bet · GL01JoU9 · 1997-11-20 00:00:00 — Administrativt enklare regler avseende användning avgödsel bör införas liksom möjlighet att låta antalet djur variera underfemårsperioden i syfte att minska komplexiteten och underlättaadministrationen.Behov av nya miljöåtgärderMiljöersättningsprogrammet för jordbruket skall kompletteras med ett nyttdelprogram för främjande av ett resurshushållande konventionellt jordbruk ihela landet samt en ny ersättningsform för restaurering av slåtterängar.Dessutom skall en ny miljöåtgärd för bevarande av natur- och kulturvärden irenskötselområdet införas efter vidare utredning.Ett nytt miljöprogram för nästa femårsperiodErfarenheterna av miljöersättningsprogrammet är goda. Ett program bör därförgenomföras även under kommande programperiod. Utformningen av ett nyttmiljöersättningsprogram för bör utredas.Ekologisk produktion i SverigeFörutsättningarna är goda för att uppnå målet ekologiskt odlad åkerarealtill . En ökad efterfrågan på ekologiska produkter i kombination medmiljöersättningar till lantbrukare för ekologisk produktion samt insatser inomforskning, försöks- och utvecklingsverksamhet, utbildning och informationdriver på produktionens utveckling. Ett nytt mål för den ekologiskaproduktionen bör formuleras. Målet bör i större utsträckningspegla den ekologiska produktionens kvalitativa omfattning.MotionernaI motion Jo12 (c) föreslås att antar ett nytt arealmål för denekologiska odlingen om . Enligt motion Jo14 (kd) yrkande 12bör principen om återförande av miljöavgifter till jordbruksnäringen tillämpas.Vidare föreslås att inom EU verkar för ett förenklat regelsystem förekologiskt jordbruk (yrkande 13). Generella och enkla miljöstödsregler förordas(yrkande 14). Inom delprogrammet resurshushållande konventionellt jordbruk börmiljöinsatser ersättas oavsett storleken på berörd areal (yrkande 15).Förberedelserna för nästa miljöprogram bör påbörjas (yrkande 16).Forskning kring ett energieffektivt jordbruk bör prioriteras (yrkande 17).Vänsterpartiet anför i motion Jo18 att all jordbruksmark bör brukasekologiskt i , att förslaget om resurshushållande konventionelltjordbruk bör avslås och att regeringen bör återkomma med nytt förslag medkonkreta miljökrav. Ett nytt miljöprogram för nästa femårsperiod bör bygga påprincipen att förorenaren betalar (yrkandena 6-9). Även yrkar imotion Jo17 avslag på förslaget om s.k. Reko-stöd (yrkande 6). Enligt motionenär kraven så undermåliga att det är pinsamt. Motionärerna utgår från att densvenska bondekåren reser sig som en man och yrkar återremiss på smörjan. Isamma motion framförs yrkanden om miljöstöd och andra insatser till skydd församtliga hotade lantraser, extra stöd till akut hotade raser, förenkling avstödet till lantrasföreningarna, stöd till bevarandearbetet ilantrasföreningarna m.m. (yrkandena 9, 10-12). Marknadsföringen avnärproducerade ekologiska produkter bör stödjas (yrkande 17). Liknandeyrkanden framställs i motionerna Jo241 (mp) och Jo739 (mp), som i huvudsakutgör upprepningar av motion Jo17.Enligt motion Jo536 (mp) yrkande 5 bör stödet till en övergång till ekologiskodling och marknadsföringen av odlingens produkter kraftigt byggas ut. Iyrkande 6 föreslås att en avvecklingsplan upprättas för den konventionellaodlingen och djurhållningen.I motion Jo10 (s) förordas en snabbare omställning till ekologisk produktionoch att resurser inom befintliga ramar för forskning m.m. tydligt skall anvisastill forskning om ekologisk odling. Enligt motion Jo13 (fp) bör miljöprogrammetutökas med stöd till nordsvensk brukshäst, svensk ardenner och gotlandsruss.Liknande yrkanden om stöd till hästraser framställs i motionerna Jo767 (c) ochJo768 (m). I motion Jo767 yrkas att stödet skall omfatta även den kallblodigatravaren.Ett stort antal fristående motioner i övrigt tar upp olika frågor angåendemiljöersättningsprogrammet. I motion Jo218 (m) yrkande 3 förordas enparlamentarisk beredningsgrupp för revideringen av