bet · GL01KU5 · 1997-10-07 00:00:00 — Även detta betänkande bereds förnärvarande i . En proposition på grundval av betänkandetväntas i november 1997.Här kan också nämnas att regeringen beslutat om direktiv för enparlamentarisk kommitté som skall tillkallas för att belysa de nyaförutsättningar, problem och möjligheter som det svenska folkstyret möterinför (dir. 1997:101). Utgångspunkten för kommitténs arbete börenligt direktiven vara varje medborgares rätt till full delaktighet isamhället.Särskilt om subsidiaritetsprincipenInom EU fästs vikt vid subsidiaritetsprincipen. I Maastrichtfördragetsinledande artikel A slås fast att fördraget markerar en ny fas i processen föratt skapa en allt fastare sammanslutning mellan de europeiska folken, därbesluten skall fattas så nära medborgarna så möjligt. Subsidiaritetsprincipenhar också förts in i artikel 3b andra stycket i . Principensallmänna innebörd kan sägas vara att beslut skall fattas så nära medborgarnasom möjligt och på så låg nivå som sakfrågans karaktär tillåter. Till det nyaAmsterdamfördraget har fogats ett särskilt protokoll om tillämpningen av bl.a. subsidiaritetsprincipen.Ett avtal med förfaranderegler för principens tillämpning har ingåtts mellanEuropaparlamentet, rådet och kommissionen (EGT nr C 329, 6.12.1993).Institutionerna skall enligt avtalet i varje enskilt normgivningsärende prövaoch särskilt motivera varför nya rättsakter bör utfärdas på gemenskapsnivå.Ytterst är det som har att uttolka subsidiaritetsprincipensrättsliga innebörd.Sverige ratificerade den europeiska konventionen om kommunalsjälvstyrelse. I konventionen, som för svenskt vidkommande är tillämplig påkommuner och landsting, regleras vissa grundläggande principer för statensförhållande till kommunerna. Artikel 4 punkt 3 i konventionen ger uttryck förprincipen om en decentraliserad samhällsförvaltning genom att ange att deoffentliga uppgifterna normalt i första hand skall utövas av de myndighetersom ligger närmast medborgarna. Tilldelning av en uppgift till en annanmyndighet bör grundas på uppgiftens omfattning och natur samt kraven påeffektivitet och ekonomi.Subsidiaritetsprincipen behandlas i betänkandet Suveränitet och demokrati(SOU 1994:12). Där påpekas att man när uttrycket subsidiaritet används ompolitiska maktförhållanden åsyftar att den högre nivån skall vara ett stöd förde lägre nivåernas insatser, men att subsidiaritetstanken inte är någonentydig decentraliseringsidé, eftersom den kan användas för att motivera såvälcentralisering som decentralisering beroende på omständigheterna i detenskilda fallet. Subsidiariteten, vilken är en ansvarsregel som avgör vemsansvar det är att förverkliga det allmänna bästa, kan sägas ha tvådimensioner. Den vertikala dimensionen avser statens uppbyggnad och depolitiska nivårelationerna, där tanken är att uppgifterna skall utföras pålägsta nivå. Den horisontella dimensionen gäller avvägningen mellan detoffentliga och det privata (dvs. omfattningen av statens roll i det civilasamhället och mark- nadsekonomin), där utgångspunkten är att det skall finnasså stort utrymme för mångfald och självorganisering som möjligt.I betänkandet påpekas vidare att det i alla politiska system finns endragkamp om hur makten skall delas och om vad politiska institutioner på olikabeslutsnivåer skall besluta och genomföra. I har det ständigt förts endiskussion om hur uppgifterna skall fördelas mellan den statliga centralmaktenoch den kommunala självstyrelsen, heter det. I betänkandet erinras om att denstatliga Länsberedningen gjorde ett försök att sammanfatta devägledande principerna för uppgiftsfördelningen inom den offentliga sektorn. Idet sammanhanget formulerades subsidiaritetsprincipen som vägledning