bet · GK01UU15 · 1997-04-29 00:00:00 — har en betydande kompetens och goodwill för Sverigebyggts upp i svenska organisationer, främst av Svenska Afghanistankommitténoch det är, framhåller motionärerna, i yrkande 4, viktigt att fortsatt stödges till enskilda organisationers hjälpinsatser i Afghanistan.MongolietI motion U203 (m) begär motionärerna ett tillkännagivande om behovet avbistånd till . I motionen uppges att styrts av kommunister,som tog makten vid en statskupp 1921 och som sedan ledde landet fram tillsommaren 1996, om än som ett reformerat kommunistparti efter 1990. Under 1996hölls det första fria valet i landets historia och av enpartiväldeskedde en maktväxling. Stora förändringar har ägt rum under perioden1990-1996. Utländska företag samarbetar med , stora delar avnäringslivet har privatiserats, aktiemarknaden är väl fungerande etc. Landethar en lång och svår väg framför sig. Läskunnigheten är god men den högreutbildningen är bristfällig. Infrastrukturen lämnar mycket övrigt att önska:situationen på landsbygden måste förbättras. Nivån på hälsovården måste höjas.Den politiska ledningen är mycket angelägen om att markera att man inte villbli omhändertagen, man vill ha bistånd och samarbete i ordets bästa betydelse.Man önskar hjälp med att bygga upp demokratins, rättssamhällets ochmarknadsekonomins institutioner. Enligt motionärerna bör medel kunna anslåstill under budgetposten för ?Särskilda utvecklingsprogram?.Utskottets övervägandenUtskottet stöder regeringens initiativ att göra en genomlysning av samarbetetmed och ser med intresse fram emot att få ta del av resultatet av dennastudie. Utskottet anser, i likhet med regeringen, att förbindelserna med Asienbör ges ökad prioritet. Utskottet stöder också de allmänna riktlinjer församarbetet med som regeringen presenterar i budgetpropositionen. Därlyfts bl.a. miljöaspekterna fram. Utskottet delar regeringens bedömning attdessa aspekter lätt kan komma i skymundan i snabbt växande ekonomier.Utskottet delar också regeringens uppfattning att stödet till demokrati ochmänskliga rättigheter bör uppmärksammas ytterligare.I motion U214 (v) yrkande 37 lyfter motionärerna fram vikten av attmiljökonsekvensutredningar görs vid stöd till utbyggnad av vattenkraften iAsien. I yrkande 38 krävs stöd till organisationen of the Poor.Utskottet konstaterar att miljöaspekter alltid skall beaktas i Sidasbistånd. I budgetpropositionen lyfts även beträffande särskilt fram attmiljöhänsyn ibland fått stå tillbaka i ländernas strävan efter ekonomisktillväxt. Denna uppfatting delas av utskottet. Utskottet har också erfarit attäven lägger stor vikt vid miljöaspekter när beslut om kreditertill utbyggnad av vattenkraft fattas.Vad gäller stöd till enskilda organisationer anser utskottet att detankommer på Sida att, efter erforderlig beredning, fatta sådana beslut.Därmed anses motion U214 (v) yrkandena 37 och 38 besvarade.Utskottet har erfarit att regeringen antagit en landstrategiför samarbetet med . Detta skall fokuseras på insatser för demokrati ochmänskliga rättigheter, jämställdhet mellan könen och god miljö.Utvecklingssamarbetet skall enligt strategin främja en utbyggnad avrelationerna mellan och med ökade personkontakter och vidgatexpertutbyte. Den svenska dialogen med om mänskliga rättigheter skallkompletteras med konkreta insatser för att främja det reformarbete som pågår iKina. Det kan t.ex. gälla rättsväsendets modernisering. Kontraktsfinansierattekniskt samarbete, krediter och kurser är, enligt strategin, biståndsformersom är väl lämpade för samarbetet med Kina.Utskottet har i betänkande 1996/97:UU12 Mänskliga rättigheter m.m. ställtsig bakom regeringens Kina-politik, vilken bygger på dialog, inte isolering.I motionerna U213 (fp) yrkande 22 och U214 (v) yrkande 35 krävs attbilateralt biståndsarbete med inte skall förekomma så länge MR-situationen inte förbättras samt att u-krediter till endast motiveras av?resurstillväxt? tolkad som BNP-tillväxt och svenska exportintressen. Isistnämnda