bet · GK01KU16 · 1997-03-18 00:00:00 — Den som flyttarutomlands står kvar i röstlängden och kan förlänga i sänder ge-nom en anmälan eller genom en avgiven röst. mening inne-bär förslaget att avskaffa den särskilda röstlängdenett stort steg i riktning mot ökad likställdhet mellan svenskar boende utomoch inom landet vad gäller möjligheten att rösta. Utskottet tillstyrkerpropositionens förslag till bestäm-melser om röstlängd i vallagen ochavstyrker motion K23 (m) yrkandena 3, 5 och 6. Utskottet tillstyrker ocksåförslaget till lag om röstlängdsregister.Allmänt om röstning, 9 kap.PropositionenAvsnittet med de allmänna bestämmelserna om röstning motsvarar i stort settvad som gäller enligt den nuvarande vallagen men innehåller vissa nya före-skrifter till följd av det ökade personvalsinslaget.Tillhandahållande av valsedlarI förslaget till 9 kap. 12 § första stycket första meningen anges den i daggällande regeln att valsedlar skall finnas i anslutning tillröstningslokaler. I andra meningen har regeln om att det är möjligt attanordna en sådan plats inne i röstningslokalen, om den inte kan anordnas ianslutning till röstnings-lokalen, gjorts tillämplig på alla slag avröstningslokaler. Vidare sägs i sam-ma stycke att visst material skallfinnas tillgängligt på sådan plats. Det gäller partimarkerade valsedlar förpartier som fått mer än en procent av rösterna vid något av de tvåföregående riksdags- respektive Europaparlamentsvalen samt blanka valsedlar. Med blanka valsedlar menas valsedlar utan någon partibeteckning ellerkandidatnamn, s.k. ifyllningsvalsedlar.Av andra stycket framgår att det är valförrättarna och röstmottagarna somskall se till att dessa valsedlar finns på den anvisade platsen.I tredje stycket anges att partierna skall ha möjlighet att lägga ut sinaval-sedlar, dvs. sådana valsedlar som inte tillhandahålls avvalmyndigheterna, på den plats som anordnats. Valförrättarna ellerröstmottagarna har dock inte ansvar för att partiernas egna valsedlar finnstillgängliga, endast ett allmänt ansvar för ordningen i vallokalen.I tredje stycket sista meningen anges att namnvalsedlar inte får läggas uti vissa röstningslokaler. En nyhet är att namnvalsedlar får läggas ut påposten. Förslaget innebär inte någon skyldighet för valmyndigheterna ellerposten att lägga ut namnvalsedlar även på postkontoren. Däremot öppnas enmöjlighet för partierna att få ut sina namnvalsedlar. Som skäl förförslaget anförs i propositionen att det nuvarande förbudet motnamnvalsedlar på postkontoren i hög grad skulle försvåra personröstning fördem som poströstar. Regeringen förutsätter att det kan inrättas sådanaplatser för valsedlar i vallokalerna och att god ordning kan upprätthållasäven med utlagda namnvalsedlar. Det får liksom ankomma påRiksskatteverket att tillsammans med Posten Ak-tiebolag komma fram tillvilka postkontor som är lämpliga för röstning med hänsyn till de nuföreslagna reglerna.Vid val av kyrkofullmäktige skall väljarna, enligt 13 § kyrkofullmäktigval-lagen (KfvL), ha tillgång till blanka valsedlar i lokal där röstning ägerrum, dvs. även på postkontor. Dessa tillhandahålls genom Riksskatteverketsför-sorg. Enligt 28 § KfvL får vidare de partier som deltar i valen läggaut sina valsedlar på anvisad plats i anslutning till eller i vallokalen.Valförrättaren skall se till att väljarna där har tillgång till blankavalsedlar. Däremot finns inga föreskrifter i KfvL om att partimarkeradevalsedlar skall finnas tillgäng-liga i poströstningslokal eller att partierhar rätt att lägga ut partimarkerade valsedlar eller namnvalsedlar ipostlokalen. Det nu aktuella förslaget till ändringar i KfvL innebär ingenförändring i dessa hänseenden.MotionenI motion K22 (mp) begärs att beslutar om sådan ändring i regering-ens förslag till 9 kap. 12 § att valförrättare och röstmottagare skall setill att personvalsedlar finns utlagda i varje röstningslokal (yrkande 9).För att för-bättra möjligheterna till personröstning föreslår motionärernaatt valförrättar-na och röstmottagarna skall se till att personvalsedlarför dels varje parti som vid något av de två senaste riksdagsvalen har fåttmer än av rösterna i hela landet, dels för de partier som väljer attregistrera sin partibeteckning, finns utlagda i varje röstningslokal, t.ex.i vallokalen på valdagen, på post-kontor, sjukhus och fångvårdsanstalter.