förpolitiska nivårelationer i enligt följande: ?En uppgift bör inteligga på högre beslutsnivå än nödvändigt i förhållande till de av beslutetdirekt berörda? (SOU 1974:84 s. 20).Motioner om tillämpningen av subsidiaritetsprincipen i lagstiftningsarbeteoch vid andra politiska beslut behandlades av utskottet . godkända betänkande 1991/92:KU12 ansåg ett enigt utskott att det varangeläget att strävandena att begränsa och förenkla regelsystemet fortsatteoch intensifierades. Utskottet förutsatte att därvid också beaktades attenskildas villkor bör regleras av det allmänna i minsta möjliga utsträckning.Med det anförda ansågs de då aktuella motionerna tillgodosedda.Riksdagen har tidigare, , avstyrkt motionsyrkanden omgrundlagsfästande av subsidiaritetsprincipen - se betänkande 1996/97:KU26.Utskottets bedömningAv den här lämnade redovisningen framgår dels att förslagen frånDemokratiutvecklingskommittén i betänkandet SOU 1996:162 syftar till att ökamedborgarnas inflytande och delaktighet i samhällsutvecklingen, dels attförslagen från den i SOU 1997:71 syftar till ökadmakt och ökat inflytande för unga. Båda dessa betänkanden bereds förnärvarande i . Utskottet anser att regeringens beredningav förslagen bör avvaktas och avstyrker därför motionerna K529 (fp) och K603(kd) yrkande 1.I motion K603 (kd) har också begärts ett särskilt utvecklingsarbete om hur dens.k. subsidiaritetsprincipen kan tillämpas i praktiken (yrkande 3). mening syftar de förslag om ökat medborgerligt inflytande som lagtsav de ovan nämnda utredningarna bl. a. till att beslut i ökad omfattning skallfattas av de berörda själva eller åtminstone på lokal nivå, dvs. endecentralisering av beslutsfattandet som kan sägas innebära en praktisktillämpning av subsidiaritetsprincipen. Med hänvisning härtill avstyrksmotionen i denna del.Källhänvisningar i offentliga utredningarMotionenTuve Skånberg (kd) påpekar i motion 1996/97:K525 att Statens offentligautredningar, SOU, utgör betydelsefulla faktakällor för politiker,journalister, gymnasister, den intresserade allmänheten och forskare. I ettavseende brister dock de allra flesta utredningar, anser motionären: de haringa eller otillräckliga källhänvisningar. Inte ens litteraturlista förekommerallmänt. Motionären begär ett tillkännagivande till regeringen om attkällhänvisning skall ingå i statens offentliga utredningar.BakgrundInom Statsrådsberedningen har utarbetats en som arbetar iutredningar som omfattas av kommittéförordningen (1976:119). , Ds 1992:99, sägs följande beträffande källhänvisningar:Betänkandena innehåller normalt dokumentation i form av källhänvisningar itext, figurer och fotnoter. Genom att i anslutning till bilagorna införa enlitteraturförteckning som upptar de bibliografiska data som behövs för attläsaren skall kunna identifiera källorna, kan hänvisningarna i text,figurtexter och fotnoter förenklas avsevärt.I en bilaga till ges sedan exempel på hur en bibliografiskuppställning kan utformas.Utskottets bedömningKommittéhandboken innehåller anvisningar om källhänvisningar i utredningar. Någon åtgärd med anledning av motion K525(kd) är alltså inte påkallad. Motionen avstyrks därför.Kunskapsutbyte mellan forskare och samhället i övrigtMotionenI motion 1996/97:K603 (kd) begärs ett tillkännagivande till regeringen om vadsom anförts i motionen om ett ökat utbyte av kunskap och erfarenheter mellanforskare och övriga medborgare (yrkande 6). Enligt motionärerna bör staten ochrepresentanter för olika samhällssektorer samverka för att utveckla kontaktnätmellan forskare och praktiker, så att kunskap som kommit fram genom forskningfår prövas i praktiken och för att forskarna skall få möjlighet att ta tillsig synpunkter inför nya