bet · GK01TU7 · 1997-03-06 00:00:00 — att hos regeringen begär förslag till ändringar i väglagen somgör det möjligt att hålla isär exploatörsrollen och beslutsrollen i såvälarbetsplanering som i förstudie- och vägutredningsskede och att detta skergenom att lägga beslutsrollen på annan myndighet än , (avsnitt 7.1)2. att hos regeringen begär förslag till ändringar i väglagen somklargör att det skall finnas miljökonsekvensbeskrivningar (MKB) i de olikastegen i planeringen av vägar, (avsnitt 7.1)3. att hos regeringen begär förslag till ändringar i väglagen sominnebär att de viktigaste övervägda alternativen öppet redovisas och attskälen till att alternativ har förkastats tydligt redovisas i de olikaplaneringsstegen, (avsnitt 7.1)4. att hos regeringen begär förslag till lagändringar somföreskriver samrådsskyldighet med allmänhetens intresseorganisationer ochideella organisationer i förstudiefasen och under utredningsfasen avvägprojekt, (avsnitt 7.1)5. att hos regeringen begär förslag på hur miljömål ochandra beslut i miljöfrågor skall kunna hävdas i MKB-proceduren, (avsnitt 7.1)6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det i vägplaneringen bör utses en i förhållande tillbeslutsmyndigheten oberoende granskningsmyndighet för förstudier ochvägutredningar. (avsnitt 7.1)1996/97:T325 av och (båda mp) vari yrkas1. att hos regeringen begär en omprövning av planer påatt bygga en ny E 4 av motorvägsstandard på sträckan , (avsnitt6.1)2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av utredning av alternativa vägsträckningar, (avsnitt 6.1)3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en utredning av alternativa tillvägagångssätt för att nåsamma mål som med en ny E 4-sträckning, (avsnitt 6.1)4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om brister i miljökonsekvensbeskrivning, (avsnitt 6.1)5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bristande samhällsnytta med en ny E 4-sträckning ,(avsnitt 6.1)6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om osäkerheter i ekonomiska kalkyl för en ny E 4. (avsnitt6.1)1996/97:T326 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om fortsatt utbyggnad av frånUddevalla till norska gränsen inom ramen för anslaget för investeringar ivägar. (avsnitt 5.6)1996/97:T327 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om E 4:s och E 14:s sträckning genom , (avsnitt 6.1)2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skogsindustrins behov av öppna vägar året runt, (avsnitt 6.1)3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om standarden på det regionala och lokala vägnätet i ,(avsnitt 6.1)4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förslag till underhållsanslag för RegionMitt, (avsnitt 6.1)5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den 30-procentiga ökningen av underhållsanslaget verkligenrealiseras. (avsnitt 6.1)1996/97:T328 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om upprättande av en stomplanför cykelvägar över landet. (avsnitt 3.2)1996/97:T329 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av utbyggnadav väg 73. (avsnitt 6.1)1996/97:T330 av (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att A0-alternativet med standard för vägsträckan mellanNorrköping och , den s.k. Räta linjen, utreds i enlighet med vad somanförts i motionen, (avsnitt 6.1)2. att beslutar att vägsträckan , den s.k. Rätalinjen inte skall ingå i den nationella väghållningsplanen. (avsnitt 6.1)1996/97:T332 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om vägutredning ochfinansiering för E 22:s dragning förbi . (avsnitt 6.1)1996/97:T333 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av underhållsinsatser för vägnätet i , (avsnitt 6.1)2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av enskilda vägar för glesbygder som . (avsnitt 6.1)1996/97:T334 av () vari yrkas1. att omprövar sitt beslut rörande målstandard och dragning av genom län, (avsnitt 6.1)2. att hos regeringen begär att får i uppdrag attåterkomma med förslag till vägförbättringar som ökar trafiksäkerheten påsträckan enligt vad i motionen anförts. (avsnitt 6.1)1996/97:T405 av Tom () vari yrkas att beslutar att lagen omtillfälliga bilförbud upphävs i enlighet med vad som anförts i motionen. (avsnitt 7.2)1996/97:T409 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om