bet · GL01UU2 · 1997-11-25 00:00:00 — bör verka för att EU:s bistånd i ökadutsträckning sker i form av programstöd i stället för projektstöd. börverka för en ökad fattigdomsinriktning i EU-biståndet. Att en ökad balansmellan AVS-staterna samt de nya demokratierna i upprätthålls i EU:sbiståndgivning och att medlemsländerna i sina nationella budgetar fullföljerFN:s rekommendationer om att av BNI skall avsättas i bistånd ärandra frågor som bör verka för.Motionärerna anser också att bör driva frågan om ett s.k.genderperspektiv i biståndet inom ramen för EU, yrkande 11 (delvis).I partimotion U213 (v) begär i yrkande 20 ett tillkännagivandeom att regeringen skall verka för att EU:s bistånd kommer de fattigaste tilldel. I motionen anförs att EU främst satsar på länderna kring ,särskilt länderna i , vilket motiveras av rädslan för kraftiginvandring till Sydeuropa.I partimotion U807 (v) yrkande 12 begär att regeringen skallverka för att jämställdhetsperspektivet får genomslag i de EU-projekt som berörÖsteuropa. Enligt motionärerna var kvinnans ställning i underkommunismen inte påtagligt bättre än kvinnans ställning i . Denofficiella jämställdheten överensstämde inte med verkligheten. har det sketten försämring i vissa regioner.I motion U223 (mp) begärs i yrkande 9 att skall arbeta för att EU:skapacitet och arbete med miljöfrågor förstärks.I partimotion K715 (kd) anförs i yrkande 14 att börverka för att EU:s verksamhet på biståndsområdet i AVS-länderna i högre gradkoncentreras till de de allra fattigaste länderna.I den enskilda motionen U204 (s) yrkandena 1 och 3 (delvis) begärs att Sverigeinom EU:s bistånd skall verka för sexualupplysningsprojekt samt att det görs enkartläggning inom EU av projekt som rör ungdomar och deras rätt tillsexualupplysning. I motionerna U208 (c) (delvis) och U214 (fp) (delvis) begärsatt verkar för att sexualupplysning inkluderas i EU:s biståndsarbete.Utskottets övervägandenUtskottet har tidigare (i bet. 1996/97:UU15 Internationelltutvecklingssamarbete) framhållit det positiva värde som ligger i att Sverigegenom medlemskapet i EU nu fått tillgång till en ny och viktig samarbetsform ibiståndet. Utskottet ställde sig i betänkandet även bakom den strategi sompresenterades för av biståndsminister strategin anges vilka prioriteringar som skall vägleda det svenska arbetetför att påverka inriktningen av EU:s bistånd. Dessa områden ärfattigdomsbekämpning, miljö och hållbar utveckling, demokrati och mänskligarättigheter samt jämställdhet. Dessutom skall vikt läggas vid humanitärtbistånd, livsmedelssäkerhet samt stöd till enskilda organisationer. Även i denav regeringen till , , framlagda fattigdomsskrivelsenframförs vikten av fattigdomsprioritering i EU:s bistånd. I Lomésammanhanganser regeringen att fattigdomsinriktningen bör vara avgörande vad gäller dengeografiska fördelningen av EU-biståndet. Med detta avses inte endast defattigaste länderna utan även de fattigaste och mest utsatta grupperna iutvecklingsländerna.Utskottet ställer sig bakom regeringens uppfattning om vikten av enfattigdomsinriktning, både vad gäller länderval och insatser i enskilda länder.Utskottet delar också de motionsvis framförda uppfattningarna att börfrämja en integrering av jämställdhetsperspektivet i EU:s bistånd. Utskottethar erfarit att med utgångspunkt i den resolution om jämställdhet somantogs av , verkat aktivt för att kommissionenskall integrera ett jämställdhetsperspektiv i allt bistånd, bl.a. ilandstrategiarbetet.Kommissionen har lagt ett förslag (KOM 97/265) till rådsförordning omintegrering av ett jämställdhetsperspektiv och könsrollsfrågor iutvecklingssamarbetet. Regeringen har välkomnat förslaget. Utskottet ställersig bakom detta och stöder regeringens strävanden att på olika sätt främja enintegrering av jämställdhetsperspektivet i EU:s bistånd.Ett antal motioner kräver att ungdomars rätt till sexualupplysning integrerasi EU:s biståndsarbete. Utskottet har inhämtat att under 1997har antagit en förordning om stöd till