bet · GK01UbU13 · 1997-05-22 00:00:00 — Med hänvisningtill det anförda avstyrks yrkandet.Vissa grundskolefrågorSkrivelsenRegeringen ger i skrivelsen både en ljus och en mörk bild av grundskolan.Grundskolans resultat är i väsentliga avseenden goda och internationellt settofta mycket goda. finns alltfler signaler om svårigheter förgrundskolan att nå läroplanens mål. Detta är djupt oroande, anför regeringen,eftersom måste ges förutsättningar att lyckas med sitt uppdrag;att främja barns utveckling och ge alla barn en kvalitativt god utbildning.Grundskolan bör lägga grunden för ett livslångt lärande och ett aktivtdeltagande i samhällsutvecklingen. Regeringen poängterar att detta är ettområde där huvudmännen har ett tydligt ansvar.Grundskolans inre arbete och utbildningens kvalitet måste enligt regeringennu komma i fokus. Det inre arbetet behöver utvecklas för att man skall kunnamöta alla barn utifrån deras skilda förutsättningar och behov. Integrationenmellan förskola, skola och skolbarnsomsorg kommer att påverka grundskolansarbetssätt, påpekar regeringen.Regeringen avser att senare återkomma till med en proposition omändringar i timplan, som inom ramen för nuvarande totala timtiddels ger skolor bättre möjligheter att anpassa timplanen efter lokala behov,dels ger slöjd och idrott och hälsa mer tid. Regeringen informerar också omatt den avser att senare återkomma till i frågorna om mobbning ochavgiftsfria skolmåltider.MotionernaEnligt motion 1996/97:Ub20 (m) finns det inte anledning att nationelltreglera timplanen ytterligare inom den totalt fastställda ramen. Motionärernaförordar i stället en kontinuerlig uppföljning av hur skolorna användertillgängligt utrymme för skolans respektive elevens val samt förämnesintegrerad undervisning. Vidare framhåller motionärerna att de ärallvarligt bekymrade över rapporterna om bristande ordning, skolk,koncentrationsproblem, mobbning m.m. som kommer från skolorna. Skolorna måsteprecis som andra arbetsplatser formulera regler för verksamheten. När detgäller frågan om avgiftsfria skolmåltider anser motionärerna att denna frågaäven fortsättningsvis bör avgöras lokalt (yrk. Motionärerna poängteraratt alla elever skall ges möjlighet att uppnå kunskapsmålen innan de lämnargrundskolan. Det är oroväckande att av eleverna lämnargrundskolan utan fullständigt betyg och med ofullständiga kunskaper. Vissaelever kan behöva i . Skyldigheten att elever med behovav särskilt stöd får ett åtgärdsprogram understryks i motionen (yrk. 12).I motion 1996/97:Ub24 (c) i denna del framhålls att skolan har ett ansvarför normbildning och att den aldrig kan acceptera mobbning, våld, rasism ellerdroger inom sina väggar. Skollagen bör skärpas med en rapporteringsskyldighetför lärare och en skyldighet för skolan att agera. Motionärerna tar också uppfrågan om fria skolmåltider och utgår från att kommunerna tar sitt ansvar ochäven fortsättningsvis anordnar kostnadsfria måltider. Lagstiftning strider motkommunernas självbestämmanderätt. Vidare anförs att hemkunskapsämnetsställning i bör stärkas. Kostens betydelse för hälsan ärodiskutabel. När det gäller informationsteknik (IT) i skolan framhålls att ITskall vara ett medel och ett redskap för att söka kunskap och därförintegreras i all utbildning och alla ämnesområden. Motionärerna pekar också påatt miljön i skolan är viktig. Skolgårdsmiljöerna är fortfarande sorgligteftersatta. Arkitektur, inredning och utrustning i skolan hänger samman medhelheten, synen på barn och hur man lär sig.Enligt motion 1996/97:Ub26 (fp) yrkande 2 (delvis) krävs för en ökadkvalitet inom sammanfattningsvis följande. Pedagogisk mångfald,utveckling av lärarnas professionalitet, tioårig grundskola med skolstart vidsex års ålder, skriftliga omdömen vid utvecklingssamtal, resurser till barnmed svårigheter i skolan, t.ex. läs- och skrivsvårigheter, att betyg i svenskasom andraspråk inte skall få ersätta betyg i svenska, friskolor för ökadvalfrihet och mångfald, avveckling av timplanen, åtgärder mot