bet · GL01FiU1 · 1997-11-06 00:00:00 — Kommunernas satsningarpå vård, skola och omsorg förstärks med och 4 miljarderkronor till stöd för privat tjänstesektor avsätts. Utskottet vill ocksåomfördela arbetstiderna med sikte på sex timmars arbetsdag och avsätter därför3 miljarder kronor för försök med förkortad arbetstid.Beträffande fördelningen på utgiftsområden vill utskottet, i likhet medVänsterpartiet, avdela för att få fart på byggandet i Sverigeoch föreslår dessutom att ett lika stort belopp används för att höja biståndetsom ett steg på vägen mot att återställa enprocentsmålet. Inom totalförsvaretbör man kunna spara utöver regeringens förslag.Däremot anser utskottet att utgiftsområde 9 - Hälsovård, sjukvård och socialomsorg - bör ökas med , bl.a. med hänsyn till attutskottet motsätter sig besparingskraven på Apoteksbolaget samt anser attstaten skall behålla ansvaret för assistansersättningen och att ett frikort börinföras för låginkomstpensionärer när det gäller medicindelen ihögkostnadsskyddet. Utskottet vill också riva upp regeringens riktade besparingmot änkorna (0,8 mdkr). Av a-kassemedel vill utskottet utnyttja 1,0 miljarderkronor som aktivitetsstöd för otraditionella projekt och 3,3 miljarder kronorför att sysselsätta långtidsarbetslösa i tillfälliga men avtalsenligt betaldakommunala arbeten. Bl.a. som en följd härav minskar utgifterna inomutgiftsområde 13 med netto 3,7 miljarder kronor.Arbetsmarknad och arbetsliv tillförs , varvid särskildasatsningar görs på bl.a. arbetshandikappade (0,8 mdkr) och på kvinnor varsarbeten rationaliserats bort (0,5 mdkr).Inom vill utskottet införa ett särskilt utbildningsbidrag påa-kassenivå till studerande på grundskole- och gymnasienivå. Utskottet villockså höja bostadsbidragen (0,7 mdkr), minska väginvesteringarna (2,0 mdkr)samt minska de på utgiftsområde 25 redovisade kommunbidragen (3,6 mdkr) medhänsyn till att utskottet i stället föreslår att kommunerna tillförs resurservia justerade skatter och arbetsgivaravgifter.Regeringen räknar med att anslagsbehållningarna skall minska med 5,0miljarder kronor , dvs. att ett så stort nettobelopp kommer att tas ianspråk av dels myndigheternas anslagssparande, dels kvarstående, äldrereservationsanslag. Utskottet motsätter sig detta och föreslår att endast 2,5miljarder kronor skall få förbrukas under 1998.Tabell. Utskottets budgetalternativ i sammandragBelopp i miljarder kronor---------------------------------------| ||1998|---------------------------------------| || |---------------------------------------|Föreslagna skattehöjningar ||+1,8|---------------------------------------|Föreslagna anslagsökningar ||-4,3|---------------------------------------|Minskat utnyttjande av ||+2,5||anslagsbehållningar || |---------------------------------------|Saldopåverkan || (0|---------------------------------------| || |---------------------------------------förslag, som utskottet ställer sig bakom, innebär ettutgiftstak på . Taket under de båda efterföljande årenbör ligga 10 respektive högre än vad tidigarebestämt.Utskottets förslag till ramar för respektive utgiftsområde, somöverensstämmer med förslag, framgår av nedanstående tabell.Tabell. Utgiftsramar för ---------------------------------------------------|Miljoner kronor, löpande priser | | |---------------------------------------------------| | | |---------------------------------------------------|Utgiftsområde |Regeringens|Utskottets|| |förslag |förslag|---------------------------------------------------| | | |---------------------------------------------------|1. | 3 977 | -80|---------------------------------------------------|2. Samhällsekonomi och | 2 063 | -50||finansförvaltning | | |---------------------------------------------------|3. och uppbörd| 5 662 | 170|---------------------------------------------------|4. Rättsväsendet | 21 034 | 140|---------------------------------------------------|5. och | 2 811 | 10||internationell samverkan | | |---------------------------------------------------|6. Totalförsvar | 41 244 | -700|---------------------------------------------------|7. Internationellt bistånd | 11 434 | 1 000|---------------------------------------------------|8. Invandrare och flyktingar | 3 864 | 590|---------------------------------------------------|9. Hälsovård, sjukvård och | 22 500 | 1 339||social omsorg | | |---------------------------------------------------|10. Ekonomisk trygghet vid | 37 192 | 310||sjukdom och handikapp | | |---------------------------------------------------|11. Ekonomisk trygghet vid | 62 701 | 810||ålderdom | | |---------------------------------------------------|12. Ekonomisk trygghet för | 35 814 | 200||familjer och barn | | |---------------------------------------------------|13. Ekonomisk trygghet vid | 42 723 |-3 700||arbetslöshet | | |---------------------------------------------------|14. Arbetsmarknad och arbetsliv | 47 542 | 5 093|---------------------------------------------------|15. Studiestöd | 21 334 | 939|---------------------------------------------------|16. Utbildning och | 27 051 | 347||universitetsforskning | | |---------------------------------------------------|17. Kultur, medier, trossamfund | 7 335 | 200||och fritid | | |---------------------------------------------------|18. Samhällsplanering, | 22 826 | 1 305||bostadsförsörjning och byggande | | |---------------------------------------------------|19. Regional utjämning och | 3 605 | 400||utveckling | | |---------------------------------------------------|20. Allmän miljö- och naturvård | 1 178 | 570|---------------------------------------------------|21. Energi | 1 583 | (0|---------------------------------------------------|22. Kommunikationer | 24 101 | -724|---------------------------------------------------|23. Jord- och skogsbruk, fiske | 13 726 | -613||med anslutande näringar | | |---------------------------------------------------|24. Näringsliv | 2 698 | 350|---------------------------------------------------|25. Allmänna bidrag till | 93 049 |-3 600||kommunerna | | |---------------------------------------------------|26. Statsskuldsräntor m.m. |109 125 | (0|---------------------------------------------------|27. Avgiften till Europeiska | 19 645 | (0||gemenskapen | | |---------------------------------------------------| | | |---------------------------------------------------|Summa utgiftsområden |687 817 | 4 306|---------------------------------------------------| | | |---------------------------------------------------|Summa utgiftsområden exkl. |578 690 |582 996||statsskuldsräntor | | |---------------------------------------------------|Minskning av anslagsbehållningar | 5 000 | 2 500|---------------------------------------------------|Socialförsäkringar |132 744 |132 744|---------------------------------------------------|Budgeteringsmarginal | 3 566 | 3 566|---------------------------------------------------|Utgiftstak för staten |720 000 |721 806|---------------------------------------------------| | | |---------------------------------------------------|Total skillnad utgiftstaken: | | 1 806|---------------------------------------------------SkattepolitikenUtskottet delar uppfattning att skattepolitiken bör bygga påtvå grundprinciper, en grön och en röd skatteväxling. Även skattepolitikenmåste utformas med inriktning på ökad sysselsättning. Det är i nuvarande lägeinte möjligt att sänka det totala skatteuttaget, det vore att äventyrastatsfinanserna, och sysselsättningsproblemen kan inte lösas genom storagenerella skattesänkningar. Det finns inga teoretiska eller praktiska beläggför ett direkt samband mellan låga skatter och hög tillväxt. Det finns inteheller särskilt mycket utrymme för skattehöjningar. Utskottet föreslår enmarginell höjning av skattekvoten eller med 1,8 miljarder kronor.Inom detta skattenetto genomförs en röd skatteväxling på 26 miljarder kronor.Tabell. Avser avvikelser i förhållande till