bet · GL01NU1 · 1997-12-02 00:00:00 — Sedan starten har ägnatstor kraft åt att granska konkurrenssituationer främst mellan tidigareoffentliga monopolverksamheter och nyblivna aktörer på marknaden, exempelvisinom post- och telekommunikation, säger motionärerna. De hävdar attKonkurrensverket, trots uppenbara konkurrensbrister inom livsmedels- ochdetaljhandelsbranscherna samt inom byggvaruindustrin, inte har ägnat dessaområden någon större uppmärksamhet. Stora samordningsmöjligheter ochkvalitetsfördelar skulle uppnås om verksamhet inordnadesunder , anser motionärerna.Riksdagen bör hos regeringen begära förslag om en förstärkning avKonkurrensverket, anförs det i motion 1997/98:Fi205 (m). En vital konkurrensskärper effektiviteten och ökar välståndet. Insatser för att främjakonkurrensen är därmed ett viktigt inslag i en politik som gör merutvecklingskraftigt, sägs det. Framför allt inom områden av monopoliseradkommunal tjänsteverksamhet anses mycket kunna vinnas genom en målmedvetenkonkurrensutsättning. För att underlätta processen bör konkurrensreglernaförbättras vad gäller affärsverksamhet, sägs det i motionen; i frågaom näringsutskottets beredningsområde föreslås, att skall gesen starkare ställning.I motion 1997/98:N306 (fp) föreslås en ökning av anslaget med 4 miljonerkronor. I en särskild motion har liberalerna föreslagit att dekommunala bolagen avvecklas. Många av dessa konkurrerar på marknader där detredan finns privata aktörer. Dessa mindre tjänsteföretag hör ofta av sig tillKonkurrensverket och vittnar om det hopplösa i att konkurrera med kommunalasolarier, gym eller städföretag. Detta är oacceptabelt, anser motionärerna ochanför att en avveckling av de kommunala bolagen, tillsammans med en konsekventkonkurrensutsättning av offentligt finansierade verksamheter, skulle öppnastora marknader för nya tjänsteorienterade småföretag. Konkurrensverketserfarenhet är att myndigheterna sällan analyserar förutsättningarna för eneffektiv anbudskonkurrens. En tendens är att allt fler upphandlingar sker i såstora volymer att bara ett fåtal företag har kapacitet att klara dem.Motionärerna anser att bör få större möjligheter att initeraegna undersökningar och uppföljningar. koncentreras arbetet tillde anmälningar som kommer in till verket och handläggningstiderna blir i vissafall mycket långa, sägs det.Vissa kompletterande uppgifterRegeringen har aviserat att den senare under innevarande kommer attlägga fram en proposition rörande konkurrenslagen, baserad på vissa avförslagen i betänkande och remissvaren på detta.Beträffande synpunkterna i två av de här aktuella motionerna om attKonkurrensverkets verksamhet i större utsträckning bör beakta välfärdsaspekteroch konsumentintressen kan noteras att enligt sin instruktion(SFS 1996:353) skall främja en effektiv konkurrens inom såväl privat somoffentlig verksamhet, till nytta för konsumenterna. Detta finns också angivetsom verksamhetsmål i regleringsbrevet. I verketsverksamhetsplan för finns under avsnittet om syfte med verksamhetenbl.a. angivet följande: ?De vinster som följer av en effektiv konkurrens kommertill uttryck i den samlade samhällsekonomin och gynnar därmed ytterst och påsikt konsumenterna. skall således finnas till förkonsumenterna.? utgörs enligt uppgift avKonkurrensverkets verksamhet av lagtillämpning, medan avseravreglering och offentlig sektor.När det gäller förslagen i de två andra motionerna om ökade medel tillKonkurrensverket kan noteras att, enligt uppgift, medlen förkonkurrensfrämjande verksamhet i relation till andra aktiviteter inomutgiftsområde 24 givits viss prioritet genom att vissa sparbeting i ställetslagits ut på andra verksamhetsområden. Verket har vidare under en följd av år- av skäl som redovisas i budgetpropositionen - inte förbrukat allatillgängliga medel och har således ett betydande anslagssparande. I ett kortareperspektiv torde därmed nivån på anslaget inte utgöra något hinder för verketatt ta egna initiativ och