bet · GK01NU12 · 1997-05-27 00:00:00 — Även teknik för lagring av värmeoch el framhålls som centrala forskningsområden, särskilt när det gäller attförbättra förutsättningarna för solenergi och vindkraft.Med anledning av vad som anförs i motion 1996/97:N20 (m) om forskningensmöjligheter på kort sikt, vill utskottet understryka att forskningsinsatsernamåste ha ett långsiktigt perspektiv samt att avgörande teknikgenombrott tordebero mera på den internationella teknikutvecklingen än på de enskilda svenskainsatserna. Därigenom, menar utskottet, är det desto viktigare att de i globaljämförelse relativt små resurser som bidrar med används så klokt sommöjligt.I motion 1996/97:N27 (mp) förordas, som nämnts, ökade insatser på vissaområden jämfört med regeringens förslag.Möjligheterna att öka insatserna på enskilda områden är emellertid beroendeav de totala resurser som står till förfogande för forskning på energiområdet.Utskottet konstaterar att förslaget i propositionen innebär en förstärkning avforskningsanslagen i förhållande till nuläget och att en ökad tonvikt läggsvid forskning och utveckling jämfört med andra åtgärder. Utskottet anser attriksdagens uppgift främst är att lägga fast den övergripande inriktningen ochatt bedömningen av den närmare fördelningen av anslag på vissa områden normaltinte är en uppgift för riksdagen.Som tidigare refererats föreslås i motion 1996/97:N416 (s) ett nationelltsammanhållet projekt för de fyra länen med kärnkraftverk förkunskapsuppbyggnad kring framtidens energiförsörjning. Utskottet delarmotionärernas uppfattning att det är viktigt att ta vara på den kunskap somfinns på området i de berörda länen och ser positivt på att länen samarbetar idessa frågor. Beträffande önskemålen om nationellt stöd i den aktuellamotionen samt i motion 1996/97:N428 (c) om stöd till en försöksanläggning medkraftvärme i , vill utskottet understryka att överväganden om enskildaprojekt bör göras av de instanser som skall ansvara för verksamheten. De tvåyrkandena i nyssnämnda motioner avstyrks alltså av utskottet.Med det sagda tillstyrker utskottet de aktuella förslagen i propositionenoch avstyrker de berörda delarna av övriga här behandlade motioner.Etanolproduktion från skogsråvaraPropositionenUtvecklingen av alternativa drivmedel kan bidra till att minskaklimatpåverkande utsläpp, sägs det i propositionen. Ansträngningarna börenligt regeringen intensifieras för att sänka tillverkningskostnaderna företanol. Det konstateras att en låg framställningskostnad är en viktigförutsättning för att etanol skall kunna introduceras i större skala. Förutveckling av ny teknik för etanolproduktion från skogsråvara beräknas iregeringens förslag anvisas . Regeringen avser att återkomma till anslagsfrågan ibudgetpropositionen för år 1998.MotionernaI två motioner framläggs förslag med anledning av de i propositionenföreslagna åtgärderna för att utveckla ny teknik för etanolproduktion frånskogsråvara. Dessutom behandlas här yrkanden i tre motioner från allmännamotionstiden.Enligt vad som anförs i motion 1996/97:N27 (mp) bör en omställning avdrivmedelssystemet inledas omgående. Som ett första steg föreslås att enlåginblandning av motoralkohol i bensin skall inledas . Därefter bordeinblandningsgraden stegvis öka. Biobränslebaserade drivmedel bör enligtmotionärerna befrias från koldioxidskatt och energiskatt under enuppbyggnadsperiod. Vad gäller motoralkoholproduktionen framhåller motionärernaatt flera alternativa drivmedel bör utvecklas. En förstärkning av programmetför utveckling av ny teknik för etanolframställning föreslås så att 300miljoner kronor skall anvisas under en sjuårsperiod.I motion 1996/97:N21 (kd) anförs att principiellt anseratt det är riktigt med en satsning på en övergång till alternativa förnybarabränslen i transportsystemet. Däremot anser motionärerna att regeringensförslag till hur detta skall åstadkommas kan diskuteras och framhåller att enannan metod kan vara lansering av s.k. försöksflottor.I motion 1996/97:N407 (s) föreslås att en anläggning för etanolproduktionskall förläggas till , medan en etablering av en storskaligetanolanläggning i förordas i motion 1996/97:N428 (c).Det är viktigt med forskning och utveckling kring biodrivmedel, anförs deti motion 1996/97:N413 (m). Det finns anledning att utveckla fler alternativ änetanol, menar motionärerna. De hänvisar till utvecklingen av ett biodrivmedelbenämnt DME (Di Metyl Eter) vid och pekar på behovetav statliga satsningar på området.