bet · GK01JoU14 · 1997-02-25 00:00:00 — I betänkandet behandlas 22 motionsyrkanden från allmänna motionstiden 1996rörande bl.a. ursprungsmärkning av livsmedel, genetiskt modifieradeorganismer, s.k. functional foods och importkontroll. med hänvisning till EG:s rättsakter på livsmedelsområdet och pågåendearbete med frågorna.Till betänkandet har fogats 4 reservationer och 2 särskilda yttranden. 1996/97:Jo258 av och () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ursprungsmärkning och innehållsredovisning.1996/97:Jo502 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om en strategi för att ökaandelen vegetabilier i vår kost,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kravet att det på förpackningar skall märkas om varan är genetisktmodifierad.1996/97:Jo504 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av rättvisa och konkurrensneutralitet mellan olika odlings- ochkvalitetssäkringssystem.1996/97:Jo505 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att fastställaradongränsvärden för dricksvatten och därvid beakta de av Livsmedelsverketföreslagna värdena.1996/97:Jo508 av m.fl. (mp) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett statligt ansvarför kontroll av animaliska livsmedel som importeras från tredje land.1996/97:Jo515 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om märkning av livsmedel,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lagstiftning vad gäller s.k. functional food,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om reglerna för antibiotika och kadavermjöl,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kontroll av importerade livsmedel,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärdsprogram för att minska spridningen av salmonella inom EU.1996/97:Jo518 av Per m.fl. (mp) vari yrkas att hos regeringenbegär ett direktiv till om krav på att omestrade fetter måstefinnas med på en innehållsdeklaration.1996/97:Jo520 av och () vari yrkas1. att hos regeringen begär ett samlat program för hur konsumtionav kött i kan minska,2. att hos regeringen begär att kraftfullt agerar för attEU skall anta ett program för hur konsumtion av kött inom EU kan minska.1996/97:Jo522 av och () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om klarare regler för "functional foods" och för svensklivsmedelsindustris möjligheter att hävda sig på denna växande marknad.1996/97:Jo533 av () vari yrkas att som sinmeningger regeringen till känna vad i motionen anförts om lagstiftning kring s.k.functional food.1996/97:Jo604 av m.fl. (m) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att oklarheter i gränsdragningen mellan läkemedel och livsmedelreds ut.1996/97:Jo729 av m.fl. (fp) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ursprungsmärkning av livsmedel.1996/97:Jo778 av m.fl. (mp) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ta till vara erfarenheterna från sötvattenframställning genomosmos.1996/97:Jo794 av m.fl. (v) vari yrkas19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ursprungsmärkning.1996/97:L708 av m.fl. (c) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lagstiftning om ursprungsmärkning samt märkning medproduktionsmetod,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införande av ett regelverk för functional food. Märkning av livsmedelMotionernaI ett flertal motioner tas frågan upp om ursprungsmärkning av livsmedel.Motionärerna bakom motion Jo258 (c) yrkande 2 anser att arbetet förursprungsmärkning och innehållsredovisning bör intensifieras. Staten ochnäringen bör gemensamt ta krafttag för att initiera märkning ochinnehållsredovisning bl.a. genom att stödja frivilliga konsumentorganisationeroch nätverk av konsumenter och producenter. Enligt motion Jo515 (c) yrkande 1(delvis) bör ursprungsmärkningen avse råvarans och inte den förädladeproduktens ursprung. Vikten av att ursprungsmärkningen utökas betonas i motionJo729 (fp) yrkande 11. Härigenom