bet · GK01AU8 · 1997-02-13 00:00:00 — 30 (c, v)28. beträffande tjänstledighet för att starta egetatt avslår motionerna 1996/97:A807 yrkande 14 och 1996/97:A819yrkande 11,29. beträffande fysisk planeringatt avslår motion 1996/97:A8 yrkande 1,30. beträffande landshövdingarnas översynatt avslår motion 1996/97:A8 yrkande 2,31. beträffande rekryteringen till tekniska och naturvetenskapligautbildningaratt avslår motion 1996/97:A820 yrkande 10,32. beträffande genusforskningatt avslår motion 1996/97:A7 yrkande 17,res. 31 (v)33. beträffande kvinnors möjligheter till forskarkarriäratt avslår motion 1996/97:A819 yrkande 6,34. beträffande utredningen om lärarutbildningatt avslår motion 1996/97:A13 yrkande 6,35. beträffande föräldraförsäkringens utformningatt avslår motionerna 1996/97:A7 yrkande 5 samt 1996/97:A13yrkandena 2 och 3,res. 32 (fp)res. 33 (v)36. beträffande JämO:s tillsynsansvaratt avslår motion 1996/97:A821 yrkande 4,37. beträffande hemarbete m.m.att avslår motion 1996/97:A821 yrkandena 2 och 3,res. 34 (kd)38. beträffande bidragens utformning m.m.att avslår motionerna 1996/97:A13 yrkande 7 och 1996/97:A820yrkande 8,res. 35 (fp)39. beträffande sex- och samlevnadsundervisning m.m.att avslår motion 1996/97:A806 yrkandena 17-19,res. 36 (v, mp)40. beträffande jämställdhetsarbetet inom idrottsrörelsenatt avslår motion 1996/97:A7 yrkande 19,41. beträffande jämställdhetsarbetet inom försvaretatt avslår motion 1996/97:A7 yrkande 20,42. beträffande ?mainstreaming?att avslår motion 1996/97:A7 yrkandena 22 och 23,res. 37 (v)43. beträffande konsekvensanalyser i propositioner m.m.att avslår motionerna 1996/97:A7 yrkande 18, 1996/97:A13 yrkande 9,1996/97:A806 yrkande 2 och 1996/97:A821 yrkande 1,res. 38 (fp, v, mp, kd)44. beträffande behovet av jämställdhetsexperter vid statligamyndigheter m.m.att avslår motion 1996/97:A812 yrkandena 2 och 4,res. 39 (v)45. beträffande jämställdhetsperspektivet vid förändringar imyndigheters verksamhetatt avslår motion 1996/97:A805,46. beträffande behovet av könsuppdelad statistik i utredningaratt avslår motion 1996/97:A806 yrkande 1,res. 40 (mp)47. beträffande jämställdhetsdirektivetatt avslår motion 1996/97:A812 yrkande 1,res. 41 (v)48. beträffande behovet av en utredning om maktfördelningen isamhället m.m.att avslår motion 1996/97:A804,49. beträffande invandrarkvinnor m.m.att avslår motion 1996/97:A6,50. beträffande informationskampanjatt avslår motion 1996/97:A817,51. beträffande regional tillsyn, länsstyrelsensjämställdhetsexperteratt avslår motion 1996/97:A820 yrkande 13,52. beträffande heltidsanställda jämställdhetsexperteratt avslår motion 1996/97:A7 yrkande 24,res. 42 (v)53. beträffande jämställdhetsarbetet inom EUatt avslår motion 1996/97:A7 yrkande 25,54. beträffande EMU ur jämställdhetsperspektivatt avslår motion 1996/97:A7 yrkande 26,res. 43 (v)55. beträffande handlingsplanen från FN:s kvinnokonferensatt avslår motionerna 1996/97:A7 yrkande 28 och 1996/97:A818,res. 44 (v)56. beträffande medel för utgivande av handlingsplanen från FN:skvinnokonferensatt avslår motion 1996/97:A13 yrkande 8,57. beträffande jämställdhetsarbetet inom FN m.m.att avslår motion 1996/97:A7 yrkandena 27 och 29,res. 45 (v)58. beträffande kvinnor inom den areella näringenatt avslår motion 1996/97:A7 yrkande 21,59. beträffande rekryteringen inom Svenska kyrkanatt avslår motion 1996/97:A9,60. beträffande regeringens skrivelse 1996/97:41att lägger skrivelse 1996/97:41 till handlingarna.Stockholm den 13 februari 1997På arbetsmarknadsutskottets vägnarJohnny AhlqvistI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), HansAndersson (v), (), (), (), () och (). Inriktningen av jämställdhetsarbetet (mom. 1), och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken inriktning avjämställdhetspolitiken som börjar med ?Det finns en samsyn? och slutar med?bör därför avslås? bort ha följande lydelse:Betydelsefulla