mobbning,jämställdhet på alla plan i skolan samt satsning på IT som verktyg i allaämnen.I motion 1996/97:Ub27 (kd) framhålls att kvalitet måste vara ifokus när det gäller ett nationellt kunskapslyft. Det är oroväckande att denkvalitet som är nödvändig inte kan upprätthållas överallt bl.a. på grund avekonomiska neddragningar. Om nya stora grupper lämnar grundskolanmed otillräckliga grundkunskaper blir arbetet med att i efterhand åtgärdabristerna det allt överskuggande i stället för kompetensutveckling ochlivslångt lärande (yrk. Larmrapporterna från skolan gäller inte barakunskapsbrister. Våld, mobbning, främlingsfientlighet, skolk och vandalism ären del av skolans vardag. Arbetet för att motverka denna utveckling måste tasin utgångspunkt i det etiska perspektivet som beskrivs i skolans värdegrund,heter det i motionen. Värdegrunden måste omsättas i praktiken i det vardagligaarbetet i skolan. Motionärerna betonar att det behövs särskildautbildningsinsatser för skolans personal inom området (yrk. Motionärernaanser att det finns goda skäl, inte minst pedagogiska, att stärka slöjdens ochidrottens ställning i men anser att även hemkunskapen bör lyftasfram och beaktas i den översyn som regeringen aviserar (yrk. 5).I motion 1996/97:Ub28 (mp) i denna del betonas att effektiva åtgärder förstöd till elever med specifika läs- och skrivsvårigheter måste vidtasomgående. En lagstadgad plikt för varje skola att ha ett handlingsprogram motmobbning bör införas omgående. Motionärerna tar också upp frågan ominformationsteknik (IT) i skolan och anser att datorkunskap skall ingå iutbildningen i från årskurs 4. Datorer har också sin givna plats iframtiden som hjälpmedel i skolan. Motionärerna pekar på att de ekonomiskanedskärningarna i kommunerna har drabbat barn med behov av särskilt stöd. Dekommunala anslagen i budgeten måste öka, och kontrollen av att kommunernaverkligen gör det som de enligt skollag och läroplaner är skyldiga att göramåste förbättras.Enligt motion 1996/97:Ub18 (m) yrkande 2 bör regeringen i det fortsattaarbetet kring utvecklingsplanen åstadkomma ökad tydlighet och överensstämmelsemellan resonemang och de konkreta åtgärderna. Motionären pekar på attregeringen å ena sidan uttalar sig för målstyrning av skolan och å andra sidanöverväger ytterligare regleringar.UtskottetSkolan förbereder eleverna för livet som helhet, för arbetslivet, för vidarestudier och för rollen som samhällsmedborgare. Det kan vara mycket svårt ochdyrt för både individen och samhället att senare i livet reparera brister somuppkommit i . Utskottet anser i likhet med regeringen att arbetetmed att utveckla grundskoleutbildningens kvalitet och likvärdighet måsteprioriteras. Utskottet instämmer i uppfattningen att det är viktigt attskolans inre arbete utvecklas för att skolan bättre skall nå läroplanens mål.I flera av motionerna har den grundläggande och väsentliga frågan tagits uppom att alla elever skall ges möjlighet att uppnå målen för grundskolan.Utskottet vill betona att skolhuvudmännen har ett tydligt ansvar för att allaelever ges möjligheter att nå mål. Till skolans viktigasteuppgifter hör att lägga grunden för fortsatt lärande genom goda kunskaper iläsning, skrivning och räkning. Alla barn måste ges förutsättningar att lyckasi skolan. Som regeringen har redovisat finns det oroande indikationer på attskolornas möjligheter att hjälpa elever att nå goda resultat har försämrats desenaste åren. Fler elever än tidigare uppger t.ex. att de inte får den hjälpsom de anser sig behöva. Att många elever kan befaras lämna medbrister i sin utbildning är en allvarlig varningssignal, som måste leda tillåtgärder på lokal och nationell nivå. Utskottet ser det som särskilt angelägetatt finna åtgärder för att hjälpa elever som har läs- och skrivsvårigheter.Utskottet har under en följd av år vid upprepade tillfällen betonat vikten avatt åtgärder sätts in för att komma till rätta med detta. Utskottetkonstaterar att en särskild kommitté har tillsatts för att redovisa viktigautgångspunkter