ökar enligt motionärerna konsumenternasmöjligheter att stimulera ekologiskt producerade livsmedel. I motion Jo794 (v)yrkande 19 anförs att ursprungsmärkningen bör vara obligatorisk och attmärkning av transportsätt från produktions- till inköpsstället bör införas iform av t.ex. symboler för flyg, tåg, lastbil och drivmedel. I motion L708 (c)yrkande 3 begärs lagstiftning om ursprungsmärkning samt märkning medproduktionsmetod. bör lagstifta om obligatorisk ursprungsmärkning ochverka för införande av ursprungsmärkning i EU. Formerna för märkning medproduktionsmetod bör utredas.I motionerna Jo502 (kd) yrkande 2 och Jo515 (c) yrkande 1 (delvis) framförskrav på märkning på förpackningen av genetiskt modifierade varor.Enligt motionärerna bakom motion Jo518 (mp) bör regeringen utfärda direktivtill om krav på uppgift om omestrade fetter påinnehållsdeklarationen.Utskottets övervägandenFlertalet av EG:s rättsakter på livsmedelsområdet är totalharmoniserade, dvs.det är inte tillåtet för något medlemsland att ha vare sig strängare ellerliberalare bestämmelser. bygger i stora delar på internationellarekommendationer från , samlingsnamnet för FAO:s (and ) och WHO:s gemensammaprogram för bl.a. standarder, riktlinjer och råd.Det förhållandet att bestämmelser om livsmedel i stor utsträckning ärtotalharmoniserade innebär att inte kan införa nationella särregler ide ämnen som tas upp i flera motioner. Med hänsyn till frågornas storaintresse för bl.a. svenska konsumenter redovisar utskottet ganska utförligtvilka bestämmelser som gäller och hur agerar i livsmedelsfrågor.EG:s direktiv nr 79/112/11 om märkning av livsmedel tillåter inteobligatoriska krav på ursprungsmärkning, en fråga som vid flera tillfällentagits upp av . överlämnade kommissionen ett förslagtill rådet om ett system för frivillig, detaljerad märkning av nötkött ochköttprodukter, såsom ursprungsland, region, information om utfodring m.m.Förslaget har därefter diskuterats i arbetsgrupper och på ministerrådsmöten.Sveriges huvudståndpunkt är att vissa uppgifter i märkningen, såsom ursprung,ras och uppfödningsförhållanden, bör vara obligatoriska.Enligt rådets förordning om skydd för geografiska beteckningar ochursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EEG) nr 2081/92gäller att för jordbruksprodukter avsedda för konsumtion och vissa bearbetadelivsmedel beteckningarna efter ansökan av en sammanslutning av producenter kaninföras i ett särskilt register som förs av kommissionen. En förutsättning föratt andra producenter skall få använda en skyddad beteckning är att deuppfyller förordningens krav vad gäller produktspecifikation och kontroll samtbedriver verksamhet inom ifrågavarande geografiska område. För skydd förgeografisk beteckning räcker att endast ett led i produktionen hänför sig viss region medan ursprungsbeteckning kräver att hela produktionen skerinom regionen. Exempel på produkter med skyddad ursprungsbeteckning ärparmaskinka, fetaost och gorgonzola.Rådets förordning om särartsskydd (EEG) nr 2082/92 omfattar samma produktersom förordningen om ursprungsbeteckningar. Beträffande bearbetade livsmedelskyddas en benämning på ett livsmedel med en viss särart, men krav påanknytning till viss region saknas. Det är i stället fråga om en i sig mycketsärpräglad produkt. Inte någon produkt har ännu erhållit särartsskydd men förnärvarande behandlas en ansökan om skydd för mozzarellaost. För delkompletteras förordningarna av lagen (1995:1336) om skydd för beteckningar påjordbruksprodukter och livsmedel, m.m.Vad gäller innehållsredovisning har ett förslag till ändringar i direktivetom märkning av livsmedel varit föremål för förlikning mellan rådet ochparlamentet. förslag omfattar bl.a. bestämmelsernarörande den beteckning under vilken ett livsmedel saluhålls, språket imärkningen, mängddeklaration om vissa ingredienser, stärkelse som kaninnehålla gluten samt livsmedel som består av en enda