förändringar i riktning mot jämställdhet mellan könen har ägtrum . Detta arbete har varit framgångsrikt i många avseenden, ivart fall om man ser till kvinnors och mäns formella rättigheter.Fortfarande finns emellertid betydande olikheter i kvinnors och mäns reellavillkor. Lång väg återstår att gå innan man i praktiken uppnått en jämnarefördelning av makt, inflytande och möjligheter till ekonomisk självständighet.Sedan de rent diskriminerande lagarna och reglerna nu har avskaffats återstården svåraste delen av jämställdhetsarbetet, nämligen att finna vägar attpåverka människors attityder.Jämställdhetsarbetet kräver insatser inom många delar av samhället. Denattitydpåverkan som förestår uppnås dock inte främst genom politiska beslututan genom att enskilda individer tar ett personligt, praktiskt och moralisktansvar.Jämställdhetsarbetet måste bedrivas långsiktigt. Även om många kan tycka attförändringarna sker för långsamt måste vi acceptera att det tar tid att igrunden ändra människors attityder. Mycket av det jämställdhetsarbete som påsistone blivit följden av politiska beslut har skett i form av olika projekt.Utvärderingen av dessa projekt har emellertid ofta givit vid handen attverksamheterna har klingat av när projekttiden och projektpengarna har tagitslut. I realiteten blir effekterna därför ofta kortvariga och ytliga.Den framtida jämställdhetspolitiken måste utgå från ett konstruktivttänkande med öppenhet för olika lösningar. Dagens verklighet måste varagrunden för en ny debatt som skall präglas av respekt för olika människorsegna, fria val. Utgångspunkten för politiken måste vara att dagens kvinnor ochmän vet sitt eget bästa och kan fatta förnuftiga beslut.Familjen skall inte var föremål för politisk styrning. Familjepolitiken börutformas så att man tar hänsyn till olika familjers behov och prioriteringar.Bidragssystem skall var neutrala och inte innefatta någon form av styrning.Subventioner till barnomsorgen skall i princip utgå lika för alla barn oavsettvilken tillsynsform deras föräldrar väljer. De skall också vara kombinerademed en rätt till avdrag för styrkta barnomsorgskostnader. Många anser attkvotering av kvinnor på manligt dominerade områden gynnar jämställdheten.Utskottet delar inte denna uppfattning. Enligt utskottets uppfattning byggerkvoteringstanken på en bristande tilltro till kvinnors förmåga och en övertropå regleringar. Utskottet anser att en verklig, långsiktig jämställdhetförutsätter det självförtroende som det ger kvinnor att skapa en ställninggrundad på egen kraft och duglighet. Detta är skillnaden mellan formell ochreell jämställdhet.Den viktigaste jämställdhetsfrågan är enligt utskottet just , utöverlångsiktig attitydpåverkan, att bryta upp de offentliga monopolen inom vårdoch omsorg. Det tjänar två syften. Dels får kvinnor en alternativarbetsmarknad, vilket kommer att framtvinga en rimligare lönesättning, delsöppnas nya utvecklingsmöjligheter för kvinnor med ökat egenföretagande som ettresultat.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet motion A11 (m) iberörd del. Övriga behandlade yrkanden avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande inriktningen av jämställdhetsarbetetatt med anledning av motion 1996/97:A11 yrkande 1 och med avslag påmotionerna 1996/97:A12, 1996/97:A819 yrkande 1 och 1996/97:A820 yrkandena1 och 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Inriktningen av jämställdhetsarbetet (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken inriktning avjämställdhetspolitiken som börjar med ?Utskottet anser? och slutar med ?böravslås? bort ha följande lydelse:Utskottet kan konstatera att regeringen i skrivelsen endast har presenteratsin syn på jämställdheten men inte några konkreta förslag. Flera frågor ärfortfarande obesvarade. Utskottet anser att det hade varit värdefullt omregeringen presenterat ett antal konkreta förslag på förändringar. Till följdav att regeringen inte har gjort detta riskerar jämställdhetsarbetet attfördröjas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.Med hänsyn till det anförda tillstyrker utskottet motion A12 (mp) i berörddel. Övriga motionsyrkanden avstyrks i den mån de inte tillgodoses avutskottets ställningstagande.