att göra uppföljningar i ökad utsträckning.Konkurrensforskning (C 2)disponerar medlen under anslaget för att främja och stödjaforskning inom konkurrensområdet. Verksamheten syftar till att ge kunskap omolika marknaders funktionssätt, effekter av konkurrensbegränsningar samtverkningarna av olika konkurrenspolitiska medel.I propositionen meddelas att 36 forskningsprojekt erhållit stöd sedan arbetetstartades /94. har tagit initiativ till ensärskild utvärdering av den hittillsvarande verksamheten, vilken väntas bliklar . Regeringens uppfattning är att den forskningsfrämjandeverksamheten skall kunna hållas på en rimlig nivå under . Ettmer långsiktigt ställningstagande till inriktningen och omfattningen avverksamheten bör anstå till nästa års budgetarbete, med hänsyn bl.a. till dennyssnämnda utvärderingen, sägs det i propositionen.MotionernaÖkade medel till konkurrensforskningen begärs i tre motioner.En ökning av anslaget med föreslås i motion 1997/98: N282(m). Regeringen har tidigare genomfört neddragningar av anslaget tillkonkurrensforskning, säger motionärerna. De anser att en bättre konkurrens ärav avgörande betydelse för den ekonomiska utvecklingen i Sverige.Också i motion 1997/98:N306 (fp) föreslås en ökning av anslaget med 1 miljonkronor. Forskningen kring konkurrensfrågor, t.ex. undersökningar avkonkurrensförhållanden på svenska marknader och effekter av olika slagsregleringar, är av stor vikt för långsiktiga arbete, anförmotionärerna.I motion 1997/98:N274 (kd) föreslås en ökning av anslaget med 3 miljonerkronor. Att regeringen har en njugg inställning till konkurrensforskningenframgår av budgetpropositionen, sägs det. Om inte avvisar regeringensförslag i denna del kommer konkurrensforskningen att utsättas för en kraftignedrustning, anför motionärerna. De menar att detta vore ytterligt beklagligt,eftersom den berörda forskningen i sin förlängning spelar en mycket viktig rollför konsumenterna.RevisorsnämndenRevisorsnämnden har till uppgift att handlägga frågor om godkännande,auktorisation och tillsyn av revisorer samt registrering av revisionsbolag. Detövergripande målet för myndighetens verksamhet, som är avgiftsfinansierad, äratt den skall leda till att samhällets behov av kvalificerade oberoende externarevisorer tillgodoses samt att den revisionsverksamhet som de bedriver är avhög kvalitet och uppfyller höga etiska krav. I propositionen konstateras attRevisorsnämnden har bedrivit sin verksamhet i enlighet med de uppsattaverksamhetsmålen. Måluppfyllelsen är dock svår att bedöma på grund av den kortatid som nämnden bedrivit sin verksamhet, sägs det. RRV har inte anfört någrainvändningar i sin revisionsberättelse.En lagöversyn pågår av de regler i lagen (1995:528) om revisorer sombehandlar ägandet av revisionsbolagen samt de problem och frågeställningar somär förknippade med detta (dir. 1996:106), sägs det i propositionen. tillsynsmyndighetens möjligheter att bedriva en effektiv tillsyn ochriskerna för att revisorernas oberoende kan komma i fara. I proposition1996/97:47 om ändringar i lagen om revisorer föreslog regeringen kompletterandeövergångsbestämmelser, vilka har trätt i kraft (bet.1996/97:NU7). Enligt dessa skall revisionsbolag som är godkänt ellerauktoriserat enligt äldre bestämmelser anses som registrerat enligt de nyabestämmelserna. Giltighetstiden för en sådan registrering går ut fråndagen för godkännandet eller auktorisationen, dock tidigast vid utgången av år1998. Utredningen kommer att redovisa sitt uppdrag först i september 1998.Regeringen föreslår därför - genom ett förslag om ändring i lagen om revisorer- att giltighetstiden förlängs ytterligare till utgången av . Ändringenär av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse.Inga motioner har väckts på detta område.Råd för konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat sektorRegeringen informerar i propositionen - utan särskild hemställanspunkt i frågan- om att den avser att inrätta ett råd