trafikolyckor i . (avsnitt 6.1)1996/97:T501 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts inför kommande överläggningar omcitytunnelanslutningen till . (avsnitt 5.2)1996/97:T502 av () vari yrkas att hos regeringen begären ny utredning av de samhällsekonomiska förutsättningarna för ienlighet med vad som anförts i motionen. (avsnitt 5.4)1996/97:T503 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändringar i reglerna föransvarsfördelningen mellan och SJ. (avsnitt 7.4)1996/97:T505 av och (båda m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omangelägenheten av det svensk-norska snabbtågsprojektet . (avsnitt 6.2)1996/97:T506 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om betydelsen av Götalandsbanansutbyggnad. (avsnitt 5.7)1996/97:T507 av andre vice talman och (båda c)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om . (avsnitt 5.4)1996/97:T508 av Skånberg (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om elektrifiering av järnvägssträckan , (avsnitt 6.2)2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att åter ta i bruk järnvägssträckanSimrishamn-Gärsnäs-Kristianstad. (avsnitt 6.2)1996/97:T509 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en snabb utbyggnadav . (avsnitt 5.4)1996/97:T510 av m.fl. (kd) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av atten Botniabana längs kommer till stånd. (avsnitt 5.4)1996/97:T511 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en total översyn avjärnvägsnätets indelning i . (avsnitt 7.6)1996/97:T513 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att helaBotniabanan bör tas med i investeringsplanen för . (avsnitt5.4)1996/97:T514 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ett sammanhängande järnvägsbaserat trafiksystemLinköping-Oskarshamn-Kalmar-Karlskrona-Kristianstad-Hässleholm för att mötaden kommande utvecklingen i , (avsnitt 6.2)2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utveckling av den spårbundna godstrafiken i sydöstra ,(avsnitt 6.2)3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fortsatta investeringar i järnvägen , respektiveHässleholm-Karlskrona, (avsnitt 6.2)5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om elektrifiering av järnvägen respektiveLinköping-Kalmar, (avsnitt 6.2)6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inordna järnvägen Hässleholm-Karlskrona-Kalmar-Lin-köping istambanenätet, (avsnitt 6.2)1996/97:T515 av och (båda c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av en utredning om linjesträckning, kostnader m.m., för byggandet aven ny järnvägsförbindelse mellan och . (avsnitt 6.2)1996/97:T516 av och (båda c) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att ges i uppdrag att utredaförutsättningarna för en utbyggnad av Europabanan. (avsnitt 5.7)1996/97:T517 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om Europabanan. (avsnitt 5.7)1996/97:T519 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om upprustning av banan Herrljunga-Borås-Varberg, (avsnitt 6.2)2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om snabbtågstrafik på sträckan . (avsnitt 6.2)1996/97:T520 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om hur godstrafiken till ochfrån ur nationell synpunkt bör utvecklas i enlighet med vad som anförtsi motionen, (avsnitt 5.2)2. att hos regeringen begär en skrivelse om Öresundsförbindelsensom klargör planerna kring en utbyggd Kontinentalbana, en citytunnel och ettyttre godstågsspår öster och söder om i enlighet med vad som anförts imotionen. (avsnitt 5.2)1996/97:T521 av och (båda s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av att utreda förutsättningarna för en utbyggnad av Europabanan. (avsnitt 5.7)1996/97:T522 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Götalandsbanan. (avsnitt 5.7)1996/97:T523 av m.fl. (fp, m, c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att vid framtida upphandling av persontrafik på järnväg övergå tilläldre vagnmaterial på de upphandlade linjerna, i syfte att nedbringa statenskostnad, (avsnitt 7.5)2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en medveten satsning på äldre vagnbestånd av hög teknisk ochestetisk klass för att göra en traditionsrik kulturmiljö tillgänglig förallmänheten även , (avsnitt 7.5)3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förutsättningar för