ingrediens. Ändringarnainnebär förbättringar från konsumentsynpunkt i jämförelse med tidigarebestämmelser, och röstade ja till förslaget. arbetar aktivtbåde inom och EG för att förbättra bestämmelserna förinnehållsdeklaration av sammansatta ingredienser. gäller att om ensammansatt ingrediens utgör av det färdiga livsmedlet behöverendast beteckningen på den sammansatta ingrediensen anges, t.ex. majonnäs ipotatissallad. Inom har i samråd med , utarbetat förslag till ändrade regler som bl.a. innebär att 25-procentsgränsen skall sänkas till och att vissa allergena ingredienseralltid skall deklareras.Alltsedan inträde i EU har det rått bred politisk enighet omangelägenheten av att alla till buds stående resurser bör utnyttjas för attSverige skall söka påverka utvecklingen inom EG i riktning mot en högreskyddsnivå som tillgodoser konsumenternas intresse. Som särskilt viktigtframhölls förbättrad livsmedelskontroll och höjda kvalitets- ochhälsokrav (yttr. 1994/95:LU1y). Det framhölls också som angeläget att frånsvensk sida arbeta för att åstadkomma tillfredsställande ursprungsmärkning ochandra förbättringar av märkningsreglerna, vilket utgör viktiga faktorer förkonsumenternas möjligheter att välja den mat de vill ha på marknaden. redogjort för ovan tillåter inte EG:s direktiv nr 79/112/11 ommärkning av livsmedel obligatoriska krav på ursprungsmärkning. I dendiskussion som pågår om införande av ett system för frivillig märkning medvissa uppgifter är - som ovan anförts - den svenska ståndpunkten att vissauppgifter bör vara obligatoriska. hindrar emellertid inteatt livsmedelsindustrin och handeln frivilligt lämnar ytterligare informationsom är värdefull för olika konsumentgrupper. förutsattelagutskottet att enskilda företag i olika branscher skulle använda sig av detkonkurrensmedel som en tillfredsställande märkning utgör (bet. 1993/94:LU22).Ett år senare redogjorde lagutskottet för den rekommendation somlivsmedelsindustrins branschorgan givit sina medlemmar att behålla dentidigare märkningen med hänsyn till allergikernas behov. Även om det förekomatt enskilda livsmedelsbutiker inte alltid hade en märkning som motsvaradebranschens rekommendationer ansåg lagutskottet utvecklingen tillfredsställande(bet. 1994/95:LU20). Enligt vad jordbruksutskottet inhämtat föreligger bred samsyn och ett nära samarbete mellan ochlivsmedelsbranschen härvidlag. Utskottet vill i sammanhanget erinra om detanslag på som under förra budgetperioden inrättades förkonsument- och marknadsföringsåtgärder inom livsmedelsområdet (bet.1994/95:JoU13). Anslaget var avsett att användas för att bättre ta till varakonsumenternas intressen och inriktades på t.ex. insatser för förstärktinformation till konsumenter, livsmedelskontroll och tydligare varumärkning.Konsumenter med speciella behov skulle särskilt uppmärksammas. Utskottet villockså erinra om den konsumentpanel som inrättades vid Livsmedelsverketmed syfte att bättre ta till vara konsumenternas synpunkter pålivsmedelsområdet.Svenska livsmedel håller av tradition hög kvalitet. Goda och rationellaproduktionsförutsättningar med höga miljömässiga och djuretiska krav gynnarkonsumenterna och främjar svensk livsmedelsindustri och dess möjligheter attgöra sig gällande på exportmarknaden. Härtill har regeringen förklarat attSverige aktivt skall verka för att inom EU bl.a. förstärkalivsmedelskontrollen, minimera användningen av tillsatser, införa en bättremärkning av livsmedel samt öka livsmedlens tjänlighet genom fördjupadekvalitets- och hälsokrav. Av utskottets redovisning ovan framgår att desynpunkter som framförs i motionerna omfattas av en gemensam grundsyn och iallt väsentligt är föremål för uppmärksamhet och åtgärder inom flera områden.Utskottet förutsätter att regeringens och berörda myndigheters arbete ävenfortsättningsvis präglas av den höga ambitionsnivå som sedan inträdei EU varit kännetecknande för vårt lands agerande på livsmedelsområdet.Mot