bet · GK01SoU10 · 1997-04-08 00:00:00 — Situationen är sådan att detnog skulle vara läge för ett starkt agerande.Låt mig anknyta till något som jag håller på med de här dagarna, nämligendet internationella arbetet. Där har detta haft mycket stor betydelse. Densvenska hållningen är välbekant. På många håll lyssnar man med respekt på osspå grund av att vi kan visa på goda erfarenheter av en restriktiv politik. Detkan vi fortfarande göra. Vi skiljer oss mycket från många andra länder. Vi harett bättre läge. Men det börjar bli svårare. Det tycker jag är en mycketallvarlig aspekt på detta.Tom : Det faktum att kriminaliserade eget bruk av narkotika1993 har gett vår myndighet möjligheter att upptäcka och avslöja missbruk avnarkotika tidigare och på ett enklare sätt. En ung människa som kategorisktförnekat narkotikamissbruk inför sina föräldrar och inför kaninte längre neka till detta eftersom vi har svart på vitt att man har tagitnarkotika. avslöjas det att det är fråga om en mängd olikapreparat. Det kan vara cannabis, amfetamin och bensodiazepiner som avslöjasvid de här urintesterna.Erfarenheterna från visar också att av de 362personer som var föremål för polisens insatser, och där så gott som samtligavar , var det oftast ett enkelt urinprov som gav initiativet tilldessa undersökningar. 200 av dessa 362 personer var tidigare helt okända avsocialtjänsten. Ju mer den här metodiken tillämpas desto effektivare blirsamhället när det gäller att upptäcka ungdomar tidigt.Jan : Det är nog litet olika om de frivilliga organisationerna föds avstaten eller inte. Vår organisation, ,tar inte emot några statliga bidrag. Jag tror inte heller att vi skulle fånågra. Med detta vill vi markera att vi vill stå fria från staten och statligaintressen. Vi vill vara fria att kunna kritisera alla, stat, kommuner,landsting osv.I det sammanhanget kan det vara intressant att se vad vi har gjort under desenaste två åren. Vi har tagit fram någonting som vi kallar för droglådan. Detär ett informationspaket till skolorna. Vi tog fram det därför att ANT-undervisningen höll på att ta slut i skolorna. Man lade ned den i stort settoch trodde att allting var frid och fröjd på drogområdet i landet. Vi plockadefram den här droglådan, och då bröt vi faktiskt mot våra principer och gicktill och begärde för detta. Vi fick inte enenda krona. Men vi fullföljde projektet i alla fall. finns droglådan på600 av våra skolor i landet. Det är det material som lärarna har att ta tillnär de skall undervisa om droger. Det har vi och våra medlemmar bekostatsjälva.Gert : Jag vill svara på fråga om resurser bara ärpengar. Innan jag blev centralbyråkrat har jag jobbat både lokaltoch regionalt, bl.a. med organisationsutveckling i kommunerna när det gälleratt förebygga missbruk och även att fånga upp dem som är inne i svängen. Dethandlar väldigt mycket om metodutveckling och tvärsektoriell samverkan. Detblir lätt så att det låter som om man trollar med truten. Men om man germänniskor tillfälle att träffas och få en gemensam kunskapsbas och även har enmönster vid träffarna och inte bara dricker kaffe och äter wienerbröd, trorjag att det finns goda möjligheter att förhöja kompetensen och kvaliteten påarbetet. Det visar också den regionala samverkan.Sedan har vi också tillsammans med tagit oss föreatt sprida bra metoder. Där är ju pengar nödvändiga för att fånga upp, tryckaoch ha seminarier. Det finns hemskt mycket bra arbete som görs ute ikommunerna . Det tycker jag är viktigt att lyfta fram.Thomas : Det har ju talats en del här om att man måste komma från ordtill handling. Då undrar jag om det finns något som saknas i lagstiftningen.Måste den kompletteras? Hur är det egentligen när det gäller urinprov? Kan manta det på barn och ungdom ? har man ju diskuterat att detfanns en gräns där som var litet olycklig i de här sammanhangen.Hur hanterar man detta att det har visat sig att av ungdomarnavet någon som kan förmedla droger? Det är oroande att det nästan är enofficiell