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker regeringens förslag att upphäva förbudet mot namnval-sedlar på postkontoren. I likhet med regeringen anser utskottet att det ärvik-tigt att förutsättningarna för personröstning på posten så långtmöjligt mot-svarar vad som gäller för röstning i vallokal.Motionärerna i motion K22 (mp) vill att valförrättarna och röstmottagarnaskall åläggas att se till att namnvalsedlar finns utlagda i varjeröstningslokal. Utskottet kan inte ställa sig bakom ett sådant förslag.Förutom att vara admi-nistrativt ohanterlig skulle en sådan ordninginnebära att valförrättarna och röstmottagarna fick det formella ansvaretför att alla aktuella namnvalsedlar fanns tillgängliga , med risk för ytterligare överklaganden av valen somföljd. Tillgängligheten av namnvalsedlar bör därför även i fortsättningenvara partiernas ansvar. Utskottet avstyrker motion K22 (mp) yrkande 9.Enligt vad utskottet erfarit har man från kyrkligt håll framställt önskemålom att partimarkerade valsedlar skall få läggas ut på postkontoren äveninför de kyrkliga valen, om så bara inom den egna regionen.I propositionen anförs att regeringen inte finner skäl att föreslå andra re-formåtgärder för de kyrkliga valen än sådana som är nödvändiga med hänsyntill förslaget till ny vallag, eftersom val kommer att vara detsista kyrkliga valet i statlig regi (prop. s. 110).Utskottet vill erinra om att i de borgerliga valen skall partimarkerade val-sedlar läggas ut för varje parti som vid något av de två senasteriksdagsvalen fått av rösterna i hela landet. Den bestämmelsenlåter sig knap-past överföras till de kyrkliga valen. Vid dessa valförekommer en mångfald olika partigrupper, vilka varierar från ort till ort. Frågan om partimarkerade valsedlar i postlokaler vid kyrkliga valbehandlades vid kyrkomöte (1 Kl 1992:3, s. 2), och då redovisadesde komplikationer som är förenade med ett sådant förslag. 1995 årskyrkomöte ville dock inte resa hinder mot att eventuella möjligheter tillförbättrade förutsättningar för poströstning tas till vara (1 Kl 1995:9).När det sedan gäller namnvalsedlar motiveras förslaget i den nu aktuellapropositionen att upphäva förbudet för namnvalsedlar på posten i deborgerli-ga valen av en önskan att underlätta personvalet. Vid de kyrkligavalen införs emellertid inte personval, varför det skälet inte kan åberopashär.Sammanfattningsvis vill utskottet inte förorda några förändringar vadgäller tillgången till valsedlar på postkontoren i kyrkliga val.De kyrkliga valen behandlas också nedan på s. 45.Utskottet tillstyrker propositionens förslag till allmänna bestämmelser omröstning.Röstning i vallokal, 10 kap.PropositionenI lagförslagets 10 kap. ges regler för hur röstningen i vallokal skall gåtill. Dessa motsvarar i sak bestämmelserna i den nuvarande vallagen.Bestämmelserna i 10 kap. 4-8 §§ innebär bl.a. att väljarna, sedan de gjorti ordning i sina valkuvert, skall lämna dem till valförrättaren.Valförrättaren skall kontrollera att väljaren bara har gjort i ordning ettvalkuvert för varje slag av val, att det inte finns någon obehörig märkningpå kuvertet och att varje valkuvert bara innehåller en valsedel. Om intedessa krav är uppfyllda får valförrättaren inte ta emot valkuvertet. Ärkraven uppfyllda skall valförrät-taren ta emot väljarens valkuvert, iväljarens närvaro lägga det i valurnan för det val valsedeln gäller ochmarkera i röstlängden att väljaren röstat.MotionenI motion 1996/97:K601 av och (båda m)begärs att vallagen ändras så att det uttryckligen framgår att det ärmöjligt att personligen lägga valsedlarna i var och en av de tre valurnornaunder överin-seende av valförrättarna. I