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets uppfattning är det viktigt att intensifierautvecklingsinsatserna för att sänka produktionskostnaderna för etanol frånskogsråvara. Den satsning som föreslås i propositionen för att utveckla nyteknik för etanol från skogsråvara bygger på det program som riksdagentidigare anvisade medel till samt på förslag till riktlinjer förutvecklingen av alternativa drivmedel (dnr. N96/894). Utskottet vill dockframhålla vikten av forskning även på andra slag av biodrivmedel än etanol.Det är därför viktigt att medverkan i den internationella forskningenpå dessa områden fortsätter.Utskottet delar regeringens uppfattning att det bör vara ett mål att uppföraen etanolproduktionsanläggning . Samtidigtvill utskottet understryka att en låg framställningskostnad är en viktigförutsättning för en sådan anläggning. En annan förutsättning är att deekologiska och övriga miljömässiga konsekvenserna av att tillämpa den nyatekniken praktiskt och kommersiellt kan bedömas vara förenliga med miljömåleni skogen.Med det sagda tillstyrker utskottet det aktuella förslaget i propositionenoch avstyrker de berörda delarna i motionerna 1996/97:N27 (mp) och 1996/97:N21(kd). Vidare avstyrker utskottet de här behandlade yrkandena i motionerna1996/97:N407 (s), 1996/97:N413 (m) och 1996/97:N428 (c).Miljöeffekter av ökat biobränsleuttagMotionernaI motion 1996/97:N21 (kd) föreslås att hos regeringen skall begäraen miljökonsekvensanalys av ett kraftigt ökat biobränsleuttag från skogen.Motionärerna betonar att uttaget av biobränslen måste ske på ett sådant sättatt den biologiska mångfalden också fortsättningsvis kan garanteras.I det föregående har behandlats ett yrkande i motion 1996/97:N27 (mp) omforskning kring de långsiktiga ekologiska effekterna av ett ökatbiobränsleuttag från skogen.Frågan om effekterna av en ökad användning av biobränslen berörs även - utansärskilt yrkande - i motion 1996/97:N20 (m). Där påpekas att förbränningen avbiobränslen kan leda till utsläpp av cancerframkallande och andra miljö- ochhälsoskadliga substanser. Motionärerna erinrar vidare om att farhågorframförts för att den biologiska mångfalden i de svenska skogarna kommer atthotas vid en forcerad storskalig ökning av biobränsleanvändningen. De ser enökad biobränsleanvändning som positiv men anser att regeringen bort redovisaen miljökonsekvensbeskrivning av en storskaligt ökad biobränsleanvändning.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar uppfattningen att det behövs ökad kunskap om de begränsningarav uttaget av biobränslen som krävs för att miljömålen i skogen skall kunnauppnås. Som exempel på viktiga forskningsområden nämns i propositionenfrågorna om resurser, ekonomi och miljöpåverkan i delar av biobränslekedjan,inklusive hantering och nyttiggörande av askor.Enligt utskottets bedömning innebär de förslag som redovisas i propositionenatt ökningen av biobränsleanvändningen i energisektorn kan ske i en sådan taktatt miljö- och hälsomässiga konsekvenser kan beaktas. Utskottet menar att denutbyggnad av biobränslebaserad kraftvärme som det föreslagna bidraget syftartill bör kunna genomföras på ett miljöacceptabelt sätt. Den lagstiftning ochde regler som finns för den aktuella typen av anläggningar bedömerutskottet som en god grund för att utbyggnaden kan ske miljöanpassat.Med det sagda avstyrker utskottet det berörda yrkandet i motion 1996/97:N21 (kd).Klimatfrågor och kärnsäkerhetInternationellt samarbete i klimatfrågorPropositionenRegeringen begär godkännande