miljöersättningsreglerna.Ersättningen i det s.k. Reko-stödet bör ej vara beroende av arealens storlek(yrkande 4).Enligt motion Jo202 (c) bör stödet för ekologisk odling avse även frukt- ochbärodling samt prydnadsväxtodling på friland inklusive plantskoleodling. Imotionerna Jo203 (c), Jo214 (s) och Jo215 (m) förordas att miljöstöd utgår äventill odling av svenska nypon. Enligt motion Jo233 (m) bör trädgårdsnäringeninbegripas i det s.k. Reko-stödet.Frågan om förenkling av regelverket tas upp i motionerna Jo218 (m) yrkande 2,Jo229 (m) yrkande 4, Jo235 (s) och A457 (mp).I motion Jo207 (m) framförs invändningar mot poängsystemet inom miljöstödet.I motion Jo209 (kd) yrkas att stöd skall utbetalas även till redan genomfördautbildnings- och informationsaktiviteter.I motion Jo221 (v) yrkas att ekologiska odlare ges rätt att lämna detekologiska programmet utan sanktioner om reglerna ändras under avtalstidensgång. Stödet till ekologisk grönsaksodling bör höjas till per ha.Obalansen mellan stödet till ekologisk växtodling och ekologisk djurhållningbör rättas till. En modell för ekologisk biodling bör ingå i förslaget tillnytt stödprogram. Regionala mål bör införas för den ekologiska produktionen.Ett nytt mål för den ekologiska odlingen bör uppställas av regeringen 2000. Begreppet ekologiskt jordbruk bör utvecklas. Som exempel påfaktorer som bör beaktas nämner motionärerna näringsläckaget, långvägatransporter och användningen av fossila bränslen (yrkandena 1-7).I motion Jo230 (kd) yrkande 13 föreslås att inom EU verkar för attden ekologiska odlingen inom gemenskapen ökar på samma sätt som i Sverige.Enligt motion Jo751 (v) bör en översyn göras av kriterierna förutrotningshotade koraser.I motion Jo785 (fp) anförs mer övergripande synpunkter på behovet av enlångtgående miljöhänsyn i de areella näringarna (yrkande 5).Utskottets övervägandenEtt utbyggt miljöersättningsprogramUtskottet anser i likhet med regeringen att jordbrukets miljöersättningsprogramär ett viktigt styrmedel för en god miljöanpassning av det svenska jordbruket.I budgetpropositionen, utgiftsområde 23, föreslår regeringen att programmetutökas med (se 1997/98:JoU1). Genom utökningenmöjliggörs en höjd ambitionsnivå i fråga om miljöanpassning av jordbruket genomnya och utbyggda åtgärder. Vid utformandet bör hänsyn tas till behovet av attöka måluppfyllelsen genom höjda ersättningsnivåer och till behovet av utökadearealmål för olika åtgärder. Utskottet delar vidare regeringens uppfattning attadministrativa förenklingar bör genomföras så långt det är möjligt.Möjligheterna till stora förändringar i det befintliga programmet ellerinförandet av ett helt nytt ersättningssystem före nästa femårsperiod (år2000-2004) är dock begränsade.För att ett utbyggt miljöprogram skall kunna tillämpas är det, somregeringen anför, angeläget att förhandlingarna med kan inledassnarast. Regeringen har överlämnat ett första förslag till kommissionen förbehandling som överväganden inhämtas. Regeringens förslaginnebär en full utbyggnad av miljöprogrammet så att hela den kostnadsram påtotalt som erhöll vidmedlemskapsförhandlingarna utnyttjas. Halva kostnaden medfinansieras över EG-budgeten. Återstoden är nationell finansiering. Utskottet konstaterar att denföreslagna utökningen överensstämmer med utskottets ställningstaganden isamband med budgetberedningen inför /96 (1994/95:JoU13).Utskottet delar regeringens och motionärernas syn på behovet av förenklingarav regelsystemet inom miljöersättningsprogrammet. Frågor om förenklingar berörsockså under de olika delprogrammen, som behandlas i det följande. Utskottetvill särskilt fästa uppmärksamheten på att regeringen tillkallat enutredare med uppgift att göra en översyn av förvaltningsstrukturen inomjordbruksområdet med utgångspunkt i hanteringen av de jordbruksstöd som berörsåväl som länsstyrelserna. Utredaren skall analyserabehovet av sådana förändringar i myndighetsorganisation och i ansvars- ocharbetsfördelningen som kan främja effektiviteten