hemlighet vem det är som kan förmedla droger. Jag vill i första handställa frågan till polisen.Tom : Ungdomarna under är ju inte straffmyndiga. De möjligheterpolisen har är ju att enligt polislagen göra ett tillfälligt omhändertagandeoch överlämna dem till vårdnadshavare eller . Det görs vidindikationer på alla former av missbruk.När det gäller andra åtgärder som polisen skall vidta är det oerhört viktigtatt inte bara fokusera polisens arbete på beslag. Det handlar om andraåtgärder. Förutom förebyggande åtgärder handlar det om att hålla rent i parkeroch på torg så att det inte finns några öppna drogscener där ungdomar ramlaröver och lätt kommer i kontakt med narkotika och får den förstaintroduktionen. Som tidigare nämnts är de äldre etablerade missbrukarna motorni nyrekryteringen. Detta är en mycket viktig bit för polisen.Thomas : Det gällde urinproven. Efter vad jag förstår kan man inte ta detpå ungdomar eftersom de inte är straffmyndiga. Men det viktiga ärju att få tag på dem som börjar väldigt tidigt så att man kan åtgärda det.Anser du att man bör ha någon förändring i lagstiftningen här?Tom : Vi anser att man kanske bör överväga att sänkastraffmyndighetsåldern . Det har varit uppe tilldiskussion tidigare. Någon ytterligare synpunkt har inte jag.Ingrid : Jag noterade också att det uttalades att det var viktigt medpolitiska markeringar i den här frågan. Därför vill jag gärna understryka vadordföranden sade i sin inledning. är totalt enigt i sinaattityder och sina uttalanden mot narkotika. Den här dagen är väl ett bevisför det.Jag har också noterat att ingen av er som har varit uppe och talat haruttalat några som helst liberaliseringstankar. Jag tycker att det också är enstyrka att vi har en gemensam syn oss emellan.Sedan tycker jag också att det är en styrka att vi har alla dessafrivilligorganisationer. Men jag har noterat att det på flera håll haruttalats önskan om mer samverkan och gemensam kompetensuppbyggnad. BarbroWesterholm frågade ju om sekretesslagen var ett hinder. Jag skulle vilja frågaom det finns andra hinder för att man inte har denna samverkan somefterfrågas. Pågår det något arbete med detta? Frågan skall kanske ställastill polisen, och och även till defrivilligorganisationer som vill svara på detta. Finns det någramotsättningar?Tom : Den tid när polisen och socialarbetarna patrullerade på var sinsida av gatan är förbi. Det är kanske inte så att vi patrullerar hand ihand, men väl sida vid sida. Samverkan fungerar allt bättre. Jag skulle viljapåstå att samverkan är god ute i landet.Det finns fortfarande vissa traditionella hinder för att man skall kunnajobba tillsammans. Vi menar att det finns en risk för att socialtjänstenövertolkar sekretessbestämmelserna. Lagstiftningen ger mycket goda möjligheteratt samarbeta och att få information från polisen. Det är aldrigsekretessbrott att lyssna på den information vi har. Därmed har man ettsamarbete i gång och har en grund för att träffas regelbundet.Jakob : Jag har kanske inte så mycket att tillägga. Detta med närasamverkan, inte minst mellan polis och socialtjänst, är ju en av de viktiganycklarna till de relativa framgångar vi har haft. Vi lyckades bryta upp fråndet tidigare ställningskriget. Vi skiljer oss fortfarande oerhört starkt omman jämför med situationen i land efter land i och på andra håll. Dettaär en av de saker som verkligen kan få personer i ansvarig ställning frånandra länder att lyssna på våra erfarenheter. De tror inte att det är sant närvi beskriver denna samverkan. Det finns naturligtvis respekt för att man harolika arbetsuppgifter, men man delar ju målen. Detta är verkligen något attslå vakt om.Alec : Jag vill nog varna för en övertro på lagstiftning. Det kommerhela tiden förfrågningar om vi kan ha fler urinprov, om vi kan förlängastraffen, om vi kan ha mer tvångsvård osv. Under den senaste tioårsperiodenhar vi fått en mycket skärpt lagstiftning och praxis när det gällernarkotikaanvändning och narkotikabrott. är siffrorna så nya, men