutiner förriskbedömning beträffande införsel av främmande arter och genetiskt materialsom regeringen avser att ge till . Sommiljöministern anför bör uppdraget genomföras i samarbete med Naturvårdsverketoch berörda sektorsmyndigheter. I likhet med regeringen anser utskottet attinformation om problemen med introduktion av främmande biologiskt material ärett viktigt styrmedel. Det är enligt utskottets mening angeläget att såvälmiljömyndigheter som sektorsmyndigheter och olika organisationer genomförinformationsinsatser inom området.Som utskottet (1996/97:JoU11) anfört har frågor ommarknadsgodkännande och odling av genmanipulerade och herbicidresistentagrödor varit aktuella inom EU. har i dessa frågorkonsekvent röstat nej till godkännande och anfört att kommissionen bör skaffaett bättre beslutsunderlag i fråga om de långsiktiga effekterna av sådanodling. I en rapport understryks behovet av gemensammadefinitioner och metoder för riskbedömning. Kommissionen framhåller attdirektiv /220/EEG om avsiktlig utsättning av genetiskt modifieradeorganismer i miljön reglerar ett högteknologiskt område i snabb utveckling.Det finns ett behov av regelbunden uppdatering och anpassning av direktivetför att hålla jämna steg med den vetenskapliga och tekniska utvecklingen. Avdet anförda framgår att marknadsintroduktion av genmodifierade grödor ägnasstor uppmärksamhet inom EU-arbetet och att ett arbete pågår för att förbättraoch effektivisera regelverket.Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna i motion Jo24 (c) omriskerna med genmodifierade grödor. Av utskottets redovisning ovan framgåremellertid att regeringen följer frågan med stor uppmärksamhet och inom EUkonsekvent har motsatt sig marknadsgodkännande och odling av dessa grödor. Motbakgrund härav finner utskottet att motionen i denna del bör lämnas utanvidare åtgärd från sida.I det ovan angivna betänkandet behandlade utskottet en motion om förbud motodling av herbicidresistenta genmanipulerade grödor. I avvaktan på resultatetav arbetet inom EU med att förbättra och effektivisera regelverket förgenetiskt modifierade organismer ansåg utskottet att frågor om odlingsförbudfår bedömas från fall till fall. Utskottet ansåg sig inte ha något underlagför att generellt förorda ett nationellt förbud mot odling av genmodifieradegrödor. Utskottet förutsatte dock att regeringen följer frågan med storuppmärksamhet och särskilt bevakar miljö- och hälsoaspekterna i de fall somkan bli aktuella. Utskottet, vars ställningstagande kvarstår, avstyrker motden bakgrunden motion Jo23 (v) yrkande 8.Som utskottet anfört ovan arbetar i stor utsträckning medde frågor som tas upp i motion Jo753 (v). När det gäller frågor omballastvatten vill utskottet hänvisa till sina uttalanden tidigare i dettabetänkande (s. 32). Syftet med motionen får därmed i allt väsentligt ansestillgodosett. Motionen bör inte föranleda någon ytterligare åtgärd frånriksdagens sida.Åtgärder för att bevara arter och genetisk variation - en sammanhållenrovdjurspolitikPropositionenRegeringen avser att ge en särskild utredare i uppdrag att utarbeta förslagtill en sammanhållen rovdjurspolitik med avseende på biologiska, jaktliga ochnäringsmässiga frågor.MotionenI anslutning tll arbetet med en sammanhållen rovdjurspolitik framhålls imotion Jo24 (c) angelägenheten av att det skyndsamt läggs fram ett förslag somkan sammanjämka såväl biologiska, jaktliga som näringsmässiga frågor.Förslaget bör presenteras i samband med behandling av 1998 årsbudgetförslag (yrkande 6).Utskottets övervägandenI samband med behandlingen av budgetpropositionen (prop.1996/97:1, bet. 1996/97:JoU1, rskr. 1996/97:114) uttalade attregeringen bör utarbeta en sammanhållen rovdjurspolitik som möjliggör enhelhetssyn på de biologiska, jaktliga och näringsmässiga frågorna. Utskottetanförde att regeringen bör återkomma till med ett förslag ifrågan och ansåg att ett lämpligt tillfälle för redovisningen av regeringensförslag är i samband med budgetpropositionen för . I den nu aktuellapropositionen uttalar regeringen sin avsikt att ge en särskild utredare iuppdrag att efter samråd med berörda myndigheter och intressenter och medforskare inom området utarbeta ett förslag till sammanhållen rovdjurspolitik.Utskottet förutsätter att regeringen beaktar uttalande i frågan.Utskottet anser det inte meningsfullt att föreslå ytterligare etttillkännagivande med i huvudsak samma innebörd som det ovan refererade. MotionJo24 (c) avstyrks i denna del.