för arbetet med att stödja elever med stora läs- ochskrivsvårigheter samt föreslå åtgärder i förebyggande och avhjälpande syfte.Kommittén skall redovisa sina slutsatser och förslag till regeringen senast iaugusti 1997.Utskottet vill i likhet med vad som anförts i motionunderstryka skyldigheten (5 kap. 1 § grundskoleförordningen) att ettåtgärdsprogram skall utarbetas om en elev behöver särskilda stödåtgärder.Utskottet konstaterar vidare att i regleringsbrev för budgetåret1997 ålagts att särskilt utvärdera skolsituationen för elever som har behov avsärskilt stöd, såväl funktionshindrade elever som elever med mer doldahandikapp eller svårigheter. De insatser som görs för att dessa elever skallfå en med övriga elever likvärdig utbildning skall belysas och värderas, ävenur kvalitetssynpunkt. En analys skall göras av de hinder som kan finnas förskolor att leva upp till sitt resultatansvar när det gäller denna grupp avelever. Utskottet noterar också med tillfredsställelse att regeringen i 1997års vårproposition har föreslagit ett omfattande resurstillskott avsett förskolan, bl.a. i syfte att förstärka resurserna för elever med behov avsärskilt stöd.Förhållandena i skolan när det gäller mobbning och våld har uppmärksammats iskrivelsen och i flera av motionerna. Utskottet har vid upprepade tillfällen,senast , behandlat motionsyrkanden om mobbning och våld. Det framgårklart att utskottet ser mycket allvarligt på utvecklingen i skolorna (bet.1996/97:UbU6 s. 15). har överlämnat ensärskild rapport till regeringen om arbetet med mobbning och därvid föreslagitlämpliga åtgärder. Regeringen avser att återkomma till med förslag ifrågan. Utskottet anser att pågående beredningsarbete inom Regeringskanslietbör avvaktas. Utskottet förutsätter att regeringen återkommer till riksdagenmed sina förslag möjligt.Regeringens redovisning av att den avser att återkomma till med enproposition om ändringar i timplan, som inom ramen för nuvarandetotala timtid dels skall ge skolor bättre möjligheter att anpassa timplanenefter lokala behov, dels ge ämnena slöjd och idrott och hälsa mer tid, harföranlett flera motionsyrkanden. Statsrådet har den 29 aprilsvarat på en interpellation om timplanen för . Hon var då inteberedd att gå in på den konkreta utformningen av den tilltänkta ändringen.Ärendet bereds inom och kommer att bli föremål förremissförfarande, innan regeringen tar ställning och presenterar ett förslagför . Utskottet anser att det inte finns skäl att föregripa denberedning av ärendet som pågår. Utskottet kommer att i det följande underavsnittet Övriga frågor behandla motionsyrkanden om hemkunskaps-ämnetsställning i grundskolan.Riksdagen har begärt att regeringen skall överväga möjligheten att lagstiftaom elevers rätt till fria skolmåltider (bet. 1995/96:UbU3, rskr. 148).Regeringen informerar om att den avser att återkomma tillriksdagen med förslag. kommer således att att kunna taställning i frågan. Utskottet finner ingen anledning att föregripa beredningenav ärendet.I ett par av motionerna har framförts synpunkter på användningen avinformationstekniken (IT) i skolan. Utskottet delar regeringens uppfattningatt det är en viktig rättvise- och demokratifråga för skolan att göra allaelever väl förtrogna med IT för att undvika uppkomsten av nya kunskapsklyftor.För att alla elever skall få sådana kunskaper om IT som minst motsvarar kraveni läroplaner och kursplaner, fordras att eleverna dels har tillgång tilldatorer, program och nätverk, dels får använda datorn som ett verktyg iskolarbetet. Alla elever, oavsett bakgrund, kön, bostadsort etc., har rätt attfå dessa kunskaper. Förmågan att använda och dra nytta av IT är en mycketviktig uppgift för skolan. Utskottet vill i sammanhanget peka på attUtbildningsdepartementet har publicerat skriften IT - om ITsom en förändringskraft i skolans utveckling (Ds 1996:67). Skriften avsestjäna som ett diskussionsunderlag ute i skolorna om lärande och IT. Vidare harSkolverket regeringens uppdrag att utveckla och