vi får vältitta på dem. Trenden har vänt när vi har satsat oerhört mycketresurser på ny lagstiftning, mer poliser och trappat upp den sidan.Nu har vi de medel vi behöver. Det är ett sätt att gömma sig att kräva mer ochmer av den typen av åtgärder. är det fråga om att gå ut och möta ungdomarnaoch skapa relationer. Vi kan inte bara skapa lagstiftande och organisatoriskamedel. Man kan inte lösa detta bara med det. Det är bara en hjälp. Vi riskeraratt bara trappa upp den sidan och glömma den andra sidan.Anita : Vi pratar ju mycket om tidiga insatser. Frågan är hur snabbtdet sker någonting när det upptäcks. Där har jag i högsta grad synpunkter. Jagmöter otroligt många som har anmält ungdomar som missbrukar och vet att detskall ske en utredning. Visst sätter man i gång med utredningar. Problemet ärväl snarare att utredningen kan ta eller , och sedan kommer manfram till den slutsatsen att personen vill ingenting själv så man kan integöra någonting åt det och avskriver ärendet.Det handlar om samverkan mellan polis och socialtjänst. Det är säkert bra,men det blir som en pall två ben - inte särskilt stadigt. Vi behöver ha etttredje ben. Det kan kanske rent av vara en större satsning på föräldrarna. Dåtänker inte jag på satsning i reda pengar först och främst utan på attverkligen prata med dem.Lars Strid: Jag kan väl nämna litet grand kring detta med samverkansfrågor.Jag tror att det är som säger. Om vi tittar oss runt i kanvi se att vi har en mycket god samverkan mellan olika delar, men det fungerarpå olika sätt. Jag vill betona att det framför allt är en metodfråga ochkanske inte så mycket en lagstiftningsfråga. Jag tror att det är mycketviktigt att hitta goda exempel på hur ett sådant metodmässigt arbete kan skeoch sprida dem. Då kan man komma över de hinder som kan finnas. Det tar sigkonkret uttryck i den situation som många kommuner befinner sig i. Man seröver och arbetar fram de kommunala alkohol- och drogpolitiska programmen somär uppbyggda på samverkan. Det är en självklarhet att det är så . Däremottror jag att vi kanske behöver mera konkreta exempel på hur man kan ha löstdetta på ett enkelt och effektivt sätt.Jan : Jag skulle vilja återkomma till ekonomin. Vissa saker kan maninte göra utan pengar. Men kan t.ex. inte placera en tvångsomhändertagen på enLVM-anstalt om det inte finns några pengar. har antalet sjunkitfrån 1 000 till 400. Det huvudsakliga skälet till detta är att kommunerna intehar pengar. Sedan får man ju linda in detta i vårdideologiska resonemang ochsäga att det är bättre med vård på hemmaplan, men det handlar om krassapengar. Det finns ett oerhört behov av flera . Bara vardet 30-40 missbrukare som själva försökte komma in på LVM därför att de insågatt de inte klarade en frivillig avgiftning och fortsatt behandling. Skall detverkligen vara så?Jag träffade på en tjej i som hade varit tvungen att gå till tre olikaläkare för att få intyg från dessa läkare och kunna kasta dem påsocialsekreterarens bord och därmed kunna kräva att få bli omhändertagenenligt LVM. Så här skall det ju inte vara. Kommunerna behöver ha ekonomisktstöd på den här punkten. Det kan lämpligast ske genom att t.ex. ge SiS enstörre slant så att de inte behöver ta riktigt lika mycket betalt för sinaLVM-platser. Det är ett förslag.Gunilla : Jag satt och funderade på fråga omekonomin. Det är litet långsamma reaktioner. För mig handlar det till syvendeoch sist mycket om ekonomi. Det var tre regioner som pekades ut där missbruketökade mest: , och . sade att har 50 miljoner som delas ut till olika projekt.Jag håller med om att man plottrar bort pengarna. Jag tyckeratt man skall göra rejäla satsningar. Vi vet i vilka områden inom dessaregioner som missbruket är störst, och vi skulle kunna vara behjälpliga där.Om man gör målmedvetna och rejäla satsningar kan man vända en utveckling. Detgäller satsningar på olika områden, inte minst på skolan. Det är den sektordär man framför allt kan bedriva förebyggande arbete och dessutom nå