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande inriktningen av jämställdhetsarbetetatt med anledning av motion 1996/97:A12 och med avslag på motionerna1996/97:A11 yrkande 1, 1996/97:A819 yrkande 1 och 1996/97:A820 yrkandena1 och 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Systemet med dubbla nomineringar (mom. 2)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken inflytande sombörjar med ?I skrivelsen redogörs för? och slutar med ?A820 (fp) i berördadelar? bort ha följande lydelse:Utskottet kan konstatera att systemet med ?dubbla nomineringar? intefungerar på ett tillfredsställande sätt. Detta beror på att alla nominerandeparter inte tillämpar systemet på ett korrekt sätt, eftersom de ibland endastnominerar män. domineras det ekonomiska området av män medankvinnor dominerar det sociala, detta trots att vi alla har ett lika stortbehov av och intresse för att såväl ekonomin som omsorgen fungerar. Utskottetanser därför att regeringen mer målmedvetet bör kräva dubbla nomineringar, ochför egen del fördela de tyngsta posterna mer könsneutralt. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande systemet med dubbla nomineringaratt med anledning av motionerna 1996/97:A7 yrkande 3 och1996/97:A820 yrkande 12 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,4. Regeringens utnämningspolitik m.m. (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken inflytande sombörjar med ?Utskottet anser? och slutar med ?om anställning? bort ha följandelydelse:Utskottet menar, liksom regeringen, att det är bra och nödvändigt attfortsätta det utredningsarbete som pågår inom området för att öka kunskapenoch hitta vägar att bryta kvinnors underordning i beslutsprocesser. Detta ärdock inte tillräckligt. Denna underordning handlar inte enbart om beslut påledande nivåer, i kommittéer och statliga styrelser. Det handlar också om heladen statliga arbetsmarknaden där regeringen har ett direkt inflytande viaArbetsgivarverket. Regeringen kan ge riktlinjer om att kvinnor och män skallförekomma i lika stor omfattning inom samtliga yrkesområden och på samtligabeslutsnivåer. Det handlar också om att regeringen via bolagsstyrelser i destatliga bolagen och verken kan genomdriva en jämställdhetspolitik som innebären positiv särbehandling av det underrepresenterade könet så att en jämnkönsfördelning uppnås inom olika yrkesområden och på samtliga beslutsnivåer.Utskottet delar åsikt att en fortsatt kartläggning ochutredning måste kombineras med en aktiv åtgärdspolitik inom dessa områden.Verkligheten är redan så utredd och kartlagd att det är möjligt för regeringenatt gå in och förändra.dels att den del av utskottets yttrande under nämnda rubrik som börjar med?Däremot anser? och slutar med ?vad utskottet anfört? bort ha följandelydelse:Utskottet delar även åsikt att målet att avmyndighetscheferna inom statsförvaltningen skall vara kvinnor måste utvidgastill att omfatta alla chefsnivåer inom de statliga myndigheterna, verken ochbolagen.Vad utskottet har anfört bör med tillstyrkande av motion A7 (v) iberörda delar ge regeringen till känna. Utskottet avstyrker motionerna A13(fp), A820 (fp) och A821 (kd) i berörda delar i den mån de inte kantillgodoses av utskottets ställningstagande.