bet · GL01SoU1 · 1997-11-27 00:00:00 — anser bl.a. att resurserna för omvårdnad måste ökaoch läkarinsatserna i äldrevården förbättras. Partiet anser det särskiltviktigt att vården i livets slutskede lyfts fram.Centerpartiet föreslår i en motion tillkännagivande om vissa allmännariktlinjer för hälso- och sjukvård. Även vill öka resurserna förhälso- och sjukvården. Partiet vill bl.a. utveckla patientens ställning ivården. Möjligheterna att välja vård bör ökas och hemsjukvården stärkas. ÄvenCenterpartiet vill öka den finansiella samverkan på området.Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att kommuner och landsting underår 1997 tillförs ytterligare genom höjning av de allmännastatsbidragen. föreslås i propositionen ytterligare en nivåhöjning med4 miljarder kronor. De ökade statsbidragen bör leda till att resurser tillförsvården, omsorgen och skolan samt att antalet sysselsatta inom den kommunalasektorn ökar. Inriktningen bör vara att resurstillskottet leder till attkommuner och landsting vidtar åtgärder så att väntetiderna i sjukvården blirkortare, kvaliteten i äldreomsorgen blir högre, de psykiskt störda ges enbättre vård och omsorg och vården i livets slutskede förbättras. Kvaliteten idet medicinska omhändertagandet i hemsjukvården och i särskilt boende är enligtregeringen i vissa fall otillfredsställande. Väntetider och köer är på vissahåll oacceptabelt långa. Det finns uppgifter om att förtroendenämnderna fårallt fler anmälningar om brister i bemötandet. Delar av personalen känner sigotillräckliga, oroar sig och har s.k. utbrändhetssymtom. Deökade resurser som har tillförts eller kommer att tillföras den kommunalasektorn bör dock förbättra möjligheterna att avhjälpa dessa problem ochbrister. I budgetpropositionen aviserar regeringen ett ytterligare tillskotttill kommuner och landsting om för och ytterligare 4miljarder kronor i syfte att förbättra kvaliteten i vården, omsorgenoch skolan och öka sysselsättningen. Regeringen har för avsikt att återkomma ivårpropositionen 1998 om hur medlen skall tillföras sektorn. Sammanlagt uppgårresurstillskottet därmed till jämfört med 1996.Det är angeläget med en uppföljning av resultaten av satsningen utifrån vård-och omsorgsperspektiv men också utifrån insatsernas påverkan påsysselsättningen. Arbete pågår redan med att följa upp och redovisa olikafrågor, bl.a. om tillgängligheten i hälso- och sjukvården i form av väntetider,kvaliteten i form av behandlingsresultat och patienternas upplevelse av vården.Utskottet delar regeringens uppfattning att detta arbete nu bör intensifieras.Hälso- och sjukvårdens kvalitet och personalens arbetstillfredsställelse ärinte bara beroende på resurssituationen utan också på hur arbetet leds,organiseras och vilka möjligheter till fortlöpande kompetensutveckling som ges.I syfte att stödja den kunskapsutvecklande arbetsplatsen avsattes särskildamedel både på nationell och regional nivå i den s.k. Dagmar-överens-kommelsenför . En långsiktig och systematisk satsning på att höja kvaliteten ivården främst genom kompetenshöjande åtgärder måste ges fortsatt hög prioritetde kommande åren. De möjligheter de arbetsmarknadspolitiska instrumenten gerbör här tas till vara.De senaste åren har en klar förskjutning skett mot en ökad andel öppen vård.Satsningar har skett bl.a. på utbyggnad av hemsjukvården och primärvården.Hälso- och sjukvård, inte minst för de äldre som kräver en långsiktig kontaktmellan behandlare och patient, skall enligt utskottet erbjudas på nära håll såatt tillgänglighet, kontinuitet och helhetssyn underlättas. Utvecklingen pådetta område måste noga följas och värderas inte minst vad avser vårdkvalitet.Enligt den nya bestämmelsen i 31 § HSL skall kvaliteten på all verksamhet ihälso- och sjukvården systematiskt utvecklas och säkras. Utskottet anser liksomregeringen att bör ge dessa uppgifter särskild prioritet under1998.Hälso- och sjukvården i bedrivs i huvudsak i offentlig regi.Regeringen har dock vid ett flertal tillfällen framhållit att