praktiskt taget alla länder ivästvärlden är det den enskilda röstande som själv stoppar sin valsedel iurnan, anför motionärerna. Skälet till att man i inte tillåter denröstande att själv lägga ned valse-deln är enligt att detär valförrättaren som skall kontrollera att det bara finns en valsedel ikuvertet och att kuverten hamnar i rätt urna. Tydligare kan man inteomyndigförklara en befolkning, heter det i motionen.Utskottets bedömningDe nu förestående reformerna av valsystemet, som bl.a. innefattar person-röstning, begränsningar i den fria nomineringsrätten och ett nyttröstlängds-förfarande, kommer att innebära påtagliga förändringar förväljarna och kräva stora informationsinsatser både från statens ochpartiernas sida (se prop. s. 115 f.) Att nu införa ytterligare förändringari själva röstningsförfarandet riskerar att skapa osäkerhet hos de röstande.Mot den bakgrunden anser ut-skottet inte att det är lämpligt att genomförafler reformåtgärder än de i pro-positionen föreslagna. Det av motionärernaframförda kravet att den röstande själv skall lägga ned valsedeln i urnantorde för övrigt inte ha något starkare stöd i väljarkåren. Utskottetavstyrker motion K601 (m) och tillstyrker pro-positionens förslag till 10kap. 4-8 §§.Röstning hos utlandsmyndighet, 13 kap. samt brevröstning, lagen ombrevröstning i vissa fallGällande bestämmelserFör de väljare som vistas utomlands anordnas vid de allmänna valen röstmot-tagning på svenska beskickningar och konsulat. Särskild röstmottagning kananordnas på orter där det finns ett större antal svenska medborgare, mendär röstmottagningsmyndighet saknas, t.ex. på svenska byggarbetsplatser, påavlägsna eller isolerade orter, orter med större turistkoncentration, orterdär svenska FN-bataljoner är stationerade etc. Gällande praxis är attröstmottag-ning anordnas på orter där det finns fler än ett tiotal svenskamedborgare.I den nuvarande vallagen finns också bestämmelser om röstning på svenskafartyg i utrikes fart.Ett tredje sätt att rösta utomlands är att brevrösta. Brevröstning harenligt den tidsbegränsade lagen (1993:1404) om brevröstning iFörbundsrepubliken och i kunnat göras från dessa tvåländer. Bakgrunden är att dessa länder inte tillåtit att där anordnasordinär röstmottagning för val i andra länder.PropositionenI propositionen föreslås att utlandsröstning skall ske från utlandsmyndighe-terna på samma sätt som . De särskilda bestämmelserna om fartygsröst-ning föreslås upphöra. Från fartyg skall i stället brevröstning kunna ske.Brevröstning från och föreslås kunna ske också i kom-mandeval.I propositionen behandlas frågan om utlandsröstningen bör underlättas ge-nom att brevröstningen utvidgas till att omfatta all utlandsröstning. Moten sådan utvidgning talar enligt regeringen det faktum att brevröstningstrider mot vårt valförfarandes grundläggande principer när det gällermöjligheten att garantera väljarens valhemlighet men också när det gällervalförfarandets tillförlitlighet och säkerhet. När det gällertillförlitligheten kan brevröstningen ifrågasättas framför allt på grund avatt en hög andel brevröster underkänns, och när det gäller säkerheten måsteman enligt regeringen räkna med att en generell möjlighet att brevröstaskulle innebära en ökad risk för att röster försvinner i postgången.Enligt regeringens mening bör man inte göra något avsteg från det normalaröstningsförfarandet för att kunna tillgodose ett relativt litet antalröstande utan att mycket starka skäl talar för det. Sådana skäl kan t.ex.vara att väljaren inte annars kan rösta eller att det kräver mycket storapraktiska, ekonomiska eller administrativa resurser. Regeringen vill därföri princip inte ställa sig bakom en utvidgning av möjligheterna attbrevrösta till länder där ordinär röstning är möjlig.I propositionen föreslås en del förenklingar beträffande brevröstningen.Kravet på att väljaren skall bifoga sitt röstkort vid brevröstningenavskaffas. Vidare skall brevrösterna inte som sändas till respektivevalnämnd, utan