i arbetet, såväladministrativt som ekonomiskt, samt som kan medverka till att ekonomiskasanktioner undviks (dir. 1997:125). Motionerna Jo14 (kd) yrkandena 13 och 14,Jo218 (m) yrkande 2, Jo229 (m) yrkande 4, Jo234 (m), Jo235 (s) och A457 (mp)yrkande 5 är därmed helt eller delvis tillgodosedda och föranleder ingetytterligare uttalande av utskottet.Detaljfrågor av det slag som tas upp i motionerna Jo207 (m) ompoängberäkningen inom miljöstödet och Jo209 (kd) om stöd till redan genomfördaaktiviteter bör behandlas av vederbörande myndigheter. Utskottet avstyrkermotionerna.Utskottet delar i huvudsak de allmänna bedömningarna i motion Jo785 (fp)yrkande 5 om en långtgående miljöhänsyn i de areella näringarna. Dettaöverensstämmer med det allmänna syftet med den nu behandlade propositionen omhållbart jordbruk. Motionen påkallar ingen särskild åtgärd i denna del.Delprogram för bevarande av odlingslandskapets biologiska mångfald ochkulturmiljövärdenUtskottet anser i likhet med regeringen att metoderna för värdeklassificeringoch indelning av slåtter- och betesmarker bör förenklas. För att ytterligarestimulera anslutningen till delprogrammet bör ersättningsnivåerna höjas ocharealmålet bör utökas till att omfatta alla utnyttjade betesmarker i landet.Det område där ersättning för bevarande av ett öppet odlingslandskap utgår börutökas med ytterligare ett antal församlingar. Åtgärderna motiveras bl.a. avatt stora arealer betesmark har stora värden för fågellivet, insekter m.m. ävenom de är påverkade av markförbättrande åtgärder.Delprogram för miljökänsliga områdenI likhet med regeringen anser utskottet att miljöersättningsprogrammet är ettviktigt redskap för att öka måluppfyllelsen i fråga om reduktion avkväveläckaget från jordbruket. Trots omfattande åtgärder har målet om en 50-procentig reduktion inte nåtts. Höjda ersättningar kan påverka anslutningenpositivt. Miljöersättningen till flerårig vallodling som introducerades underår 1997 medverkar till ett minskat växtnäringsläckage. Arealmålet för våtmarksom anläggs på betesmark bör utökas. Ersättning bör också lämnas för våtmarksom anläggs på betesmark under förutsättning att den berörda marken intebesitter värdefulla natur- och kulturmiljövärden. Ersättningen för anläggningav extensiv vall bör få en effektivare styrning till de områden i landet därmiljöproblemen är störst, som anläggning av skyddszoner börunderlättas genom en förenkling av reglerna.Motion Jo731 (m) yrkande 12 innebär i huvudsak att anläggandet av våtmarkersamt skyddszoner utmed vattendrag bör öka. Syftet med regeringens förslag ärdetsamma, och motionen påkallar därför ingen ytterligare åtgärd.I delprogrammet ingår även åtgärder för bevarande av utrotningshotade lokalahusdjursraser. Regeringens förslag innebär att programmet utökas till attomfatta de utrotningshotade husdjursraserna linderödssvin och finullfår. Idenna del föreligger ett stort antal motionsyrkanden om stöd till ytterligarelantraser (ardenner, nordsvensk brukshäst, gotlandsruss, kallblodig travare,jämtget m.m.) och om stöd till lantrasföreningarna för deras bevarandearbetem.m. Stödet lämnas med per djurenhet för vissa raser avnötkreatur, får och getter. Närmare bestämmelser meddelas av idetaljföreskrifter (SJVFS 1995:133 m.fl. författningar). Varje besättning skallunder stödperioden följa en av godkänd avelsplan för rasen.Som en allmän synpunkt vill utskottet framhålla att huvudsakligauppgift i fråga om EG:s miljöstöd måste vara att ange mer övergripandesynpunkter på stödets omfattning och huvudsakliga inriktning. Mer detaljeradebedömningar angående vilka raser som bör stödjas och vilka villkor som i övrigtskall gälla för stödet och bevarandearbetet måste göras av regeringen ochframför allt . Vidare bör framhållas att det knappast är möjligtatt nu göra genomgripande förändringar i det programförslag som skall granskasav kommissionen för att tillämpas . Väsentliga utvidgningar avprogrammet torde för övrigt kräva att de övriga delprogrammen reduceras imotsvarande mån för att finansieringen skall säkras.Det anförda innebär inte att utskottet avvisar tankarna på en utökning avprogrammet i den riktning som motionärerna anger. Det bör understrykas att dengenetiska variation som representeras av våra lantraser är väsentlig att bevaraför framtiden. EG:s miljöprogram syftar till att omfatta alla hotadelokala husdjursraser som har svårt att konkurrera med framavlade raser med storavkastningsförmåga. Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlatpropositioner och motioner om skyddet av hotade arter samt aktionsplaner förbiologisk mångfald, senast i betänkande 1996/97:JoU15. Av betänkandet framgårbl.a. att och Artdatabanken i samarbete skall utarbetaprioriteringssystem för urval av arter där särskilda bevarandeinsatser behövervidtas m.m. Vid ett partsmöte inom konventionen om biologisk mångfald inovember 1996 fattades beslut om ett handlingsprogram rörande den biologiskamångfald som är knuten till jordbruket. spelade en mycket aktiv roll iarbetet för att lägga fast ett flerårigt, brett arbetsprogram som skallgenomföras i nära samarbete med FAO.De överväganden som gjorts i dessa sammanhang gäller givetvis oberoende av deförslag som är aktuella i fråga om EG:s ekonomiska stöd till besättningar avhotade lantraser. har fullgjort ett regeringsuppdragoch redovisat en rapport angående bevarande och nyttjande av djurgenetiskaresurser i . Rapporten har överlämnats till kommissionen i enlighet medbeslutet i att alla medlemsstater skall levererarapporter som underlag för det framtida arbetet i fördjurgenetiska resurser. Utskottet utgår från att rapporten läggs till grund fördet fortsatta bevarandearbetet både inom och utom Sverige.I likhet med vad som anförts i några motioner från m, c, fp och mp anserutskottet det angeläget att regeringen beaktar situationen för de svenskahästraserna, särskilt ardenner, nordsvensk häst och gotlandsruss. Utskottetförutsätter att regeringen inför verkar för en utvidgning avmiljöprogrammet så att även de utrotningshotade hästraserna omfattas av stödet.Härigenom tillgodoses i första hand motionerna Jo13 (fp), Jo767 (c) och Jo768(m).I anslutning till motionsyrkandena från om stöd till lantrasför-eningarna m.m. vill utskottet tillägga att den aktuella rådsförordningen(2078/92) ger möjlighet att stödja kurser, praktik och demonstrationsprojekt(artikel 6). Enligt regleringsbrevet för anslaget B 13 Från EG-budgetenfinansierade kompletterande åtgärder inom jordbruket får Jordbruksverketdisponera medel från anslaget för att organisera och genomföra sådanutbildning, information och demonstrationsprojekt inom jordbruk som är förenligmed artikel 6 (s.k. UID-stöd). Det bör således ankomma på regeringen ochJordbruksverket att bedöma dels vilka belopp som kan komma i fråga förverksamheten, dels vilka åtgärder som är berättigade till stöd enligt EG:sregelverk.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Jo17 (mp) yrkandena 9-12, Jo13(fp), Jo241 (mp) yrkandena 2-5, Jo739 (mp) yrkandena 3-6 och 9, Jo767 (c) ochJo768 (m).Utskottet utesluter inte att det kan finnas skäl att se över kriterierna förutrotningshotade koraser enligt motion Jo751 (v). Inom ramen för utskottetsberedning finns det mycket begränsade möjligheter att gå närmare in påkomplicerade avelstekniska frågor m.m. Det bör i första hand ankomma påJordbruksverket att överväga behovet av ändrade kriterier. Motionen avstyrks.Delprogram för främjande av ekologisk produktionDen ekologiska frukt- och bärodlingen är enligt propositionen av mycketliten omfattning. Av landets totala fruktareal är ekologiskt odlad. Denekologiska bärodlingen omfattar av totala bärareal.Utskottet tillstyrker förslaget att delprogrammet för ekologisk produktionutökas med ersättning till ekologisk frukt- och bärodling. Administrativtenklare regler avseende användning av gödsel bör införas liksom möjlighet attlåta antalet djur variera . Härigenom minskar