Åtgärder för att bevara arter och genetisk variation - småviltsjakten ochfisket i fjällenPropositionenRegeringen kommer att redovisa sina ställningstaganden beträffandeden framtida utformningen av administrativa regler kring småviltsjakten ochfisket på statens mark ovanför odlingsgränsen och på renbetesfjället.MotionenEnligt motion Jo23 (v) bör regeringen redovisa åtgärder för att säkerställalivskraftiga populationer av och öring i fjällområdena (yrkande 9). Iredovisningen bör även ingå hanteringen av nybyggarnas rättigheter till jaktoch fiske, dvs. avvittringen, beslutet om småviltsjakt och fiske ovanodlingsgränsen samt utförsäljningen av statens skogar (yrkande 10).Utskottets övervägandenAv propositionen framgår att , ochNaturvårdsverkets rapport av småviltsjakten ochhandredskapsfisket ovan odlingsgränsen och på renbetesfjällen bereds iRegeringskansliet. De frågor som tas upp i motion Jo23 (v) yrkandena 9 och 10kommer således att få sin belysning inför de ställningstaganden som regeringenavser att redovisa för . Med det anförda föreslår utskottetatt motionen i dessa delar lämnas utan någon vidare åtgärd.Styrmedel - monetär värderingPropositionenRegeringen anser att det inte finns skäl att nu tillsätta en utredning för attbelysa hur olika metoder för monetär värdering av biologisk mångfald kantillämpas i olika situationer i syfte att internalisera miljökostnader.MotionenI motion Jo779 (kd) begärs en utredning för att finna principer och metoderför hur en monetär värdering av biologisk mångfald kan tillämpas (yrkande 9).Utskottets övervägandenRegeringens ställningstagande att inte tillsätta en utredningför monetär värdering av biologisk mångfald grundar sig på de betydandesvårigheter som visat sig föreligga vid en sådan värdering. Enligt regeringenkvarstår problem som närmast är av forskningskaraktär innan det kan bedömasmoget att närmare ange operativa former för monetär värdering. Arbete pågårdessutom på en rad olika håll av både grundläggande och mera tillämpad artbl.a. Utskottet saknar anledningatt göra en annan bedömning än regeringen och avstyrker på den grunden motionJo779 (kd) yrkande 9.Kommunerna och biologisk mångfaldPropositionenRegeringen anser att, inom ramen för det kommunala arbetet bl.a. med Agenda21, kommunerna har goda förutsättningar att utarbeta mål och åtgärdsförslagbeträffande biologisk mångfald. Biologisk mångfald kan även göras till enintegrerad del i den kommunala fysiska planeringen.MotionernaI motion Jo23 (v) framhålls kommunsektorns behov av ekonomiska resurser ochutbildningsinsatser för att kommunerna skall kunna bidra till förverkligandetav miljömålen (yrkande 11). Ur regeringens program för utveckling av ettekologiskt samhälle bör enligt motion Jo779 (kd) anvisas ?en summa pengar?till tätortsnära jord- och skogsbruk (yrkande 7).Utskottets övervägandenUtskottet delar regeringens uppfattning att kommunerna har godaförutsättningar att inom ramen för arbeta med frågor om biologiskmångfald. Enligt utskottets mening är det övervägande intrycket att detkommunala arbetet med bedrivs aktivt och intensivt.I 1997 års ekonomiska vårproposition (1996/97:150), som framlagtsför , föreslår regeringen att under tre årsatsas på ett investeringsprogram som ökar den ekologiska hållbarheten.Avsikten är bl.a. att tidigarelägga investeringar och öka investeringstakten.Enligt regeringen är det lokala perspektivet i arbetet av central betydelseoch många kommuner arbetar aktivt med lokala . För att bygga vidarepå denna positiva