liksom andra utlandsröster sändas till ochdärifrån distribue-ras till valnämnderna. Liksom skall poststämpelnvara utgångspunkten för bedömningen av om någon får brevrösta.Regeringen föreslår att reglerna om brevröstning samlas i en särskild lag.Förslag till en sådan lag läggs fram i propositionen. Lagen föreslås tidsbe-gränsas till utgången av år 2002.MotionenPeter () anser i motion K23 att utlandssvenskarna gene-rellt bör ges möjlighet att välja mellan att rösta på svensk beskickningeller genom brevröstning (yrkande 4). Enligt motionären finns det sådanastarka skäl för att göra avsteg från det normala röstningsförfarandet somregeringen hänvisar till i propositionen även beträffande andrautlandssvenskar än dem i . I många andra länder än måsteutlandssvenskarna ibland ta ledigt från sina arbeten för att kunna rösta påorter dit det är svårt och dyrbart att ta sig. Motionären hänvisar ocksåtill att det enligt propositionen inte uppstått några praktiska problem vidbrevröstningen i under de allmänna valen eller vid valettill , varför invändningarna mot dettaröstningsförfarande kan anses överdrivna.Tidigare riksdagsbehandlingEtt motionsyrkande med samma innebörd som det nu aktuella avstyrktes avutskottet med hänvisning till den då pågående beredningen av1993 års vallagskommittés förslag (betänkande 1994/95:KU11).Utskottets bedömningUtskottet anser att brevröstning kan innebära risker när det gäller attgarante-ra valhemligheten och också när det gäller valförfarandets säkerhet. Utskottet vill därför inte ställa sig bakom motionärens krav attutlandssvenskar alltid skall ges möjlighet att välja att brevrösta framföratt rösta på ordinärt sätt. Utskottet vill också erinra om att särskildröstmottagning enligt praxis anord-nas på orter där det finns fler än etttiotal svenska medborgare. Såsom påpe-kas i motionen kan emellertid en delutlandssvenskar ha stora praktiska pro-blem med att rösta på ordinärt sätt.Det finns därför skäl att följa utvecklingen av brevröstningen enligt denya reglerna och, om det konstateras att tillförlit-ligheten och säkerhetenförbättras, överväga utvidgade möjligheter till brev-röstning. Med detanförda avstyrker utskottet motion K23 (m) yrkande 4 och tillstyrkerförslaget till lag om brevröstning i vissa fall.Slutlig sammanräkning och mandatfördelning, 18 kap.PropositionenI förslaget till 18 kap. 11 § behandlas frågan om när namn på en valsedelskall anses obefintliga och vad som händer om namn stryks. För dessa be-stämmelser har redogjorts ovan under avsnittet Personröstning. Även be-stämmelserna i 18 kap. 38 §, 41 § och 44 § om nivån för spärren vid person-röstning har behandlats under samma avsnitt.Härutöver ges i 18 kap. bestämmelser om slutlig sammanräkning och man-datfördelning som i stort motsvarar vad som gäller enligt den nuvarandevallagen. Reglerna har dock anpassats till det ökade personvalsinslaget.Ledamöter och ersättare skall i första hand utses på grund av sina personli-ga röster och i andra hand på ett jämförelsetal enligt den i dagtillämpade heltalsmetoden. Personrösterna skall få fullt genomslag också påersättarsidan för det fall en kandidat fått personröster över spärren.Ersättarna skall utses på sina personliga röster oavsett från vilkenvalsedelstyp rösterna härrör. Detsamma föreslås gälla fördubbelvalsavvecklingen.I 18 kap. 18 § andra stycket anges vilka partier som skall delta i mandat-fördelningen vid riksdagsvalet, dvs. den s.k. småpartispärren. Reglernafinns också i 3 kap. 7 § RF och innebär att bara partier som har fått minst4 % av rösterna i hela landet får delta i fördelningen av mandaten. Ettparti som har fått färre röster skall dock delta i fördelningen av fastavalkretsmandat i en valkrets, där partierna har fått av rösterna.MotionenI motion K22 (mp) hemställs att ändrar förslaget till vallag såatt småpartispärren till riksdagsval sänks till (yrkande 6, delvis).BakgrundMotivet till bestämmelsen om småpartispärren är att motarbeta småpartieroch hindra partisplittring. I