komplexiteteni regelsystemet, och administrationen underlättas. Genom utskottetsställningstagande tillgodoses motion Jo202 (c) i väsentliga delar. Motionenpåkallar ingen ytterligare åtgärd såvitt avser yrkandena 1 och 2.Utskottet avstyrker motion Jo230 (kd) yrkande 13. Huvudinriktningen i detsvenska EU-arbetet bör, som utskottet anfört i ett tidigare avsnitt, vara attett miljömål införs i den gemensamma jordbrukspolitiken och att denna politik iökad utsträckning baseras på bl.a. miljö- och konsumenthänsyn. Häri ingår t.ex.minskade miljö- och hälsorisker vid användning av bekämpningsmedel.Anslutningen till delprogrammet för ekologisk odling är helt frivillig.Utskottet anser därför att det bör ankomma på varje enskild medlemsnation attbesluta om målsättning för andelen ekologiskt odlad areal m.m.I anslutning till motionerna om miljöstöd till nyponodling erinrar utskottetom att miljöstödet inte får utformas som ett allmänt produktionsstöd. Därmedutesluter utskottet inte att odling av svenska nypon efter viss ytterligareutredning skulle kunna motiveras av miljöskäl och ingå i ett särskilt svensktdelprogram. Frågan bör övervägas närmare i samband med förberedelserna för detnya femårsprogrammet. bör motionerna Jo203 (c), Jo214 (s) ochJo215 (m) inte föranleda någon vidare åtgärd.Utskottet anser, i likhet med vad som anförs i motion Jo221 (v) yrkande 1,att ändrade regler för det ekologiska programmet utgör ett problem för berördaodlare. Frågan har uppmärksammats av och regeringen och kanförväntas bli föremål för diskussioner inom kommissionen. Utskottet utgår frånatt motionen beaktas i denna del utan ytterligare uttalanden av riksdagen.I propositionen redovisas inte i detalj vilka stödbelopp som avses komma ifråga för t.ex. ekologisk grönsaksodling och ekologisk djurhållning. Utskottethar inget underlag för att närmare bedöma förslagen i motion Jo221 (v)yrkandena 2 och 3 och avstyrker motionen i dessa delar.Behov av nya miljöåtgärderRiksdagen uttalade, på förslag av jordbruksutskottet i betänkande 1994/95:JoU7,att miljöprogrammet borde utökas med ett nytt delprogram för resurshushållandekonventionellt jordbruk. Regeringen föreslår att programmet utformas som etttidsbegränsat kompetensutvecklingsprogram som utöver direktautbildningsinsatser ersätter lantbrukare för vidtagna miljöåtgärder i syfte attuppnå ett mer miljöanpassat jordbruk. Förslaget innefattar även miljövänligodling av sockerbetor på . Vidare föreslås en ny ersättningsform,restaurering av slåtterängar. En ny miljöåtgärd för bevarande av natur- ochkulturvärden i renskötselområdet bör införas efter vidare utredning.Utskottet delar inte uppfattningen i motion Jo17 (mp) att förslaget om stödtill resurshushållande jordbruk bör karakteriseras som pinsamt dåligt ellersmörja. I utskottets betänkande 1994/95:JoU7 gavs ingen vägledning i fråga omden närmare utformningen av detta stöd. Enligt den aktuella stödförordningen(EEG) nr 2078/92 får stödordningen omfatta åtgärder för att förbättrajordbrukarnas utbildning vad gäller miljövänliga produktionsmetoder inomjordbruk och skogsbruk. Det ankommer närmast på kommissionen att taställning till det svenska förslaget med utgångspunkt i om produktionsmetoder som är förenliga med miljöskydds- ochnaturvårdskraven.Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrkermotionerna Jo14 (kd) yrkande 15, Jo17 (mp) yrkande 6, Jo18 (v) yrkandena 7 och8, Jo218 (m) yrkande 4, Jo233 (m) och Jo241 (mp) yrkande 1.Enligt motion Jo241 (mp) yrkande 8 bör regeringen utforma ettmiljöstöd till rennäringen som träder i kraft . Som framgår avpropositionen har regeringen gjort vissa preliminära överväganden om ett utökatmiljöprogram med anknytning till rennäringen. Utformningen av ett sådantprogram är ännu inte fullständig. Regeringen avser att ge ,och i uppdrag att slutföra utformningenav förslaget. Utskottet kan inte bedöma om det är möjligt att tillgodosemotionärernas önskemål om ikraftträdande men förutsätter att