regeringensförslagFördelningspolitiska skäl talar för att öka skatten på högre inkomster. Påsenare år har sparkvoten ökat dramatiskt och det är främst hushåll i de högreinkomstskikten som ökat sitt sparande. Ett ökat skatteuttag som riktar in sigpå de högre inkomstskikten kan därför huvudsakligen antas påverka dessagruppers sparande och inte hushållens totala konsumtion. Utskottet föreslår attinkomstskatten höjs genom att grundavdraget slopas för inkomster överbrytpunkten och genom att ett nytt skikt på inrättas för inkomster över360 . Vidare bör intäktsnivån på bilförmånsbeskattningen höjas.För att tillgodose fördelningskrav och för att bidra till ökning avhushållens totala konsumtion föreslår utskottet lättnader i de lägreinkomstskikten. När det gäller skattesänkningar för hushåll och löntagare menarutskottet att det finns två alternativa vägar att gå för att få en brafördelningspolitisk profil dels höjningar av grundavdragen i lägreinkomstskikt, dels att successivt minska uttaget av egenavgifter. Utskottetföreslår att egenavgifterna inte höjs 1998.Utskottet menar i likhet med flertalet bedömare att det är de små företagensom kommer att stå för merparten av sysselsättningsökningen ilandet. Det gäller att få i gång nya företag, men också att skapaförutsättningar för existerande företag att utvecklas. Utskottet avsätter 2miljarder kronor till en framtidsfond för företags kompetensutveckling avpersonal. Medel skall kunna sökas och om det medges sker regleringen genomskattereduktion som sker över uppbördsdeklarationen. Den effektivabolagsskatten i har alltid varit låg och en anpassning tillinternationella skatteförhållanden bör ske genom en höjning till 30 %.Höjningen finansierar framtidsfonderna. Med tanke på vissa bolags stora vinsterär det inte orimligt med en värnskatt för högre vinster. Utskottet föreslår envärnbolagsskatt på på vinster . När det gällerdubbelbeskattningen anser utskottet inte att löneunderlaget skall tas med närdet gäller lättnadsregler som grundar sig på den skattskyldigesanskaffningskostnad för sina aktier. Det handlar då inte om en lindring avdubbelbeskattning utan snarare en form av resultatreglering som mer liknar enbokslutsdisposition. Företags organisationskostnader bör inte varaavdragsgilla.Enligt utskottets mening finns det skäl för en avvikelse från enhetligheten iskattesystemet vad gäller vinstandelsstiftelser. Utskottet delarVänsterpartiets uppfattning att det bör övervägas om avgiftsfriheten för vissavinstandelsstiftelser skall återinföras.Totalt omfördelar utskottet inom personbeskattningen och13 miljarder kronor inom företagsbeskattningen.Sysselsättningsskäl talar för att arbeta vidare från Skatteväxlingskommitténsförslag om att i första hand prioritera selektiva skattesänkningar iarbetsintensiva tjänstebranscher. Utskottet föreslår skattesänkningar på 5miljarder kronor för kommunerna och för tjänstesektorn underkommande budgetår och räknar med att det finns ett utrymme påmellan 20 och för skatte- och/eller egenavgiftssänkningarför personer med låga inkomster. I detta utrymme ryms både en grönskatteväxling och förbättrade statsfinanser.I likhet med avvisar utskottet regeringens förslag om höjdareseavdrag per mil. Det finns inte några reella skäl tilldenna höjning. Dessutom har regeringen valt en något underlig delfinansieringav förslaget när man höjer gränsen för avdragsgilla kostnader för resor mellanbostad och arbete från till . Utskottet föreslår att gränsenför avdragsgilla kostnader sänks till 5 000 kr.Utskottet avvisar regeringens förslag beträffande förmögenhetsbeskattningenoch ställer sig i stället bakom förslag. Det innebär attsamtliga aktier skall förmögenhetsbeskattas och tas avmarknadsvärdet. När det gäller lättnadsregler för huvuddelägare anser utskottetatt regeringens förslag om innehav av av röstvärdet är för lågtsatt. Lättnadsreglerna bör utformas på ett sådant sätt att den del av det egnakapitalet som utgörs av reellt riskkapital undantas från