förslaget till partiell författningsreform (prop. 1968:27) uttalades följande.Problemen vid utformningen av proportionella valsystem sammanhänger tillväsentlig del med att man inte kan driva det rättvisetänkande som varje pro-portionell metod är uttryck för så långt att andra värden i det politiskalivet kommer i fara. En rättvis fördelning av mandaten ifolkrepresentationen får inte köpas till priset av ett valsystem, somuppmuntrar till partisplittring och därigenom riskerar att förlamahandlingskraften hos de demokratiska institu-tionerna. Demokratinsarbetsduglighet är inte mindre viktig än rättvisan i valsystemet. Problemetär hur man skall kunna förse ett proportionellt valsy- stem med lämpligtutformade spärrar mot småpartier.Grundlagberedningen anförde i sitt förslag till partiell författningsreform(SOU 1967:26 s. 149) att det var nödvändigt att liksom i det tidigare valsy- stemet ha vissa spärrar som utestängde mycket små partier frånrepresentation i . Det skulle kunna äventyra det parlamentariskastyrelseskicket, om man vid valen till enkammarriksdagen tillämpade ettvalsystem som gjorde det lätt för småpartier att erövra mandat. Utländskaerfarenheter visa-de, enligt beredningen, att förekomsten ifolkrepresentationen av många små partigrupper i vissa lägen kunde försvåralösningen av regeringsfrågan och minska möjligheterna att få enhandlingskraftig parlamentsmajoritet.Folkstyrelsekommittén (SOU 1987:6) föreslog ingen ändring av spärreg-lerna.Erfarenheterna från andra länder visade enligt kommittén att det fördemokratins funktionsduglighet var väsentligt att valsätten inte ledde tilllångtgående partisplittring i parlamentet.Tidigare riksdagsbehandlingUtskottet har , , avstyrktyrkan-den om slopande av 4-procentsspärren och har då förklarat sig delaFolksty-relsekommitténs uppfattning i spärrfrågan (bet. 1995/96:KU6).Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin inställning att en småpartispärr vid riksdagsvalbehövs för att motverka en långtgående partisplittring och ökamöjligheterna att få en handlingskraftig parlamentsmajoritet. En spärr på , som motionärerna föreslår, är alltför låg för att ha den avseddaeffekten. Utskottet tillstyrker bestämmelserna om slutlig sammanräkning ochmandatfördelning såvitt nu är i fråga och avstyrker motion K22 (mp) yrkande6, delvis.Överklagande av val m.m., 19 kap.PropositionenI förslaget till 19 kap. ges bestämmelser om överklagande av val,utfärdande av bevis och om prövning. Efter uttalandenav konsti-tutionsutskottet (bet. 1994/95:KU40) föreslås ändrade regler förValpröv-ningsnämndens sammansättning. Regeringens förslag innebär attordinarie val till samt ordinarie val till landstings- ochkommunfullmäktige, liksom , skall prövas av en nämnd som utsetts avden tidigare . För övriga val skall nämndens prövning kunna ske ien sammansättning som utsetts av den sittande , dvs. den nämnd somär aktuell vid det valet (19 kap. 16 §).En annan nyhet i förslaget är att det ges en möjlighet att överklaga ettval innan det blivit formellt fastställt. Riksdagsval och val tillEuropaparlamentet avslutas genom att kungör valresultateti Post- och . Detta sker oftast eftervaldagen. De kommunala valen och kyrkovalen avslutas genom att protokolletöver förrättningen läses upp. Därefter börjar överklagandetiden löpa.Enligt propositionen har det inte sällan förekommit att en person som anseratt det har begåtts ett fel i samband med valet ger in enöverklagandeskrift efter valdagen men innan valet for-mellt avslutats. Iett sådant läge har överklagandet lämnats utan åtgärd. Re-geringen anseratt dagens ordning, där överklaganden inte prövas om de kommit in förtidigt, är mindre tillfredsställande i vissa situationer och att det därförär befogat att anlägga ett mindre formalistiskt synsätt. De nya reglernainnebär i korthet att en skrift om överklagande av val, som kommit in dagenefter valet, skall uppfattas som ett överklagande, trots att inget beslutom att valet är avslutat formellt föreligger (19 kap. 