motion yrkande 36 krävs att hörs innan u-kreditertill beviljas.Utskottet vidhåller sin tidigare framförda uppfattning att främjande avmänskliga rättigheter bäst sker genom att vidmakthålla en dialog, inte genomisolering. Utskottet delar också regeringens upppfattning, som den uttryckts ilandstrategin, om vilka områden som bör prioriteras i samarbetet med Kina.Beträffande MR och demokrati anser utskottet att det är viktigt om Sverigekan bygga vidare på det samarbete med MR-undervisning för tjänstemän inomkriminalvården som inlett. Utskottet anser också,vilket även nämns i landstrategin, att det är angeläget att främja situationenför den tibetanska befolkningen i . På jämställdhetsområdet är det bra omman kan vidareutveckla det samarbete om jämställdhet mellan kvinnor och mänsom började inför . Barnens situation är ett annatmöjligt samarbetsområde. På miljösidan kan bidra med teknisktkunnande.I landstrategin för anges att för bundna krediter, dens.k. Helsingforsöverenskommelsen som tillkom 1992, numera gör det i praktikenomöjligt att använda u-krediter för teleprojekt och andra kommersielltlönsamma projekt. har inga telekrediter beviljats. Istället har miljörelaterade insatser, däribland åtgärder för vatten ochavloppsrening, ökat. Utskottet anser därför att det inte finns någon anledningatt förorda att skall höras innan beslut om u-krediter tillKina fattas.Biståndet kan, enligt utskottets förmenande, användas på ett konstruktivtsätt för att påverka och förbättra situationen i . Det gäller inte minstbeträffande MR-frågor.Med vad som ovan anförts avstyrks motionerna U213 (fp) yrkande 22 och U214 (v)yrkandena 35 och 36.I motion U608 (mp, m, c, v, kd) yrkande 1 krävs ökat humanitärt stöd till detibetanska flyktingbosättningarna i Dharmsala.Utskottet har inhämtat att Sida ger ett mindre stöd till ,som är ett dokumentationscentrum i anknytning till Dharmsala. Utskottetförutsätter att andra ansökningar om stöd till flyktingbosättningarna prövas ivederbörlig ordning.Därmed anses motion U608 (mp, m, c, v, kd) yrkande 1 besvarad.I motionen U610 (m, c) behandlas stöd till . I yrkandena 1-4 krävsökat stöd till FN:s minröjning i , stöd tillrehabiliteringsinsatser, utbildning samt fortsatt stöd till enskildaorganisationer.Utskottet har inhämtat att det totala stödet till uppgår tillcirka . har bistått med cirka840 miljoner kr. Som svar på den konsoliderade appell som FN:s avdelning förhumanitära frågor (DHA) lanserade för hjälpprogram i ,beslutade Sida bidra med . Större delen av dettabelopp går till minröjningsinsatser. Svenskt stöd till repatriering avflyktingar via UNHCR ligger utanför denna appell. Utskottet har vidare erfaritatt () erhållit förinsatser inom hälso- och sjukvård, utbildning och jordbruksutveckling.Sammanfattningsvis kan nämnas att av allt bistånd till genomåren har cirka hälften kanaliserats genom SAK medan resten kanaliserats genomFN:s olika program och Röda korset. Utskottet anser att de områden som stödsvia det svenska biståndet är viktiga för att en normalisering av läget skallkunna ske i Afghanistan.Utskottet finner att de synpunkter på hur stödet till skallutformas som framförs i motionen, stämmer väl överens med det stöd somfaktiskt ges av Sverige.Därmed anses motion U610 (m, c) ykandena 1-4 besvarad.Motionen U203 (m) behandlar stöd till Mongoliet.Utskottet har inhämtat att har ettbilateralt biståndssamarbete med . Den årliga volymen har varieratmellan 2,5 och . Nordiska utvecklingsfonden (NDF) har ocksådeltagit i finansieringen av ett telekommunikationsprojekt och ettenergiprojekt i . Utskottet har vidare erfarit att en delegation frånSida och UD kommer att besöka för att diskutera detfortsatta biståndssamarbetet..Utskottet delar många av de synpunkter som lämnas i motionen och förutsätteratt dessa, eller liknande överväganden, kommer att ligga till grund för detfortsatta samarbetet med Mongoliet.Därmed anses motion U203 (m) besvarad4.4 (Budgetpropositionen s. 46-48)Beträffande råder fred i ochEl . I finns goda