det, inom ramenför ett integrerat system, kan finnas ett värde såväl ur patienternas som urpersonalens synpunkt, av ett varierat vårdutbud i olika driftsformer. Det börvara verksamhetens inriktning, tillgänglighet, kvalitet ochkostnadseffektivitet som styr valet av vårdgivare. Utskottet instämmer häri.Samverkansdelegationen, som skall avge sitt slutbetänkande vid utgången avdetta år, skall bl.a. söka former för att underlätta samverkan mellan privatoch offentligt bedriven vård och söka undanröja eventuella hinder för en sådansamverkan.Riksdagen godkände förslagen i proposition 1996/97:63 Samverkan,socialförsäkringens nivåer och administration, m.m. om att mer effektivtutnyttja samhällets samlade resurser för att bättre kunna tillgodose enskildamänniskors behov av olika stödåtgärder. ansåg att det nu är dags attinföra en möjlighet till frivillig samverkan för berörda myndigheter och attarbetet borde inriktas på generella lösningar. Under utgiftsområde 10 läggerregeringen nu fram lagförslag för att undanröja begränsningar i nuvarandelagstiftning för , och hälso- och sjukvården.Arbetsmarknadsstyrelsen, och skall ha somgemensamt mål att främja samverkan inom rehabiliteringsområdet för att uppnå eneffektivare användning av tillgängliga resurser i syfte att underlätta för denenskilde att försörja sig genom eget arbete. Frågan behandlas av inomkort (bet. 1997/98:SfU1).En grundläggande utgångspunkt för utvecklings- och förnyelsearbetet inomhälso- och sjukvården är enligt utskottet att patientens ställning skallstärkas. Patientens ställning har också förbättrats . Kommitténom hälso- och sjukvårdens finansiering och organisation (HSU2000) har nyligenöverlämnat ett delbetänkande SOU 1997:154 Patienten har rätt. Kommitténföreslår bl.a. att vårdgarantin utvecklas. En generell behandlingsgarantiföreslås införas för operationer och andra medicinska åtgärder. Den enskildesval av fast läkarkontakt får inte begränsas till visst geografiskt område.Patienten skall få individuellt anpassad information om sitt hälsotillstånd ochom metoder för undersökning, vård och behandling så att patienten kan ta tillvara sina intressen. Patientens val skall enligt betänkandet vara avgörande närdet finns flera behandlingsalternativ. Det måste dock vara rimliga proportionermellan kostnader och nytta för patienten. En patientnämnd skall ersätta dennuvarande förtroendenämnden. Ansvarsområdet för den nya nämnden skall omfattaoffentligt finansierad sjukvård och vissa äldrefrågor inom socialtjänsten.Betänkandet kommer att remissbehandlas. En proposition har aviserats tillvåren 1998.Mot denna bakgrund anser utskottet att inte bör ta några initiativmed anledning av dessa motioner. Utskottet avstyrker motionerna So218 (kd)yrkande 1, So282 (fp) yrkande 1, So285 (v) yrkande 1, So307 (c) yrkande 1 ochSo423 (kd) yrkande 1.Miljöpartiet begär tillkännagivande om en beräknad fördelning av utgifter påanslag inom utgiftsområdet . Utskottet är inte berett attnu föreslå någon uppdelning på anslag av den preliminära fördelningen avutgifterna under utgiftsområdet . Motion So804 (mp)yrkande 2 avstyrks därför.AnslagHälsovård och sjukvård (A 1-A 13)Sjukvårdsförmåner m.m. (A 1)I budgetpropositionen föreslår regeringen att 1 anvisas underanslaget A 1 Sjukvårdsförmåner m.m. Av anslaget avser 1 400 000 000 krtandvårdsförsäkringen och ersättningar till sjukvårdshuvudmännenm.m.I vårpropositionen för aviserade regeringen att den tidigareplanerade besparingen inom tandvårdsförsäkringen på fr.o.m.