bet · GL01KrU1 · 1997-11-25 00:00:00 — 38 (mp)52. beträffande inrättande av ett Foto-Sesamatt avslår motionerna 1997/98:Kr211 yrkande 3, 1997/98:Kr229, 1997/98:Kr241 yrkande 2 och 1997/98:Kr299,res. 39 (c)53. beträffande inordnande av bidrag till länsarkiven i det stöd-system som gäller för övrig regional kulturverksamhetatt godkänner regeringens förslag att bidrag till länsarkiveninordnas i det stödsystem som gäller för övrig regional kulturverksamhet,54. beträffande industrihistoriska kulturarvetatt avslår motionerna 1997/98:Kr296 och 1997/98:Kr297,Ungdomsfrågor55. beträffande politiska ungdomsorganisationeratt avslår motion 1997/98:Kr514,56. beträffande religiösa barn- och ungdomsorganisationeratt avslår motion 1997/98:Kr603 yrkande 6,res. 40 (kd)57. beträffande invandrarungdomaratt avslår motion 1997/98:So673 yrkande 5,res. 41 (v)58. beträffande rollspelsorganisationeratt avslår motionerna 1997/98:Kr501 och 1997/98:Kr508,59. beträffande uppdrag för att utveckla projektatt avslår motion 1997/98:So673 yrkande 3,res. 42 (v)60. beträffande enskilt projektatt avslår motion 1997/98:Kr270 yrkande 72,res. 43 (mp)Medelsanvisning för 199861. beträffande anvisande av medel under utgiftsområde 17 Kultur,medier, trossamfund och fritid samt vissa till budgeten hörandefrågor, m.m.att med anledning av regeringens förslag samt motionerna1997/98:Kr205, 1997/98:Kr211 yrkande 2, 1997/98:Kr221, 1997/98:Kr234, 1997/98:Kr238 yrkande 4, 1997/98:Kr246, 1997/98:Kr250,1997/98:Kr253, 1997/98:Kr269 yrkandena 10, 16 och 27, 1997/98:Kr270 yrkandena 1, 16 och 21, 1997/98:Kr273 yrkande 2, 1997/98:Kr279, 1997/98:Kr305 yrkandena 7 och 9, samt 1997/98:Kr306 yrkande 12,dels för anvisar medel under utgiftsområde 17 Kultur,medier, trossamfund och fritid i enlighet med utskottets förslag i bilaga3,dels beslutar i enlighet med vad utskottet föreslår i bilaga 4,dels avslår i bilaga 5 upptagna motionsyrkanden.res. 44 (v)res. 45 (mp)Radio och TV62. beträffande ändring i lagen om TV-avgiftatt med avslag på motionerna 1997/98:Kr272 yrkande 18 och1997/98:Kr305 yrkande 1 antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1989:41) om TV-avgift,res. 46 (m, fp)63. beträffande medel för digitala sändningaratt avslår motionerna 1997/98:Kr270 yrkande 57 och 1997/98:Kr272yrkande 19,res. 47 (m)res. 48 (mp)64. beträffande medelsberäkningen för den avgiftsfinansieradeverksamhet som bedrivs av , , och ABatt med anledning av regeringens förslag godkänner vad utskottet haranfört.Stockholm den 25 november 1997På kulturutskottets vägnarÅke GustavssonI beslutet har deltagit: (), (), BeritOscarsson (s), (), (), (),(), (), (), (), (v), (), (), FannyRizell (kd), (), () och (). Komplettering av det tredje kulturpolitiska målet (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken 1.1 De kulturpolitiskamålen, m.m. som börjar med ?De för? och slutar med ?avstyrker motionsyrkandet?bort ha följande lydelse:I enlighet med vad som redovisats i det föregående yrkas det i motion Kr270(mp) att det tredje kulturpolitiska målet skall kompletteras så att det avdetta också framgår att kulturpolitiken skall visa på en långsiktigt hållbarlivsstil med minskat beroende av myndigheter och snävt marknadstänkande.Yrkandet står i överensstämmelse med vad som anfördes i reservation 1 (mp) tillkulturutskottets betänkande om bl.a. kulturpolitiken (bet.1996/97:KrU1).Som framhålls i motionen måste människan leva i samklang med naturen. Omnaturen exploateras hur som helst bryts också människans självkänsla ner;respekt för naturen är detsamma som respekt för människan. Kulturpolitiken börfrämja ett personligt ansvarstagande för naturens helhet så att ett ekologisktmedvetande kan uppnås.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet motionsyrkandet(yrkande 77). Det tredje kulturpolitiska målet bör således få det innehåll somanges i motionen.