befolkningspolitik ochbefolkningsprogram i utvecklingsländer (97/1484/EG, ), vilken angerramarna för alla EU-program på befolkningsområdet. bidrog aktivt tillatt förordningstexten fick ett bredare angreppssätt och att särskilt ungdomarssituation uppmärksammades.Utskottet ställer sig bakom regeringens engagemang i denna fråga.Vad gäller livsmedelsbistånd från EU instämmer utskottet i uppfattningen attsådant bör användas i begränsad omfattning med hänsyn till de negativa effektersom kan uppstå för den inhemska produktionen. Utskottet har erfarit attregeringen, bl.a. i vid framförhandlandet avrådets förordning om principerna för och förvaltning av livsmedelsbistånd samtom särskilda stödåtgärder för livsmedelsförsörjningen (96/1292 EG, 27 juni1996), drivit frågan om lokal och regional upphandling för att stärka inhemskproduktion i mottagarlandet. Regeringen verkar vidare aktivt för att EG:sgemensamma jordbrukspolitik förändras så att subventioneringen avjordbruksproduktionen och särskilt livsmedelsexporten av överskott reduceras.Utskottet stöder regeringens strävanden härvidlag.Utskottet har i betänkandet 1996/97:UU15 Internationellt utvecklingssamarbeteställt sig bakom regeringens ambitioner att verka för en starkare miljöprofilinom EU:s bistånd och noterar med tillfredsställelse att i betänkandet nämndaförordning om integrering av miljöhänsyn i EU:s verksamhet nu antagits. I vårasantog EU en förordning om åtgärder i utvecklingsländerna på miljöområdet inomramen för en hållbar utveckling (97/722/EG, ), i vilken bl.a.föreskrivs att EU skall bistå utvecklingsländer med teknisk expertis för attmöjliggöra en integrering av miljöhänsyn och uthållig utveckling i detvardagliga livet samt att miljöhänsyn skall integreras i unionens övrigaprogram. Utskottet konstaterade i betänkandet 1996/97:UU15 Internationelltutvecklingssamarbete också att inom EU verkar för att medlemsländernaskall följa om att av BNI skall avsättas tillbistånd. Utskottet välkomnade även den vikt regeringen fäste vid att försöka nåen större samstämmighet i EU:s relationer till utvecklingsländerna.I motion U219 (fp) yrkande 18 föreslås att verkar för att EU skalldriva på så att världens tekokvoter försvinner samt även att EU:s tullar ochkvoter på jordbruksområdet skall elimineras. Därtill föreslås att EU:s reglerom ursprungsland skall ses över.Utskottet har erfarit att inom EU arbetar aktivt för att EU:stekopolitik skall liberaliseras. EU tillämpar tullfrihetgentemot AVS-länderna (det sjuttiotal länder i , ochStillahavsområdet som deltar i Lomésamarbetet) och har i princip också åtagitsig att inte tillämpa kvantitativa begränsningar eller åtgärder med motsvarandeverkan mot dessa. Vad gäller jordbrukspolitiken framgår av regeringensskrivelse /97:71 , EU och handelspolitiken inför 2000-talet att enreform av EU:s jordbrukspolitik anses angelägen av flera orsaker varav en äratt möjlighet att exportera jordbruksprodukter till EU börförbättras.Utskottet har i betänkande 1996/97:UU15 Internationellt utvecklingssamarbeterefererat utskottets yttrande 1996/97:UU5y till näringsutskottet med anledningav ovan nämnda regeringsskrivelse, varvid anfördes:... att aktivt bör verka för att tillträdet till tredjelandsmarknaderförbättras, att EU:s handelspolitik förblir öppen och att EU förändrar sinpolitik inom de områden där man varit mindre öppen mot omvärlden.Utskottet vidhåller denna uppfattning och delar således regeringens uppfattningom vikten av att liberalisera världshandeln för att underlätta förutvecklingsländerna att finna avsättning för sina produkter. Förenkladeursprungsregler kan vara ett sätt att förbättra dessa länders handelsvillkor.Utskottet har också i nämnda betänkande uttalat att har mycket attbidra med vad gäller erfarenhet och kunnande i förändringsprocessen av EU:sbistånd och förordar nu en fortsatt hög profil i diskussionerna, särskilt i dens.k. post-Loméprocessen men även i andra sammanhang där EU:s bistånd utformas.Det svenska agerandet allmänt vad avser