driva skoldatanätet.Utvecklingsarbetet skall bl.a. inriktas på fortlöpande informationsinsatsertill kommuner och skolor och genomförande av olika utvecklingsprojekttillsammans med kommunerna kring användningen av Internet.Utskottet vill påminna om att tog ställning tillförslag i proposition och motioner om jämställdhet mellan kvinnor och män inomutbildningsområdet (prop. 1994/95:164, bet. UbU18, rskr. Utskottetbetonade då att skolan har ett ansvar för att aktivt och medvetet främjakvinnors och mäns lika rätt och möjligheter och för att motverka traditionellakönsmönster. I skollagen infördes, i enlighet med regeringens förslag, enbestämmelse om att den som verkar inom skolan särskilt skall främjajämställdhet mellan könen. Utskottet delade regeringens bedömning attjämställdhet bör lyftas fram som en pedagogisk fråga i skolans dagliga arbete.Utskottet vill också något beröra frågan om skolans arbetsmiljö. Utskottetdelar den uppfattning som framförts i kommittémotion att det ärviktigt att skolorna har både en god inomhusmiljö och en god utomhusmiljö.Enligt den ansvarsfördelning som gäller mellan stat och kommun på skolområdetär det kommunerna som är ansvariga för att erforderliga resurser även i dettaavseende ställs till skolans förfogande.Med hänvisning till vad utskottet har anfört bör motionsyrkandena imotsvarande delar avslås av riksdagen.GymnasieskolanSkrivelsenRegeringen konstaterar att gymnasieskolan befinner sig i ett intensivtutvecklingsskede. Det finns dock redan nu behov av justeringar ochförbättringar, något som gymnasiereformen som sådan medger. De nationellaprogrammen behöver ses över i syfte att tydliggöra varje programs inriktningoch profil och därmed stärka programmålens betydelse. En översyn bör ävengöras av utbudet av nationella program och deras grenar. Den låstaämnesstrukturen i naturvetenskaps- och samhällsvetenskapsprogrammen behöverluckras upp och ett nytt teknikprogram införas, anför regeringen.Regeringen anser vidare att programmen med yrkesämnen behöver stärkas tillinnehåll och uppläggning samt utvecklas kvalitativt. En större flexibilitetbehöver skapas. Ett nationellt program med yrkesämnen skall kunna läggas upppå olika sätt. Inom ramen för dessa program bör en alternativ studieväginföras med en modern lärlingsutbildning. Den bör erbjudas som alternativ tillnuvarande studieorganisation och kan gymnasieutbildningutgöra en väg att fullfölja ett nationellt program. För att ytterligare höjakvaliteten på program med yrkesämnen bör det prövas om en yrkesexamen skallinföras inom gymnasieskolan.Ambitionerna och målsättningen för kärnämnena är fortsatt höga, framhållerregeringen. Därför måste nya vägar prövas för att alla elever skall nå målen idessa ämnen. Regeringens bedömning är att kursplanerna fortfarande skall varagemensamma för alla nationella program, men en tydligare öppning mot varjeprograms speciella karaktär behöver skapas. En förändring av utbudet avkärnämnen behöver prövas.Regeringen anser vidare att ett praktikprogram bör erbjudas inom ramen fördet individuella programmet. Avsikten är att inom praktikprogrammet förenaundervisning i vissa grundskolekurser, vissa gymnasiekurser och enyrkesinriktad praktik. För att inte skapa återvändsgränder måste de elever somväljer att inte övergå till ett nationellt program och som saknar kunskaper ikärnämnen få rätt att i gymnasieskolan eller gymnasial vuxenutbildning läsaoch få betyg i resterande ämnen. Denna rätt bör finnas ,anför regeringen.MotionernaEnligt motion 1996/97:Ub20 (m) bör antalet kärnämnen minskas och omfattasvenska, engelska, matematik, samhällskunskap samt idrott och hälsa (yrk. 13).I stället för att som låta en grupp elever få betyget Icke godkänd ikurser i kärnämnena bör det finnas alternativa kurser, främst i ämnenasvenska, engelska och matematik, där målen sätts lägre. Dessa kurser skallinte ge generell behörighet till högre utbildning (yrk. Motionärerna tarockså upp frågan om den arbetsplatsförlagda utbildningen (APU) och anser