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande komplettering av det tredje kulturpolitiska måletatt med bifall till motion 1997/98:Kr270 yrkande 77 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Satsningar på den kulturella infrastrukturen, m.m. (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken 1.1 De kulturpolitiskamålen, m.m. som börjar med ?I motion Kr213 (c)? och slutar med ?yrkandenaavstyrks? bort ha följande lydelse:Utskottet har inte något att erinra mot vad som i det föregående anförts omkulturens betydelse som utvecklingsfaktor. Lyckade kulturprojekt får oftapositiva regionalpolitiska konsekvenser. Utskottet anser i enlighet med vad somanförs i motion Kr213 (c) yrkande 12 att en kulturell infrastruktur är likaviktig som utbildning och kommunikationer. Det är därför nödvändigt att gåvidare med satsningar på den kulturella infrastrukturen. Motionsyrkandettillstyrks.Utskottet ansluter sig också till vad som anförs i motionen om den betydelsekultursatsningar har för sysselsättningen (yrkande 13). Vad som ofta glöms bortär att kulturen inte bara har en kostnadssida utan att den också ger positivaekonomisk effekter. som kulturhuvudstad är ett bra exempel. Detfinns även en rad andra exempel, däribland några som redovisas i motionen,exempelvis det arbetsmarknads- och byggnadsvårdsprojekt som fått beteckningenHallandsmodellen och . Utskottet anser att som sinmening bör ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om att kulturskapar sysselsättning. Yrkande 13 tillstyrks.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande satsningar på den kulturella infrastrukturen, m.m.att med bifall till motion 1997/98:Kr213 yrkandena 12 och 13 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Utgångspunkterna för kulturpolitiken (mom. 3), , och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken 1.1 De kulturpolitiskamålen, m.m. som börjar med ?I detta? och slutar med ?Yrkandet avstyrks? bort haföljande lydelse:Utskottet har i det föregående framhållit att kulturen har ett egenvärde.Detta konstaterande görs också i motion Kr238 (m), såvitt däri tas upp fråganom utgångspunkterna för kulturpolitiken (yrkande 1). Utskottet har sammauppfattning i denna fråga som motionärerna. Den kulturpolitik som bör förasmåste ha som utgångspunkt att det är den enskilde individen som skall väljavilken kulturyttring han eller hon skall ta del av eller medverka i. Valetskall kunna ske inom ett kulturutbud som innebär kulturell mångfald och sompräglas av hög kvalitet. Kulturpolitikens uppgift är att främja en utvecklingsom leder till sådan valmöjlighet. Den enskildes val skall vara fritt och börinte styras genom användningen av skattemedel.Utskottet tillstyrker i enlighet med det anförda motion Kr238 (m) yrkande 1.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande utgångspunkterna för kulturpolitikenatt med bifall till motion 1997/98:Kr238 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,4. Skolans kulturansvar (mom. 6)(), (), (), JanBackman (m), (), (), () ochElizabeth () anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken 1.1 De kulturpolitiskamålen, m.m. som börjar med ?Liksom förra? och slutar med ?Yrkandet avstyrks?bort ha följande lydelse:I motion Kr238 (m) tas upp frågan om skolans kulturansvar (yrkande 3).Utskottet vill framhålla att skolan är - eller borde vara - den viktigastekulturförmedlande institutionen. Det är också viktigt att framhålla att kulturinte är något som bedrivs i form av särskilda projekt eller med särskildamedel. Författarbesök, konserter eller teater är givetvis angelägna inslag sombör förekomma i skolan. Eleverna får emellertid inte bibringas uppfattningenatt kultur består just i dessa enskilda evenemang. Skolans kulturansvar skallinte ses som tillägg till den reguljära undervisningen utan den skall genomsyraall verksamhet. Kulturen skall användas som ett naturligt medel iundervisningsmetodiken. Såväl ämnen som svenska, historia och religionskunskapsom de estetiska ämnena är nödvändiga förutsättningar för att man senare ilivet skall kunna tillgodogöra sig konst, musik och litteratur. Detta harmarkerats i de nya läroplanerna. Det är enligt utskottets mening viktigt attskolmyndigheterna i sin uppföljning analyserar hur läroplanerna i dessahänseenden förverkligas i den dagliga verksamheten.Utskottet anser att med bifall till motion Kr238 (m) yrkande 3 somsin mening bör ge regeringen till känna vad utskottet anfört om skolans kultur-ansvar.