uveckling föreslår regeringen medel till lokalainvesteringsprogram. Inom programmen bör alla kommuner ges möjlighet att isamverkan med lokala investerare föreslå och utforma program för insatser somökar den ekologiska hållbarheten. Regeringens mål är att hela skalldelta i omställningsarbetet. De kommuner eller grupper av kommuner som utsesinledningsvis har enligt regeringen en viktig roll som föregångare i arbetet.Riksdagen får således anledning att i annat sammanhang ta ställning tillfrågor om kommunernas resursbehov på miljöområdet. Med hänvisning till detanförda och till vad utskottet ovan (s. 11) anfört om den nya budgetprocessenavstyrker utskottet motionerna Jo23 (v) yrkande 11 och Jo779 (kd) yrkande 7 iden mån de inte kan anses tillgodosedda.Det internationella samarbetet - konventionen om biologisk mångfaldPropositionenRegeringen anför att bör fortsätta att i olika internationella foradriva frågor som är av stor betydelse för arbetet med biologisk mångfald. Detär enligt regeringen särskilt viktigt att agera för att ökad vikt läggs vidett synsätt som innebär sektorsintegrering och sektorsansvar.MotionernaEnligt motion Jo22 (kd) bör naturvårdskriterier utarbetas för projekt där Sidaär engagerat. Biståndsmedel bör inte satsas på aktiviteter som hotar denbiologiska mångfalden (yrkande 6). I motion Jo797 (mp) framhålls att detfortsatta internationella arbetet för att bevara biologisk mångfald skallbygga på de beslut som fattades på (yrkande 1).Utskottets övervägandenGenom det s.k. femte biståndsmålet, miljömålet, där bl.a. skydd av biologiskmångfald ingår, har miljöaspekterna integrerats i den svenskabiståndsverksamheten. En svensk utgångspunkt för förhandlingarna inför i (UNCED) har varit att också dessa skulle präglasav ett integrerat synsätt, dvs. ett synsätt där man inte ser miljön som enenskild sektor, oberoende av utvecklingen i övrigt. I den redovisning av sinpågående och planerade uppföljning av UNCED som Sida gjorde på regeringensuppdrag noterades bl.a. att alla programområden inom har relevansför , men att en del är av större betydelse för Sidasbiståndsverksamhet än andra. I redovisningen betonades behovet avlångsiktighet och landkännedom. Sida framhöll nödvändigheten av en fortsattbetoning av miljöaspekterna i programmen för de svenska programländerna. Dettasynsätt återspeglas även i Sidas instruktion som ålägger myndigheten attbeakta det av fastställda s.k. femte biståndsmålet. Med det anfördafinner utskottet syftet med motion Jo22 (mp) i allt väsentligt tillgodosett.Motionen i aktuell del påkallar således inte någon ytterligare åtgärd frånriksdagens sida.Vid det senaste partsmötet med anledning av UNCED och som ägde rum inovember 1996 togs beslut om ett handlingsprogram rörande den biologiskamångfalden som är knuten till jordbruket. I programmet behandlas bl.a.mångfaldens betydelse för jordbruket och de moderna högteknologiskajordbruksmetodernas negativa inverkan på den biologiska mångfalden. Sverigespelade en mycket aktiv roll i arbetet för att lägga fast ett flerårigt, brettarbetsprogram som skall genomföras i nära samarbete med FAO. Vidare har enprocess inletts om ursprungsbefolkningar och deras roll när det gällerkunskaper och traditioner som rör bevarande och nyttjande av biologiskmångfald. Ett första möte skall hållas . Beslut fattadesockså om att ta fram ett arbetsprogram för biologisk mångfald knuten tillskogen. har i detta sammanhang verkat för en harmonisering mellankonventionen och FAO:s internationella åtaganden vad avser de genetiskaresurserna. Till det fjärde partsmötet skall varje landpresentera en nationell rapport med tyngdpunkt på vad som gjorts beträffandes.k. landstudier och nationella strategier, planer och program. Mot bakgrundhärav har regeringen gett i uppdrag att ta framett förslag till en svensk rapport. Som regeringen anför är relationen mellankonventionen om biolgisk mångfald och en rad andra konventioner en viktig deli arbetet beträffande biologisk mångfald.