detnödvändigt med en finansieringsmodell som gör det attraktivt förarbetsplatserna att ta emot APU-elever (yrk. När det gällerlärlingsutbildningen anser motionärerna att den bör utgöra ett eget program.Skolan bör ha ansvaret och arbetslivet för deavslutande, i de flesta fall förmodligen två åren. Arbetsplatsen bör fåersättning från kommunen och lärlingen ersättning från arbetsplatsen.Utbildningen bör avslutas med ett gesällprov och leda till ett yrkesdiplomeller yrkesexamen (yrk. Motionärerna anser vidare att en examen börinföras för alla elever som fullgör ett nationellt program, oavsett om det ärteoretiskt eller yrkesinriktat (yrk. De åtgärder som regeringen avser meddet planerade praktikprogrammet är enligt motionärerna fullt möjliga redaninom det nuvarande individuella programmet. Det vore bättre om regeringen istället för att föreslå ett nytt program informerade om de möjligheter somredan finns inom dagens sy-stem (yrk. 19).I motion 1996/97:Ub24 (c) i denna del understryks behovet av attgymnasieskolans utbildningar inriktas mer mot entreprenörskap. Motionärernaförutsätter att regeringen återkommer med förslag i denna riktning. De betonarockså vikten av att uppläggningen av lärlingsutbildningen är flexibel ochanpassas efter rådande förhållanden. Kraven måste utformas så att mångalärlingsplatser kan skapas i småföretag.Enligt motion 1996/97:Ub26 (fp) yrkande 3 (delvis) krävs för en ökadkvalitet i gymnasieskolan bl.a. följande: färre kärnämnen, en mer flexibelgymnasieskola, ett nytt personligt program där eleven själv väljer kurserutöver de obligatoriska kärnämnena, entreprenörsutbildning, ett nyttteknikprogram, en ny lärlingsutbildning och en frivillig gymnasieexamen föralla elever som slutar ett program. När det gäller kärnämnena ansermotionärerna att de bör begränsas till svenska, engelska och matematik. En merflexibel gymnasieskola innebär att den som föredrar kortare studietid itonåren skall kunna komma tillbaka och inom ramen för de tre åren läsa vidt.ex. komvux.Enligt motion 1996/97:Ub27 (kd) bör rätten att fullfölja gymnasiestudiernaupp till gälla alla elever och inte bara dem som väljer ettpraktikprogram (yrk. När det gäller lärlingsutbildning framhållermotionärerna vikten av att eleverna får börja lärlingsdelen direkt och intebehöva vänta . Det bör vara möjligt att gå två grenar inom ettprogram, en ordinär och en lärlingsinriktad. Den arbetsplatsförlagda delenskall varvas med teoretiska studier under hela utbildningen (yrk. Ettnationellt program med speciell inriktning på företagande och entreprenörskapbör inrättas. Detta bör beaktas i samband med att programstrukturen ses över(yrk. När det gäller eventuella förändringar av antalet kärnämnen ochderas inriktning anser motionärerna att en omfattande utredning och analysmåste göras. De pekar bl.a. på elevernas intresse för existentiella frågor ochreligionskunskapsämnets roll i det sammanhanget (yrk. 14).I motion 1996/97:Ub28 (mp) i denna del framhålls bl.a. att naturkunskap,filosofi och estetik är centrala kunskaper som bör tillhöra den för allaelever gemensamma kunskapsmassan som kärnämnena utgör. Livslångt lärande bordeinnebära att vi kan planera inlärning över livet med hänsyn till vilken periodi livet som är mest lämpad för ämnesstudier.Enligt motion 1996/97:Ub29 (m, fp, kd) måste lärlingsutbildningen brytas utur gymnasieskolans system. Motionärerna anför bl.a. att utbildningen skallvara tre till och kombineras med vissa kärnämnen. Undervisningen ikärnämnena skall kunna förläggas till folkhögskola, komvux, gymnasieskolaeller bransch-/yrkesskola. Utbildningsstöd skall inte utgå till företaget mendet skall befrias från sociala avgifter och arbetsgivaravgifter förlärlingarna. Utbildningskontrakt skall skrivas mellan företaget och denenskilde eleven.UtskottetI och med beslut med anledning av propositionen Växa med kunskaper- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen (prop. 1990/91:85, bet. UbU16, rskr.356) lades grunden till utformningen av den nya