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande skolans kulturansvaratt med bifall till motion 1997/98:Kr238 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,5. Statens ansvar på kulturområdet (mom. 7), , och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken 1.2 Finansiering avkulturverksamhet som börjar med ?Motionärerna framhåller? och slutar med?Yrkandet avstyrks? bort ha följande lydelse:Utskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck i motion Kr238 (m),såvitt däri tas upp frågan om statens ansvar på kulturområdet (yrkande 7).Staten har ett särskilt ansvar för det nationella kulturarvet, något sominnebär att staten har ansvaret för en rad institutioner, nationalscener, arkivoch vissa museer. Ansvaret för de teatrar som inte är nationalscener bör påsikt tas över av de regionala huvudmännen. I fråga om kulturinstitutioner pådans-, musikteater- och musikområdet bör staten ta ansvaret för regionalainstitutioner i sådan utsträckning att samtliga delar i landet kan få del avkulturutbudet. Som också framhålls i motionen finns det skäl att klara ut bl.a.ansvarsfrågor på museiområdet. Utskottet anser också att nationella uppdragskall kunna spridas över landet genom att staten träffar ett tidsbegränsatavtal med den institution som har bäst kompetens för uppdraget.Utskottet tillstyrker att med bifall till motion Kr238 (m) yrkande7 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande statens ansvar på kulturområdetatt med bifall till motion 1997/98:Kr238 yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,6. Kulturens finansiering (mom. 8), , och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken 1.2 Finansiering avkulturverksamhet som börjar med ?I samma? och slutar med ?yrkandet avstyrks?bort ha följande lydelse:I ett omfattande avsnitt i motion Kr238 (m) framförs synpunkter om kulturensfinansiering (yrkande 8).Motionärerna erinrar om att av kulturutgifterna betalas av deenskilda människorna. Detta faktum kontrasterar starkt mot den bild som oftages av kulturverksamhetens förutsättningar.Utskottet ansluter sig till de synpunkter som anförs i motionen. I sammandraginnebär synpunkterna följande.Alla anslag bör bygga på klara avtal mellan den anslagsbeviljandeinstansen och den institution som skall utföra det kulturpolitiska uppdraget.Om så sker blir det lättare att göra en uppföljning gentemot kulturpolitiskamål och att få en ekonomisk kontroll av anslagens användning. Ett kommunaltkulturprogram bör ligga till grund för ett avtal mellan ägaren (kommunen) ocht.ex. den kommunala teatern. Samma relation bör finnas mellan staten, å enasidan, och en regional huvudman eller institution, å andra sidan.Kulturen bör finansieras genom olika källor. Den enskildes bidrag måsteutgöra ett viktigt bidrag till kulturverksamheten. Den enskilde kan också bidratill denna verksamhet genom medlemskap i kulturföreningar. Bidrag kan kommafrån företag och institutioner. En del av kulturverksamheten måste finansierasgenom offentliga bidrag.Som närmare utvecklas i motionen bör kulturfonder vara en viktig källa förfinansieringen av kulturverksamhet. Möjligheter bör skapas för inrättande avlokala och regionala fonder. En eller flera centrala kulturfonder bör ocksåfinnas. Utskottet behandlar i det följande frågan om inrättande av en