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande regeringens utnämningspolitik m.m.att med anledning av motion 1996/97:A7 yrkande 2 samt med avslag påmotionerna 1996/97:A13 yrkande 1 och 1996/97:A821 yrkande 12 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Regeringens utnämningspolitik m.m. (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken inflytandebörjar med ?Däremot anser? och slutar med ?vad utskottet anfört? bort haföljande lydelse:För att få en balanserad samhällsutveckling anser utskottet i likhet medmotionärerna att det är viktigt att båda könen finns representerade inom allasamhällsområden. Utskottet kan konstatera att det har skett vissaförbättringar vad gäller kvinnors inflytande. Andelen kvinnor i statligastyrelser och kommittéer har ökat, liksom deras andel såväl i landstings- somkommunfullmäktige. Trots dessa framsteg finns det fortfarande betydandebrister. Detta beror bl.a. på att regeringen har tillämpat en dåligutnämningspolitik, vilket gäller både utnämningar av landshövdingar och avhögre chefer. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Medhänsyn till det anförda tillstyrks motion A821 i berörd del. Motionerna A7 (v)och A13 (fp) i berörda delar avstyrks i den mån de inte kan ansestillgodosedda med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande regeringens utnämningspolitik m.m.att med anledning av motion 1996/97:A821 yrkande 12 samt med avslagpå motionerna 1996/97:A7 yrkande 2 och 1996/97:A13 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. Arbetsförmedlingsnämndernas könssammansättning (mom. 5)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken inflytande sombörjar med ?I fråga om könssammansättning? och slutar med ?bör avslås? bort haföljande lydelse:Vad sedan gäller frågan om könssammansättningen i arbetsförmedlingsnämndernaanser utskottet i likhet med att målet måste vara att nämndernaskall bestå av kvinnor. Utskottet tillstyrker därför motion A7 (v) iberörd del.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande arbetsförmedlingsnämndernas könssammansättningatt med anledning av motion 1996/97:A7 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,7. Sexuella trakasserier (mom. 7)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken ochJämO som börjar med ?I likhet? och slutar med ?A815 (s) i berörda delar? bortha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med vad som framförts i motionerna A813 och A820att 22 § jämställdhetslagen bör ändras så att den svenska lagen överensstämmermed EG-rättens definition av sexuella trakasserier. EG- rättens definitiontäcker inte bara handlingar, ord eller beteenden av sexuell natur utan ocksåkränkningar på grund av kön som inte behöver ha sexuell innebörd.Jämställdhetslagens nuvarande regler har en snävare utformning än EG-rättensregler. Utskottet anser därför att regeringen bör återkomma till medett lagförslag som innebär en anpassning av jämställdhetslagen i enlighet meddetta. Vad utskottet anfört med tillstyrkan av motionerna A813 (mp) och A820(v) i berörda delar bör ges regeringen till känna. Motion A815 (s) i berörddel får anses tillgodosedd med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande sexuella trakasserieratt med anledning av motionerna 1996/97:A809 yrkande 2 och1996/97:A813 yrkandena 1 och 3 samt med avslag på motion 1996/97:A815delvis som mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,8. Ny lönediskrimineringslagstiftning (mom. 8)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken ochJämO som börjar med ?Vad sedan gäller? och slutar med ?berörda delar böravslås? bort ha följande lydelse:För att kunna ändra på lönesättningen krävs flera olika åtgärder såsomförändrade attityder, ändrad lagstiftning och nya arbetsvärderingskriterier.Det direkta ansvaret för framtidens arbetsvärdering har i första handarbetsgivarna och de fackliga organisationerna. För att möjliggöra aktivaåtgärder mot dem som medverkar till könsdiskriminerande lönesättning är detviktigt att JämO ges större möjlighet att ingripa än vad dagens lagstiftningmedger.Utskottet delar åsikt att det är viktigt att utforma nyaregler som gör det möjligt att rättsligt angripa kollektiv lönediskriminering.En förändring som är