en bredare satsning på snälltågstrafik imellanprisklass på huvudlinjerna genom att friställa modernt vagnmaterial frånsekundära linjer med mindre resandeunderlag. (avsnitt 7.5)1996/97:T524 av () och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt Nobelbanan bör ingå i nästa revidering av stomnätsplanerna. (avsnitt 6.2)1996/97:T525 av och (båda kd) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombyggande av Götalandsbanan. (avsnitt 5.7)1996/97:T526 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om byggande av den s.k.Götalandsbanan. (avsnitt 5.7)1996/97:T527 av m.fl. (v, mp) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om byggande avjärnvägen mellan och . (avsnitt 6.2)1996/97:T528 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om . (avsnitt 5.4)1996/97:T529 av och (båda m) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omEuropabanans betydelse. (avsnitt 5.7)1996/97:T530 av m.fl. (v) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om en plan för utbyggnad avBotniabanan och andra järnvägsprojekt längs . (avsnitt 5.4)1996/97:T531 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om byggandet av enGötalandsbana. (avsnitt 5.7)1996/97:T534 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändigheten av att ofördröjligen se till att byggs,(avsnitt 5.4)2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att förlänga norrut till och . (avsnitt 5.4)1996/97:T535 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en satsning på Atlantbanan. (avsnitt 6.2)1996/97:T536 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Atlantbanan. (avsnitt 6.2)1996/97:T537 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att stärka järnvägstrafikenskonkurrensförutsättningar. (avsnitt 2)1996/97:T901 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Öresundsbronsjärnvägs- och väganslutningar. (avsnitt 5.2)1996/97:T906 av Per m.fl. (m) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om byggandet av encitytunnel i . (avsnitt 5.2)1996/97:T908 av och (båda fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt en bilsocial utredning tillsätts som skyndsamt ger förslag i avsikt att geen allsidig och total bild av människors villkor i sitt dagliga resande. (avsnitt 2)1996/97:T910 av Per m.fl. (mp) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbättrade villkor förcyklismen. (avsnitt 3.2)1996/97:A429 av m.fl. (fp) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en rimlig andel av länstrafikanslaget. (avsnitt 6.1)1996/97:A430 av m.fl. (mp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att påbörja projektering och arbete med Ostkustbanan försträckning längs till , (avsnitt 5.4)7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om underhåll av landsbygdens vägar och stöd till enskilda vägar. (avsnitt 2)1996/97:A431 av och (båda s) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av god vägstandard i det allmänna vägnätet, (avsnitt 6.1)7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fullföljande av upprustningsplan. (avsnitt 6.2)1996/97:A432 av m.fl. (c) vari yrkas24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att infrastrukturplaneringen bör inriktas på att möjliggörautveckling i hela , (avsnitt 2)25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om helhetssyn på infrastrukturplaneringen, (avsnitt 2)27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om upprustning av det glesare vägnätet, (avsnitt 2)28. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kommunikationssystemen i de nordligaste regionerna, (avsnitt 2)29. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om program för utveckling i de nordliga områdena. (avsnitt 2)1996/97:Bo235 av m.fl. (v) vari yrkas10. att hos regeringen begär en utredning om hur verksamheten kanomorganiseras på infrastrukturområdet enligt vad som anförts i motionen. (avsnitt 2)1996/97:Jo759 av m.fl. (fp) vari yrkas21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en fortsatt avreglering av kollektivtrafiken, (avsnitt 2)22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en miljöanpassning av och sänkning av banavgiften. (avsnitt 2)1996/97:Jo779 av m.fl. (kd) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om infrastrukturplanering. (avsnitt 2)1996/97:Jo794 av m.fl. (v) vari yrkas15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att