forskningsinsatser.BakgrundI budgetpropositionen 1997, utgiftsområde 16, föreslog regeringen atthögskolan i ökad utsträckning skulle samverka med det omgivande samhället ochinformera om sin verksamhet. Detta föreslogs bli högskolans tredje uppgift vidsidan av utbildning och forskning. För att tydliggöra detta föreslogs enändring av 1 kap. 2 § andra stycket högskolelagen (1992:1434).Utbildningsutskottet tillstyrkte lagförslaget (bet. 1996/97:UbU1 s. 49). Lag-ändringen trädde i kraft den 1 januari 1997.I den forskningspolitiska propositionen 1996/97:5 angav regeringen att varjemyndighet som utför forskning finansierad med statliga medel, såväluniversitet och högskolor som andra forskningsutförande myndigheter och organ,skall svara för att information om dess forskning finns tillgänglig påInternet . Regeringen ansåg det angeläget attinformationsverksamheten vid landets universitet och högskolor utformas ochbedrivs i enlighet med de principer som angetts i propositionen (s. 68 f.).Regeringen avsåg att uppdra åt universitet och högskolor att se överinformationsverksamheten och ge förslag till hur denna kunde förbättras. Varjeuniversitet och högskola borde därvid formulera och redovisa eninformationsstrategi.Regeringen ansåg också att en öppen och förutsättningslös dialog mellanvetenskapens företrädare och enskilda medborgare i hög grad är endemokratifråga. Regeringen pekade i propositionen på hur man i s.k.forskningscirklar tillsammans med forskare gemensamt kan studera problem somär angelägna för t.ex. arbetet i folkrörelser, på arbetsplatser eller ipolitiska föreningar. Högskolan borde ta ett ökat ansvar för att denna form avsamverkan utvecklas, och regeringen ansåg att FRN ()borde kunna bistå högskolan i denna uppgift.Utbildningsutskottet avstyrkte motioner om forskningsinformation och omsamrådsgrupper för att öka utbytet mellan arbetslivet och den högreutbildningen med hänvisning till uttalandena i propositionen och godkändeockså vad regeringen anfört om mål för forskningen och allmänna riktlinjer förforskningspolitiken (bet. 1996/97:UbU3 s. 33 och 34).Konstitutionsutskottets bedömningUtskottet anser att regeringens uttalanden i den forskningspolitiskapropositionen, vilken godkändes av , tillgodosersyftet med den nu aktuella motionen. Motion K603 (kd) yrkande 6 avstyrksdärför.En jämställdhetsbestämmelse i riksdagsordningenMotionenVänsterpartiet påpekar i motion 1996/97:A812 att regeringen givit alladepartement i uppgift att i varje proposition belysa konsekvenserna förjämställdheten. Motsvarande uppgift har alla utredningar och kommittéer. Iriksdagen råder stor enighet mellan de politiska partierna om attjämställdheten är en angelägen och prioriterad fråga, anför motionärerna. Rentformellt finns i inget som motsvarar regeringens ?mainstreaming-arbete?, dvs. något krav på att ett jämställdhetsperspektiv skall läggas påalla politikområden. När enskilda ledamöter begär en redovisning avjämställdhetspolitiska konsekvenser av ett ärende, hänvisas enligtmotionärerna till att det är arbetsmarknadsutskottets område. Vänsterpartietanser därför att skall ge talmanskonferensen i uppdrag att prövafrågan om att införa en övergripande tilläggsbestämmelse i riksdagsordningen,enligt vilken de olika utskotten får i uppdrag att beaktajämställdhetsperspektivet på sina respektive sakområden (yrkande 3).RegeringsformenI 1 kap. 2 § regeringsformen fastslås vissa grundläggande mål för politiken.Där framhålls i första stycket att den offentliga makten skall utövas medrespekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans frihetoch värdighet. I paragrafens tredje stycke har ett element i dennalikhetsgrundsats särskilt framhållits, nämligen jämställdheten mellan könen.Detta