för en strategi för minskadklimatpåverkan från energisektorn där de internationella klimatinsatsernaintar en central roll. Dessa insatser skall huvudsakligen inriktas påbilateralt och multilateralt samarbete avseende s.k. gemensamt genomförandeinom ramen för om klimatförändringar, den s.k.klimatkonventionen, vilken undertecknades vid om miljö ochutveckling i . Konventionen innebär inte någrakvantitativa eller tidsbestämda åtaganden för enskilda länder. Den är ettinternationellt avtal som förpliktigar alla länder att rapportera ochpublicera sina utsläppsdata för s.k. växthusgaser.Med gemensamt genomförande avses att ett land kan genomföra åtgärder i ettannat land och då till viss del räkna sig utsläppsminskningarna till godo.Formerna för gemensamt genomförande utvecklas i internationellt samarbete, ochdet pågår en rad projekt (Activities ImplementedJointly). Beslut om fortsättningen skall fattas senast år 2000.Regeringen framhåller att ett framgångsrikt internationellt samarbeteförutsätter en rättvis fördelning av åtaganden och kostnader. Vidare sägs attländernas skilda utgångslägen och förutsättningar måste beaktas vid åtagandeninom ramen för konventionen, liksom principen om en kostnadseffektivfördelning av åtgärder enligt konventionen. Regeringen bedömer att den svenskaklimatstrategins närmare utformning skall ske mot bakgrund av faktisktvidtagna åtgärder i andra länder och att utsläppen i skall begränsasså långt det är möjligt med hänsyn till konkurrenskraft, sysselsättning ochvälfärd.Regeringen erinrar i propositionen om beslut omriktlinjer för den svenska klimatpolitiken (prop. 1992/93:179, bet. JoU19).Enligt dessa fastlades den nationella strategin att koldioxidutsläppen frånfossila källor skall stabiliseras nivå för att därefterminska. I det nu framlagda förslaget till åtgärder i internationellt samarbeteföreslår regeringen, som en viktig del i strategin för minskad klimatpåverkanfrån energisektorn, bl.a. ett fortsatt program för utveckling avenergisystemen i och . För energipolitiskt motiveradeinternationella klimatinsatser beräknar regeringen underen sjuårsperiod från . Regeringen återkommer tillanslagsfrågan i budgetpropositionen för år 1998.MotionernaEnergipropositionen visar att regeringen nu byter fot i klimatpolitiken, heterdet i motion 1996/97:N27 (mp). Från att ha haft en strategi där ärföregångare övergår regeringen till en defensiv hållning som innebär attSverige skall bevaka sina ekonomiska intressen snarare än att vara pådrivandei det internationella klimatsamarbetet, anför motionärerna. De föreslår attSverige skall stå fast vid den tidigare inriktningen av klimatpolitiken.Motionärerna har emellertid inget att invända mot förslaget i propositionenatt skall anslås till energipolitiskt motiveradeinternationella klimatinsatser i bl.a. och Östeuropa.I motion 1996/97:N21 (kd) efterlyses en tydlig utvärdering av deinternationella klimatpolitiska insatser som gjorts fram till . Vidareanser motionärerna att formerna bör fastställas för hur det gemensammagenomförandet i praktiken skall gå till. I motionen anförs att regeringen ochde partier som står bakom energiuppgörelsen planerar för ökadekoldioxidutsläpp och därmed medvetet bryter mot de internationella åtagandenSverige gjort vad gäller koldioxidutsläppen. Motionärerna anser att avsaknadenav ett samlat klimatpolitiskt handlingsprogram är anmärkningsvärd.Utan särskilda yrkanden beträffande det nu aktuella förslaget ipropositionen anförs i motionerna 1996/97:N20 (m) och 1996/97:N22 (fp) attregeringens förslag innebär att överger de klimatpolitiska riktlinjersom antog på den borgerliga regeringens förslag.Motionärerna anser att den målsättning som då fastlades, dvs. attkoldioxidutsläppen från fossila bränslen skall stabiliseras nivåår 2000 för att därefter minska, omöjliggörs genom regeringens energipolitikoch att regeringen tonar ner det nationella ansvaret i klimatpolitiken.Vissa kompletterande uppgifterIndustriländerna har åtagit sig att anta nationella