bet · GK01BoU10 · 1997-02-13 00:00:00 — Frågan får också anses ha anknytning tillarbetet med att skapa en miljöbalk.NationalstadsparkerRiksdagen beslöt om en ändring i NRL - i 3 kap. infogades en ny 7§ - som gick ut på att områden i tätorter och tätortsregioner där parklandskap,naturmiljöer och bebyggelsemiljöer flätas samman till unika historiska landskapskall kunna ges ställning som nationalstadsparker. Vid samma tillfälleinrättades landets första nationalstadspark i områdetUlriksdal-Haga-Brunnsviken-Djurgården i och kommuner.Hösten 1996 gav regeringen i samt ochStockholms kommuner ett gemensamt uppdrag att redovisa ett fördjupat underlagför skydd för en del av som ligger kring södra avses redovisas senast /98.Utredningen om nationalstadsparker som tillsattes av regeringen i maj 1995avgav betänkandet Nationalstadsparker (SOU 1996:38). har sju av landets större städer sådana stora och i huvudsakoexploaterade centrala markområden att de skulle kunna motivera förstärkt skyddenligt 3 kap. 7 § NRL.Dessa områden är i- området Slottsskogen-Botaniska trädgården-Änggården,- Pildammsstråket,- området Uppsalaåsen-Fyrisån,- området kring ström.- stråket längs ,- Landborgspromenaden,- Älvrummet.Med hänsyn till att som begrepp och skyddsinstrument ärnytt anser utredningen det motiverat att välja ett restriktivt synsätt. Dettahar lett till att den vid sitt slutliga ställningstagande valt att föreslå tvånationalstadsparker nämligen området Uppsalaåsen-Fyrisån i ochÄlvrummet i Trollhättan.Regeringen meddelade att två nya nationalstadsparker bordeinrättas en i och en i . De båda kommunerna har fåttregeringens uppdrag att ta fram det underlag som behövs för att bilda parkerna.I tre motioner förs fram förslag som går ut på att stärkt skydd krävs för vårenda nationalstadspark samt att regeringen för bör redovisa hurskyddet för parken skall fullföljas. Förslag med denna innebörd finns iCenterpartiets partimotion 1996/97:Jo727 yrkande 30 samt i motionerna1996/97:Jo779 (kd) yrkande 6 och 1996/97:A434 (v) yrkande 1. I Centernspartimotion föreslås - yrkande 29 - ett tillkännagivande av innebörd attregeringen bör underställa förslag om nya nationalstadsparker. Imotion 1996/97:Bo532 (c) föreslås att området Slottsskogen-Botaniskaträdgården-Änggårdsområdet i inrättas som nationalstadspark. Ettmotsvarande yrkande avseende Landborgspromenaden i förs fram imotion 1996/97:Bo517 (m).Utskotten behandlar först partimotion 1996/97:Jo727 yrkande 29i vilken föreslås att nya nationalstadsparker bör inrättas.Som framgår ovan har regeringen vidtagit åtgärder för att två nyanationalstadsparker skall kunna inrättas - en i (Uppsalaåsen-Fyrisån)och en i (). Regeringens uppfattning är en anslutning tillnationalstadsparksutredningens. Med den uppbyggnad lagstiftningen omnationalstadsparker har tillkommer det att besluta om inrättande omsådana. Det kan alltså förväntas att regeringen kommer att förelägga riksdagenen proposition i ärendet när det pågående förberedelsearbetet avslutades. Ettförverkligande av vad nu antagits innebär att yrkande 29 i Centerpartietspartimotion /97:Jo727 kommer att tillgodoses utan något riksdagenstillkännagivande. Med det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandet ominrättande av ytterligare nationalstadsparker.Även om det kan synas angeläget att inrätta flera nationalstadsparker än desom nu planeras har utskottet förståelse för nationalstadsparksutredningensuppfattning om att det med hänsyn till att nationalstadsparker som begrepp ochskyddsinstrument är nytt kan finnas anledning att vara restriktiv med attinrätta nya nationalstadsparker.Riksdagen bör inte nu ge sin anslutning till förslaget i motion 1996/97:Bo517(m) om att inrätta nationalstadspark i Helsingborg.Utskottet gör samma bedömning beträffande motion 1996/97:Bo532 (c) ominrättande av nationalstadspark i Göteborg.Utskottet delar uppfattningen i partimotion 1996/97:Jo727 