bet · GK01UbU7 · 1997-02-27 00:00:00 — Det bör varamöjligt för den som föredrar kortare studietid i tonåren att återkomma ochslutföra studierna i komvux.U t s k o t t e t hänvisar till att gymnasieskolan nu är kursutformad.Detta ger stora möjligheter till flexibla studier, t.ex. när det gäller attstudera ämnen i separata kurser och få dessa tillgodoräknade senare, vidåterupptagande av studierna efter ett tillfälligt avbrott. Det finns ocksåmöjlighet att genomgå gymnasieskolan på än de normalatre åren. Vidare finns stora möjligheter att inom ramen för individuellaprogram anordna särskilt anpassade lösningar. Utskottet noterar attKunskapslyftskommittén enligt sina direktiv bl.a. skall pröva möjligheten attpåtagligt öka flexibiliteten i utbildningssystemet genom att föreslå ettarbetssätt som ger möjlighet till successiv intagning, mera individualiseradutbildning, avbrott för arbete m.m. (dir. 1995:67 och 1996:71). Frågan omflexibel studietakt har behandlats av utskottet tidigare (bet. 1994/95:UbU10s. 26), varvid ett motionsyrkande av likartat innehåll som det nu förevarandeavstyrkts. Utskottet anser att bör avslå motion 1996/97:Ub250yrkande 13.I motion 1996/97:Ub206 (m) begärs förslag som möjliggör för gymnasieelever attinom ramen för sina studier läsa kurser på högskolenivå. Det finns en stor ochhittills outnyttjad potential i ökad samverkan mellan gymnasieskolan ochhögskolan. Det är enligt motionären angeläget att ett pilotprojekt kan startasmed högskolekurser inom ramen för elevens fria val på gymnasieskolan.U t s k o t t e t vill erinra om att det inom den nya gymnasieskolans ramfinns möjlighet att anordna lokala kurser. Vidare finns i timplanen tid förbl.a. Det föreligger inget hinder att fastställa en lokal kursmed kursinnehåll från en högskolekurs. Självfallet förutsätter det atttillräckligt många elever har förutsättningar och intresse för att kunna deltai en sådan kurs. Vidare förutsätter det att kursen är förenlig med t.ex. demål som gäller för programmet. Utskottet vill även erinra om attgymnasieskolan enligt läroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf 94) skallsträva efter att samarbetet med bl.a. universitet och högskolor skallutvecklas. Utskottet vill också peka på vad regeringen anfört om regionalautvecklingscentrum i budgetpropositionen (prop. 1996/97:1, bet. UbU1,rskr. Syftet med dessa centrum är att finna ett regionalt forum därutbildningsväsendets intressenter möts och kan utveckla ett samarbete iregionen. Utskottet anser att syftet med motionen, såsom utskottet uppfattatdet, mot bakgrund av nu gällande förhållanden i huvudsak är tillgodosett,varför motionen bör avslås.I motion 1996/97:N254 (mp) yrkande 2 begärs att en utredning tillsätts omsponsring av skolor och läromedel. Motionärerna framhåller att det är viktigtatt skolan står fri från olika ekonomiska intressen. Läromedelsfrågan förgrund- och gymnasieskolan är emellertid akut. Sponsrade läromedel bör kunnaförekomma som komplement. En utredning bör tillsättas som också bör ta uppfrågan om företagsdrivna fristående skolor, t.ex. på gymnasienivå.U t s k o t t e t vill med anledning av yrkandet anföra följande.Enligt skollagen (4 kap. 4 § för och 5 kap. 21 § förgymnasieskolan) skall utbildningen vara avgiftsfri för eleverna. De skall utankostnad ha tillgång till böcker, verktyg och andra hjälpmedel som behövs fören tidsenlig utbildning. I grundskoleförordningen anges (2 kap. 14 §) attsärskild vikt skall läggas vid att eleverna i undervisningen har tillgång tillläromedel som täcker väsentliga delar av ett ämne eller en ämnesgrupp och somär ägnade att ge fasthet och sammanhang i studierna.I läroplanerna för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) respektive defrivilliga skolformerna (Lpf 94) anges som rektors ansvar att skolans arbets-miljö skall utformas så att eleverna får tillgång till handledning, läromedelav god kvalitet och annat