bakgrund av det anförda bör enligt utskottets mening motionerna Jo258yrkande 2, Jo515 yrkande 1 i aktuell del, Jo729 yrkande 11, Jo794 yrkande 19och L708 yrkande 3 inte påkalla någon ytterligare åtgärd från sida.S.k. novel foodsSom nya livsmedel, s.k. novel foods, betecknas livsmedel ochlivsmedelsingredienser som inte i någon större utsträckning harkonsumerats inom gemenskapen, t.ex. genmodifierade tomater, vissa organismer,svampar, alger och tallbarrsolja för matlagning. antogministerrådet en gemensam ståndpunkt om märkning av nya livsmedel. Sverigeansåg kraven på märkning otillräckliga och röstade därför nej tillståndpunkten. Sedan ett ändringsförslag från med ökade kravpå märkning inte hade accepterats av rådet tillsattes en förlikningskommitté.Ett gemensamt utkast från förlikningskommittén godkändes av ett enigtministerråd och av en majoritet i den16 (direktiv nr 79/112/EG och förordning nr (EG) 258/97).Beslutet innebär att ett ansökningsförfarande införs där bl.a.hälsoriskvärdering och miljöriskbedömning skall ha gjorts innan ett nyttlivsmedel släpps ut på marknaden. Innehåller ett livsmedel genetisktmodifierade organismer skall detta alltid anges. Vad gäller livsmedel sominnehåller ämnen som inte finns i en redan förekommande, jämförbar produkt ochsom kan ha effekter på hälsan hos vissa befolkningsgrupper skall dessa ämnenredovisas, liksom ämnen mot vilka det kan framföras etiska betänkligheter.Slutligen skall konsumenten informeras om samtliga egenskaper, t.ex.sammansättning, näringsvärde eller näringsmässiga effekter och avseddanvändning, som gör att ett nytt livsmedel skiljer sig från redan förekommandejämförbara produkter. Märkningen skall ange vilka egenskaper som harförändrats och vilken metod som har använts. Detta skulle exempelvis kunnagälla rapsolja med genetiskt förändrad fettsyresammansättning. För genetisktmodifierade livsmedel gäller i övrigt lagen (1994:900) och förordningen(1994:901) om genetiskt modifierade organismer som grundar sig på EG:sdirektiv (EEG) nr 90/220. Av direktivet framgår att tillverkaren ellerimportören av en sådan produkt skall ansöka om tillstånd innan produktensläpps ut på marknaden första gången. Ansökan görs hos ochskall göras för varje nytt livsmedel som innehåller eller består av genetisktmodifierade organismer även om samma organism bedömts i en tidigare ansökan(SLV FS 1995:3).Våren 1996 behandlade utskottet motioner om genetiskt modifierade organismer(bet. 1995/96:JoU11, rskr. 1995/96:243). I betänkandet föreslog utskottet etttillkännagivande angående märkning av produkter som innehåller, består aveller framställts av genetiskt modifierade organismer. Utskottet anförde bl.a.att det grundläggande kravet från svensk sida måste vara att det genommärkning tydligt framgår att en produkt innehåller eller består av sådanaorganismer. Behovet av märkning var enligt utskottet särskilt stort när detgäller livsmedel. Utskottet överlämnade till regeringen att med utgångspunkt ivad utskottet anfört närmare bestämma formerna för och omfattningen avmärkningskravet och förutsatte att regeringen med största kraft och stortydlighet driver märkningsfrågan i internationella sammanhang. Slutligenanförde utskottet att internationella överenskommelser givetvis måste beaktasi den mån de blivit bindande för Sverige.Genom EG:s fattade beslut om regler för riskvärdering och märkningav bl.a. livsmedel som innehåller eller har framställts med hjälp av genetisktmodifierade organismer är önskemålen i motionerna Jo502 yrkande 2 och Jo515yrkande 1 i motsvarande del åtminstone delvis tillgodosedda. Motionernapåkallar ingen ytterligare åtgärd.Med anledning av motion Jo518 med krav på märkning av livsmedel innehållandeomestrade fetter, dvs. fetter där fettsyrornas ursprungliga position ifettmolekylen har förändrats för att fettet skall få vissa önskvärdaegenskaper, vill utskottet anföra följande. Som utskottet