allaungdomar.Kommunförbundet verkar ha en övertro på öppenvård. Jag tycker att det är braatt man bygger upp öppenvårdsresurser. Men slår man över åt det hållet ochbara satsar på det kastar man ut barnet med badvattnet, och det är förloradepengar. Jag vet inom missbrukarvård för ungdomar att det intealltid räcker. Våra ungdomar behöver hjälp andra tider än mellanåtta och fem. Kommunerna borde satsa på arbete på oregelbunden arbetstid om deskall nå någon framgång.Ann-Sofie : När vi talar om samverkan vill jag bara lägga till att detfinns ett fjärde ben på pallen, och det är skolan. tog åter uppdet. Min erfarenhet är att det ibland tar litet tid och går trögt i samverkan.Det behöver inte kosta pengar att bygga upp bra samverkansformer. Man kan hafantasi när det gäller att hitta bra vägar.Det vi har gjort på vår skola är att vi åker ut till socialdistrikten när vimärker att vi har många ungdomar aktuella. håller på attomorganiseras i 24 stadsdelar. Ett exempel på kriminella handlingar är justnarkotikabrott. Vi kan påskynda arbetet med samverkan. I skolan tror man oftaatt det fungerar väl. Ungarna säger det. Det går bra i skolan. Så visar detsig att vi håller på att utreda varför ungar är borta mycket. Man måsteåterigen lägga ihop kunskap kring samma ungdom som vi arbetar med. Det ärjätteviktigt.Att man ser varandra och får mer kunskaper om varandras yrkesområden ärviktigt. Det märker jag med vår närpolis. När vi hade utbildning tillsammans iungdomsprojektet var lärarrepresentanter med. Våra lärare fick åka tillPolishögskolans narkotikacentrum för att få mer kunskap för att vågakonfrontera ungdomarna med misstankar om droger, att inte bara säga attkurator eller skolsköterska måste konfrontera den här ungdomen med detta.Läraren själv tränar sig i att göra det.Man kan göra väldigt mycket genom att ha litet fantasi och hitta litet andravägar att hjälpa ungdomar. Vi jobbar med frivården t.ex., därför att viupptäckte att flera ungdomar var aktuella inom frivården. Vi har ungdomar upptill . Skolan är återigen viktig som samarbetspartner.Lars Strid: Jag vill bara göra ett förtydligande gentemot om attKommunförbundet skulle ha en övertro på öppenvård. Det är litet grand ettStockholmsperspektiv som kan synas. Jag representerar 1 av 288 kommuner, ochdet är ytterst få av dessa som har öppenvårdsmottagningar av samma typ somMaria. Där måste vi kanske ha andra former. Det är bara ett förtydligande. Jagtror inte att har någon övertro på öppenvården, eftersom den själv är enöppenvårdsinstitution. Jag tror att vi behöver den typen också i andrakommuner runt om i Sverige.Jakob : Jag vet inte om jag slår in öppna dörrar, men för säkerhetsskull tänkte jag varna litet för en felslutsats som kanske ligger iförlängningen av några av inläggen. Man menar att man skall koncentrera sinainsatser till de utsatta områdena eller utsatta grupperna. Jag tror att manskall göra särskilda insatser där och att det är väldigt viktigt. Det ingårför övrigt som en viktig del i arbete. Men basen måstevara någonting annat.Basen måste vara den allmänna hållningen i samhället och i ungdomsgrupperna.Det är den s.k. primärpreventionen som är själva grunden. Att den har varitframgångsrik kan man se på narkotikamissbrukarnas bakgrundsförhållanden. Detär ofta en multiproblembild. Det är mycket ofta fallet när man ser på sådanasom håller på med alkoholmissbruk. Det är en spegling av att alkoholmissbruketär så utbrett och så accepterat i samhället.Jag menar att det centrala är den allmänna hållningen och att den inte börluckras upp. Sedan måste den kompletteras med generella insatser i utsattaområden och i utsatta grupper.Kristina : Jag har några fortsatta kommentarer som gäller helhetssynen.Den är väldigt viktig. Där tror jag att vi litet grand talar på olika nivåer.Den grundläggande inställningen i samhället är av avgörande betydelse, precissom säger, för vilka problem vi skall få i andra änden. I detarbetet är samverkan i stadsdelarna av stor betydelse. Det är viktigt