uttrycks som att det allmänna skall tillförsäkra män och kvinnor likarättigheter. Regeln är ett målsättnings- eller programstadgande, som riktarsig till normgivaren.De generella kommittédirektivenFör varje kommitté beslutar regeringen direktiv. I direktiven beskrivsbakgrund till och mål med utredningsuppdraget, i förekommande fall ävenmetoder samt form för rapportering och tidsram. Utöver de direktiv sombeskriver en kommittés uppgifter gäller för alla kommittéer också ett antalgenerella direktiv:- direktiv om att redovisa regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50)- direktiv att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23)- direktiv att redovisa jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124)- direktiv att redovisa konsekvenser för brottsligheten och detbrottsförebyggande arbetet (dir. 1996:49).Det tidigare generella direktivet att beakta EG-aspekter (dir. 1988:43) harupphört att gälla som en följd av EU-inträdet.I direktiv 1994:124 om att redovisa jämställdhetspolitiska konsekvensererinras om att åtgärder för jämställdhet fortlöpande behövs. De strukturer ochordningar på olika områden, även informella, som kan bidra till attupprätthålla eller förstärka den ojämna maktfördelningen och segregeringenmellan män och kvinnor bör därför uppmärksammas.De förslag som läggs fram av kommittéer och särskilda utredare skall alltidföregås av en analys och innehålla en redovisning av hur förslagen, direkt ochindirekt, kan förväntas påverka kvinnors respektive mäns villkor och därmedförutsättningarna för jämställdhet mellan könen. De brister i jämställdhet somkan finnas på det aktuella området skall också redovisas, liksom en bedömningav hur eventuella hinder kan undanröjas. Jämställdhetsaspekter skall ocksåsärskilt analyseras och redovisas vid förslag om strukturförändringar isamhället.Om kommittén eller utredaren bedömer att en sådan analys och redovisninginte kan göras på ett meningsfullt sätt till följd av utredningsuppdragetseller ämnets karaktär, skall detta anges och särskilt motiveras.Utskottets bedömningGenom målsättningsstadgandet i 1 kap. 2 § regeringsformen har jämställdhetenmellan könen upphöjts till en grundläggande statsrättslig norm, som skallligga till grund för de politiska beslutens innehåll. Regeringsformen äröverordnad riksdagsordningen, och ett upprepande av detta stadgande iriksdagsordningen, som motionärerna begär, är därför inte behövligt. Skulleregeringen lägga fram en proposition utan någon jämställdhetsanalys kanriksdagen ställa regeringen till svars för detta. Utskottet avstyrker motionA812 (v) yrkande 3.Utredning om etikens betydelseMotionenI motion 1996/97:K603 begär m.fl. (kd) att regeringentillsätter en utredning om etikens betydelse för en god samhällsutveckling(yrkande 2). Motionärerna anser att det behövs en fördjupad kunskap om deetiska normer som tillhör vårt kulturarv, hur de tillämpas inom olika områdenoch om hur de växer fram. För att lyfta fram etikens betydelse för en godsamhällsutveckling inom olika områden anser motionärerna att ett brettutredningsarbete bör genomföras.Tidigare riksdagsbehandlingFrågor om behovet av etiska värderingar i samhällslivet har tidigarebehandlats av . Vid /90 avstyrkte kulturutskottet enmotion om etik, moral och normer i samhällslivet. pekade bl.a.på att övergripande normer ligger till grund för de värderingar som görs dålagstiftaren reglerar förhållandet mellan enskilda och då han skapar regler pådet straffrättsliga området. ville emellertid framhålla attallmänna övergripande levnadsnormer av det slag som motionärerna syntes åsyftainte borde slås fast genom politiska beslut. Sådana normer får bärkraft endastom de accepteras av de enskilda