EU:s bistånd vägleds av den tidigarenämnda strategin som fastställdes med prioritering avfattigdomsbekämpning, miljö och hållbar utveckling, demokrati och mänskligarättigheter samt jämställdhet. I regeringens positionspapper Preliminärasvenska ståndpunkter om de framtida relationerna mellan EU och AVS-länderna,daterat , redovisas svenska ståndpunkter vad gäller:partnerskap; fattigdomsbekämpning, hållbar utveckling; geografi ochdifferentiering; landprogrammering; instrument och samordning; institutions-och kapacitetsuppbyggnad; det civila samhället och den privata sektorn; handelsamt kapacitet och organisation. Beträffande hållbar utveckling framhölls idokumentet att länken mellan fattigdom och miljö är tydlig och böruppmärksammas: verksamhet som syftar till att undanröja fattigdomens orsakergagnar i många fall en miljömässigt hållbar utveckling. Omvänt främjasekonomisk och social utveckling ofta av direkta insatser för en hållbar miljö.Kommissionen har presenterat förslag till riktlinjerför samarbetet mellan EU och AVS-länderna (KOM 97/537). Detta dokument harinledningsvis diskuterats i allmänna rådet och skallytterligare penetreras i utvecklingsrådet . Utskottet en föredragning med biståndsministern inför sistnämnda möte iutvecklingsrådet erfarit att den svenska inställningen är att kommissionensförslag relativt väl representerar svenska synpunkter. Bl.a. välkomnas det sättpå vilket vikten av jämställdhet genomsyrar kommissionens text. Vidföredragningen uppgav ministern att regeringen anser följande sex områdensärskilt angelägna att vidareutveckla i det fortsatta AVS-samarbetet:partnerskap och politisk dialog, partnerskap med det civila samhället och denprivata sektorn, fattigdomsbekämpning, barnen, handeln och effektivt samarbete.Utskottet ställer sig bakom regeringens redovisade strävanden vad avser deframtida relationerna mellan EU och AVS-länderna och ser med särskildtillfredsställelse att frågor om barnens rättigheter också kommer att lyftasfram.Sammanfattningsvis anser utskottet att de synpunkter som framförts i samtligamotioner angående inriktningen av EU:s bistånd ligger väl i linje medregeringens politik, vilken har utskottets stöd.Med vad som ovan anförts anses därför motionerna U207 (c) yrkande 4, U219 (fp)yrkandena 11 i berörd del och 18, U213 (v) yrkande 20, K715 (kd) yrkande 14,U223 (mp) yrkande 9, U204 (s) yrkandena 1 och 3 i berörd del, U208 (c) i berörddel, U214 (fp) i berörd del och U807 (v) yrkande 12 besvarade.Bilateralt utvecklingssamarbeteAllmänt, medelstilldelning och anslagsstrukturPropositionen (avsnitt 4.3)Regeringen påpekar i budgetpropositionen att utvecklingssamarbetet genom Sidaomfattar cirka två tredjedelar av det svenska biståndet och äger rum inomflertalet samhällssektorer i över hundra länder och genom ett stort antalkanaler. Mångfalden ger enligt regeringens uppfattning uttryck både förutvecklingsfrågornas komplexitet och för önskan och intresse av attsamarbeta med många länder. Insatserna är främst koncentrerade till de fattigaländerna och till Afrika.Det bilaterala utvecklingssamarbetet bygger på en helhetssyn på utveckling. Attbiståndet bör ges en starkare fattigdomsprofil har regeringen givit uttryck föri en skrivelse till (skr. 1996/97:169). Utvecklingen av mål ochpolicy sker i internationellt samarbete. Regeringen anför också attutvecklingen av begreppet partnerskap är av särskild betydelse för det framtidabilaterala utvecklingssamarbetet. Ett allt bredare perspektiv krävs påutvecklingsproblematiken.Anpassning till varje samarbetslands unika förutsättningar är avgörande förett framgångsrikt utvecklingssamarbete. Det viktigaste instrumentet för dettainom det bilaterala biståndet är landstrategierna. Särskild vikt bör läggas vidatt öka samarbetslandets engagemang i processen. Strategier har fastlagts ellerär under beredning för ett trettiotal programländer, vissa andra viktigasamarbetsländer och regioner. Uppnådda resultat skall vägleda landval,inriktning, utformning och