att manhar bra samverkan för att ge ungdomarna i stadsdelen i kommunen bästa möjligalevnadsförhållanden.Sedan har vi talat om tidigt ingripande och samverkan mellan polis ochsocialtjänst. Det måste vara riktade insatser från sida föratt det skall fungera. Det måste vara särskild avdelad personal som använderpolisens ingripande - av typen socialsekreterare vid en gatulangningsgrupp ochpersonal vid specialiserade enheter - och som mycket snabbt kan gå in ochfånga upp den unge.Det oroande är där att så mycket har rustats ned av den mycket välutveckladevård och de resurser vi hade för tidigt ingripande tidigare i kommunerna. Jagupplever ofta att , som har kvar litet grand av detta, är ettsärfall.När det gäller öppenvård och vård på behandlingshem har , som jagrepresenterar, alltid utgått från öppenvård. Vi byggde upp vår öppenvård under70-talet och har haft väldigt litet av insatser i slutenvård. Vi ser nu att vimåste ha de delarna. Vår bas i öppenvård räcker inte till när vi får ettheroinmissbruk. Vi måste ha sluten avgiftning och behandlingshemsplatser förunga människor som har ett tungt missbruk.Det är väldigt viktigt att ha samlade insatser och en helhetssyn på det somskall göras.Arne : Jag ser för min del inte några motsättningar mellan primärprevention och extrainsatser i hårt drabbade områden. Jag skulle vilja vinkladet från ett litet annat håll. Om man inte på kort sikt gör extrainsatser it.ex. de mest drabbade skolorna börjar man en spiral som är nedåtgående ochsom kan vara väldigt farlig. Jag tror nämligen att segregationen ökarsuccessivt om man inte gör någonting i dessa områden. De resursstarkaföräldrarna flyttar sina barn och flyttar ifrån områdena, och situationen blirallt värre om denna spiral får hålla på.I ett kortsiktigt perspektiv är det oerhört viktigt att använda de småresurser som det här framkommit att vi ändå har och rikta in dem mot dem som är mest utsatta.Ordföranden: Då går vi vidare i listan. Jag föreslår att vi sätter streck föratt vi skall kunna klara av den inom den angivna tiden. Jag har på talarlistanBirgitta Wichne, , och slutligen MarianneJönsson.Birgitta Wichne: Min fråga riktar sig till polisen. Vi har eventuellt redantangerat den. Här har talats mycket om förebyggande arbete, tidiga åtgärderoch vikten av detta. har nämnt att det är viktigt att förbättra detlokala arbetet. Jag tänker då på närpolisen, som för övrigt nämnde, men jag tror inte någon representant för polisen gjorde det.Hur arbetar närpolisen? Vilka möjligheter har ni i dessa sammanhang? Såvittjag kan förstår kan man där komma nära och känna befolkningen innan någontinghar hänt, och innan det har hänt ungdomarna något.Ann-Marie Orler: Jag nämnde att närpolisen har en huvudroll att spela i dethär arbetet. Jag tänkte komplettera förra frågan med att säga att samarbetetär oerhört viktigt inom närpolisen, där man kan knyta kontakter med föräldrar,skolor och alla boende i samhället för att få ett nätverk, förhindranyrekrytering och se signaler och tendenser i det lilla området som man haransvar för.Stig : Först vill jag tacka för alla synpunkter på LVM- och LVU-hemoch deras vikt. Jag hoppas att utskottet också tar till sig det när vi skallbehandla nya socialtjänstlagen.Jag skulle också vilja ställa en fråga om narkotikans ekonomi. Vi hörde attdet var sämre tillgång och högre priser. hartillgången ökat väldigt kraftigt och priserna har sjunkit. Har man egentligennågot grepp om detta? Är det smuggling, eller förekommer det inhemskproduktion? Vilka är det som tjänar på den här handeln? Har man över huvudtaget något grepp om det? Är det småhandlare eller maffian? Vilka insatser görman i produktionsledet? Vi har här bara talat om konsumtionsledet. Produktionoch distribution måste ju vara basen för hela den verksamhet vi talar om idag.Walter Kegö: Det var ingen liten fråga. Jag skulle egentligen behöva ha heladagen på mig för att svara på den, men jag skall försöka att snabbt ge ettkonkret svar. Först och främst kanske