inledningsvis anförtär flertalet av EG:s rättsakter på livsmedelsområdet, bl.a. reglerna ommärkning, totalharmoniserade, vilket innebär att det inte är tillåtet förnågot medlems-land att ha vare sig strängare eller liberalare bestämmelser.EG:s regler hindrar däremot inte att livsmedelsindustrin och handeln lämnarytterligare information av värde för konsumenternas val av livsmedel. Någotriksdagens uttalande när det gäller innehållsdeklaration av omestrade fetterfinner utskottet emellertid inte påkallat. Motion Jo518 avstyrks.S.k. functional foodsMotionernaI några motioner behandlas frågan om s.k. functional foods, dvs. livsmedel sompåstås ha hälsobefrämjande effekter. I motionerna Jo515 (c) yrkande 2 ochJo533 (mp) begärs lagstiftning om functional foods. Kraven i förhållande tillläkemedel bör preciseras, sambandet mellan functional foods och hälsa börutredas och svenska regler för försäljning och märkning bör utarbetas ochfastläggas. I motion Jo522 (m) yrkande 2 efterlyses klarare regler förfunctional foods med tanke på svensk livsmedelsindustris möjligheter attutveckla produkter på området och att hävda sig på en växande marknad. Även imotion L708 (c) yrkande 4 föreslås införande av ett regelverk för functionalfoods. Behovet av fördjupad forskning om påverkan på människan av ämnen ilivsmedel betonas i motion Jo604 (m) yrkande 3, och gränsdragningen mellanläkemedel och livsmedel bör enligt motionärerna utredas.Utskottets övervägandenMed livsmedel förstås enligt 1 § livsmedelslagen (1971:511) ?matvara, dryckes-vara, njutningsmedel eller annan vara som är avsedd att förtäras av människormed undantag av vara på vilken läkemedelslagen (1992:859) är tillämplig?.Läkemedel definieras i 1 § läkemedelslagen som ?varor, som är avsedda atttillföras människor eller djur för att förebygga, påvisa, lindra eller botasjukdom eller symtom på sjukdom eller att användas i likartat syfte?. Medbegreppet functional foods menas vanligen ett livsmedel som är avsett attförtäras som en del av den dagliga kosten och som har förändrats i någotavseende för att ha en viss fysiologisk, dokumenterad hälsobefrämjande effektsom inte kan uppnås genom den vanliga kosten, t.ex. tillförts levandemikroorganismer eller speciell fibersammansättning eller fråntagits enallergiframkallande beståndsdel. I begreppet ligger också att livsmedlet skallsaluföras med någon form av specifikt påstående om dess hälsofrämjandeegenskaper. Såväl i som inom EU saknas begreppet functional foods ilagstiftningen. Det enda land som har infört särskilda regler för produktermed hälsopåståenden är . Inom EU har ett direktiv för hälsopåståendenendast varit föremål för diskussion, medan inom ramen för Codex Alimentariusenighet har uppnåtts om att påståenden om en produkts egenskap att förebygga,behandla eller bota sjukdom inte skall tillåtas. De bestämmelser som förSveriges del är tillämpliga på functional foods är därför EG:s direktiv förmärkning av livsmedel (79/112/11), läkemedelslagen (1992:859), livsmedelslagen(1971:511) och kungörelse med föreskrifter och råd ommärkning och presentation av livsmedel (SLV FS 1993:19). EG:s direktiv stadgari artikel 2 att märkningen inte får vara sådan att den ?på ett avgörande sättskulle kunna vilseleda köparen? och att ?märkningen inte får tillskrivalivsmedel egenskaper som förebygger, behandlar eller botar någon sjukdom hosmänniskor eller antyda sådana egenskaper?. Motsvarande regler iLivsmedelsverkets kungörelse återfinns i 5 och 6 §§. Mot denna bakgrund medförett direkt hälsopåstående att en specifik produkt botar eller förebyggersjukdomar att produkten måste registreras som läkemedel enligtläkemedelslagen, varvid produktens hälsoegenskaper måste kunna styrkas medomfattande dokumentation.