s.k.dubbleringsfond. Företrädare för Moderata samlingspartiet har yrkat attriksdagen anslår medel till fonden (se bl.a. Särskilt yttrande 5). Till fondenskall medel kunna testamenteras och doneras. Genom en ändring av reglerna förAllmänna arvsfonden skulle också arvsfondsmedel kunna tillfalladubbleringsfonden. Vården av våra kulturmiljöer skulle kunna gynnas genominrättande av en motsvarighet till den brittiska , till vilkenbåde offentliga och privata medel skulle kunna lämnas. Utskottet vill ocksåunderstryka vikten av att självständigheten för Stiftelsen anser att det skall bli möjligt att teckna vårdavtal mellanmyndigheter och fastighetsägare som ger ägarna rätt till avdrag påfastighetsskatten mot att fastighetsägarna vårdar de byggnader, parker, broaroch andra anläggningar som har kulturhistoriskt värde.De spel som ordnades av innan bolaget slogs samman med ABTipstjänst till AB bör överföras till en stiftelse med uppgift attfördela överskottet mellan olika kulturella verksamheter.Som inledningsvis berörts kan bidrag tillföras kulturverksamheten genom bl.a.företag. Kultursponsringen har ökat . Även vänföreningar ochandra organisationer bidrar med ekonomiska insatser av olika slag. På mångahåll saknas dock organisationer som på ett effektivt sätt kan ta till varaintresset för kultursponsring, enskilda gåvor och testamentsförordnanden medkulturell inriktning. Behovet av insatser i detta avseende bör uppmärksammasliksom de oklara skattereglerna då det gäller sponsring.Utskottet vill slutligen framhålla följande. Beslut om bidrag ankommer ialltför hög grad på . Detta hindrar förnyelse och verkar ipraktiken hämmande på utvecklingen.Utskottet anser att det problem som utskottet sålunda pekat på måsteuppmärksammas , såväl då det gäller fondfrågor som i andraavseenden.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet motion Kr238 (m) i häraktuell del (yrkande 8).dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande kulturens finansieringatt med bifall till motion 1997/98:Kr238 yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,7. Den privatfinansierade kultursektorn (mom. 10)(v) och () anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken 1.2 Finansiering avkulturverksamhet som börjar med ?I motion Kr224 (v)? och slutar med ?Kr224 (v)?bort ha följande lydelse:I motion Kr224 (v) tas upp frågan om en utredning som avser denprivatfinansierade kultursektorn.Som motionärerna framhåller utgör de privata kulturutgifterna huvudparten avsamtliga utgifter för kultur medan de utredningar som gjorts om det svenskakulturlivet i mycket begränsad utsträckning undersökt frågor kring de privatautgifterna. I enlighet med vad motionärerna anför anser utskottet att det finnsen rad samband i fråga om dessa utgifter som bör undersökas. Som exempel påfrågor som bör utredas kan nämnas följande. Hur ser sambandet ut mellanfolkbiblioteken och bokmarknaden? Vilken betydelse har musikskolorna förmusikbranschen? Hur fördelas de privata kulturutgifterna mellan män ochkvinnor?Utskottet anser också i likhet med motionärerna att kunskapen om omfattningenav företagens kultursponsring är otillräcklig liksom vilken roll sponsringenspelar för kulturlivet. Även dessa frågor bör undersökas.Det sagda leder till slutsatsen att det bör tillsättas en särskild utredningsom ökar våra kunskaper om den privatfinansierade kultursektorn och desssamband med den offentligt finansierade kultursektorn. Detta bör medbifall till motion Kr224 (v) som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande den privatfinansierade kultursektornatt med bifall till motion 1997/98:Kr224 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,8. Kultursponsring (mom. 11)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken 1.2 Finansiering avkulturverksamhet som börjar med ?Sponsring är? och slutar med ?Motionsyrkandetavstyrks? bort ha följande lydelse:Många