år 1998 inte skulle fullföljas och att en utgiftsram på 1 400 miljoner kronorskall gälla för tandvårdsförsäkringen. Regeringen redovisade dessutom sinaplaner på att senare förelägga förslag om en förändradtandvårdsförsäkring som kan träda i kraft den 1 januari 1999.Tandvårdsförsäkringen avses härigenom få en ändrad inriktning. Det gäller delsatt med utgångspunkt i rapporten i omvandling (Ds 1997:16)införa ett bättre ekonomiskt stöd till personer som till följd av sjukdom ellerfunktionshinder har särskilda tandvårdsbehov, dels ge övriga vuxna patienterett ekonomiskt stöd med en mer tandhälsoinriktad utformning än det nuvarande.Regeringen har mot den bakgrunden beslutat om direktiv (dir. 1997:86) ochtillkallat en särskild utredare med uppgift att före utgången av året lämnaförslag om en ny inriktning på tandvårdsförsäkringen . Avsiktenär att därefter förelägga en proposition som kan behandlas undervåren 1998.Det nuvarande ersättningssystemet för vuxentandvård kommer alltså att gällaäven . För att åstadkomma detta med en lägre utgiftsram äntidigare har vårproposition aviserats att subventionerna måstereduceras något och regeringen har - i enlighet med vad som angavs ivårpropositionen - beslutat om en höjning av självrisken från 700 till 1 300kronor fr.o.m. den 1 oktober 1997.Under anslaget beräknas också ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m.Uppgifter från gör det nödvändigt att öka utgifterna förinternationella vårdförmåner med ca 50 miljoner till för år1998 för att möta de krav på ersättning som kan förväntas . Detkommer enligt propositionen även att vara förenat med storasvårigheter att förutse hur stora kraven är från landstingen och frånmedlemsländerna samt när kraven inkommer och regleras. Det är också svårt attberäkna storleken av fordringar på dessa länder och när dessa kommeratt regleras eftersom eftersläpningarna i båda riktningarna är betydande.Frågan om verksamhetsinriktning, organisation ochfinansiering är alltjämt föremål för översyn och någon ändring i nuvarandeförhållanden beräknas inte ske som tidigare planerats. Tillföljd härav beräknas även finansieras genommedel från sjukförsäkringen och storleken på dessa - som fastställs vid de s.k.Dagmaröverläggningarna - har vid anslagsberäkningen antagits blioförändrad, dvs. ca för år 1998.Kostnadsansvaret för läkemedelsförmånen och förbrukningsartiklarna vidinkontinens överförs från staten genom den allmännasjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen och vad gäller inkontinensartiklarnaockså till kommunerna. Ett särskilt bidrag A 2 införs för läkemedelsförmånen.Därmed reduceras anslaget Sjukvårdsförmåner m.m. i motsvarande mån. Enligt enöverenskommelse mellan staten och och görs en ekonomisk reglering av överförandet av kostnadsansvaretför förbrukningsartiklar vid inkontinens. Enligt överenskommelsen ingårkostnaderna för dessa i de generella statsbidragen till landsting respektivekommuner . Under detta nya anslag beräknas de kostnader somuppkommit och för vilka betalning sker underår 1998.Anslaget påverkas också av ett genomförande av regeringens förslag att tillsjukvårdshuvudmännen föra över administrationen avavgiftssystemet vid sjukhusvård för pensionärer. Härigenom bortfaller deavgiftsintäkter i form av avdrag på utbetalda pensioner som tillförtsanslaget. Genom att huvudmännen nu föreslås få debitera och uppbära dessaavgifter, som för år beräknats till sammanlagt inklusiveersättning för administrativa kostnader, bortfaller den kompensation somlämnats till huvudmännen genom att det generella statsbidraget till landstingenreducerats med samma belopp. I sin tur innebär detta att anslagetSjukvårdsförmåner m.m. tillförs detta belopp i stället för deuteblivna avgiftsintäkterna. Systemändringen förutsätter ändringar i lagen(1962:381) om allmän försäkring. 2 kap. 12, 12 a och 12 c §§ samt 20 kap. 8 a §upphävs medan 2 kap. 10 § och 20 kap. 10 § i lagen föreslås ändras.Varje sjukvårdshuvudman beslutar enligt förslaget om principerna i fråga omunderlag för avgiftsdebiteringen och fastställer avgiftsnivåer i olikainkomstintervall samt om vilka regler för nedsättning av avgift som skalltillämpas. För pensionärer skall även fortsättningsvis - enligtöverenskommelsen med - halv avgift tas ut under de 30första dagarna av varje vårdtillfälle. Vidare gäller att högsta avgiftsbeloppsom får tas ut är per vårddag. Detta belopp gäller tillsvidare så länge parterna inte kommit överens om annat.Omläggningen innebär att nuvarande avgiftsregler för