nödvändig är att man tillåter att det görs jämförelsermellan likvärdiga arbeten hos andra arbetsgivare än den hos vilken denaktuella arbetstagaren är anställd.Med hänsyn till att i tycks ha en framgångsrik lagstiftningmot lönediskriminering föreslår utskottet att regeringen ges i uppdrag attutarbeta ett liknande förslag till lagstiftning för svensk del. Inriktningenbör vara att arbetsgivare med fler än 100 anställda åläggs att genomföra enarbetsvärdering för både kvinno- och mansdominerade arbeten och därefter göraupp en plan för årliga lönejusteringar för att uppnå lika lön för arbeten avlika värde. bör av lönesumman avsättas för detta ändamål.Arbetsgivare med färre än 100 anställda bör åläggas att genomföra likalöns-principen senast som de större arbetsgivarna. Lagstiftningen börinnehålla en skyldighet för alla svenska arbetsgivare, även de med färre äntio anställda, att föra en könsbaserad lönestatistik som offentliggörs ochsprids på arbetsplatsen.Utskottet anser i likhet med att det är viktigt att den somanser sig könsdiskriminerad har rätt att från arbetsgivaren eller den fackligaorganisationen erhålla uppgift om lön och andra anställningsvillkor för denarbetstagare som vederbörande vill jämföra sig med. Utan en sådan regel blirdet svårt att kontrollera om en viss lön strider mot diskrimineringsförbudet.Vad som anförts ovan bör ges regeringen till känna. Utskottet tillstyrkermotion A7 (v) och A808 (v) i berörda delar.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande ny lönediskrimineringslagstiftningatt med anledning av motionerna 1996/97:A7 yrkande 12 och1996/97:A808 yrkandena 1, 3 och 4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,9. Jämställdhetsplan, arbetsvärdering m.m. (mom. 9)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken ochJämO som börjar med ?Detta innebär? och slutar med ?i berörda delar böravslås? bort ha följande lydelse:Arbetsvärdering är ett värdefullt redskap för att motverka diskriminerandelönesättning. Det är därför viktigt att utveckla system och metoder förarbetsvärdering. Arbetsvärderingen skall vara könsneutral och omfatta bådeprestationer och krav samt utformas tillsammans med de anställda påarbetsplatsen. Det är särskilt viktigt att staten som arbetsgivare går föremed att utvärdera arbetsvärderingsmetoder och ser till att detta arbetebedrivs skyndsamt.Vad utskottet anfört med anledning av motionerna A807 (c), A819 (c) och A820(fp) i berörda delar bör ges regeringen till känna. Övriga motionsyrkandenavstyrks i den mån de inte tillgodoses av utskottets ställningstagande.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande jämställdhetsplan, arbetsvärdering m.m.att med anledning av motionerna 1996/97:A807 yrkande 6, 1996/97:A819yrkande 9 och 1996/97:A820 yrkande 3 samt med avslag på motionerna1996/97:A806 yrkande 7, 1996/97:A808 yrkande 2, 1996/97:A810,1996/97:A814 yrkande 8, 1996/97:A816 och 1996/97:A821 yrkande 10,10. Jämställdhetsplan, arbetsvärdering m.m. (mom. 9)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken ochJämO som börjar med ?Detta innebär? och slutar med ?i berörda delar böravslås? bort ha följande lydelse:Arbetet med att få fram systematiska arbetsvärderingsinstrument måsteintensifieras. är det inte möjligt att exempelvis jämföra löneskillnaderi olika yrkesgrupper med varandra för att undersöka om det finns osakligalöneskillnader som beror på en könsdiskriminerande lönesättning. För att kunnastudera de bakomliggande mekanismerna som medför att kvinnors arbetsuppgifterkonsekvent värderas lägre krävs ett helt nytt arbetsvärderingssystem somlyfter fram innehållet i kvinnors arbete. Vad utskottet anfört med anledningav motion A808 i berörd del bör ges regering till känna. Övrigamotionsyrkanden avstyrks i den mån de inte tillgodoses av utskottetsställningstagande.