förhoppningar om ett fredsavtal. Den nyasituationen innebär ökade möjligheter att med demokratiska medel möta deutmaningar och problem som regionen står inför. Akut fattigdom, ojämn inkomst-och förmögenhetsfördelning, svåra sociala förhållanden, svaga institutioner,inklusive outvecklade rättsväsenden, korruption och ökande narkotikahandelhämmar dock såväl den demokratiska som den ekonomiska utvecklingen. Detsvenska samarbetet med berör nästan samtliga länder i regionenoch omfattar ett brett spektrum av såväl regionala som bilateralasamarbetsprogram.En regionstrategi för utvecklingssamarbetet med fastställsunder . Samarbetet syftar framför allt till att bidra till fred ochförsoning och en fördjupad och breddad demokrati där mänskliga fri- ochrättigheter respekteras. vill också genom strategiska insatser stödjafattigdomsbekämpning genom insatser som bidrar till social utjämning ochekonomisk tillväxt.Vad beträffar samarbetet med har regeringen beslutatatt ge Sida möjlighet att genom internationella och svenska institutioner ochorganisationer stödja initiativ i som bidrar till att skapaförutsättningar för ekonomiska och politiska reformer och främja respekten förmänskliga rättigheter.Det svenska utvecklingssamarbetet med inriktar sig liksomtidigare främst på att stärka demokratin och respekten för mänskligarättigheter, inte minst i och , men också på att stödjareformarbetet och moderniseringen av staten, näringslivets utveckling samtfattigdomsbekämpningen.MotionernaKubaI partimotion U213 (fp) motsätter sig motionärerna i yrkande 23 alla former avbilateralt samarbete med såsom forskningssamarbete. Bistånd tilldemokratiskt sinnade krafter i bör dock förmedlas. Motionärernaförutsätter att arbete för att stärka de demokratiska krafterna sker genomenskilda organisationer.GuatemalaI kommittémotionen U625 (v) framhåller motionärerna vikten av fortsatt stödtill för att konsolidera freden. I yrkande 3 krävs att skallverka för att ökade resurser av EU:s bistånd går till . I yrkande 4begär motionärerna att inom Sidas ram för bidrag till enskilda organisationerbeakta projektförslag som kan bidra till utvecklandet av . Defrivilliga svenska organisationer som är verksamma i gör ett braarbete och det finns utrymme för fler insatser om stöd från Sida kan utgå.Utskottets övervägandeUtskottet delar regeringens uppfattning om vilka områden som stödet tillCentralamerika, och skall inriktas på.Utskottet konstaterar att regeringen beslutade att kubanskamedborgare skulle kunna komma i fråga för BITS-finansierad kurs- ochstipendiatverksamhet. beslutades att SAREC skulle få bedrivaforskningssamarbete med Kuba.I partimotion U213 (fp) yrkande 23 motsätter sig motionärerna alltbilateralt samarbete såsom forskningssamarbete med och förutsätterdessutom att bistånd till demokratiskt sinnade krafter går via enskildaorganisationer.Utskottet anser att kurs- och stipendiatverksamheten kan vara ett positivtinslag i strävandena att verka för en större öppenhet i , respekt för demänskliga rättigheterna och förståelse för demokratiska värderingar. Även dekontakter som skapas genom forskningssamarbetet kan bidra till att bryta Kubasisolering och utskottet stöder därför denna dialogfrämjande verksamhet.Utskottet har erfarit att även oppositionella i biträder dennauppfattning om samarbetets positiva effekt på utveckling i demokratiskriktning.Därmed avstyrks motion U213 (fp) yrkande 23.I kommittémotionen U625 (v) yrkande 3 krävs att skall verka inom EUför ökat stöd till . I yrkande 4 begärs mer stöd till enskildaorganisationer som verkar i Guatemala.Utskottet noterar att under fredsprocessen var mycket aktivt ochgenom agerande i även kunde ge ett positivt bidrag tillkonsolideringen av freden. Detta skedde när under en tidblockerade ett beslut om FN-personal, vilka skulle bistå idemobiliseringsansträngningarna. Utskottet har vidare erfarit att ikontakterna med särskilt drivit frågan om hur EU:s biståndtill skall kunna effektiviseras och hur man skall kunna