för konkurrens på lika villkor mellanoffentlig och privat sektor.I betänkandet Konkurrens i balans - åtgärder för en ökadkonkurrensneutralitet vid offentlig prissättning m.m. (SOU 1995:105) föreslogsen särskild lagstiftning med krav på att offentlig näringsverksamhet undervissa förutsättningar skall redovisas skild från annan verksamhet, att prisetskall baseras på en kostnadskalkyl som täcker alla typer av kostnader och attprissättningen inte får medföra en från allmän synpunkt otillbörligprissättning, redovisas det i propositionen. Remissbehandlingen visade attåsikterna går starkt isär om vilka åtgärder som behövs för att skapa enkonkurrens på lika villkor. I regeringens diskussioner med representanter föroffentlig och privat sektor har framkommit att ett lämpligt sätt att hanterafrågan bedöms vara att det bildas ett partssammansatt forum för frågor omkonkurrens på lika villkor på kort och lång sikt.I rådet skall ingå representanter för offentlig och privat verksamhet. Rådetsuppgift skall vara att, med beaktande av de olika grundförutsättningar somgäller för privat och offentlig sektor, söka undanröja konkurrenskonfliktermellan privat och offentlig verksamhet. Rådets verksamhet skall inriktas påfall av allmänt intresse och särskild uppmärksamhet skall ägnas åt frågor somrör prissättning och konkurrens på så lika villkor som möjligt. Rådet skallsamråda med bl.a. och skall rådet diskutera principiella konkurrensfrågor, sprida informationom goda exempel på en väl fungerande konkurrens och söka nå en samsyn förframtiden om hur de långsiktiga spelreglerna på området bäst formuleras, varvidskall beaktas att förutsättningarna för konkurrens varierar i olika delar avlandet.Länsstyrelsernas konkurrensfrämjande arbeteRegeringen lämnar i propositionen en allmän redovisning avseendelänsstyrelsernas konkurrensfrämjande arbete.Länsstyrelserna skall enligt konkurrensförordningen (1992:173) främjakonkurrensen. De skall bl.a. informera om konkurrensfrågor, uppmärksammaKonkurrensverket på förhållanden som tyder på överträdelser avkonkurrensbestämmelserna, uppmärksamma regleringar som hindrar en effektivkonkurrens samt lämna förslag till och, efter samråd med ,redovisa förslag till avregleringar och andra åtgärder för att undanröjakonkurrenshinder i offentlig sektor. Länsstyrelserna har också haft ettregeringsuppdrag att informera om samt att följautvecklingen på elmarknaden.Regeringens allmänna intryck är att länsstyrelserna på grund av resursbristinte haft möjlighet att ta några nya initiativ på området. 1997 har lämnats mer preciserade verksamhetsmål för länsstyrelserna.Detta bör kunna leda till en större aktivitet på området och ge bättre ledningför vad länsstyrelserna kan arbeta med, sägs det i propositionen.Teknisk forskning och utveckling (D)Teknisk forskning och utveckling (D 1)PropositionenAnslaget disponeras av främst . Det övergripande målet för verksamheten äratt bidra till att dels stimulera näringslivets teknikutveckling och skapagynnsamma förutsättningar för företagen genom en konkurrenskraftig ochindustriinriktad FoU-miljö i landet, dels skapa lika goda förutsättningar förnäringslivets teknikutveckling i som i våra viktigastekonkurrentländer.Insatserna skall initiera och stödja forskning och utveckling inom viktigageneriska områden såsom informationsteknik, bioteknik och materialteknik.Prioriterade områden är processteknik, miljöteknik, verkstadsteknik,transportteknik och medicinsk teknik. Andra insatsområden är komplexa tekniskasystem, mindre företags kompetens- och teknikförsörjning, tjänsteproduktion ochIT-användning samt människa, teknik, organisation. Inom anslaget ryms medel förkompetenscentrum, industriforskningsinstitutens kollektiva forskningsprogramsamt särskilda medel för fordonsteknik, flygteknik, verkstadsteknik ochträråvarubaserad industri. Det sistnämnda programmet går in på sitt andra år aven treårig förlängning, med en beräknad medelstilldelning på 10 miljoner