människorna, ansåg utskottet. Vilka normer enmänniska accepterar - och lever efter - är beroende bl.a. av hennes religiösauppfattning och av hennes livsåskådning i övrigt, anförde kulturutskottetvidare. En annan sak var att det inom olika yrkesområden kunde vara motiveratatt diskutera behovet och lämpligheten av etiska riktlinjer, normer ellerkoder för det professionella handlandet (bet. 1989/90:KrU14).Ett motionsyrkande gällande lagstiftningens grund i den kristna etikenavstyrktes av (bet. 1988/89:KU11). I motionenframställdes yrkande om ett tillägg till 1 kap. 2 § regeringsformen varav detskulle framgå att lagstiftningen skall ha sin grund i den kristna etiken ochdess normgivning. Enligt utskottets mening skulle den föreslagnagrundlagsbestämmelsen vara svårförenlig med det skydd för religionsfrihetensom ges i regeringsformen.Vid /94 behandlade återigen ettmotionsyrkande om lagstiftningens förankring i den kristna etiken. Utskotteterinrade bl.a. om att 1 kap. 2 § regeringsformen stadgar att den offentligamakten skall utövas med respekt för alla människors lika värde och för denenskilda människans frihet och värdighet samt att det i regeringsformen ocksåges bestämmelser om grundläggande fri- och rättigheter. Mot bakgrund av detanförda ansåg inte utskottet att det fanns anledning att ytterligare markerasambandet mellan lagstiftningen och samhällets etiska grundvärderingar.Utskottet påpekade vidare att de etiska grundvärderingarna förändras i taktmed samhällsutvecklingen liksom tillämpningen av dem. Det var därför enligtutskottets mening naturligt att frågor om etik togs upp i den allmännadebatten. Den då aktuella motionen avstyrktes (bet. 1993/94:KU5).Etiska frågor har i aktualiserats i en mängd olika sammanhang,förutom i de ovan nämnda. Sålunda har behandlatmotioner om bl.a. grundforskning om etik, etikundervisning i skolan, etik inomförsvaret, etik och djurförsök, idrottens etik, etikens betydelse förekonomins funktionssätt, etik i marknadsföring, etik i Radiosprogramverksamhet, etikkodex för bankväsendet, etik på datanäten, etiskaaspekter på hanteringen av kärnavfall, etik inom revisorskåren,säkerhetspolitik och etiska värderingar, etik i politiken, i barnomsorgen, ivården osv. samt en rad motioner om medicinsk-etiska frågor.Utskottets bedömningEtiska frågor har som ovan framgått aktualiserats i inom en mängdolika områden . Ett studium av betänkanden i olikafrågor torde ge en god bild av vilka etiska normer det finns och hur normernatillämpas på dessa områden. Någon särskild utredning om etikens betydelse församhällsutvecklingen, vilket begärs i motion K603 (kd), är därför intebehövlig. Utskottet avstyrker alltså motionen såvitt nu är i fråga (yrkande2). beträffande könsneutralitet i offentliga dokumentatt avslår motion 1996/97:K531,2. beträffande tillämpning av EG-rättenatt avslår motion 1996/97:K903 yrkande 3,3. beträffande EG-rättsdatabaseratt avslår motion 1996/97:K903 yrkande 4,4. beträffande organisation för behandling av EU-frågoratt avslår motion 1996/97:K311,res. 1 (mp)5. beträffande återupprättande av den kommunala självstyrelsenatt avslår motion 1996/97:K501 yrkande 2,6. beträffande redovisning av effekter för den kommunalasjälvstyrelsenatt avslår motion 1996/97:K501 yrkande 1,7. beträffande ökat medborgarinflytandeatt avslår motionerna 1996/97:K529 och 1996/97:K603 yrkande 1,res. 2 (m, fp)8. beträffande utvecklingsarbete om subsidiaritetsprincipenatt avslår motion 1996/97:K603 yrkande 3,9. beträffande källhänvisningar i offentliga utredningaratt avslår motion 1996/97:K525,10. beträffande kunskapsutbyte mellan forskare och samhället iövrigtatt avslår motion 1996/97:K603 yrkande 6,11. beträffande en jämställdhetsbestämmelse i