det förtjänar att nämnas att man anseratt narkotikahandeln i hela världen omsätter , dvs. Det ger litet dimension till vad vi talar ominternationellt sett.När det så gäller de olika preparaten kostar ett kilo cannabis från ,som är ett stort produktionsland, ca därnere. När det nårmissbrukaren betalar han per kilo, dvs. Om vi tar amfetamin kostar det nere i , som är bland de störstaproducenterna när det gäller amfetamin som kommer till , 3 , om man åker och hämtar det själv. Häruppe i får missbrukarenför samma parti betala grammet. Det blir mycket siffror. Skall jagfortsätta så här? Hur långt vill ni gå?Stig : Det gällde mest om det förekommer svensk produktion.Walter Kegö: När det gäller svensk produktion är den försumbar i sammanhanget.Vi har små tendenser till att man tillverkar amfetamin, men det kan man räknabort i sammanhanget anser jag. Det handlar om helt andra kvantiteter somkommer utifrån, framför allt när det gäller amfetamin, som kommer frånHolland och Polen.Vi har en del som odlar exempelvis cannabisplantor. Men det är ändå isammanhanget försumbart. I övrigt har vi ingen produktion, utan det kommerutifrån. Därifrån kommer det mesta av de preparat somkommer till Sverige.Det man skulle kunna säga för att ge en viss dimension till vad det handlarom är att vi är i utkanten av . Vi har beslagtagitdrygt 10 000 ecstasytabletter i det här landet. Det är ungefär hälften av debeslag som tas ut i per tillfälle. I beslagtog vi 20 kilokokain. I beslagtar man . Det kan kanske vara värt att nämnadessa siffror så att det blir ett annat perspektiv. Vi är ändå trots alltganska små i dessa sammanhang.Åke Setréus: Priserna i svarar väldigt väl mot prisutvecklingen iEuropa. Så länge vi tillåter att knarket i praktiken är fritt i ,och i norra , och dessutom tar bort gränskontrollen, ärpriserna i helt logiska. Det är alldeles givet att måste agerakraftfullt tillsammans med i och regeringen iFrankrike för att ändra på detta. De öppna marknaderna i är ensjälvklar varböld för oss som vi alltid kommer att lida för så länge vi intekan ändra på det.Kristina : Jag har fått svar på de flesta av mina frågor. Det harvarit en mycket intressant diskussion. Jag har en fråga till Kommunförbundet.Det gäller mer pengar till SIS. Jag är ledamot av . LVU har ökatmedan LVM har gått ned väldigt mycket, precis som sagts här. Det har delsskett av ekonomiska skäl, dels beror det på en ändrad inställning till vårdenoch öppenvården. denna utveckling?Ordföranden: Jag uppmärksammade inte att Tom hade begärt ordet för attkomplettera svaret på den förra frågan. Vi tar det inlägget innan vifortsätter.Tom : Jag vill kommentera detta med produktion och utbud. Det är engammal sanning att behovet styr utbudet. Det är därför som svensknarkotikakontroll lägger tyngdpunkten just på att bekämpa efterfrågan genomförebyggande insatser och genom att förhindra första kontakten med narkotikan.I har man också ändrat inriktning. Man har en femtioårig tradition attbekämpa just utbudet. Man är t.o.m. utanför landets gränser och griperpersoner. Inte bara polisen utan även , , , osv., som ärengagerade för att bekämpa utbudet, ändrar nu kurs lägger alltmer resurser påatt bekämpa efterfrågan av narkotika.Ordföranden: Då tar vi upp den senast ställda frågan.Lars Strid: Vi följer givetvis utvecklingen. Det senaste vi tog del av varSocialstyrelsens utredning kring dessa frågor. Vi följer givetvis utvecklingenihop med våra länsförbund. Dock är viktigt att poängtera att förändringenockså hänger ihop med att man har byggt ut andra resurser, framför allt påvuxensidan, inte så mycket på ungdomssidan, när det gäller öppenvård, vilketockså är dokumenterat av utredning.Det är en medveten förändring och inriktning som vi har strävat efter bådefrån statliga makter och från sida att bygga ut den här delen.Däremot måste vi givetvis följa utvecklingen. Det behövs också placeringar ochinstitutioner. Jag är inte säker på att ett behov alltid är givet, utan vi kanförändra resurserna.