pensionärer skall gällaför sjukhusvård lämnad t.o.m. december månad 1997 med åtföljande avdrag påutgående allmänna pensioner . Försjukhusvård som lämnas pensionärer fr.o.m. debiterar ochuppbär således sjukvårdshuvudmännen dessa avgifter enligt den nya ordningen.Det innebär att pensionärer som vårdas på sjukhus i november och december 1997kommer att få avdrag för sjukhusvård på sina pensioner respektivefebruari. Vårdas de dessutom på sjukhus kansjukvårdshuvudmannen komma att debitera dem för vården dessa månader.I motion So330 av m.fl. (m) hemställs att anslår1 under anslaget A 1 (yrkande 7). Motionärerna, som önskar en nytandvårdspolitik, föreslår såvitt gäller att införetableringsfrihet samt avskaffar anslutningskontroller och prisreglering inomtandvården (yrkandena 5 och 6). Enligt motionärerna skulle ett avskaffande avanslutningskontroll och prisreglering minska kostnaderna inomsocialförsäkringsadministrationen med försiktigt räknat 300 miljoner kronor.I motion So292 av m.fl. (v) hemställs att anvisar utöver vad regeringen anslagit under anslaget A 1avseende tandvårdsförsäkringen (yrkande 2). I motion So802 av . (v) yrkas att anslaget A 1 höjs med varav 50 miljonerkronor avser hjälpmedel till funktionshindrade samt ökad utbildning ochkvalitet i fråga om hjälpmedel (yrkande 3 delvis). Även dessa motionärer villatt tandvårdsförsäkringen reformeras.Motionären i motion So292 menar att man inte behöver vänta med att åstadkommaett bättre och mer rättvist system. En utredning från hartagit fram ett förslag om hur de mest utsatta grupperna skall skyddas, ochTjänstetandläkarföreningen har redovisat ett förslag om hur man kan kompletterautredningens förslag med ett fullgott skydd för den vanliga bastandvården. Ikorthet innebär förslaget att man jämställer medicinskt betingad tandvård medvanlig läkarvård och därmed motsvarande taxor. Detta skulle enligt motionärernainnebära att det inte behöver kosta mer än för ett tandläkarbesökför de vanligast förekommande tandvårdsbehoven som inflammationer,tandlossningar, infektioner och vanlig tandvärk.I motion So804 av m.fl. (mp) yrkas att begär förslagtill återgång av de nivåer i tandvårdsförsäkringen som gällde före den 1oktober 1997 (yrkande 3). Motionärerna hemställer att beslutar att500 anvisas under anslaget A 1 utöver vad regeringen föreslagit(del av yrkande 1). Även dessa motionärer vill att regeringen utreder enändring av tandvårdsförsäkringen.I motion So218 av m.fl. (kd) hemställs att i avvaktan påen översyn av tandvårdsförsäkringen i syfte att inkludera den i den allmännasjukförsäkringen anvisar utöver regeringens förslag för attmotverka en smärtsam ökning av självrisken (yrkande 15 delvis).När det gäller förslaget i propositionen att ändra lagen om allmän försäkringbegär motionärerna i motion So246 av m.fl. (s) tillkännagivandetill regeringen av vad som i motionen anförts om möjligheten att teckna enfrivillig överenskommelse mellan landstingen och försäkringskassorna.Motionärerna framhåller att regeringen föreslår att sjukvårdshuvudmännenövertar administrationen av avgifterna för pensionärernas sjukhusvård frånförsäkringskassorna. Motionärerna anser det onödigt och kostnadskrävande attsjukvårdshuvudmännen skall bygga upp en administration för en ny verksamhet.Förslaget försvårar enligt motionärerna också för sjukvårdshuvudmännen attinföra lägre avgifter för de sämst ställda pensionärerna, något som fleralandsting diskuterar.Försäkringskassorna administrerar , förutom avgifterna förpensionärernas sjukhusvård, pensioner och bostadstillägg för pensionärer utomdet särskilda bostadstillägget. Försäkringskassorna har således redan uppgifterom pensionärernas ekonomi.Motionärerna föreslår därför att det ges en möjlighet för landstingen ochförsäkringskassorna att teckna en frivillig överenskommelse attförsäkringskassorna även i fortsättningen skall kunna administrerapensionärernas avgifter för sjukhusvård. Landstingen skulle då ersättaförsäkringskassorna för den arbetsuppgiften.Bidrag för