programförslagetslutförs utan dröjsmål. Motionen avstyrks med det anförda. Utskottet avstyrkeräven motion Jo17 (mp) yrkande 15.Ett nytt miljöprogram för nästa femårsperiodDet befintliga miljöprogrammet löper av , räknat fråninförandet . I ett miljöprogram för den kommande femårsperioden kanenligt regeringen en större revidering göras än vad som varit möjligt. Detfinns bl.a. anledning att överväga ytterligare förenklingar, inte minst frånadministrativ synvinkel. Som utskottet ovan anfört delar utskottet dennabedömning. Likaså anser utskottet i likhet med regeringen att erfarenheterna avmiljöersättningsprogrammet är goda och att ett program bör genomföras även förkommande programperiod. Utformningen av ett nytt program för perioden 2000-2004bör utredas närmare. Därvid bör behovet av förändringar i de aktuella EG-reglerna beaktas, liksom utvecklingen av den gemensamma jordbrukspolitiken istort.Utskottet anser att det bör ankomma på regeringen att besluta hur denaviserade utredningen bör bedrivas och avstyrker motion Jo218 (m) yrkande 3.Utskottet kan inte bedöma om det finns behov av ett särskiltmiljöersättningsprogram för ekologisk biodling. Förslaget i motion Jo221 (v)yrkande 4 torde förutsätta att begreppet ekologisk biodling definieras på etttydligt och uttömmande sätt. Inom EU pågår ett arbete med attdefiniera kraven på ekologisk djurhållning. Utskottet vill särskilt erinra omatt EG fattat beslut om ett nytt stöd till biodlingen, som bl.a. syftartill förbättrade villkor för produktion och saluföring av honung (se prop.1997/98:1 utg.omr. 23 s. 51). Ett svenskt program skall utarbetas ochöverlämnas till kommissionen . Skulle det visa sig att detdärutöver behövs ett särskilt stöd till ekologisk biodling bör frågan närmastbedömas inom ramen för den aviserade utredningen inför nästa femårsperiod ochmed beaktande av EU-arbetet på detta område. Utskottet avstyrker motionen idenna del.Utskottet utgår från att det nya miljöersättningsprogrammet utformas medbeaktande särskilt av miljöaspekterna och de principer som gäller för ettlångsiktigt hållbart jordbruk. Däri ingår också principen om att förorenarenbetalar. Med det anförda bör motion Jo18 (v) yrkande 9 anses tillgodosedd.Utskottet avstyrker motion Jo14 (kd) yrkandena 16 och 17.Ekologisk produktion i SverigeEnligt regeringen är förutsättningarna goda för att uppnå målet ekologisktodlad åkerareal . En ökad efterfrågan på ekologiska produkter ikombination med miljöersättningar samt insatser inom forskning, försöks- ochutvecklingsverksamhet, utbildning och information driver på utvecklingen av denekologiska produktionen. Utskottet delar regeringens uppfattning att ett nyttmål för den ekologiska produktionen bör formuleras.Några motioner tar upp behovet av ett nytt arealmål för den ekologiskaodlingen. Enligt motion Jo12 (c) yrkande 2 bör målet sättas till år 2005.I motion Jo18 (v) yrkas att all jordbruksmark skall brukas ekologiskt iSverige (yrkande 6). Enligt motion Jo221 (v) yrkande 6 bör regeringen ges iuppdrag att formulera ett nytt mål för tiden . Regionala mål börinföras för det ekologiska jordbruket (yrkande 5), och begreppet ekologisktjordbruk bör utvecklas (yrkande 7). Motionärerna i motion Jo10 (s) anser attdet behövs en snabbare omställning till ekologisk produktion och att resurserinom befintliga ramar för forskning m.m. tydligt skall anvisas till forskningom ekologisk odling. Yrkanden om stöd till marknadsföring av ekologiskt odladeprodukter framförs i motionerna Jo17 (mp) yrkande 17, Jo241 (mp) yrkande 10 ochJo536 (mp) yrkande 5.Utskottet utesluter inte att det kommer att finnas skäl att formulera ettnytt arealmål eller annan målsättning för den ekologiska produktionen. Innandetta sker bör emellertid det nu gällande målet utvärderas, särskilt med hänsyntill graden av måluppfyllelse . Resultatet av denna utvärderingkommer att ge ledning för fortsatta överväganden huruvida ett kvantitativteller kvalitativt mål är det mest lämpliga.