samti motionerna 1996/97:A434 (v) och i 1996/97:Jo779 (kd) om att skyddet för denexisterande bör stärkas. Det bör vidtas ytterligareåtgärder i den riktning som motionärerna förordar. Som framgått ovan harregeringen uppdragit åt i samt ochStockholms kommuner att redovisa ett fördjupat underlag för skyddet av den delav som omfattar natur- och kulturlandskapet kring södraBrunnsviken. Utskottet, som finner det arbetet i hög grad angeläget och välmotiverat, utgår från att regeringen antingen i samband med den ovan förutsattapropositionen om inrättande av nya nationalstadsparker eller i annat lämpligtsammanhang för redovisar resultatet av det nu pågående arbetet.Syftet med förslagen i partimotion 1996/97:Jo727 yrkande 30 ochi motionerna 1996/97:A434 (v) yrkande 1 och 1996/97:Jo779 (kd) yrkande 6 omstärkt skydd för får vid en sådan uppfattning anses i interinga grad tillgodosett utan något tillkännagivande till regeringen.Motionerna avstyrks alltså. beträffande ansvarsfördelningen avseende vissa ärenden enligtNRLatt avslår motion 1996/97:Bo513,2. beträffande miljökonsekvensbeskrivningaratt avslår motion 1996/97:Jo759 yrkande 29,res. 1 (c, fp, kd)res. 2 (mp)3. beträffande biologisk mångfaldatt avslår motion 1996/97:Jo779 yrkande 2,res. 3 (kd)4. beträffande fastighetsbildningslagenatt avslår motion 1996/97:Bo506 yrkande 1,5. beträffande det kommunala vetotatt avslår motionerna 1996/97:Bo503 och 1996/97:Bo511,res. 4 (c, v, mp)6. beträffande program angående kärnavfallets behandlingatt avslår motion 1996/97:Bo535,7. beträffande regeringsprövning av Polenlänkenatt avslår motion 1996/97:N427 yrkande 2,res. 5 (v, mp)8. beträffande planering m.m. av våra vattenresurseratt avslår motionerna 1996/97:Bo504 yrkande 1 och 1996/97:L708yrkande 1,res. 6 (c, fp, v, mp, kd)9. beträffande förslagen i betänkandenatt avslår motion 1996/97:Jo778 yrkande 5,res. 7 (v, mp)10. beträffande vattenfrågornas ställning i NRLatt avslår motion 1996/97:Bo504 yrkande 2,11. beträffande vattenkraftens roll i energibalansenatt avslår motion 1996/97:Jo759 yrkande 16,res. 8 (fp, v, mp, kd)12. beträffande principerna för skydd av älvar och vattenområdenatt avslår motionerna 1996/97:Bo501 yrkande 2 och1996/97:Jo797 yrkande 10,res. 9 (fp, v, mp, kd)13. beträffande utbyggnad av Långforsens kraftverkatt avslår motion 1996/97:Bo501 yrkande 1,14. beträffande uppströms Björnaatt avslår motion 1996/97:Bo512,res. 10 (c, fp, v, mp, kd)15. beträffande Sölvbackaströmmarnaatt avslår motion 1996/97:Bo525,res. 11 (c, fp, v, mp, kd)16. beträffande vindkraften som riksintresseatt avslår motion 1996/97:Bo418 yrkande 2,res. 12 (c, mp)17. beträffande revision av miljölagstiftningen för att underlättavindkraftens utbyggnadatt avslår motion 1996/97:Bo418 yrkande 1,res. 13 (c)18. beträffande ytterligare nationalstadsparkeratt avslår motion 1996/97:Jo727 yrkande 29,res. 14 (c, mp)19. beträffande nationalstadspark i Helsingborgatt avslår motion 1996/97:Bo517,20. beträffande nationalstadspark i Göteborgatt avslår motion 1996/97:Bo532,res. 15 (c, fp)21. beträffande stärkt skydd för nationalstadsparkenatt avslår motionerna 1996/97:A434 yrkande 1, 1996/97: Jo727yrkande 30 och 1996/97:Jo779 yrkande 6.res. 16 (c, fp, v, mp, kd)den 13 februari 1997På bostadsutskottets vägnarLennart NilssonI beslutet har deltagit: (), (), Bengt-OlaRyttar (s), (), (), (), LarsStjernkvist (s), (), (), (), OweHellberg (v), (), (), Per (), UlfBjörklund (kd), () och (). Miljökonsekvensbeskrivningar (mom. 2)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med ?Ettgenomförande? och slutar med ?av ? bort ha följande lydelse:Även om i lagstiftningen åtgärder vidtagits i syfte attskärpa kraven på miljökonsekvensbeskrivningar (MKB) finns anledning förriksdagen att nu uppmärksamma frågan. Skälen härtill är främst två. För detförsta pågår i regeringens kansli ett arbete som längre fram i vår avsesresultera i en proposition