3 § första stycket).Vidare anförs i propositionen att förutsättningarna för ett parti attutnyttja möjligheten att överklaga beslut om utseende av efterträdare ochersättare bör förbättras. Ett parti som berörs av ett sådant beslut bördärför underrättas om beslutet. I den nya vallagen föreslås en regel enligtvilken ett parti som berörs av det ifrågavarande beslutet om möjligt skallunderrättas därom (19 kap. 15 §).Utskottets bedömningFörslaget tillgodoser bl.a. utskottets tidigare tillkännagivande om ändraderegler för sammansättning. Utskottet tillstyrker för-slaget.Beräkningsgrunder, 20 kap.PropositionenI 20 kap. har de regler som mer direkt berör valmatematiken samlats. Försla-get i 20 kap. 3 § saknar motsvarighet i den nuvarande vallagen och angerhur det personliga röstetalet skall räknas fram enligt det nyapersonvalssystemet. Även bestämmelsen i 20 kap. 8 § är ny. Regeln minimerarantalet ersättare till två i val till kommunfullmäktige.Utskottets bedömningEnligt 20 kap. 8 § andra meningen skall i det fall partiet har fått tvåmandat "sammanräkningen i första hand göras för den ledamot som har störstper-sonligt röstetal och därefter för den som har störst jämförelsetal. "Paragrafen bör formuleras så att ytterligare ersättare utses för denledamot "som har störst personligt röstetal i förhållande till antaletröster för partiet i valkret-sen och därefter för den som har störstjämförelsetal." Med den ändringen tillstyrks förslaget i 20 kap.Lagförslagen i övrigtDe kyrkliga valenKyrkomötet har anhållit (kskr. 1995:4, 1KL 1995:9) om en sådan lagändringatt kyrkofullmäktigvalen års val äger rum tredje söndagen iseptember i stället för oktober.Bestämmelser om valdagens förläggning vid val av kyrkofullmäktige ochdirektvalda kyrkoråd finns i 3 § lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval, m.m. Regeringen föreslår att lagen ändras så att valdagen vid valblir den tredje söndagen i september.Kyrkomötet har vidare anhållit (kskr. 1994:4, 1KL 1995:9) om en sådanlagändring att mandatperioden för kyrkofullmäktige och andra berörda kyrk-liga organ blir års val. I propositionen erinras omatt beslutat om ändrade relationer mellan staten och och att detta innebär stora förändringar för kyrkansvidkom-mande. Att hålla ett ordinarie val skulle mot denbakgrunden vara förenat med betydande praktiska olägenheter och kunna fånegativa effekter på den demokratiska beslutsprocessen inom kyrkan, anförregeringen och lägger fram förslag till ändring i kyrkolagen (1992:300).Regeringen finner inte anledning att , i ett skede där val kom-mer att vara det sista kyrkliga valet i statlig regi, i övrigt föreslånågra re-formåtgärder för de kyrkliga valen. De ändringar som i övrigtföreslås i pro-positionen är endast sådana som är nödvändiga med hänsyntill förslaget till en ny vallag.Övriga lagförslagDe delar av lagförslagen som innebär nya bestämmelser eller annat än följd-ändringar har i huvudsak kommenterats under respektive sakavsnitt.I förslagen till vallag, lagen om ändring i lagen (1972:704) om kyrkofull-mäktigval och lagen om ändring i sametingslagen (1992:1433) har tidigarebestämmelser om att valen avslutas genom att protokollet läses uppjusterats. Det skall enligt propositionen vara tillräckligt att protokolletläggs fram för granskning av den som vill ta del av det för att valet skallanses avslutat. I konsekvens med de föreslagna ändringarna bör även 14 §folkomröstnings-lagen (1979:369) ändras på motsvarande sätt.Utskottet förslår vidare följande redaktionella ändringar i vallagen: Efterordet "innehålla" i 7 kap. 1 § bör orden "uppgifter om" inskjutas. I 18 kap. 11 § sista stycket bör det inledande ordet "Ett" utgå.Samtliga lagförslag föreslås träda i kraft den 1 juni 1997.Ändringen i 29 kap. 4 § kyrkolagen, om valperioden för kyrkomötet, bila-ga2.11, måste antas med kvalificerad majoritet (se RF Ög 1974 p. beträffande personröstningatt med avslag på motionerna 1996/97:K212 och 1996/97:K213antar 1 kap. 1 § förslaget till vallag,2.