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande jämställdhetsplan, arbetsvärdering m.m.att med anledning av motion 1996/97:A808 yrkande 2 samt med avslagpå motionerna 1996/97:A806 yrkande 7, 1996/97:A807 yrkande 6,1996/97:A810, 1996/97:A814 yrkande 8, 1996/97:A816, 1996/97:A819 yrkande9, 1996/97:A820 yrkande 3 och 1996/97:A821 yrkande 10,11. Jämställdhetsplan, arbetsvärdering m.m. (mom. 9)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken ochJämO börjar med ?Detta innebär? och slutar med ?i berörda delar bör avslås?bort ha följande lydelse:Utskottet kan konstatera att en fungerande arbetsvärdering skulle vara ettvärdefullt instrument för att justera de orimliga skillnaderna ilönesättningen som föreligger mellan kvinnor och män. Utskottet delar därförMiljöpartiets åsikt att det bör tillsättas en utredning som tar fram förslagpå olika arbetsvärderingsformer. Vad utskottet anfört bör som sinmening ge regeringen till känna. Utskottet tillstyrker därför motion A806 iberörd del. Övriga motionsyrkanden avstyrks i den mån de inte tillgodoses avutskottets ställningstagande.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande jämställdhetsplan, arbetsvärdering m.m.att med anledning av motion 1996/97:A806 yrkande 7 samt med avslagpå motionerna 1996/97:A807 yrkande 6, 1996/97:A808 yrkande 2,1996/97:A810, 1996/97:A814 yrkande 8, 1996/97:A816, 1996/97:A819 yrkande9, 1996/97:A820 yrkande 3 och 1996/97:A821 yrkande 10,12. Jämförelsepersonernas skyldigheter (mom. 11)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken ochJämO som börjar med ?Frågan är? och slutar med ?utskottet motion A10? bort haföljande lydelse:Ett problem med det nuvarande systemet med arbetsvärdering är att det ärsvårt att förmå jämförelsepersonerna att medverka i utredningarna. Förnärvarande löser man problemet på så sätt att JämO begär motsvarandeinformation hos arbetsgivaren genom att åberopa uppgiftsskyldigheten i 33 §jämställdhetslagen. Utskottet anser att denna regel bör kompletteras med enrätt för JämO att av utpekad jämförelseperson få de uppgifter som behövs förutredningen av diskrimineringsanmälan. Uppgiftsskyldigheten bör vara förenadmed vite. Regeln bör även kompletteras med ett krav på informationsskyldighetför JämO gentemot jämförelsepersonen. Jämförelseperson skall ha rätt att fådel av den utredning som görs och han eller hon skall ha möjlighet att yttrasig över den innan ärendet avgörs.Riksdagen bör skyndsamt återkomma med lagförslag till i enlighetmed det anförda. Motion A10 (c) bör därför bifallas.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande jämförelsepersonernas skyldigheteratt med anledning av motion 1996/97:A10 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,13. Diskriminering vid rekrytering (mom. 12)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken ochJämO som börjar med ?Enligt utskottet finns? och slutar med ?A815 (s) iberörda delar avstyrks? bort ha följande lydelse:Utskottet kan konstatera att EG-rättens likabehandlingsdirektiv, 76/207,innehåller förbud mot diskriminering över huvud taget på grund av kön. Dettainnebär att en arbetsgivares vägran att anställa en kvinna på grund av att honär gravid utgör otillåten könsdiskriminering även om det inte finns någramanliga medsökande. Jämställdhetslagen omfattar däremot inte dessa situationeroch strider därför mot likabehandlingsprincipen. Utskottet anser attjämställdhetslagen bör ändras så att den får samma räckvidd somlikabehandlingsdirektivet. Regeringen bör därför skyndsamt återkomma tillriksdagen med lagförslag i enlighet med detta.Med hänsyn till det anförda tillstyrker utskottet motion A809 (v) i berörddel. Motion A815 får anses tillgodosedd genom utskottets ställningstagande.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande diskriminering vid rekryteringatt med anledning av motion 1996/97:A809 yrkande 3 och med avslag påmotion 1996/97:A815 delvis som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,14.