strategier och vidtaåtgärder för att begränsa klimatpåverkande utsläpp. EU är en part iklimatkonventionen, och miljöministrarna beslöt att EU i deglobala klimatförhandlingarna skall föreslå att industriländerna skall minskasina sammanvägda utsläpp av koldioxid, metan och lustgas till år 2010jämfört med nivån . En fråga av särskild betydelse är hur en rättvisfördelning mellan medlemsländerna skall ske av unionens samladeutsläppsminskning. I förberedelserna inför det tredje partsmötet i slutet avår 1997 i (Kyoto) har EU utarbetat en första indikativ fördelning avansvaret inom unionen. Enligt denna varierar de olika ländernas beting från enminskning till en ökning av utsläppen jämförtmed nivån . För del finns enligt fördelningen ett utrymme attöka utsläppen till år 2010.I ett svar på interpellationer (1996/97:170 och 1996/97:185) omkoldioxidmålet framhöll miljöminister att energiöverenskommelsenvad gäller klimatpolitiken innebär att kommer att genomföra insatsersåväl nationellt som internationellt. Bland annat kommer medel att satsas påforskning, utveckling och investeringar för att stötta energisparande,alternativa bränslen och annat som kommer att minska koldioxidutsläppi framtiden. Regeringen räknar enligt statsrådet med att inledakärnkraftsavvecklingen utan någon avgörande ökning av utsläppen av koldioxid.Miljöministern redogjorde också för den interna gemensamma överenskommelseni EU inför de s.k. Kyotoförhandlingarna om att minska de samlade utsläppen avkoldioxid, metan och lustgas . Hon betonade att denberäkningsmetod som använts för att ta fram ett förslag till en rättvis s.k.bördefördelning mellan länderna har utgått från ländernas skildaförutsättningar beträffande faktorer som industristruktur,elproduktionsstruktur och övrig konsumtion.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis påpeka att har bland de lägsta utsläppenav koldioxid per capita och år bland industriländerna och att inom EUhar högst kostnader för att genomföra ytterligare åtgärder för att minskautsläppen. Utskottet delar den uppfattning som redovisas i propositionenbeträffande en strategi för minskad klimatpåverkan från energisektorn där deinternationella klimatinsatserna intar en central roll. Vidare vill utskotteterinra om att de här tidigare behandlade förslagen till långsiktiga åtgärderför ett ekologiskt uthålligt energisystem utgör nationella åtgärder somSverige vidtar bl.a. för att minska klimatpåverkan i framtiden.Utskottet delar regeringens uppfattning att stängningen av den förstareaktorn i inte innebär någon avgörande förändring av Sverigesmöjligheter att bidra till att uppnå sådana långsiktiga mål som kan komma attbeslutas om inom ramen för klimatkonventionen. Vidare noterar utskottet attförslagen i propositionen inte innebär någon förändring av den nationellastrategin att koldioxidutsläppen från fossila källor skall stabiliseras på1990 års nivå för att därefter minska.När det gäller fastställande av formerna för gemensamt genomförande villutskottet betona att dessa utvecklas i internationellt samarbete. Utskottetser positivt på att det i propositionen föreslås särskilda medel för attSverige aktivt skall kunna delta i utvecklandet av kriterier för gemensamtgenomförande. Härutöver har utskottet observerat att programmet för utvecklingav energisystemet i bl.a. och samt övrigt statligt svensktutvecklingsstöd inom energiområdet kommer att bli föremål för en utvärderinginför budgetåret 1999.Med det sagda tillstyrker utskottet förslaget i propositionen och avstyrkerde berörda yrkandena i motionerna 1996/97:N27 (mp) och 1996/97:N21 (kd).Kärnsäkerhet i ÖsteuropaMotionenI motion 1996/97:N22 (fp) yrkas att hos regeringen skall begära ettförslag till program för att öka kärnkraftssäkerheten i . En olycka inågot av de farliga kärnkraftverken i skulle få dramatiska effekterför svenska medborgare, anför motionärerna och föreslår ett omfattande programi sju punkter för att öka säkerheten vid dessa kärnkraftverk. Förslagetinnebär att inom den föreslagnatotala ramen för förslagen i propositionen skall avsättas för ett s.k.