omfattning av framtida utvecklingssamarbete.Samtidigt måste uppmärksammas att utvecklingssamarbetet och då särskiltprogramlandssamarbetet har ett långsiktigt perspektiv.I propositionen föreslår regeringen att anslagsposten för det bilateralabiståndet ökar med till . Av ökningen beror på överföring frånanslagsposten för multilateralt utvecklingssamarbete. Regeringen anger att enfortsatt ökning kan förutses. kommer förutseddaökade medelsbehov för utvecklingsbankerna och Europeiska utvecklingsfonden tillföljd av tidigare åtaganden att innebära en relativt sett långsammare tillväxtför det bilaterala utvecklingssamarbetet än för utvecklingssamarbetet somhelhet. Regeringen anför att en noggrann prövning av samtliga bilateralaverksamheter blir nödvändig på grundval av såväl regeringens prioriteringar somuppnådda resultat. Regeringen menar att också reservationer måste vä-gas in i denna prövning.Trots minskningen av anslagen för utvecklingssamarbetet har reservationernafortsatt öka. Regeringen redovisar att Sida - på regeringens uppdrag - hargenomfört en analys av reservationernas utveckling och orsaker samt lämnatförslag på åtgärder. Förslagen handlar bl.a. om att planera för en högreaktivitetsnivå, utveckla former och metoder som medger detta, och stärkafältorganisationens ställning.Regeringen uppger att den i sina överväganden om fördelningen mellan olikadelposter inom det bilaterala utvecklingssamarbetet för harbeaktat reservationerna med undantag för ingångna samarbetsavtal. Sänkning avlandramar med anledning av stora reservationer bör normalt aktualiseras dåsamarbetsavtal löper ut. Nedskärningar i medelstilldelningen skall inte medföraminskad verksamhet.Anslagsstrukturen är i stort sett oförändrad jämfört med innevarande budgetår.En särskild post för tillkommer. Regeringens förslag till fördelning pårespektive delpost framgår av den följande redogörelsen, samt av nedanståendetabell.-------------------------------------------------------|för det bilaterala utvecklingssamarbetet|--------------------------------------------------------| | | || | 1997 | 1998|--------------------------------------------------------|1. 1 | 1 540 | 1 600|| | 000 | 000|--------------------------------------------------------|2. 1 |885 000 | 1 000|| | | 000|--------------------------------------------------------|3. |430 000 |385 000|--------------------------------------------------------|4. 2 | - |280 000|--------------------------------------------------------|5. Särskilda utvecklingsprogram 3 | 1 175 | 1 020|| | 000 | 000|--------------------------------------------------------|6. Krediter för utveckling |390 000 |400 000|--------------------------------------------------------|7. Forskningssamarbete |400 000 |410 000|--------------------------------------------------------|8. Enskilda organisationer |820 000 |830 000|--------------------------------------------------------|9. Humanitärt bistånd | 1 052 |780 000|| | 000 | |--------------------------------------------------------|10. Ekonomiska reformer |200 000 |410 000|--------------------------------------------------------|11. Information |33 200 |45 000|--------------------------------------------------------|Summa | 6 925 | 7 160|| | 200 | 000|--------------------------------------------------------Beloppen anges i tusental kronor.1. överförs från delposten 5 Särskilda utvecklingsprogram förstöd till demokrati och mänskliga rättigheter.2. överförs från delposten 9 Humanitärt bistånd.3. överförs till delposten för från anslagsposten A1.1 Multilateralt utvecklingssamarbete.Inom delposterna för och överförs till regionalt/övrigtmedel för insatser för stöd till demokrati och mänskliga rättigheter som intekan finansieras från landramarna. Dessa insatser finansierades förut underdelposten Särskilda program. För delposten innebär detta, i kombinationmed den gradvisa avvecklingen av landramen för samarbetet med och enviss ökning av landramarna för och , att delposten beräknasöka med till . avseende Asienökar till följd av det ovanstående och till följd av ökning av landramen förVietnam. beräknas öka med till 1 000 miljonerkronor. Vad gäller delposten för anför regeringen att den beräknaskunna minska med till . Genomomläggningen av samarbetet till ett mer processinriktat stöd främst fördemokrati och mänskliga rättigheter har medelsbehovet minskat under enövergångsperiod och reservationerna ökat till en alltför hög nivå. Ipropositionen uppges att delposten beräknas kunna höjas när reservationenminskat. I nedanstående tabell anges gällande och planerade landramar för 1997och 1998.