riksdagsordningenatt avslår motion 1996/97:A812 yrkande 3,res. 3 (v)12. beträffande utredning om etikens betydelseatt avslår motion 1996/97:K603 yrkande 2.Stockholm den 7 oktober 1997På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (),(), (), Axel (), (), (m), (), (),(), (), (), (), (), (), () och (). organisation för behandling av EU-frågor (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjar med?Konstitutionsutskottet? och slutar med ?yrkandena 1 och 2? bort ha följandelydelse:Utskottet delar motionärens uppfattning att bör läggas ned ochatt frågor som berör EU-arbetet i fortsättningen skall behandlas av respektivefackutskott. Arbetsgruppen under talmanskonferensen bör få i uppdrag attutarbeta förslag till ändring i riksdagsordningen i enlighet med vad utskottethär anfört med anledning av motion K311 (m) yrkandena 1 och 2.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande organisation för behandling av EU-frågoratt med anledning av motion 1996/97:K311 som sin mening gertalmanskonferensen till känna vad utskottet anfört,2. Ökat medborgarinflytande (mom. 7)(), (), (m), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med ?Av den här?och slutar med ?K603 (kd) yrkande 1? bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattningen i motionerna K529 (fp) och K603 (kd) yrkande 1att människors individuella makt och inflytande behöver öka. För att uppnåatt framtida reformer leder till ökad makt för enskilda människor - somindivider och inte bara som medlemmar av ett kollektiv - bör regeringenbesluta om ett generellt direktiv till samtliga statliga utredningar om att deförslag som läggs skall leda till ökad makt för de enskilda människorna. här anfört med bifall till motion K529 och med anledning av motionK603 yrkande 1 bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande ökat medborgarinflytandeatt med bifall till motion 1996/97:K529 och anledning av motion1996/97:K603 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. En jämställdhetsbestämmelse i riksdagsordningen (mom. 11)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjar med ?Genommålsättningsstadgandet? och slutar med ?A812 (v) yrkande 3? bort ha följandelydelse:Trots regeringsformens portalstadgande om jämställdhet mellan könen anläggsinte ett jämställdhetsperspektiv på alla politikområden. Utskottet delardärför motionärernas uppfattning att talmanskonferensen bör få i uppdrag attpröva frågan om att införa en tilläggsbestämmelse i riksdagsordningen, enligtvilken de olika utskotten får i uppdrag att beakta jämställdhetsperspektivetpå sina respektive sakområden. Detta bör med anledning av motionA812 (v) yrkande 3 som sin mening ge talmanskonferensen till känna.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande en jämställdhetsbestämmelse i riksdagsordningenatt med anledning av motion 1996/97:A812 yrkande 3 som sin meningger talmanskonferensen till känna vad utskottet anfört. Sammanfattning........................................1Motionerna............................................1Utskottet.............................................2Språket i lagar m.m. 2Könsneutralitet 2Tillämpning av EG-rätt vid svenska domstolar och myndigheter 4Riksdagens organisation för behandling av EU-frågor 6Lagstiftningen och den kommunala självstyrelsen 7Ett stärkt medborgarinflytande 9Källhänvisningar i 12Kunskapsutbyte mellan forskare och samhället i övrigt 13En jämställdhetsbestämmelse i riksdagsordningen 14Utredning om etikens betydelse 15Hemställan 17Reservationer........................................181. organisation för behandling av EU-frågor (mom. 4) 182. Ökat medborgarinflytande (mom. 7) 183. En jämställdhetsbestämmelse i riksdagsordningen (mom. 11) 19