Östsäkerhetsprogram.Vissa kompletterande uppgifterSveriges bidrag till kärnsäkerheten i kanaliseras i storutsträckning genom de finansieringsformer som finns för det internationellastödet. Det gäller medverkan i Europeiska (Nuclear SafetyAccount), EU (Phare- respektive TACIS-program för såväl ökad kärnsäkerhet someffektivisering och energihushållning) samt (det s.k. G 24-samarbetet). IOECD-samarbetet har en särskild arbetsgrupp bildats för att koordinerabilaterala och multilaterala insatser. Totalt har avsattsmotsvarande ca inom EU-programmen och ca 10 000 miljonerkronor inom OECD-samarbetet. Från /92 t.o.m. budgetåret 1997har bidragit med sammanlagt för insatser påkärnsäkerhets- och strålskyddsområdet i Östeuropa.Sverige genomför vidare aktiva bilaterala insatser genom Statenskärnkraftinspektion (SKI) och (), framför allti och . har anvisat 55 miljoner kronorför sådana åtgärder (prop. 1996/97:1, bet. deltar ocksåtillsammans med andra nordiska länder aktivt i det internationella samarbetetför att bistå med hantering av radioaktivt avfall. Internationellaatomenergiorganet () har på nordiskt initiativ upprättat en särskildexpertfunktion () för att effektiviserabiståndsinsatserna. Inom , där för närvarandeupprätthåller ordförandeposten, har frågor kring hantering av radioaktivtavfall i givits hög prioritet.I propositionen anförs att den svenska inriktningen skall vara att stödettill ökad kärnsäkerhet i närområdet, som kanaliseras genom SKI och SSI, inteskall gå till investeringar i säkerhetsförbättringar som bidrar till attförlänga drifttiden. Vidare anförs i propositionen att de kärnkraftverk sominte kan uppnå en acceptabel säkerhet bör stängas och attdetta är en förutsättning för det svenska biståndet. Som tidigare nämntsmeddelar regeringen i propositionen att SKI och SSI bör ges ökade resurserbl.a. för den ökade arbetsbelastning som en avställning avkärnkraftsreaktorerna i medför. Härvid inkluderas även arbetet medatt höja säkerheten hos andra reaktorer i närområdet.I det föregående har behandlats förslag i propositionen dels omforskningssamarbete med länderna i , dels om energipolitisktmotiverade klimatinsatser i bl.a. och Östeuropa.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att de svenska insatserna på kärnsäkerhets- ochstrålskyddsområdet i bör fortsätta men, som också framhålls ipropositionen, i större utsträckning inriktas på att stärka mottagarländernassäkerhetsmyndigheter, höja säkerhetskulturen samt utveckla energisystemen.I propositionen föreslås, som tidigare behandlats, ett stöd på 70 miljonerkronor för att inleda ett forsknings- och utvecklingssamarbete med länderna iÖstersjöregionen på energiområdet. genomför vidare program förutvecklingen av energisystemet i bl.a. och . För dettaprogram, tillsammans med övriga energipolitiskt motiverade internationellaklimatinsatser, beräknas i propositionen under ensjuårsperiod.Enligt utskottets mening ger de två nu nämnda förslagen i propositionen engod grund för en senare bedömning av det fortsatta stödet till kärnsäkerhetoch strålskydd i . De insatser som gör i det internationellasamarbetet på området följer enligt vad utskottet erfarit de rekommendationersom ges i det multilaterala samarbetet.Med hänvisning till den lämnade redovisningen över insatser påområdet och mot bakgrund av här tidigare behandlade förslag kan utskottet idetta sammanhang inte finna det motiverat att föreslå ytterligare program föratt främja kärnsäkerheten i . Det aktuella yrkandet i motion1996/97:N22 (fp) avstyrks sålunda. Utskottet hemställerAllmänt om energipolitiken, m.m.1. beträffande avslag på propositionenatt avslår motionerna 1996/97:N17 yrkande 1, 1996/97:N20 och1996/97:N37,res. 1 (m)res. 2 (fp) - motiv.2. beträffande riktlinjer för energipolitikenatt med bifall till proposition 1996/97:84 moment 1, med anledningav motion 1996/97:N19 yrkande 1 och med avslag på motionerna 1996/97:Fö59yrkande 10, 1996/97:Jo311 