med förslag till miljöbalk. Att detta förslag måsteinnehålla krav på MKB är självklart. Givet är också att dessa skall göras intebara i den ordning den nationella lagstiftningen anger utan också genomförs ienlighet med internationella konventioner och EG-direktiv som kan visa sigrelevanta i sammanhanget.Det andra skälet att nu aktualisera frågan om MKB är den kritik mot dessa somframkommit vid granskning av vissa ärenden avseendevägbyggande och vattenkraftsutbyggnad.I avsikt att försäkra sig om att MKB framöver har den kvalitet som rimligenkan påfordras bör som sin mening ge regeringen till känna vad iFolkpartiets partimotion 1995/95:Jo759 yrkande 29 föreslagits i frågan.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande miljökonsekvensbeskrivningaratt med anledning av motion 1996/97:Jo759 yrkande 29 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Miljökonsekvensbeskrivningar (mom. 2)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med ?Ettgenomförande? och slutar med ?av ? bort ha följande lydelse:Ett genomförande av förslag om miljökonse-kvensanalyser innebär att motionärernas förslag om MKB med åtminstone?internationellt vedertagen standard? kommer att förverkligas. Etttillkännagivande i denna del kan inte anses nödvändigt.Däremot instämmer utskottet i den kritik som förs fram i motionen i vadgäller bristande kvalitet i miljökonsekvensutredningar som påvisas i bl.a.Riksrevisionsverkets granskning av vissa ärenden avseende vägbyggande ochvattenkraftutbyggnad. Enligt utskottets mening skulle en väsentligt bättrekvalitet kunna uppnås om MKB gjordes av en oberoende instans med storintegritet och om det vore möjligt att överklaga framlagda MKB i miljödomstol.Ett överklagande skulle kunna leda till att miljökonsekvensbeskrivningen måstegöras om och att alternativa miljökonsekvensbeskrivningar kan prövas.Utskottet anser att som sin mening bör ge regeringen till känna vadnu anförts om att miljökonsekvensbeskrivningar bör utföras av oberoende instansoch kunna överklagas. Regeringen bör förelägga förslag med dennainnebörd.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande miljökonsekvensbeskrivningaratt med anledning av motion 1996/97:Jo759 yrkande 29 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Biologisk mångfald (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med ?Det kan? ochslutar med ?biologisk mångfald? bort ha följande lydelse:Liksom beträffande flera frågor som behandlas i detta betänkande ligger ävenden genom motion 1996/97:Jo779 (kd) aktualiserade frågan om biologisk mångfaldrätt i tiden; detta bl.a. med tanke på de aviserade propositionerna ombiologisk mångfald och med förslag till miljöbalk. Dessa båda propositioneravses överlämnas till senare i vår. Att frågan bör behandlas i dessasammanhang torde stå utom allt tvivel. Bevarande av våra naturresurser och etthållbart utnyttjande av dem utgör självklart allmänna intressen. Även omutskottet inte mött invändningar mot ett sådant resonemang finns anledning förriksdagen att genom ett tillkännagivande till regeringen i frågan försäkra sigom att den biologiska mångfalden kommer att genomsyra vår miljölagstiftning.Med det anförda tillstyrker utskottet yrkande 2 i motion 1996/97:Jo779 (kd).dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande biologisk mångfaldatt med anledning av motion 1996/97:Jo779 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. Det kommunala vetot (mom. 5)(), () och Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med ?Utskottetbehandlade? och slutar med ?kommunala vetot? bort ha följande lydelse:Senast år 1996 (bet. 1995/96:BoU8) behandlade utskottet motioner i vilka ilikhet med de nu aktuella, föreslogs att det kommunala vetot gavs en sådanutformning att det ovillkorligen omfattade också anläggningar för slutförvaringav utbränt kärnbränsle. I en reservation av utskottets företrädare förCenterpartiet, och