förmögenhets-beskattning. Dessutom bör en takregel för förmögenhetsbeskattning övervägas sominnebär att skatten kan begränsas vid vissa förmögenhetstyper, t.ex.fastigheter.Utskottet anser att det är fel att människor skall behöva låna pengar för attkunna betala sin fastighetsskatt. Människor med låga inkomster skall intebehöva lämna sina fastigheter bara för att de bor i ett område där fastigheterär föremål för uppköp av kapitalstarka personer. I ett övergångsläge bör därförett takvärde införas som maximerar mark- och byggnadsvärdet.Beträffande förslaget om lägesfaktorerna samt utökat lokalt inflytanderörande fastighetsskatten så anser utskottet inte att detta förslag räckertill. Det lokala inflytandet har ingen betydelse för fastställandet avtaxeringsvärdet eftersom huvudregeln även i fortsättningen föreslås vara attmarknadsvärdet skall ligga till grund för taxeringsvärdet. Utskottet anser atten ny modell delvis måste bortse från det aktuella marknadsvärdet och att enmodell liknande Californiamodellen bör införas.Beträffande regeringens förslag om reducering av det särskilda grundavdragetför förtidspensionär som uppbär arbetsskadelivränta anser utskottet atteffekterna av förslaget är oklara och avstyrker därför förslaget. Regeringenfår återkomma efter det att den lagt fram mer utförliga konsekvensbeskrivningaroch undersökt hur ett sådant förslag påverkar jämställdheten mellan könen.I övrigt hänvisar utskottet till tabellen över förslag till utgiftsramar samt tabellen över skatteförändringar. De förslag som utskottetställt sig bakom återfinns i partimotioner Fi209 Den ekonomiskamakten, Fi220 Arbete och jämställdhet, Sk326 Skattepolitiken, samtliga av JohanLönnroth m.fl., samt i de avvikande meningar av företrädare somfogats till övriga utskotts yttranden till finansutskottet.Sammantaget innebär detta att utskottet ställer sig bakom Vänsterpartietsbudgetförslag . Detta innebär att utskottet tillstyrker den beräkningav inkomster som i appendix 1 till utskottets hemställan har beteckningen ?Res.30 (v)?. Dessa förslag överensstämmer med tabellerna i denna text.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet således motionernaFi209 (v) yrkandena 1 och 5, Fi220 (v) yrkandena 3-6, 13, 19, Fi507 (v), Sk326(v) yrkandena 1-10, 12-15, 17, 30-34, 38-44, Sf265 (v) yrkande 5 samt Kr601 (v)yrkande 4.Vidare avstyrks de motioner i betänkandets appendix 2 som ej tillstyrks idetta avsnitt.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande budgetförslagen för år 1998att riksdagena) med bifall till motion 1997/98:Fi220 yrkande 3 och med avslag påproposition 1997/98:1 Finansplan m.m. yrkande 3 godkänner den revideradeberäkningen av de offentliga utgifterna ,b) med bifall till motion 1997/98:Fi220 yrkande 4 och med avslag påproposition 1997/98:1 Finansplan m.m. yrkande 4 och motion 1997/98:Fi218yrkande 2 beslutar om fördelning av utgifterna för påutgiftsområden enligt det med reservation 30 (v) betecknade förslaget iappendix 1 till hemställan,c) med bifall till motion 1997/98:Fi220 yrkande 5 och med anledning avproposition 1997/98:1 Finansplan m.m. yrkande 6 godkänner beräkningen avstatsbudgetens inkomster för enligt det med reservation 30(v) betecknade förslaget i appendix 1 till hemställan,d) med anledning av proposition 1997/98:1 Finansplan m.m. yrkande 10godkänner beräkningen av budgeteffekter för av förändradeskatte- och avgiftsregler i enlighet med vad utskottet anfört,e) avslår motion 1997/98:Sk698 yrkande 4 om förändring av nuvarandefastighetstaxeringssystem,f) om myndigheters m.fl. in- och utlåning i förbudgetåret 1998= utskottet,g) med bifall till motion 1997/98:Fi220 yrkande 6 och med avslag påproposition 1997/98:1 Finansplan m.m. yrkande 7 godkänner utskottetsförslag till beräkning av förändringar i anslagsbehållningarna ,h) med bifall till motion 1997/98:Sk326 yrkande 6 avslår proposition1997/98:1 Finansplan m.m. yrkande 37 i denna del och godkänner vad imotionen anförs om reseavdrag,i) om förlängt