artikel 129 om transeuropeiska nätverk ändras så atttrafiksektorn åläggs ett ansvar för sin miljöbelastning, (avsnitt 2)16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör överge tanken på en bro över och i ställetinriktar sig på att få TEN-pengar till , banan mellan ochKarlskrona och Götalandsbanan. (avsnitt 2)1996/97:N251 av m.fl. (fp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ta bort etableringshindret för långväga busslinjetrafik. (avsnitt 2)1996/97:U802 av m.fl. (c) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändiga prioriteringar för att underlätta för järnvägstrafiken. (avsnitt 5.4)InledningI detta betänkande behandlar utskottet regeringens propositionInfrastrukturinriktning för framtida transporter (prop. 1996/97:53). Vidarebehandlas 45 motioner som väckts med anledning av propositionen och 100motioner från den allmänna motionstiden hösten 1996.I betänkandet redovisas först de propositions- och motionsyrkanden sombehandlas i betänkandet (s. 2-27). Efter varje yrkande anges i vilket avsnittyrkandet behandlas.Betänkandet är därefter indelat i sju avsnitt, varav det första behandlar ettyrkande om avslag på propositionen.I det andra avsnittet behandlas regeringens förslag till inriktning avåtgärderna i infrastrukturen 1998-2007 samt de motionsyrkanden som tar upptrafikpolitiska frågor av en övergripande natur.I avsnitt tre behandlas den i propositionen föreslagna nya regionalaplaneringsprocessen.I avsnitt fyra tas frågan om finansiella planeringsramar för perioden1998-2007 upp.I avsnitt fem behandlas vissa i propositionen särskilt omnämndainfrastrukturprojekt, nämligen i , spårkapaciteten iStockholm m.m., , Götalandsbanan och Europabanan, Nordlänken samtväg E 6 norr om avsnitt sex behandlas ett stort antal övriga infrastrukturprojekt som försfram i olika motioner.I avsnitt sju behandlas vissa trafik- och planeringsfrågor.Utskottet har i samband med sin beredning av ärendet mottagit en radsynpunkter i form av uppvaktningar och skrivelser från olika myndigheter,organisationer och enskilda personer. 1 Avslag på propositionenI motion T52 (v) yrkas att avslår propositionen och begär attregeringen återkommer med ett nytt förslag till infrastrukturinriktning förframtida transporter efter det att Kommunikations- ochSkatteväxlingskommittéernas slutbetänkanden överlämnats till regeringen. Detär enligt motionen synnerligen anmärkningsvärt att regeringen föreslår attbeslut nu skall fattas i dessa viktiga frågor, särskilt med beaktande avinvesteringarnas långa livslängd och djupgående inverkan på samhällsbygget.Med tanke på att slutbetänkande beräknas avlämnas imars 1997 kommer inte heller besluten om infrastrukturpolitiken att försenasnämnvärt om slutbetänkandet inväntas.Utskottet anser för sin del att nu bör ta ställning till regeringensförslag till inriktning av åtgärderna i infrastrukturen under åren 1998-2007.Motionsyrkandet om avslag på propositionen avstyrks följaktligen.2 Inriktningen av trafikpolitiken2.1 Regeringens förslagRegeringen framhåller i propositionen att kraven på trafikinfrastrukturen bliralltmer komplexa, som behovet av samordning accentueras. Därför ökarbehovet av en väl fungerande planering av trafikens infrastruktur.Utgångspunkten för det långsiktiga planeringsarbetet bör vara väl preciserademål för vad samhället vill uppnå med transportsystemet och en strategi för hurdetta skall utvecklas. I propositionen lämnas förslag till hur planeringen avolika infrastrukturåtgärder skall inriktas.Inriktningen läggs fast genom principer för den långsiktigaplaneringsprocessen, genom inriktningsmål och finansiella ramar samt genomplaneringsförutsättningar för vissa projekt. Planerna revideras vart fjärdeår. Nästkommande period blir därför 2002-2011.En ökad samordning av transportslagens långsiktiga infrastrukturplanering ärenligt regeringen nödvändig för att skapa ett effektivt transportsystem därmöjligheterna hos samtliga transportslag utnyttjas fullt ut. Även om det harutförts en avancerad samordnad analys av hela transportmarknaden inkl. sjö-och luftfart som grund för förslagen i propositionen berör förslagen ihuvudsak vägar och järnvägar. Regeringen avser att läggafram en proposition om en ny trafikpolitik.Regeringen föreslår att godkänner en inriktning som innebär attåtgärderna i infrastrukturen