läkemedelsförmånen (A 2)I budgetpropositionen föreslås att 13 anvisas under anslaget A 2Bidrag för läkemedelsförmånen.Från detta nya anslag utbetalas statsbidrag till sjukvårdshuvudmännen tillföljd av att de övertar kostnadsansvaret för läkemedelsförmånen från denallmänna sjukförsäkringen . belastar ävenutbetalningar avseende kostnaderna för läkemedelsförmånen ochinkontinensartiklar detta anslag. Dessautbetalningar skall göras av till ,medan ersättningen för läkemedelsförmånen därefter skall utbetalas avSocialstyrelsen till landstingen . När det gäller ersättningen förförbrukningsartiklar vid inkontinens lämnas denna via degenerella bidragen till landsting och kommuner under utgiftsområde 25.Vid beräkningen av anslaget för har utgifterna för läkemedelsförmånenår 1996 varit utgångspunkten. Hänsyn har tagits till den hamstring av läkemedelsom inträffade i slutet av det året inför införandet av det nya förmånssystemetden och den beräknade besparingseffekten av införandet av detta.Vidare har förväntad pris- och volymutveckling beaktats samt tillkomsten av nyaoch dyrare läkemedel t.o.m. . De mest osäkra faktorerna i dennabedömning är den stora hamstringen och effekterna av det nya förmånssystemet.Den hittillsvarande kostnadsutvecklingen för visar emellertid på engynnsammare kostnadsutveckling än vad som tidigare beräknats.De ekonomiska villkoren har reglerats i en överenskommelse som staten ochLandstingsförbundet träffade . Överenskommelsen innebäratt staten via detta anslag lämnar ersättning till sjukvårdshuvudmännen förläkemedelsförmånen med ett fast månatligt belopp som utbetalas första gången ibörjan av . För att tydliggöra omfattningen av de samlade utgifternaför läkemedelsförmånen kommer även kostnaderna förläkemedelsförmånen avseende - vilkautgiftsmässigt regleras - att täckas avanslaget för . För beräknas, trots de höga utgifterna ibörjan av budgetåret till följd av eftersläpande betalningar avseende novemberoch , ett underskridande för ändamålet läkemedel under anslaget A1 Sjukvårdsförmåner m.m. på ca budgetåret 1997.Underskridandet kommer även att få betydelse för utgifterna för vadavser detta anslag av följande skäl.Den nu träffade överenskommelsen bygger på den principöverenskommelse somstaten och träffade om finansieringsprincipenstillämpning m.m. i samband med landstingens övertagande av kostnadsansvaret förläkemedelsförmånen . Enligt denna skall ett system för vinst-och förlustdelning finnas för vad gäller avvikelsen mellan de beräknadeoch faktiska kostnaderna för läkemedelsförmånen, exklusive förbrukningsartiklarvid inkontinens och speciallivsmedel. Detta system innebär att det beloppvarmed de faktiska kostnaderna underskrider de beräknade kostnaderna förläkemedelsförmånen för delas mellan staten och landstingen iproportionerna till staten och till landstingen. På motsvarande sättdelas ett eventuellt kostnadsöverskridande så att staten svarar för ochlandstingen för av överskridandet. Landstingens ekonomiska åtagandenbegränsas dock till att omfatta högst . Regleringen av vinsteller förlust skall genomföras . Med hänsyn till den förår 1997 gynnsamma kostnadsutvecklingen för läkemedelsförmånen bedömssålunda ett betydande underskridande uppkomma vad gäller kostnaderna för år1997. Det innebär att det belopp som till följd härav kommer att tillfallalandstingen skall utbetalas från detta anslag senast vid utgången av juni 1998och därvid fördelas mellan huvudmännen efter antalet invånare.Enligt den nu träffade överenskommelsen skall systemet med vinst- ochförlustdelning gälla även . gäller sammaregler som med undantag för att ett kostnadsunderskridande delas likamellan parterna.I motion So329 av m.fl. (m) yrkas att anslår9 för anslaget A 2 (yrkande 8). Motionärerna föreslår attriksdagen beslutar återinföra ett nationellt läkemedelsförmånssystem, beslutaravskaffa lagen om receptregister, beslutar annulera avtalet med landstingen ochbortse från avtalets bestämmelser om överföringsvinster respektive-förluster, att hos