------------------------------------------------------|Fördelning under delposten särskilda||utvecklingsprogram |------------------------------------------------------| | | || | 1997 | 1998|------------------------------------------------------|Näringslivsutveckling |80 000 |70 000|------------------------------------------------------|Demokrati och mänskliga rättigheter |235 000 |120 000||1 | | |------------------------------------------------------|Kontraktsfinansierat tekniskt |210 000 |160 000||bistånd | | |------------------------------------------------------|Internationella kurser |130 000 |150 000|------------------------------------------------------|Särskilda miljöprogram |205 000 |200 000|------------------------------------------------------|Programutveckling 2 |210 000 |220 000|------------------------------------------------------|Rekrytering och utbildning av |105 000 |100 000||fältpersonal och | | ||multilaterala experter | | |------------------------------------------------------|Summa | 1 175 | 1 020|| | 000 | 000|------------------------------------------------------Beloppen anges i tusental kronor.1. 120 000 överförs till delposterna 1. för år 1997.2. 80 000 överförs från multilateralt samarbete för 1998.Delposten är ny och regeringen anför att den övervägande andelen avdelposten förväntas gå till insatser i f.d. . Sådanainsatser har tidigare främst finansierats från delposten för humanitärtbistånd. är avsikten att bygga upp viss verksamhet i länder ibl.a. För delposten beräknas 280 miljoner kronor.Flertalet verksamheter omfattas av delposten Särskilda utvecklingsprogram. Denfördelning som regeringen föreslår under denna delpost framgår av tabell 5 (sebilaga). Betydande nedskärningar har gjorts på flera verksamheter motiverade avde omfattande reservationerna. Medlen för demokrati och mänskliga rättigheterminskar på grund av överföringen av landinriktade insatser till regionposternaför , och på samma sätt som tidigare skett för Latinamerika.Till medlen för programutveckling förs stödet till () och i ,vilka tidigare finansierats från anslagsposten för multilateraltutvecklingssamarbete. Sammanlagt beräknas delposten minska med 155 miljonerkronor till .-------------------------------------------------------|Landramar, gällande 1997 samt planerade 1998 |--------------------------------------------------------| | 1997 | 1998|--------------------------------------------------------|| | |--------------------------------------------------------|| 140 000 | 140 000|--------------------------------------------------------|| 20 000 | 5 000|--------------------------------------------------------|| 20 000 | 20 000|--------------------------------------------------------|| 90 000 | 100 000|--------------------------------------------------------|| 35 000 | 35 000|--------------------------------------------------------|| 65 000 | 65 000|--------------------------------------------------------|| 245 000 | 245 000|--------------------------------------------------------|| 75 000 | 75 000|--------------------------------------------------------|| 230 000 | 230 000|--------------------------------------------------------|| 180 000 | 200 000|--------------------------------------------------------|| 95 000 | 95 000|--------------------------------------------------------|| 110 000 | 100 000|--------------------------------------------------------|| 