kronorper år. Det fordonstekniska programmet går in på sitt andra år av en femårigförlängning, med en beräknad medelstilldelning på per år.Medel anvisas också för det europeiska forskningssamarbetet Eureka och föråtgärder som syftar till att stimulera svenskt deltagande i EU:s ramprogram förforskning och utveckling.En del av finansieringen av vissa forskargrupper har övertagits av Stiftelsenför strategisk forskning. och kompetensutveckling () har övertagit bl.a. basfinansieringen avindustriforskningsinstituten med ca t.o.m. år 1999.Under innevarande budgetår har ungefär hälften av de gjorda besparingarna påanslaget D 1 kunnat ersättas med stiftelsemedel. I den ekonomiskavårpropositionen beräknas en varaktig besparing på från år1998 förutom de besparingar på som genomförts . En del av dessa besparingar har, som nämnts, kompenseratsgenom stiftelsemedel. kommer dock att, även under ,tvingas ompröva sitt stöd till flera olika forskningsprogram. Denna omprövningbör tillställas regeringen för kännedom, sägs det i propositionen. De storaförändringar som genomförts av ekonomiska ramar har lett till behov aven översyn av strukturen på verksamheten under D 1-anslaget. Översynen, somredan inletts, har till syfte att åstadkomma mer koncenterade insatser på nyamen något färre områden än tidigare.I propositionen sägs att regeringen bedömer att verksamheten bedrivits på ettändamålsenligt sätt och att de resultat som uppnåtts väl svarar mot defastställda målen. Resultat av forskningsverksamhet syns främst på längre siktoch kan vara svåra att koppla till viss finansiär.För nästa budgetår beräknar regeringen anslaget till 673,0 miljoner kronor.Regeringen begär vidare bemyndigande att låta staten under år 1998ta på sig ekonomiska förpliktelser i samband med stöd till teknisk forskningoch utveckling för de fyra budgetåren 1999(2002 om högst 575, 500, 425respektive 130 miljoner kronor.MotionernaRegeringen föreslår mycket kraftiga besparingar när det gäller tekniskforskning och utveckling, anförs det i motion 1997/98:N282 (m). hotardessa besparingar de svenska företagens teknikförsörjning och konkurrenskraft.Motionärerna avvisar regeringens förslag och förordar oförändrat högaambitioner på det tekniska forskningsområdet - anslaget bör därför ökas med 110miljoner kronor jämfört med regeringens förslag.NUTEK:s anslag till teknisk forskning och utveckling har under de senasteåren minskats, konstateras det i motion 1997/98:N312 (v). Endast en del avfinansieringen har tagits över av och . Med hänsyn till de viktiga forskningsområden som ansvararför, som ett led i framväxten av ett framtida näringsliv, t.ex. de prioriteradeområdena komplexa tekniska system, tjänsteproduktion och IT-använd-ning, mindreföretags teknik- och kompetensförsörjning samt människa, teknik ochorganisation, anser motionärerna att D 1-anslaget måste tillföras ytterligare147,5 miljoner kronor.Anslaget kan minskas med vardera ,anförs det i motion 1997/98:N259 (mp). Motivet är att forskningsstiftelsernadisponerar så mycket pengar och med möjlighet till insyn och demokratiskpåverkan i dessa kan det här aktuella anslaget minskas. Av anslagna medel börALMI disponera för nydanande forskning och utveckling ismåföretagen, anser motionärerna. Av de medel som föreslås få disponerabör en ram på avsättas för miljöteknik. I konsekvens med denbudgetnedskärning motionärerna förordar på D 1-anslaget föreslås att detaktuella bemyndigandet minskas i motsvarande grad.Motionärerna bakom motion 1997/98:N274 (kd) föreslår en ökning av anslagetmed . Regeringens förslag om en besparing på 110 miljonerkronor skall ses i perspektiv av den neddragning på somskett , säger motionärerna. De erinrar om attKristdemokraterna i en motion med anledning av budgetpropositionenför föreslog en ökning med utöver regeringensförslag. Regeringen anförde att ambitionen var att huvuddelen av dendå aktuella besparingen skulle kunna kompenseras med stiftelsemedel. Av den nuföreliggande