förbättrasamordningen med övriga givare. Huvudparten av biståndet till gårvia enskilda organisationer men regeringen kan även komma att överväga direktstat-till-stat-samarbete.Utskottet uttalade i betänkande 1996/97:UU2 sig positivt för fortsatt stödtill . I regionstrategin för anges att följandeområden skall prioriteras: fred och försoning, en fördjupad och breddaddemokrati där mänskliga fri- och rättigheter respekteras, god samhällsstyrningoch en fungerande rättsstat samt minskad fattigdom. Dessa områden synes ävenenligt utskottets uppfattning vara lämpliga att fokusera arbetet på. Det är deområden där enskilda organisationer ofta kan spela en viktig roll.Därmed anses motion U625 (v) yrkande 3 och 4 besvarade.4.5 EuropaBudgetpropositionen (s. 48-49)Av länderna i det har och Kroatiendirekt drabbats av krigshandlingar, men internationella sanktioner och en tungflyktingbörda har också skapat stora problem i svenska biståndet till området, sammanlagt ca , harsedan 1991 nästan helt finansierats genom katastrofbistånd.Biståndet bör fortsättningsvis finansieras på samma sätt och haen omfattning som motsvarar stödet . Stödet bör vara flexibelt ochanpassas till den politiska utvecklingen i länderna. beräknas 200miljoner kronor tas ur katastrofanslaget för biståndsinsatser i fornaJugoslavien. Medlen skall i första hand användas till humanitära insatser ivid mening. Från svensk sida har ansetts att återuppbyggnadsinsatserna måstevillkoras hårdare till dess att mottagarsidan uppfyller . Stödettill demokrati och mänskliga rättigheter kommer att fortsätta.MotionernaI partimotion U214 (v) (yrkande 41) anser motionärerna att i följande årsbudgetpropositioner biståndet till det bör räknas tillsamarbetet med . I detta sammanhang påpekar motionärernaatt om man räknar bort stödet till det hamnar det svenskainternationella utvecklingsbiståndet under det av FN rekommenderade målet om0,av BNI.I kommittémotionen U621 (fp) yrkande 3 ger motionärerna synpunkter på stödtill återuppbyggnad i olika delar av . Det bör enligtmotionärernas mening villkoras mot utveckling av demokrati och respekt förmänskliga rättigheter, men vara öppet för alla folkgrupper i alla delar avBosnien-Hercegovina.I partimotion U624 (v) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att Sidasärskilt skall uppmärksamma organisationer som arbetar för att stödja endemokratisk utveckling och upprätthållande av ett multietniskt samhälle iBosnien-Hercegovina. Det finns redan ett stort antal svenska organisationersom genomfört projekt som stöder multietniska icke-nationalistiska krafter ochstrukturer i Bosnien. Det är enligt motionärerna av yttersta vikt att dessaorganisationer får fortsatt stöd i sitt arbete.Utskottets övervägandenUtskottet har i flera sammanhang framhållit vikten av att bistå viduppbyggnaden av det krigshärjade för att konsoliderafredsprocessen. Det kan heller inte nog betonas hur viktigt det är attunderstödja det demokratiska institutionsbyggandet, respekten för de mänskligarättigheterna och de krafter som verkar för ett multietniskt samhälle i allaländerna i det forna Jugoslavien.I kommittémotionen U621 (fp) yrkande 3 krävs att stöd till villkoras mot utvecklande av demokrati och respekt för demänskliga rättigheterna. I partimotion U624 (v) yrkande 3 begärs att enskildaorganisationer som arbetar för att stödja en demokratisk utveckling och ettmultietninsk samhälle ges stöd.Utskottet noterar att regeringen vid ett flertal tillfällen, och också ibudgetpropositionen, framhållit vikten av att parterna följer ,vilket bl.a. innehåller bestämmelser om allmänna val, mänskliga rättigheterm.m. Vid fredsimplementeringskonferensen i underströkregeringen vikten av att världsamfundets beredskap för att ge stöd, villkorasav parternas vilja att följa fredsavtalet. Stöd till återuppbyggnad skallkunna komma alla parter till del som kraven på parterna skall varalikalydande. Utskottet delar regeringens uppfattning härvidlag. Utskottetnoterar också att ett stort antal enskilda