anfördes då följande:När (bet. 1989/90:BoU20) behandlade frågan om attundantag från det kommunala vetot under vissa förutsättningar skulle kunnagöras bl.a. när det gäller anläggningar för slutförvaring av kärnavfallanfördes i reservationer (c, vpk, mp) att den kommunala självbestämmanderättenöver markfrågorna inte borde ändras och att en inskränkning i vetorätteninnebar att en grundläggande del av den kommunala självstyrelsen rycktes undan.Vad gällde frågan om säkra förvaringsmetoder för slutförvaring av kärnavfallanfördes bl.a. att beslut om inskränkningar i vetot för denna typ avanläggningar borde fattas först sedan tillräcklig kunskap vunnits om hur ensådan förvaring inom landet kunde ske. Reservanterna ansåg att frågan ominskränkning var för tidigt väckt och att beslut borde fattas först efter enöppen och demokratisk prövning. Utgångspunkten var dock att landets kärnavfallskall tas om hand i Sverige.Utskottet delar den inställning som kom till uttryck i de nu åsyftadereservationerna. Lagstiftningen om det kommunala vetot med sin ?ventil? kaninte anses ha en lämplig utformning. I det pågående arbetet med att utforma enmiljöbalk bör finnas ett veto med den utformning det hade vid NRL:s tillkomst1987 dvs. utan någon ?ventil?.Vad nu förordats ligger i linje med vad i motionerna 1996/97:Bo503 (c) och1996/97:Bo511 (mp) föreslagits. bör med anledning av motionerna somsin mening ge regeringen till känna vad nu anförts om utformningen av detkommunala vetot i miljöbalken.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande det kommunala vetotatt med anledning av motionerna 1996/97:Bo503 och 1996/97:Bo511 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Regeringsprövning av Polenlänken (mom. 7)() och Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjar med ?Frågan bör?och slutar med ?4 kap. 2 § NRL? bort ha följande lydelse:Utskottet finner det väsentligt att beredningen av frågan om den s.k. Polen-länken blir så allsidig och fullständig som möjlig. En sammanfattning av allade aspekter som kan ha relevans i sammanhanget bör naturligen göras avregeringen som ju har att väga in alla de olika aspekterna i ärendet. Somlagstiftningen är uppbyggd har regeringen ingen ovillkorlig anledning atthandlägga ärendet. bör, som föreslås i motion 1996/97:N427 (mp)yrkande 2, som sin mening ge regeringen till känna att frågan enligt 4kap. 2 § NRL bör prövas av regeringen.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande regeringsprövning av Polenlänkenatt med anledning av motion 1996/97:N427 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,6. Planering m.m. av våra vattenresurser (mom. 8)(), (), (), Per () ochUlf () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjar med ?Även om? ochslutar med ?till regeringen? bort ha följande lydelse:Som anförts i motionerna 1996/97:L708 (c) och 1996/97:Bo504 (kd) finnsanledning att öka medvetenheten om vikten av hushållning med våravattenresurser. Denna i den fysiska planeringen tämligen eftersatta fråga måsteges en helt annan prioritet än den tidigare haft. Det gäller bl.a. attsäkerställa sambandet mellan vattenplanering och den fysiska planeringen. I dagär det inte ovanligt att stora sand- och grusområden tagits i anspråk förändamål som utesluter att de används som en resurs för vattenförsörjningen. Detfinns goda skäl att ta ett helhetsgrepp på frågan för att bl.a. skapa bättrebeslutsunderlag för en uthållig försörjning med vatten.Det finns enligt utskottets mening anledning att stödja motionärernasförslag. Regeringen bör i det pågående arbetet med propositionen med förslagtill miljöbalk och/eller i arbetet med en proposition med anledning av Plan-och bygglagutredningens slutbetänkande återkomma till med förslag somtillgodoser vad i motionerna föreslagits. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande planering m.m. av våra vattenresurseratt med anledning av motionerna 1996/97:Bo504 yrkande 1 och1996/97:L708 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,7. Förslagen i betänkanden (mom. 9)() och Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjar med?Grundvattenutredningens betänkanden? och slutar med ?av ? bort haföljande lydelse:I svar på fråga i anförde miljöministern attdet finns ett bristande skydd för våra grundvattentillgångar; låt vara attdetta skydd enligt hennes uppfattning till största delen inte beror påavsaknaden av legala möjligheter utan på att dessa möjligheter inte utnyttjatsfullt ut. Miljöministern redovisade de åtgärder som pågår bl.a. i regeringenskansli för att förbättra grundvattenskyddet. Trots att frågan bereds iregeringens kansli finns - med anledning av dess vikt - skäl för attgenom en anslutning till motion 1996/97:Jo778 (mp) stryka under vikten av attförslag i frågan skyndsamt underställs . Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande förslagen i betänkandenatt med anledning av motion 1996/97:Jo778 yrkande 5 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,8. Vattenkraftens roll i energibalansen (mom. 11)(), (), Per () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjar med ?Motsvarandeyrkande? och på s. 16 slutar med ?i energibalansen? bort ha följande lydelse:Som framgår av partimotion 1996/97:Jo759 finns anledning förriksdagen att genom ett tillkännagivande till regeringen uttrycka som sinuppfattning att vattenkraftutbyggnadsepoken är avslutad. Ett konstaterandenärmast av denna innebörd gjordes också av då den redovisadeatt tillskottet till vår energibalans från vattenkraften blir litet omriksdagen inte ändrar vattenkraftspolitiken. Kommissionen förordade helleringen sådan förändring.Av den sammanfattande redovisning som lämnats ovan om de riksdagsbeslut somunder fattats i avsikt att skydda vattenområden ochälvsträckor mot vattenkraftsutbyggnad framgår att varit mycket klar isina ställningstaganden om att ett ytterst litet tillskott finns att hämta frånvattenkraften till vår energibalans. Det finns anledning för att återstryka under denna uppfattning. Med tanke på att om cirka en månadkommer att föreläggas en proposition om omställning av energisystemet ärtillfället att nu göra det av motionärerna föreslagna tillkännagivandet mycketväl valt.Utskottet föreslår sammanfattningsvis att med anledning avpartimotionen (fp) som sin mening ger regeringen till känna att epoken avutbyggnad av vattenkraften är avslutad i våra orörda vattenområden och älvar.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande vattenkraftens roll i energibalansenatt med anledning av motion 1996/97:Jo759 yrkande 16 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,9. Principerna för skydd av älvar och vattenområden (mom. 12)(), (), Per () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16 börjar med ?Det finns? ochslutar med ?och vattenområden? bort ha följande lydelse:Utskottet delar de farhågor som förs fram i mp-motionen 1996/97:Bo501 om attett genomförande av VDU:s förslag påtagligt kan försvaga möjligheten att fredavåra outbyggda vattendrag från exploatering. Motionärerna anser att ettgenomförande av utredningens förslag inte sällan skulle innebära att de flestaälvsträckorna får ett sämre skydd än . Enligt motionärerna kommer i dagenligt 3 kap. 6 § NRL skyddade älvar att kunna byggas ut för kraftproduktion omVDU:s förslag förverkligas. Dessutom kan tyvärr befaras att det ekonomiskavinstintresset då kommer att väga tyngre på bekostnad av många gångeroersättliga naturvärden.En annan aspekt som är väl värd att beakta i sammanhanget tas upp i mp-motionen 1996/97:Jo797. I den motionen hävdas att älvskyddet enligt NRL ärtrubbigt därför att det till övervägande del är inriktat på att skydda självaälven men lämnar väsentliga natur- och kulturvärden i älvens ?närområde?oskyddade. Skyddet måste ta sin utgångspunkt i en samlad syn på helaälvekosystemet