stöd för att själva kunna söka och utvecklakunskaper. Sådant stöd kan t.ex. vara bibliotek, datorer och andra hjälpmedel.Det är skolhuvudmännen som har ansvar för att undervisningen bedrivs så att demål och de bestämmelser som styr skolan uppfylls. Därvid ligger det också inomskolhuvudmännens ansvar att eleverna får de läromedel som behövs.Statsrådet har besvarat en fråga iriksdagen om sponsrade läromedel. Hon har bl.a. pekat på att det - utöver deläromedel som läromedelsförlagen tar fram - länge har funnits läromedel somhar tagits fram av företag, intresseorganisationer, branschorganisationerm.fl. Det finns ingen statistik som visar omfattningen av sponsradeläromedel. Hennes bedömning är att de utgör en mindre del av de läromedel someleverna kommer i kontakt med. Enligt statsrådets uppfattning finns det iläroplanernas krav på saklighet och allsidighet i skolans undervisning ingetutrymme för skolhuvudmännen att enbart använda sig av sponsrade läromedel.Utskottet delar denna uppfattning.När det gäller systemet för fristående gymnasieskolor, t.ex. företagsdrivna,har denna fråga behandlats av , senast hösten1996 (prop. 1995/96:200). Enligt reglerna för offentligt bidrag skallfristående gymnasieskolor svara mot de allmänna mål och den värdegrund somgäller för utbildningen i det offentliga skolväsendet.Utskottet är inte berett att ta initiativ till den i motionen begärdautredningen. Utskottet avstyrker yrkande 2 i motion 1996/97:N254.Inrättande av fristående gymnasieskolor behandlas i två motioner,1996/97:Ub240 (m) yrkande 11 och 1996/97:A429 (fp) yrkande 3. I den förstnämnda motionen pekas på de stora svårigheter som finns för framväxten avalternativ till den utbildning som ges av kommunen. Detta blir särskilttydligt när bedömningen av hur en ny gymnasieskola påverkar närliggandeutbildning skall göras av respektive kommun i stället för regionalamyndigheter. Enligt den senare motionen bör kommunernas möjlighet att begränsatillkomsten av fria gymnasieskolor tas bort.U t s k o t t e t vill med anledning av yrkandena anföra följande.Reglerna för offentligt bidrag till fristående gymnasieskolor har nyligenändrats på vissa punkter (prop. 1995/96:200, bet. 1996/97:UbU4, rskr. 14).Ansökan om bidrag skall lämnas direkt till som också skall avgöraom en fristående skola skall vara berättigad till bidrag. Det ankommer påSkolverket att inhämta yttrande från berörda kommuner. Beslut om rätt tillbidrag får inte lämnas i fråga om utbildning som skulle innebära påtagliganegativa följder för skolväsendet i den kommun där skolan är belägen eller inärliggande kommuner. beslutade regeringen om rätt till bidrag efteratt berörda kommuner yttrat sig och en regional bedömning gjorts avlänsstyrelsen. Även i den då gällande lagtexten angavs att förklaring om rätttill bidrag inte skall lämnas i fråga om utbildning som skulle innebärapåtagliga negativa följder för gymnasieskolan inom det offentliga skolväsendeti regionen.Genom förändringen har beslutsprocessen förenklats. Bland annat har denregionala bedömningen som gjordes av upphört. Regeringenframhåller i den ovan nämnda propositionen att den anser det viktigt att såvällägeskommunen som närliggande kommuner också i fortsättningen får tillfälleatt yttra sig över en ansökan. Vad gäller slopandet av yttrande avlänsstyrelsen framhöll regeringen att i stället i sin prövningskall tillämpa ett helhetsperspektiv på gymnasieutbildningen i lägeskommunenoch i närliggande kommuner.Det fordras ett stort elevunderlag för att en gymnasieskola skall kunna haett brett utbud av program och grenar samt en hög kvalitet i utbildningen. Detär därför nödvändigt att bedömningen av huruvida en fristående gymnasieskolaskall ha ett offentligt stöd inte begränsas till en bedömning av denfristående skolans möjligheter att bedriva en godtagbar verksamhet. Skolverketbesitter en omfattande kompetens vad gäller utbildningsfrågor. mening