kulturinstitutioner har tvingats samarbeta med olika sponsorer närstatsanslagen inte längre räcker till. Sponsorsmedel kan naturligtvis vara ettvärdefullt extratillskott, men det innebär också ett hot mot kulturens friaröst. Vad händer t.ex. om en teater bygger upp sin verksamhet på pengar frånett företag och företaget plötsligt inte anser sig ha råd med sponsringen ellerinte tycker det valda projektet ger tillräcklig reklam? Hur bör man agera mottvivelaktiga företag, företag som kanske bryter mot mänskliga rättigheter iandra länder? som teater ger bolaget goodwill kan det varablodspengar de tar emot, även om pengarna kommer en positiv verksamhet tilldel.Med hänvisning till det anförda anser utskottet i likhet med attdet bör upprättas tydliga etiska regler som reglerar kultursponsring. Utskottettillstyrker således motion Kr270 (mp) yrkande 6.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande kultursponsringatt med bifall till motion 1997/98:Kr270 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,9. Den regionala fördelningen av statens stöd till kulturinstitutioner(mom. 12)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken 1.3 Mottagare avkulturstöd som börjar med ?Utskottet anser? och slutar med ?av ? bortha följande lydelse:Som redovisats i det föregående har den analys som på begärangjorts av regeringen om fördelningen av kulturresurserna i landet begränsatstill att avse bidrag som betalats ut via samt bidrag tillRiksteatern. I propositionen anförs att bör hela Kulturdepartementetsansvarsområde inkluderas i en regional analys.Utskottet anser i enlighet med vad som föreslås i motion Kr213 (c) yrkande 14att den av regeringen förutskickade analysen bör genomföras. Utskottettillstyrker således motionsyrkandet.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande den regionala fördelningen av statens stöd tillkulturinstitutioneratt med bifall till motion 1997/98:Kr213 yrkande 14 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,10. Regionala utvecklingsplaner (mom. 14)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken 1.3 Mottagare avkulturstöd som börjar med ?Förra året? och slutar med ?avstyrks således? bortha följande lydelse:I motion Kr213 (c) läggs fram förslag om att regionala utvecklingsplaner somtäcker hela det kulturpolitiska fältet skall göras upp (yrkande 16).Utskottet delar denna uppfattning. Ett arbete har inletts mellan och på olika sätt utveckla detregionala samspelet inom kulturen. Det är angeläget att detta utvecklingsarbetefår stöd på nationell nivå.Regeringen bör i enlighet med vad som föreslås i motionen återkomma tillriksdagen med förslag till hur regionala utvecklingsplaner som täcker hela detkulturpolitiska fältet skall kunna tas fram. Utskottet tillstyrker såledesmotionsyrkandet.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande regionala utvecklingsplaneratt med bifall till motion 1997/98:Kr213 yrkande 16 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,11. Användning av viss del av kulturanslaget för barn- och ungdomskultur(mom. 15)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken 1.3 Mottagare avkulturstöd som börjar med ?Det föreslås? och slutar med ?aktuellamotionsyrkandet? bort ha följande lydelse:I har man lagstiftat om att av anslagen till filmproduktionskall riktas till barn och ungdom, att av produktionsmedlen till teaterskall gå till barn och ungdomar och att landets kommuner skall subventionerasmed av kostnaderna vid köp av teaterföreställningar. Vidare har man iFinland en rad olika lagar på kulturområdet, bl.a. lagen om grundundervisning ikonst.Utskottet anser i enlighet med vad som föreslås i motion Kr213 (c) yrkande 2att bör precisera hur stor andel av anslagen på kulturbudgeten somskall reserveras för barn- och ungdomskultur. Andelen bör som föreslås imotionen bestämmas till 25 %.Utskottet tillstyrker således motionsyrkandet.dels