yrkande 3, 1996/97:N17 yrkande 2, 1996/97:N18yrkande 1, 1996/97:N19 yrkandena 2 och 3, 1996/97:N21 yrkandena 1, 4 och12, 1996/97:N22 yrkandena 1, 2 och 6, 1996/97:N27 yrkandena 1, 2, 4 och6-14, 1996/97:N31 yrkande 1, 1996/97:N256 yrkande 20, 1996/97:N269yrkande 23, 1996/97:N403 yrkandena 1, 2 och 4, 1996/97:N405,1996/97:N409, 1996/97:N411, 1996/97:N414, 1996/97:N424 yrkande 1,1996/97:N428 yrkandena 1, 5 och 6, 1996/97:N429 och 1996/97: A432 yrkande17 godkänner i propositionen angivna riktlinjer för energipolitiken,res. 3 (fp)res. 4 (mp)res. 5 (kd)3. beträffande el- och värmeförsörjningen i Sydsverigeatt med bifall till proposition 1996/97:84 moment 2 och medavslag på motionerna 1996/97:N21 yrkande 2 och 1996/97:N22 yrkande 3godkänner vad som anges i propositionen om åtgärder för el- ochvärmeförsörjningen i ,res. 6 (fp, kd) - villk. 3 eller 54. beträffande inrättande av en ny energimyndighetatt med bifall till proposition 1996/97:84 moment 3, med anledningav motion 1996/97:N252 yrkande 12 och med avslag på motionerna1996/97:N22 yrkande 4, 1996/97:N27 yrkande 36 och 1996/97:N30 godkännervad som anges i propositionen om inrättande av en ny energimyndighet,res. 7 (fp)res. 8 (mp)5. beträffande lokalisering av en ny energimyndighetatt avslår motionerna 1996/97:U815 yrkande 5, 1996/97: N23,1996/97:N24, 1996/97:N28, 1996/97:N31 yrkande 2, 1996/97: N33,1996/97:N35, 1996/97:N38, 1996/97:N402 och 1996/97:N428 yrkande 7 i dennadel,res. 9 (fp) - motiv., villk. 76. beträffande riktlinjer för AB:s verksamhetatt med bifall till proposition 1996/97:84 moment 4 och med avslagpå motionerna 1996/97:N21 yrkande 3, 1996/97:N22 yrkande 5, 1996/97:N251yrkande 7 och 1996/97:N420 yrkande 7 godkänner i propositionen angivnariktlinjer för AB:s verksamhet,res. 10 (fp, kd)res. 11 (mp)7. beträffande kärntekniklagenatt avslår motionerna 1996/97:N27 yrkande 3 och 1996/97:N423,res. 12 (m, fp, kd)Åtgärder för att minska elanvändningen8. beträffande användningen av el i fjärrvärmesystemetatt avslår motion 1996/97:N32 yrkande 1,res. 13 (m, fp, kd)9. beträffande investeringsbidrag till åtgärder för att minskaelanvändningenatt med anledning av proposition 1996/97:84 moment 5 och motionerna1996/97:N29 och 1996/97:N36 och med avslag på motionerna 1996/97:N21yrkande 5 i denna del, 1996/97:N27 yrkandena 15 och 16, 1996/97:N32yrkande 2 och 1996/97:Bo416 yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,res. 14 (fp)res. 15 (mp)res. 16 (kd)Åtgärder för att öka tillförseln av el10. beträffande investeringar i biobränslebaserad kraftvärmeatt med bifall till proposition 1996/97:84 moment 6 och medavslag på motion 1996/97:N27 yrkande 22 godkänner vad som anges ipropositionen om bidrag till investeringar i biobränslebaseradkraftvärme,res. 17 (mp)11. beträffande investeringar i vindkraftverkatt med bifall till proposition 1996/97:84 moment 7 och med avslagpå motionerna 1996/97:N18 yrkande 2, 1996/97:N21 yrkande 7, 1996/97:N27yrkande 25, 1996/97:N408, 1996/97:N412 i denna del och 1996/97:N426yrkandena 1, 3-12, 14, 15 och 17 godkänner vad som anges i propositionenom bidrag till investeringar i vindkraftverk,res. 18 (mp)res. 19 (kd)12. beträffande investeringar i småskalig vattenkraftatt med bifall till proposition 1996/97:84 moment 8 och medavslag på motionerna 1996/97:N21 yrkande 8 och 1996/97:N27 yrkande 5godkänner vad som anges i propositionen om bidrag till investeringar ismåskalig vattenkraft,res. 20 (fp)res. 21 (mp)res. 22 (kd)13. beträffande kompletterande vattenkraftverkatt avslår motion 1996/97:N25,14. beträffande upphandling av ny elproduktionsteknikatt med bifall till proposition 1996/97:84 moment 9 och med avslagpå motion 1996/97:N27 yrkande 30 godkänner vad som anges i propositionenom upphandling av ny elproduktionsteknik,res. 23 (mp)15. beträffande stöd till solvärmeanläggningaratt avslår motionerna 1996/97:N21 yrkande 5 i denna del,1996/97:N26, 1996/97:N27 yrkande 27, 1996/97:N34, 1996/97:N412 i dennadel och 1996/97:N422 yrkandena 1 och 3,res. 24 (mp)res.