gymnasieskolan. Ipropositionen framhölls att reformen skall ses som en grund för en fortsattutveckling av gymnasieutbildningen. Vikten av att skapa lösningar som gerförutsättningar för en fortgående utvecklingsprocess betonades. Beslutet våren1991 om reformering av gymnasieskolan har sedermera fullföljts genom flerariksdagsbeslut bl.a. om en ny läroplan och ett nytt betygssystem.En parlamentarisk kommitté följer gymnasieskolans utveckling (dir. 1994:29och dir. 1994:128). Kommittén har lämnat två delbetänkanden, Den nyagymnasieskolan - Hur går det? (SOU 1996:1) och Den nya gymnasieskolan - Stegför steg (SOU 1997:1). Kommittén kommer att lämna sitt slutbetänkande sommaren1997.Utskottet anser i likhet med regeringen att det finns behov av justeringaroch förbättringar av gymnasieskolan. Ett flertal förändringar, som enligtregeringens uppfattning bör göras, kommer att utredas vidare. Regeringeninformerar om att en översyn av de nationella programmen kommer att göras,bl.a. utbudet av nationella program och deras grenar. Utskottet ser ingenanledning att föregripa den fortsatta beredningen i Regeringskansliet.Utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringen i skrivelsen pekar påbehovet av att gymnasieskolans utbildningar inriktas mer mot entreprenörskap.Utskottet delar regeringens uppfattning att sådana utbildningsinslag inteenbart bör inriktas mot företagande utan bör ha ett bredare angreppssätt isyfte att stimulera nytänkande och kreativitet, egenskaper som behövs i mångasammanhang.Utskottet ser positivt på de av regeringen skisserade förändringarna avprogrammen med yrkesämnen, bl.a. införandet av en alternativ studieväg -lärlingsutbildning. Även denna fråga kommer att utredas vidare liksom etteventuellt införande av en yrkesexamen. Utskottet är inte berett att förordaett generellt införande av en examen för alla elever som fullgör ettnationellt program. Eftersom de nu behandlade frågorna kommer att beredasytterligare, anser utskottet det inte påkallat med något uttalande avriksdagen i förevarande sammanhang.När det gäller kärnämnena delar utskottet regeringens uppfattning attkursplanerna skall vara gemensamma för alla nationella program, men att nyavägar bör prövas för att alla elever skall nå målen i dessa ämnen. Utskottetpåminner om att tillkomsten av kärnämnena för alla utbildningar igymnasieskolan innebar en markant höjning av de utbildningspolitiskaambitionerna och är ett av fundamenten i gymnasiereformen. Således anserutskottet att den gymnasiala utbildningen även fortsättningsvis måste ha enhög ambitionsnivå. Det är därför av största vikt att frågan om hur en störreandel av eleverna kan nå målen i kärnämnena löses utan att kraven sänks.Utskottet ser därför positivt på den av regeringen skisserade omarbetningen avkursplanerna så att varje programs karaktär får större genomslag iutbildningen. Kursplanerna bör öppna för samverkan med karaktärsämnena, så attvarje programs särart kan framträda i undervisningen.Regeringen avser även att göra en översyn av kärnämnena religionskunskap,naturkunskap och estetisk verksamhet. Dessa ämnen omfattar endast 30 poängvartdera. Regeringen pekar på att korta kurser innebär en onödig splittringoch små möjligheter att se helheter och samband. Regeringen avser att utredakonsekvenserna för gymnasieskolan och gymnasial vuxenutbildning om densammanlagda omfattningen av dessa tre ämnen, 90 gymnasiepoäng, i ställetutnyttjas för att studera ett av ämnena. Eftersom frågan kommer att utredasvidare finner utskottet det inte påkallat med något uttalande från riksdagensida.Utskottet har inte något att erinra mot vad regeringen anfört om ett nyttprogram - praktikprogrammet. Utskottet noterar att även utformningen avpraktikprogrammet kommer att analyseras vidare.Flera av de synpunkter i övrigt som framförts i motionerna har behandlats avutskottet , senast i betänkandet om Vissa gymnasiefrågorm.m. (1996/97:UbU7), bl.a. yrkanden om finansieringsmodell för APU och en merflexibel gymnasieskola.