att utskottets hemställan under 15 bort ha följande lydelse:15. beträffande användning av viss del av kulturanslaget för barn- ochungdomskulturatt med bifall till motion 1997/98:Kr213 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,12. Fri entré på museer för vissa grupper (mom. 16)(v) anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken 1.3 Mottagare avkulturstöd som börjar med ?I motion Kr269 (v)? och slutar med ?utskottetmotionsyrkandena? bort ha följande lydelse:I motion Kr269 (v) tas upp frågor som har till syfte att det skall vara frientré på museer för vissa grupper (yrkandena 34 och 35).Utskottet delar motionärernas uppfattning att en av orsakerna till attantalet visningar för grupper från förskolor och skolor minskat kan vara attmuseerna tar inträdesavgift även för barn. Utskottet anser liksom motionärernaatt barn bör få gå gratis på museer som får statliga bidrag. Motionentillstyrks i denna del (yrkande 34).Vidare bör det i fråga om alla museer undersökas om det är möjligt att låtabarn och studerande gå fritt på museer. I utredningsuppdraget bör ingå att sepå de eventuella konsekvenserna för museerna av minskade biljettintäkter, attundersöka hur läraravtal och timplaner påverkar barns möjligheter att inhämtakunskap på museerna samt att utreda vilka pedagogiska resurser som finns på destatsunderstödda museerna för att ta emot barngrupper. Utredningen bör föreslååtgärder som förbättrar barns och studerandes möjlighet att inhämta kunskaperpå våra statsunderstödda museer. Utskottet tillstyrker motionen även i dennadel (yrkande 35).dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följande lydelse:16. beträffande fri entré på museer för vissa grupperatt med bifall till motion 1997/98:Kr269 yrkandena 34 och 35 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,13. Kulturstatistiken (mom. 17)(), (v) och () anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken 1.4 Kvinnor och män sombörjar med ?Utskottet har? och slutar med ?Motionsyrkandena avstyrks? bort haföljande lydelse:I enlighet med synpunkterna i motionerna Kr239 (c) och Kr269 (v) är detviktigt att de medel som fördelas över statsbudgeten till kulturen fördelas påett rättvist sätt mellan män och kvinnor. Den nuvarande statistiken ärbristfällig i detta hänseende. Utskottet tillstyrker därför motionsförslagen.Riksdagen bör med bifall till motionerna Kr239 (c) yrkande 1 och Kr269 (v)yrkande 1 som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse:17. beträffande kulturstatistikenatt med bifall till motionerna 1997/98:Kr239 yrkande 1 och1997/98:Kr269 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,14. Synliggörande av kvinnan som kulturvarelse (mom. 18)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken 1.4 Kvinnor och män sombörjar med ?Utskottet avstyrker? och slutar med ?skall stödjas? bort haföljande lydelse:Utskottet vill i enlighet med vad som anförs i motion Kr215 (mp) framhållaatt den typ av speciella utställningar om kvinnan som görs av vissa museeribland riskerar att förstärka den så kallade särartsfeminismen. Riksdagensbeslut vid budgetbehandlingen gick ett ytterligare steg i denriktningen. Utskottet åsyftar beslutet att bl.a. länsteatrarna och länsmuseernaskall fråntas medel, som sedan kan fås tillbaka om något görs om klass, kön,generation och kulturell bakgrund. Enligt utskottets mening kan det inte fåfortgå på detta sätt. Utskottet anser att regeringen bör ta jämställdheten påallvar. bör därför undersöka hur stor del av de statligakulturmedlen som fördelas för att synliggöra kvinnan som kulturvarelse.I enlighet med det anförda tillstyrker utskottet yrkande 3 i motion Kr215(mp).dels att utskottets hemställan under 18 bort ha följande lydelse:18. beträffande synliggörande av kvinnan som kulturvarelseatt med bifall till motion 1997/98:Kr215 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,15.