och omfatta även en i anslutning till älven väl tilltagenskyddszon. Denna bör omfatta lämplig del av avrinningsområdet samtälvstränderna.Som framgått av utskottets redovisning ovan avser regeringen att i maj i åröverlämna en proposition till med förslag till skydd av ytterligarevattendrag. Vad i de båda nu behandlade mp-motionerna förordats om utformningenm.m. av älvskyddet bör vägleda detta arbete. Detta bör som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande principerna för skydd av älvar och vattenområdenatt med anledning av motionerna 1996/97:Bo501 yrkande 2 och1996/97:Jo797 yrkande 10 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,10. uppströms (mom. 14)(), (), (), Per () ochUlf () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjar med ?Utskottet och?och slutar med ?avstyrks således? bort ha följande lydelse:Som framgår av betänkandet har utskottet under 1990-taletbehandlat frågan om NRL-skydd för uppströms . Det kan erinrasom att fem partier i bostadsutskottet (c, fp, v, mp, kd) i en reservation (bet.1995/96:BoU8) stödde motioner som gick ut på attälvsträckan borde undantas från utbyggnad.Vad i denna reservation anfördes som motiv för att ?NRL-skydda? älvsträckanhar under det år som gått snarare vunnit i styrka. Som anförs i den nu aktuellas-motionen 1996/97:Bo512 har ärendet avseende ansökan om utbyggnad avälvsträckan avskrivits av . Detta gjordes i mars 1996.Bevekelsegrunderna för att bevara älvsträckan från utbyggnad framgår myckettydligt att motiven för yrkandet i motionen.Där anförs bl.a. följande.Uppströms utgör tillsammans med några mindre sträckor iMoälven de sista resterna av läns skogsälvforsar. hardärför stor betydelse för upprätthållandet av den biologiska mångfalden ilänet. , strömlekande harrbestånd och förekomsten av flodpärlmussla görälvsträckans fauna mycket intressant. I lugnvattnet finns sik, abborre ochgädda men även goda bestånd av harr och öring förekommer upp till StoraTällvattnet och i biflödena. Under 1995-96 har ett flertal iakttagelser gjortssom styrker att är en utterbiotop.- - -Det är älvsträckans sammanlagda värde som unik naturmiljö med geologiskakvaliteter, det växt- och djurliv som är knutet till älven och dess betydelseför det rörliga friluftslivet och turismen samt för de närboende som gör denviktig att skydda.En stor majoritet av lokalbefolkningen har motsatt sig den planeradeutbyggnaden. , i ochNaturvårdsverket har också motsatt sig till stånd för utbyggnad av älven. Deanser att skyddsvärdet överstiger värdet av en exploatering av forsarna mellanStennäs och Björna.Med hänvisning till vad nu anförts föreslår utskottet att en ändring görs iNRL - 3 kap. 6 § andra stycket - som tillgodoser förslaget i motionen. I bilagatill detta betänkande läggs fram förslag härom. Lagändringen bör träda i kraftden 1 april 1997.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande uppströms Björnaatt med anledning av motion 1996/97:Bo512 antar som bilaga till dettabetänkande fogat och som utskottets förslag betecknade lydelse till lag omändring i lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m.,11. Sölvbackaströmmarna (mom. 15)(), (), (), Per () ochUlf () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjar med ?Medhänvisning? och slutar med ?det anförda? bort ha följande lydelse:Utskottet delar miljöministerns uppfattning om att det krävs ettriksdagsbeslut för att det i realiteten skall bli aktuellt att till Bergskommun överlåta fallrättigheterna i Sölvbacka strömmar. Utskottet är inteberett föreslå att fatta ett sådant beslut. Däremot har utskottettagit intryck av förslaget i motion 1996/97:Bo525 (v) om att skallbesluta att Sölvbacka strömmar skall skyddas enligt 3 kap. 6 § NRL.Ovan i detta betänkande (s. 6-8) har lämnats en redogörelse för de olikabeslut bl.a. i riksdag och regering som fattats omSölvbacka strömmar. Utskottet hänvisar till denna redogörelse.