År 1990 antog livsmedelsbranschen ett program med regler för användningen avhälsopåståenden vid märkning och marknadsföring av vissa livsmedel. Programmethar reviderats och gäller i sin nya utformning sedan den 1 januari 1997.Programmet har utformats i samarbete med och Livsmedelsverketoch i enlighet med EG:s märkningsdirektiv. Utvärdering av det revideradeprogrammet planeras ske . Åtta vetenskapligt väl belagdasamband mellan kost och hälsa utgör enligt programmet grunden för dehälsopåståenden som kan användas. Påståendet skall vara utformat i två stegoch bestå av dels en allmän upplysning om kost-hälso-sambandet, dels uppgiftom att produkten innehåller eller saknar de beståndsdelar som bidrar tilldetta samband. Ett exempel kan vara: ?Mättade fettsyror höjer blodetskolesterolhalt. X har låg halt mättat fett och låg total fetthalt. ?Den produktgrupp där specifika hälsopåståenden är vanliga utgörs avprodukter med levande mikroorganismer, s.k. probiotiska mikroorganismer.Enligt läkemedelslagen medför ett sådant påstående att produkten skallregistreras som läkemedel. Dessa produkter omfattas inte av branschensegenåtgärdsprogram. Utskottet har emellertid inhämtat att livsmedelsbranschenavser att i ett senare tillägg till programmet närmare behandla dennaproduktgrupp. Eftersom forskningen på området är relativt ny saknas i dagerforderlig dokumentation av sambandet i produkterna mellan kost och hälsa,varför ett s.k. tvåstegspåstående i vart fall inte äranvändbart i dessa fall. Branschen har därför uppdragit åt Stiftelsen att närmare klargöra vilka näringsfysiologiska samband somkan styrkas med tillräcklig dokumentation för att ett hälsopåstående ienlighet med programmet skall få användas. Utskottet har vidare inhämtat attLivsmedelsverket har begärt besked från tillverkarna av denna produktgrupp omvilka åtgärder som har vidtagits och kommer att vidtas för att företagen skalluppfylla reglerna i egenåtgärdsprogrammet. Därefter avser verket att taställning till frågan om eventuella åtgärder med stöd avlivsmedelslagstiftningen.Svenska livsmedel har av tradition hög kvalitet. Förutom egenskaper somsäkerhet, färskhet, näringsvärde och tillgänglighet har sambandet mellan kostoch hälsa kommit att spela en alltmer framträdande roll när begreppetlivsmedelskvalitet diskuteras. Ökad kunskap och nya forskningsrön gör det möjligt att framställa produkter med sammansättningar som skiljer sig frånlivsmedel av mer traditionell karaktär och med hälsofrämjande egenskaper somett huvudsakligt argument i marknadsföringen. När det gäller gränsdragningenmellan livsmedel och läkemedel gör utskottet bedömningen att lagtexten ilivsmedelslagen och läkemedelslagen i dessa avseenden i och för sig ärtillräckligt preciserad för att gränsdragningsproblem skall kunna undvikas.Som anförs i motionerna kan oklarhet emellertid uppstå i de fall en produktsom generellt sett uppfattas som ett livsmedel marknadsförs med påståddaeffekter på sjukdomar. På detta område är kunskaperna om sambandet mellan kostoch hälsa ännu relativt begränsade, och det saknas vetenskapligaeffektstudier på människa när det gäller denna typ av mikroorganismer ochprodukter. Enligt vad utskottet erfarit har Stiftelsen , som står till livsmedelsbranschens förfogande inutritionsfrågor, rekommenderat tillverkarna att ansöka om godkännande avprodukterna som naturmedel eller läkemedel för särskilda näringsändamål i defall en tillverkare har för avsikt att använda påståenden som inte ryms inomegenåtgärdsprogrammet.Av utskottets redogörelse ovan framgår att både ochlivsmedelsbranschen noga följer utvecklingen på området. Utskottet har vidareerfarit att kommer att anordna enutfrågning om s.k. functional foods i syfte att inhämta ett brettfaktaunderlag inför kommande ställningstaganden i frågan.De frågor som tas upp i motionerna Jo515 yrkande 2, Jo522 yrkande 2, Jo533,Jo604 yrkande 3 och L708 yrkande 4 är således föremål för såväl regeringenssom berörda myndigheters och livsmedelsbranschens uppmärksamhet ochöverväganden. Utskottet anser att det finns anledning för att följautvecklingen på detta område.