är ett yttrande från inte behövligt för att enallsidig bedömning skall kunna genomföras.Med hänvisning till vad utskottet har anfört bör avslå motionerna1996/97:Ub240 yrkande 11 och 1996/97:A429 yrkande 3.Enligt motion 1996/97:Ub240 (m) yrkande 8 bör lagen om entreprenadförhållandeni skolan förtydligas så att det blir möjligt för kommunerna attuppdra åt ?andra? utbildningsanordnare att bedriva undervisning i fler olikaämnen än vad som är möjligt i dag.U t s k o t t e t erinrar om att kommuner och landsting får sluta avtal meden enskild fysisk eller juridisk person om att denna skall bedrivaundervisning i gymnasieskolan, lagen (1993:802) om entreprenadförhållandeninom skolan. Avtalet får avse undervisning inom ämnesblocken estetiska ämnen,ekonomiska ämnen, tekniska ämnen och yrkesämnen. Detta innebär att över 700 avcirka 750 kurser i gymnasieskolan kan läggas ut på entreprenad. Förundervisning inom andra områden än de nu nämnda får regeringen, om det finnssärskilda skäl i det enskilda fallet, medge entreprenaddrift.Utskottet har tidigare behandlat frågan om vidgade möjligheter att lägga utundervisning på entreprenad (bet. 1994/95:UbU10 och 1995/96:UbU8y). Utskottetansåg att det inte fanns skäl att ändra gällande föreskrifter om undervisningpå entreprenad inom skolområdet och avstyrkte de då föreliggande motionerna.Utskottet finner inte anledning nu att ändra sitt ställningstagande ochföreslår således att avslår motion 1996/97:Ub240 yrkande 8.I motion 1996/97:Ub253 (m) begärs förslag till sådan ändring i lagen omkommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor att kilometerangivelsentas bort. Motionären tycker att det är märkligt att frågan om skyldigheter förkommuner i fråga om elevresor regleras olika för ochgymnasieskolan. En generell skyldighet för kommunen att sörja för skolskjutsbör gälla med hänsyn till färdvägens längd, trafikförhållandena,funktionshinder hos en elev eller andra särskilda omständigheter, men utannågon i lag angiven detaljreglering. Stadgandet om 6 kilometers färdväg ilagen om kommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor bör därförenligt motionären tas bort.U t s k o t t e t vill med anledning av motionen anföra följande.Frågan om kommunernas skyldigheter vad gäller elevers resor till skolanregleras olika när det gäller och gymnasieskolan. uppfattning torde ett viktigt skäl till det vara att eleverna igrundskolan har skolplikt och att skall vara avgiftsfri föreleverna. Kommunerna har skyldighet att anordna kostnadsfri skolskjuts föreleverna i om sådan behövs med hänsyn till färdvägens längd,trafikförhållandena, funktionshinder hos någon elev eller någon annan särskildomständighet (skollagen 4 kap. 7 §). Eleverna i gymnasieskolan kan användaallmänna kommunikationsmedel på ett helt annat sätt än barnen i grundskolan.Utskottet är inte berett att förorda en ändring av reglerna som gällerelevresor i gymnasieskolan (lagen om kommunernas skyldighet att svara förvissa elevresor, 1991:1110). Utskottet avstyrker således motion 1996/97:Ub253.I motion 1996/97:Ub245 (v) yrkande 19 begärs att skallfå i uppdrag att utreda och handlägga frågan om vuxna dövas svårigheter vidstudier vid bl.a. komvux. Det finns inte några bestämmelser som reglerarkommunens skyldigheter när det gäller tolkservice. Motionärerna pekar på attfrågan om läromedelsförsörjningen för synskadade elever vid bl.a. komvux haröverlämnats av till kommittén att beaktas i detvidare arbetet.U t s k o t t e t vill med anledning av yrkandet erinra om attKunskapslyftskommittén (dir. 1995:67 och 1996:71) har tillsatts för att bl.a.föreslå mål för ett nationellt kunskapslyft för vuxna som en del i ettlivslångt lärande. Av direktiven framgår att arbetet inom kommittén skallavspegla hela vuxenutbildningen och visa vilken kontinuerlig utbildning ochfortbildning som vuxna behöver i ett samhälle där kraven på kunskap höjs.Kommitténs uppdrag skall