propositionen framgår att regeringen misslyckats med detta,påpekar motionärerna, som med viss förvåning noterar att regeringen ändå väljeratt spara ytterligare på detta anslag. Vid utskottsbehandlingen avnäringsutskottets yttrande (1997/98:NU1y) om utgiftsramar för energi ochnäringsliv klargjorde företrädaren för - i likhet med vad somanges i den refererade motionstexten - att den i motionenshemställanspunkt föreslagna ökningen av D 1-anslaget med 110 miljoner kronorskall vara 90 miljoner kronor.Vissa kompletterande uppgifterSom redovisas i propositionen har ungefär hälften av 1997 och 1998 årsnedskärningar av D 1-anslaget, som uppgår till ,kunnat kompenseras med stiftelsemedel. har åtagit sig attfinansiera av kostnaderna förindustriforskningsinstituten fram t.o.m. . Finansieringen sker via ettav och staten gemensamt ägt holdingbolag, IRECO. Som villkor förfinansieringen vill ha full insyn i institutens verksamhet ochledamöter i styrelserna. har tagit överfinansieringen av materialkonsortierna och vissa andra NUTEK-projekt påsammanlagt ca . Det är oklart vad som sker med dessafinansieringsåtaganden sikt.Beträffande förslaget i motion 1997/98:N259 (mp) om att minska anslaget medytterligare kan noteras att det skulle innebära att manhamnar på den i budgetpropositionen för föreslagna och av riksdagenbeslutade nivån på bemyndigandet för . Detta skulle få till följd attNUTEK under skulle stå helt utan fria medel att fördela. Vidarekan noteras att de bemyndiganderamar som föreslås i budgetpropositionen framt.o.m. ligger på samma nivå som de beslutade om hösten 1996.De är i huvudsak redan intecknade, på grund av att anslaget skurits ned så passsnabbt från en hög nivå. Det bemyndigandebelopp som således främst går attpåverka är det som avser år 2002.Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnader (D 2)Under anslaget anvisas medel till lönekostnader och övrigaförvaltningskostnader vid Rymdstyrelsen. Övergripande näringspolitiska mål förRymdstyrelsens verksamhet är att åstadkomma följande: ökad konkurrenskraftgenom att svensk industri ges förutsättningar att utveckla konkurrenskraftigarymdprodukter och rymdtjänster, ökad teknikspridning som skall ge positivanäringseffekter även utanför rymdindustrin, ökad Europasamverkan innebärandeatt skall vara en attraktiv partner i det europeiska industrisamarbetetsamt ökad regionutveckling som bidrar till näringslivets utveckling i Kiruna-regionen.För nästa budgetår har regeringen beräknat anslaget till 14,4 miljonerkronor. RRV har inte anfört några invändningar i sin revisionsberättelse. Ingamotioner har väckts på området.Rymdverksamhet (D 3)PropositionenUnder detta anslag anvisas medel för rymdforskning, fjärranalys ochindustriutveckling samt för deltagande i det europeiska rymdsamarbetet inomEuropean () och bilaterala samarbete främst medFrankrike. Inom ramen för den nationella rymdforskningen bedrivssatellitprojektet , vars syfte är att kartlägga förekomsten av bl.a.vattenånga, syrgas och ozon och där uppskjutning planeras att ske under år1998. Inom fjärranalysprogrammet har under /96 beslutats om fyraprogramområden, nämligen miljöövervakning, topografisk kartläggning, skogsbrukoch meteorologi. inrättades ett miljö- och rymdinstitut och ettmiljödatacenter i Kiruna.I propositionen sägs att verksamheten är av långsiktig karaktär och att dessresultat därför syns främst på lång sikt. Effekten av Rymdstyrelsens samladeinsatser är bl.a. att kompetensnivån höjs inom rymdföretagen och att dessaskonkurrenskraft stärks internationellt. Regeringens slutsats är attrymdverksamheten i allt väsentligt bedrivs på ett ändamålsenligt sätt och attde resultat som uppnåtts väl svarar mot de fastställda målen.Regeringen beräknar anslaget för nästa budgetår till 524,0 miljoner kronor.Vidare begär regeringen bemyndigande att låta staten ta på sig nyaekonomiska förpliktelser som innebär utgifter uppgående tillhögst 338,1 miljoner kronor.MotionernaAnslaget