ROT-avdrag= utskottet,j) avslår proposition 1997/98:1 Socialförsäkringssektorn vid sidan avstatsbudgeten yrkande 1 i denna del om reducering av det särskildagrundavdraget för förtidspensionär som uppbär arbetsskadelivränta,k) om förändrad avgiftsstruktur= utskottet,l) om avgiftsförändringar till följd av kortare sjuklöneperiod= utskottet,m) med bifall till motion 1997/98:Sk326 yrkandena 13-15 och med avslagpå proposition 1997/98:1 Finansplan m.m. yrkandena 41-43, alla i dennadel, godkänner vad som anförs i motionen om förmögenhetsskatten,n) dels med bifall till motionerna 1997/98:Fi220 yrkande 19 samt1997/98:Sk326 yrkandena 1 och 10 som sin mening ger regeringen till kännavad som anförs i motionerna om skattepolitikens inriktning,dels med bifall till motion 1997/98:Sk326 yrkandena 2-5, 7 och 12 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförs i motionen om övrigaförslag beträffande inkomstskatt för fysiska personer,dels med bifall till motionerna 1997/98:Fi209 yrkande 1, 1997/98: Fi220yrkande 13 och 1997/98:Sk326 yrkandena 30-33 som sin mening ger regeringentill känna vad som anförs i motionerna om företagsbeskattning,dubbelbeskattning,dels med bifall till motionerna 1997/98:Sk326 yrkandena 8 och 9 samt1997/98:Sf265 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vad somanförs i motionerna om övriga avgiftsfrågor,dels med bifall till motion 1997/98:Fi209 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad som anförs i motionen om löneskatt påvinstandelar,dels med bifall till motion 1997/98:Sk326 yrkande 17 som sin mening gerregeringen till känna vad som anförs i motionen om fastighetsskatt,dels med bifall till motion 1997/98:Sk326 yrkande 34 som sin mening gerregeringen till känna vad som anförs i motionen om mervärdesskatt,dels med bifall till motion 1997/98:Sk326 yrkandena 38, 39 och 41-43 somsin mening ger regeringen till känna vad som anförs i motionen omenergiskatt,dels med bifall till motion 1997/98:Sk326 yrkande 44 som sin mening gerregeringen till känna vad som anförs i motionen om avgifter påhandelsgödsel och bekämpningsmedel,dels med bifall till motion 1997/98:Sk326 yrkande 40 som sin mening gerregeringen till känna vad som anförs i motionen om övriga inkomster, nyainkomstslag,dels med bifall till motionerna 1997/98:Fi507 och 1997/98:Kr601 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs i motionerna omenskilda utgiftsområden,dels avslår övriga i appendix 2 till hemställan upptagna motionsyrkanden,31. Budgetförslagen för (mom. 11) (mp)() anserdels att utskottets yttrande som under rubriken sammanfattandebedömning av budgetförslagen börjar med ?Saneringen av statsfinanserna? och ca110 sidor längre fram under rubriken vid sidan avstatsbudgeten slutar med ?i berörda delar? bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med de gröna att regeringensbudgetproposition är ett misslyckande när det gäller att föreslå nödvändiga ochmer grundläggande förändringar i den ekonomiska politiken för att kunna uppnåfull sysselsättning, lösa miljöproblemen och utveckla ett socialt hållbartsamhälle. Den ekonomiska politiken måste utformas så att samhällets ekonomiskatillgångar förvaltas och utvecklas inom givna ekologiska ramar för att uppnåsåväl individuellt välstånd som större social rättvisa. Detta kan ske genom enskatteväxling där beskattningen av arbete minskas och beskattningen av energioch miljöförstörande utsläpp ökas. Dessutom bör en mer aktiv fördelningspolitikföras.Utskottet konstaterar att budgetsaneringen både vad gäller omfattningen ochtidsschemat varit riktig men anser att fördelningen av bördorna borde ha variten annan. Välfärdens kärnområden samt människor med små ekonomiska marginalerborde i högre utsträckning ha kunnat besparas åtstramningar. Sparandet hade istället kunnat vara större på det militära försvaret, väg- anslagen ochtransfereringar till dem som har goda inkomster.Beräkning av inkomsterUtskottet ställer sig bakom de grönas förslag till statensinkomster