110 000 | 110 000|--------------------------------------------------------|Regionalt/Övrigt | 125 000 | 180 000|--------------------------------------------------------|Summa | 1 540 000 | 1 600 000|--------------------------------------------------------|| | |--------------------------------------------------------|| 120 000 | 120 000|--------------------------------------------------------|| 300 000 | 300 000|--------------------------------------------------------|| 80 000 | 80 000|--------------------------------------------------------|| 90 000 | 90 000|--------------------------------------------------------|| 40 000 | 40 000|--------------------------------------------------------|| 70 000 | 130 000|--------------------------------------------------------|/| 120 000 | 120 000|--------------------------------------------------------|Regionalt/Övrigt | 65 000 | 120 000|--------------------------------------------------------|Summa | 885 000 | 1 000 000|--------------------------------------------------------|| | |--------------------------------------------------------|| 80 000 | 80 000|--------------------------------------------------------|| 240 000 | 190 000|--------------------------------------------------------|| 110 000 | 115 000|--------------------------------------------------------|Summa | 430 000 | 385 000|--------------------------------------------------------Beloppen anges i tusental kronor.Delposten Krediter för utveckling beräknas öka med till 400miljoner kronor. För beräknar regeringen att delpostenForskningssamarbete erhåller . Regeringen framhåller attverksamheten är högt prioriterad och beräknas kunna erhålla fortsatt ökadmedelstilldelning när den nuvarande reservationen minskat. förenskilda organisationer beräknas öka med till 830 miljonerkronor. Regeringen beräknar vidare att delposten Humanitärt bistånd minskartill genom överföringen av medel till den särskildadelposten för . Ekonomiska reformer minskades kraftigt år 1997med anledning av de mycket stora reservationerna. Regeringen uppger ibudgetpropositionen att reservationerna kommer att minska betydligt underinnevarande budgetår på grund av att fler skuldtyngda länder nu genomför enekonomisk reformpolitik, som uppfyller kriterierna för betalningsbalansstödeller bidrag till skuldlättnader i olika former. beräknas därför enökning med till . En ökning med 11,8miljoner kronor till av delposten Information beräknas isyfte att stödja Sidas ambitioner om en ökad satsning på information omSveriges samlade utvecklingssamarbete och om biståndets uppgift att bidra tilllösningar på globala problem.Regeringen föreslår i propositionen - vad gäller det bilateralautvecklingssamarbetet - att bemyndigar regeringen att göra deutfästelser och åtaganden som förordas under verksamhetsområde AInternationellt utvecklingssamarbete, kapitel 3 A i budgetpropositionenavsnittet Utfästelser och åtaganden (yrkande 2, delvis). Inom det bilateralautvecklingssamarbetet föreslås att regeringen får ikläda staten förpliktelsersom tillsammans med tidigare gjorda, utestående utfästelser motsvarar högst femgånger landramen på årsbasis för det landramsfinansierade samarbetet medprogramländer för vilka regeringen fastställt landstrategier eller motsvarande.I fall då landramen förändras, t.ex. vid successiv avveckling av samarbeteteller vid uppbyggnad av ett nytt programlandssamarbete, föreslås att regeringeni varje särskilt fall får fastställa maximal utfästelseram i syfte att undvikaatt redan gjorda åtaganden överskrids. För övriga landprogram och andraverksamheter föreslås att utfästelseramen får uppgå till högst 1998års medelstilldelning.Verksamheternas olika inriktning och långsiktighet gör att avtal med längregiltighetstid främst avser det landramsfinansierade samarbetet, krediter ochforskning. Överskådlighet och enkelhet motiverar att reglerna föråtagandemöjligheter är generella. Av de totala åtagandena motsvaras, enligtbudgetpropositionen, av reservationer.