organisationer är aktiva pådemokratiområdet och med olika multietniska projekt i Bosnien-Hercegovina.Merparten av det svenska stödet till har gått och går viaenskilda organisationer.Därmed anses motionerna U621 (fp) yrkande 3 och U624 (v) yrkande 3 besvarademed vad utskottet anfört.I partimotion U214 (v) yrkande 41 hävdas att biståndet till forna Jugosla-vienbör räknas till samarbetet med . Utskottet konstateraratt merparten av detta bistånd går till . DAC har ännu inte gjort någon formell klassificering avländerna i det . I DAC:s rapporter placerar man dockkollektivt ?det ? i kategorin utvecklingsländer. Det innebäratt dessa länder, förutom , kommer att klassas som utvecklingsländer.Budgetmässigt kommer det svenska biståndet till länderna i det fornaJugoslavien från biståndsbudgeten, men av tekniska och funktionella skälhandläggs detta av Sida-Öst. Det finns, enligt utskottets mening, inte någotskäl att göra några förändringar härvidlag.Därmed avstyrks motion U214 (v) yrkande 41.4.6 Stöd till demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet mellan könen.Budgetpropositionen (s. 49-50)De politiska förändringarna i världen, inte minst i många , innebärökade förutsättningar att förverkliga demokratimålet i biståndet, samtidigtsom arbetet också måste förändras och anpassas till den nya situationen. Denstora utmaningen för de länder som genomfört sitt första val är att få tillstånd framväxten av en demokratisk kultur och fungerande demokratiskainstitutioner. Folkstyrda församlingar på såväl nationell som lokal nivå,valmyndigheter, fria medier och ett aktivt och oberoende civilt samhälle somkritiskt kan granska och påverka maktstrukturerna är fundamentala grundstenari ett demokratiskt samhälle. Den demokratiska utvecklingen förutsätter ocksåatt det finns politiska partier som aktivt arbetar för att få en bredareförankring i samhället. Att på olika sätt stödja dessa demokratiskainstitutioner är en allt viktigare del av det svenska utvecklingssamarbetet.Ett allvarligt hinder för en demokratisk utveckling i många länder är också ensvag, ineffektiv och ibland korrumperad statsapparat.I propositionen framhålls att en förutsättning för demokrati är att kvinnoroch män har lika möjligheter att delta i och påverka processer som formarutvecklingen. Kvinnors rättigheter och kvinnors deltagande bör därförspeciellt beaktas.Medvetenheten om betydelsen av barnets rättigheter har ökat internationellt,bl.a. genom en närmast total anslutning till . Utmaningennu är att göra verklighet av konventionens principer och normer. Därvid skallprincipen om ?barnets bästa?, liksom insatser för att bekämpa diskriminering,vara vägledande inom svenskt bistånd.MotionernaI partimotion U201 (m) yrkande 11 krävs att regeringen utförligt tillriksdagen skall rapportera om läget beträffande mänskliga rättigheter ochdemokrati i samarbetsländerna före beslut ombiståndsinsatser. Bistånd får inte (yrkande 12) betalas ut till statsmaktersom grovt och systematiskt kränker de mänskliga rättigheterna och utövarförtryck mot sina medborgare. Allvarlig korruption bör också enligtmotionärerna utesluta bistånd.I kommittémotionen U204 (c) behandlar motionärerna vikten av en stärktdemokratiutveckling i yrkande 4. En fungerande demokrati är enligtmotionärerna en förutsättning för en långsiktig positiv utveckling. Utan enfri debatt är det svårt att förhindra ineffektivitet, korruption och nepotismi samhällsstrukturen och brott mot de mänskliga rättigheterna. Demokratinmåste bli verklighet på det lokala planet och inte förbehållas medel- ochöverklassen i städerna. För det krävs stora folkbildningsinsatser. Demokratikan enligt motionärerna inte tillföras ett land utifrån, det måste komma frånmänniskorna själva. En självklar målsättning i sammanhanget måste vara enjämnare fördelning av män och kvinnor i utvecklingsländernas beslutandeförsamlingar. Partiarbete är fortfarande föraktat i länder med mångårigpartidiktatur bakom sig. Enskilda organisationer, folkrörelser