för . I tabellen nedan anges utskottets förslag tillskatteförändringar i jämförelse med regeringens förslag. Utskottet övergårdärefter till att redogöra för huvuddragen i sina skatteförslag.Tabell. Avvikelser i förhållande till regeringens förslag 1998Regeringens förslag om att arbetsskadelivränta som är samordnad medförtidspension skall reducera det särskilda grundavdraget för pensionäreravvisas av utskottet. Effekterna av förändringen är inte tillräckligt utreddaför att utskottet skall kunna ställa sig bakom förslaget.Utskottet avvisar regeringens förslag om höjt reseavdrag och förordar istället de grönas förslag om att reseavdraget görs om till enskattereduktion.Även förslaget om förlängt ROT-avdrag avvisas av utskottet.Utskottet avvisar regeringens förslag om ändrad avgiftsstruktur och höjningenav socialavgifterna . Utskottet instämmer ocksåi de grönas förslag att arbetsgivaravgifterna bör slås ihop post. Den ändrade avgiftsstruktur som regeringen nu föreslår får betecknassom en halvmesyr som inte tar hänsyn till att kopplingarna mellanarbetsgivaravgifterna och varje specifikt ändamål försvunnit i det nyabudgetsystemet.De nuvarande allmänna egenavgifterna har en dålig fördelningspolitisk profil.Eftersom de är avdragsgilla ?kostar? de mindre för höginkomsttagare än förlåginkomsttagare, eftersom de förra har högre marginalsskatt. De har också etttak, över vilket ingen ytterligare avgift utgår. Den planerade höjningen avegenavgifterna med förstärker denna dåligafördelningsprofil. Dessutom innebär den en ytterligare belastning påkommunsektorns redan ansträngda ekonomi.Enligt utskottet bör egenavgifterna avskaffas . Det kan ske på tvåsätt, dels som ett led i en skatteväxling, dels som en del i enarbetstidsförkortning. föreslår utskottet konkret attegenavgifterna ligger kvar på nuvarande nivå på totalt och att alltsåbeslutet om en höjning med en procentenhet upphävs. Detta finansieras tillhälften av minskade kostnader för arbetslösheten i samband med arbets-tidsförkortning och till den andra hälften inom ramen för en skatteväxling.Förmögenhetsskatten har främst en fördelningspolitisk motivering men skattenhar alltmer fått kontraproduktiva effekter. Problemen med att behållaförmögenhetsskatten i nuvarande former är enligt utskottets uppfattning flera.Den förutsätter en konstgjord skillnad mellan ?arbetande kapital? och?placeringskapital?. De största förmögenhetsägarna är undantagna frånbeskattning. Skatt utgår även på mindre förmögenheter och den motverkarsparande och ägarspridning. Mycket talar alltså för att skatten avskaffas, omdet inte är möjligt att komma till rätta med problemen. Utskottet föreslårdärför att förmögenhetsskatten utreds för att se om det går att komma tillrätta med nuvarande problem eller om skatten kan slopas och ersättas av andraskatter med bibehållen fördelningspolitisk inriktning i andra former. Som ettförsta konkret steg i reformeringen av förmögenhetsskatten föreslår utskottetredan nu att sambeskattningen mellan äkta makar och sambor upphör fr.o.m.inkomståret 1998.Vid skattereformen 1991 beräknades att fastighetsskatten på bostadshus skulleuppgå till av taxeringsvärdet för att uppnå neutralitet i beskattningen.De extra som tillfördes har endast motiveratsav statsfinansiella skäl.Fastighetsskatten på bostadshus, och framför allt värderingsprincipen, i dessnuvarande utformning har enligt utskottets mening betydande nackdelar. Basenför fastighetsskatten är ett fiktivt värde, taxeringsvärdet, som bygger på detuppskattade marknadsvärdet. Dessutom ger miljöriktigt byggnadssätt ochutrustning ofta extrapoäng vid värderingen och höjer därmed taxeringsvärdet.Detta blir i praktiken en straffskatt på ett miljöriktigt beteende, vilketgivetvis är det som minst av allt behövs . Tvärtom borde en miljöriktigutformning av en fastighet premieras skattemässigt.Som en kortsiktig lösning beslöt att fastighetsskatt inteskulle tas ut på uppräkningar av taxeringsvärden som överstiger eller400 .