föreslås i motion 1997/98:N259 (mp) minskas med föråren 1998, 1999 och 2000. Motionärerna anser att bör satsa påtillämpningar i rymdteknologi, t.ex. utveckling av miljödatacentrumet i Kirunaoch utveckling av vädersatelliter. Däremot anser de inte att det i dagslägetfinns ekonomiskt utrymme för att delta i vad man anser vara tvivelaktigaprojekt med bemannade transporter och drift av komplexa utposter i rymden.Sverige bör därför inte delta i m.m. I konsekvens med denbudgetnedskärning som förordas på det aktuella anslaget föreslås att det avregeringen begärda beställningsbemyndigandet skall minskas i motsvarande grad.Riksdagen bör göra uttalanden om att avbryta deltagandet i Cassiniprojektetgenom och om att skall agera på internationell nivå för att avbrytadetta projekt, anförs det i motion 1997/98:N213 (mp). innebäruppsändning av en raket, Titan IV, till och månen Titan. Cassinisondenkommer att snurra runt för att samla in data om planeten,dess ringar, magnetiska omgivning och månar, påpekas det. Projektet är ettsamarbete mellan , det italienska rymdbolaget (ASI) och . Det allvarligaär att ombord finns plutonium, säger motionärerna och hävdar attsannolikheten att Titan IV skall misslyckas - varvid risk finns att plutoniumsprids på jorden - är . Att genomförs enligt gällandeinternationella regler som varit med om att utarbeta och godkänna sermotionärerna inte som någon anledning att inte protestera mot projektet. Detenda rimliga är att tar sitt ansvar och drar undan sitt stöd, ansermotionärerna. De hänvisar till att protester kommer från hela världen motprojektet. Motionärerna finner det helt obegripligt att vill varadelaktigt i ett experiment som kan leda till en stor olycka - en katastrof somkan få förödande konsekvenser för denna planet och för kommande generationer.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog en motion med likartade yrkanden och motiveringsom i den här aktuella motionen 1997/98:N259 (mp) - betänkande 1996/97:NU1. reservation (mp) följdes motionen upp. Beträffande kannoteras att fattade beslut om att anvisa totalt 30miljoner kronor för svenskt deltagande i denna (prop. 1995/96:105, bet. NU18).Utrikesminister har besvarat frågor(1996/97:689 och 1997/98:1) av () om . I det förstasvaret lämnades en utförlig redovisning av projektet. bidrar till projektetmed den vetenskapliga , som kommer att släppas ned ispeciella fallskärmar till månen Titan. Huygens har ingen kärnkraftskälla. NASAstår för och opererar rymdfarkosten , vilken drivs med s.k.radioisotopbatterier där den radioaktivitet som frigörs från plutoniumomvandlas till elektricitet. Den principiella frågan om användningen avkärnkraft i rymden och dess risker har diskuterats inom ramen för , meddelade utrikesministern. Generalförsamlingenantog enhälligt en resolution med elva principer för användningen avkärnkraft i rymden. Syftet med dessa är att minimera förekomsten av radioaktivtavfall i rymden. Huvudregeln är att man använder sig av sol-energi vidrymdfärder där detta är möjligt. Cassinifarkosten kan dock inte på ettrealistiskt sätt använda sig av solenergi på grund av det stora avståndetmellan solen och . har, i enlighet med generalför-samlingens principer, notifierat FN:s generalsekreterare omsäkerhetsarrangemang kring Cassinifarkosten. Projektet sker således enligtgällande internationella regler som även varit med om att utarbeta ochhar godkänt, meddelade utrikesministern avslutningsvis. Vid det andrafrågetillfället svarade utrikesministern att hon inte ansågatt det fanns skäl att ompröva deltagande i Huygens ochhänvisade till det tidigare frågesvaret.Bidrag till Stiftelsen attachéverksamhet (D 4)PropositionenStiftelsen attachéverksamhet (STATT) är enoffentlig stiftelse med svenska staten och somhuvudägare. Syftet är att - genom bevakning och rapportering om den tekniskaoch industriella utvecklingen inom olika industrinationer - bidra till ökadproduktivitet och konkurrenskraft i svenskt näringsliv.