ochvuxenutbildningsorganisationer har en viktig funktion i processen att överförakunskap. Politiska partier eller deras närstående organ kan också överföravärdefull kunskap. Motionärerna anser att det är viktigt att den nuvarandemöjligheten för svenska partier att söka bidrag för biståndsinsatser på sammapremisser som övriga organisationer bibehålls.I yrkande 5 hävdas att fler biståndsprogram bör vara inriktade på attförbättra kvinnors situation i mottagarländerna. Även efter att jämställdhetinförts som ett mål för allt svenskt bistånd finns det ett stort behov avsärskilda projekt vars syfte är att förbättra kvinnors situation. Enligtmotionärerna utgör kvinnor ungefär 2/3 av de ca 1,2 miljarder personer somuppskattas leva i absolut fattigdom i världen. Endast en procent av Sidasmedel används till direktinsatser för jämställdhet. Förutom insatser för atthöja kvinnors utbildningsnivå, vilket är avgörande för att kvinnor skall fåett större inflytande på alla plan i samhället, finns det ett stort behov avstöd och lån till kvinnors företagande. Ökande möjligheter för kvinnor attklara sin försörjning är viktigt inte minst för att få kontroll påbefolkningsutvecklingen. Insatser för att förbättra villkoren för kvinnligajordbrukare är viktiga liksom utbildning och stöd för bostadsbyggande.I yrkande 6 krävs ett tillkännagivande om att regeringen bör ge Sida iuppdrag att i sin halvårsrapport även redovisa biståndsverksamhet som berörmålet om jämställdhet.I motion U205 (c) yrkande 2 hävdas att det är en viktig uppgift för svensktbistånd att satsa på demokratiutveckling och kvinnors utbildning. En kvinnasom fått utbildning och kan bestämma över sin egen situation och försörja sigföder inte fler barn än hon kan ta hand om. I yrkande 3 vill motionärernafästa uppmärksamheten på de unga kvinnornas situation i de snabbt växandestorstadsgettona. Det måste fästas särskilt avseende vid deras försörjning såatt inte alltfler riskerar bli offer för brottslig verksamhet ochprostitution. I yrkande 4 anförs att barnets rättigheter måste intensifierasinom ramen för det svenska biståndet. Särskilt bör förekomsten av omskärelse,gatubarn och barnprostitution uppmärksammas. Motionärerna föreslår i yrkande 5att en försöksverksamhet inleds med en begränsad summa pengar som under entvåårsperiod fördelas lika mellan projekt som drivs av kvinnor och går tillkvinnor och projekt som drivs av män och går till män. Ett sådant försökskulle, enligt motionärernas uppfattning, kunna ge värdefull kunskap om vilkentyp av bistånd som kan ge mest och bäst resultat i framtiden.I partimotion U207 (mp) yrkande 17 hävdas att bistånd till kvinnorerfarenhetsmässigt i större utsträckning gynnar hela familjen än bistånd tillmän. Motionärerna betonar också kvinnans betydelse för en miljömässig ochsocialt hållbar utveckling. Det är en av biståndets viktigaste uppgifter attpå alla sätt stärka och stödja kvinnan med utbildning, hälsoinsatser, inomjordbruket. Det är viktigt med kontakter och erfarenhetsutbyte mellanparlamentariker och folkrörelser. Stöd bör kunna utgå till kvinnligtnätverksarbete.I partimotion U209 (kd) framhålls att en anslagspost av fundamentalbetydelse är mänskliga rättigheter och demokrati (yrkande 13). I många fattigaländer spirar demokratin som en skör planta. Det är av stor vikt att Sverigestöttar och bygger under denna process.I partimotion U213 (fp) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om hurdemokratibiståndet bör utformas. Det krävs härvid, enligt motionärerna, endefinition av vad detta bistånd kan innehålla och vad det innebär. Mänskligarättigheter och demokrati hör ihop men demokrati är något mera än attmänniskor tillförsäkras grundläggande rättigheter. Motionärerna anser atttyngdpunkten bör förskjutas mot ett mer jämnt stöd till de olika delarna av enfungerande demokrati. Regeringen bör få i uppdrag att presentera ettåtgärdsprogram till hur så kan ske. I motionen lämnar motionärerna ett stortantal synpunkter på hur demokratibiståndet bör vara utformat.