skall- bidra till tillväxt och sysselsättning i alla delar av landet,- leda till förbättrad transportkvalitet genom en förbättradbefintlig in-frastruktur,- öka infrastrukturens miljöanpassning,- minska störningar från trafikbuller,- utformas med utgångspunkt från högsta ambition för trafiksäkerheten.Infrastrukturen har stor betydelse för handel, produktion och sysselsättning.Utvecklingen av transportsektorn måste enligt regeringen ske utifrån deförutsättningar och transportmöjligheter som den befintliga infrastrukturenredan ger. Ett bättre utnyttjande av befintlig infrastruktur, gradvisutveckling av infrastrukturens egenskaper samt en förbättrad kvalitet ochdriftsäkerhet är de åtgärder som effektivast tillgodoser näringslivets behovav transporter i . Därutöver har den internationella infrastrukturenstor betydelse för det svenska näringslivet. Därför är också tillgången påeffektiva terminaler och utvecklingen av sjötransportsystem av strategiskbetydelse. För att skapa en robust och pålitlig infrastruktur för näringslivetbör såväl de regionala som de nationella transportsystemen stärkas.Regeringen anser att inriktningen bör vara att transportkvaliteten på vägaroch järnvägar förbättras. Det vägnät som klarar högsta axellast skall utökasoch sträckor som har stor betydelse för näringslivet skall åtgärdas först.Konsekvenserna av tidigare eftersatt underhåll skall åtgärdas och statligavägar som stängs vid tjällossningen skall åtgärdas där detta med hänsyn tillindustrins behov är samhällsekonomiskt lönsamt. Järnvägssträckor medomfattande inrikes systemtransporter skall förbättras så att de kan trafikerasmed tåg med 25 tons axellast och med en utökad lastprofil. Den genomsnittligahastigheten för godståg skall ökas och antalet bantekniska störningstillfällenför godstrafiken bör minst halveras på de mest drabbade sträckorna.Fördelningen av investeringar i infrastrukturen skall vara sådan attskillnaden minskar mellan olika regioner med avseende på uppfyllelsen av detrafikpolitiska målen.Infrastrukturåtgärderna bör fördelas så att de av EU utpekade stödområdenafår en förbättring av restiderna som relativt sett är minst lika stor somresten av landet får.Nivån på underhållsåtgärder på vägar och järnvägar bör under planperiodenvara så hög i alla regioner att samhällsekonomiskt försvarbara komfortökningarkommer till stånd. Statliga grusvägar bör beläggas där detta bedöms vara enlönsam åtgärd.Transportinfrastrukturen bör successivt underordnas de krav som måste ställaspå transportsystemet för att långsiktiga miljökvalitetsmål skall uppnås. Genomfortsatta åtgärder på bl.a. fordonen är det troligt att vägtrafikens utsläppav luftföroreningar med lokal och regional effekt minskar till långsiktigthållbara nivåer . Andra miljöproblem, bl.a. utsläppen av koldioxid,går inte enbart att åtgärda med tekniska förändringar av fordonen. För attklara dessa problem krävs det grundläggande förändringar både itransportsystemet, drivmedelsförsörjningen och i det omgivande samhället.Infrastrukturanläggningar bör byggas och underhållas på ett sätt som ärförenligt med en hållbar utveckling för naturen och människans hälsa, dvs. enövergång till en kretsloppsanpassad infrastruktur. Miljöfarliga material skallinte införas i infrastrukturen, användandet av icke förnybara naturresurserskall minimeras och materialen i infrastrukturen skall återvinnas elleråteranvändas. Deponering skall i princip upphöra.Störningarna från trafikbuller skall minskas. Vid tillämpning av de ipropositionen föreslagna riktvärdena för trafikbuller bör hänsyn tas till vadsom är tekniskt möjligt och ekonomiskt rimligt. Ett åtgärdsprogram motstörningar i befintlig bebyggelse av trafikbuller, syftande till att på siktuppnå riktvärdena inomhus skall genomföras.De svenska transportflödenas gränsöverskridande karaktär ställer krav på enhög aktivitet inom EU i frågor som rör transportinfrastrukturen. Det är vidareett svenskt intresse att vara pådrivande i utvecklingen av ett meramiljöanpassat transportsystem i Europa.Regeringen ser transportinformatik som en naturlig del avtransportinfrastrukturen. Strävan bör vara att underlätta en bred användningav tekniken med hänsyn till individens integritet. Information om trafikenstillstånd och flöden bör till en låg kostnad tillhandahållas aktörer som kananvända den.