regeringen begär förslag om ett nytthögkostnadsskydd, att ger regeringen till känna vad som anförts delsom rationaliseringsmöjligheterna inom läkemedelsförsörjningen, dels omblödarsjuka (yrkandena 1-4, samt 6 och 7). Motionärerna upprepar sålunda sinkritik från behandlingen av läkemedelspropositionen . Förslaget attföra över kostnadsansvaret till landstingen innebär enligt motionärerna mycketstora nackdelar för den enskilde.Motionärerna kräver att den av antagna modellen förläkemedelsförmånen avskaffas. Detta innebär att avtalet med landstingen intelängre gäller och att den reglering som skulle ske mellan stat och kommun för1997 och 1998 och som sannolikt avsetts belasta 1998 och 1999 årstilläggsbudget eller genom kvittning vid andra utbetalningar till landstingeninte kommer till stånd. Detta innebär att inte kommer attbelastas med en överföringspost på i storleksordningen 700 miljoner kronor.Vidare bör anslaget för läkemedel nedjusteras vid tillämpning av detförbetalade systemet. Eftersom siffermaterialet är bräckligt har motionärernaförsiktigt uppskattat nedjusteringen till , bl.a. förmerkostnaderna för hamstring.Mycket talar för att den beräknade besparingen kommer att överträffas och attde totala kostnaderna för läkemedelsförmånen betydligt kommer attunderskrida kostnader. Detta kan bero på den kraftiga hamstringen avläkemedel men framför allt på effekterna av det nyaförmånssystemet för läkemedel.Propositionens påpekande att man avläst ett trendbrott iläkemedelskostnaderna, med läkemedelsförbrukningen 1997, ger vidhanden ett budgetunderskridande på , sannolikt något lägreberäknat . Sammantaget innebär detta ett underskridande på 3 miljarderkronor och en överföring av medel till landstingen enligt avtalet med på mellan 1,2 och på två år.Motionärerna motsätter sig också det heltäckande dataregistreringssystem förregistrering av försäljning av receptförskrivna läkemedel, det s.k. recept-registret. Detta innebär att en privaträttslig organisation skall sköta ettmycket långtgående personregister. Lagrådet var mycket tveksamt till förslagetbl.a. på grund av att Apoteksbolaget skulle ansvara för registret. Det finnsinga beräkningar av kostnaderna för att upprätta ett sådant register. Det ärdock uppenbart att investeringen kommer att överstiga . Tilldetta kommer driftkostnader.I det system som motionärerna redovisar behövs inte registret.Läkemedelsförmånen skall enligt motionärerna vara statligt reglerad ochfinansierad. Staten bör införa ett nytt betalningssystem för läkemedel, därmedborgarna fritt kan välja att gå med eller att stå utanför med ett temporärthögkostnadsskydd. Det första alternativet bygger på att den enskilde väljer attbetala en fast egenavgift - per kvartal eller . För densom inte väljer att gå in i betalningssystemet, kompletteras detta med ettallmänt likviditetsskydd som omfattar alla medborgare. Den som har kostnaderunder , som är så höga att likviditetsskyddet träder in, erbjudsanslutning till betalningssystemet. Den som önskar ansluta sig utan att ha haftläkemedelskostnader som överstigit nivån för likviditetsskyddet, får betalamotsvarande likviditetsskyddet i inträdesavgift. Inträdesavgiften minskas mederlagda läkemedelskostnader . Likviditetsskyddetföreslås uppgå till 1 500 kr.Den som är ansluten till betalningssystemet men inte utnyttjat det under tvåår erhåller bonus, dvs. en nedsättning av kostnader och efter fyra år50 % av kostnaden.Hanteringen, förskrivningen och användningen av inkontinenshjälpmedel - ävensådana av flergångstyp och läkemedel - bör utredas. Kostnaderna förinkontinenshjälpmedel bör kunna minskas väsentligt genom bättrebehandlingsmetoder och användning av läkemedel och hjälpmedel av flergångstyp.Kostnaderna bör kunna minska med , 200 miljonerkronor 1999 och 2000.Ytterligare besparingar kan åstadkommas genom förskrivning av mindreförpackningar i ökad utsträckning. Det nya betalningssystemet innebär attvarken patient eller läkare har några incitament att skriva ut för storaförpackningar.