i sin helhet vara slutfört senast den 1 mars 2000.Enligt utskottets uppfattning skall alla vuxna ges reella möjligheter attvidareutveckla sig. Alla vuxna bör omfattas av det nationella kunskapslyftet.Utskottet har erfarit att i skrivelse tillkommittén har påtalat problemet med studier för vuxna döva.Då utskottet förutsätter att bl.a. de dövas situation kommer att beaktas avkommittén avstyrker utskottet förslaget om särskilt uppdrag till kommittén. beträffande utvecklingen av gymnasieskolanatt avslår motionerna 1996/97:Ub233 yrkande 12 och 1996/97:Ub514yrkande 17,2. beträffande översyn av gymnasieskolans programatt avslår motion 1996/97:Ub240 yrkande 2,res. 1 (m) - delvis3. beträffande viss utvärdering av gymnasieskolanatt avslår motion 1996/97:Ub220,4. beträffande de lokala grenarna och elevers rätt att väljautbildningatt avslår motion 1996/97:Ub240 yrkande 13,res. 2 (m, fp)5. beträffande satsning på lokala utbildningaratt avslår motion 1996/97:A430 yrkande 8,res. 3 (mp) - delvis6. beträffande svenskfinska gymnasielinjer med tvåspråkigundervisningatt avslår motion 1996/97:Sf625 yrkande 9,res. 4 (kd) - delvis7. beträffande lokal justering av timplanernaatt avslår motion 1996/97:Ub211 yrkande 6,8. beträffande antalet kärnämnen m.m.att avslår motionerna 1996/97:Ub211 yrkande 5 och 1996/97:Ub240yrkandena 1 och 3,res. 1 (m) - delvis9. beträffande samverkan mellan kärnämnen och karaktärsämnenatt avslår motionerna 1996/97:Ub240 yrkande 16 och 1996/97:Ub251yrkande 2,res. 4 (kd) - delvis10. beträffande utveckling av lärlingsutbildningenatt avslår motionerna 1996/97:Ub203, 1996/97:Ub205, 1996/97:Ub219,1996/97:Ub238, 1996/97:Ub240 yrkande 10, 1996/97:Ub250 yrkande 14,1996/97:Ub251 yrkande 9, 1996/97: Ub504 yrkande 6, 1996/97:Ub514 yrkande22, 1996/97:A432 yrkande 20 och 1996/97:N270 yrkande 5,res. 1 (m) - delvisres. 3 (mp) - delvisres. 4 (kd) - delvisres. 5 (fp)11. beträffande utredning om lärlingsutbildningatt avslår motion 1996/97:Ub239,res. 6 (m, fp, mp, kd)12. beträffande samverkan mellan skola och arbetslivatt avslår motion 1996/97:Ub240 yrkande 7,res. 1 (m) - delvis13. beträffande finansiering av arbetsplatsförlagd utbildning(APU)att avslår motion 1996/97:Ub240 yrkande 9,res. 1 (m) - delvis14. beträffande arbetsplatsförlagd utbildning (APU) inom flerprogramatt avslår motion 1996/97:Ub251 yrkande 10,15. beträffande lag om praktikatt avslår motion 1996/97:Ub243,16. beträffande utbildning i företagarkunskap och entreprenörskapatt avslår motionerna 1996/97:Ub250 yrkande 15, 1996/97: Ub504yrkandena 7 och 8 samt 1996/97:N255 yrkande 2,res. 7 (m, c, fp)17. beträffande nationellt program med inriktning på företagande ochentreprenörskapatt avslår motion 1996/97:N256 yrkande 16,res. 8 (m, kd)18. beträffande små företag och hantverksföretag iförsöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildningatt avslår motion 1996/97:N241,19. beträffande det lokala näringslivets medverkan vid utformningenav kvalificerad yrkesutbildningatt avslår motion 1996/97:A432 yrkande 19,20. beträffande flexibel studietakt i gymnasieskolanatt avslår motion 1996/97:Ub250 yrkande 13,res. 9 (m, fp, kd) - delvis21. beträffande kurser på högskolenivåatt avslår motion 1996/97:Ub206,22. beträffande utredning om sponsring av läromedel m.m.att rikdagen avslår motion 1996/97:N254 yrkande 2,res. 10 (v, mp)23. beträffande fristående gymnasieskoloratt avslår motionerna 1996/97:Ub240 yrkande 11 och 1996/97:A429yrkande 3,res. 9 (m, fp, kd) - delvis24. beträffande lagen om entreprenadförhållanden inom skolanatt avslår motion 1996/97:Ub240 yrkande 8,res. 1 (m) - delvis25. beträffande lagen om kommunernas skyldigheter att svara förvissa elevresoratt avslår motion 1996/97:Ub253,26. beträffande uppdrag till Kunskapslyftskommitténatt avslår motion 1996/97:Ub245 yrkande 19.res. 11 (v)den 27 februari 1997På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (), EvaJohansson (s), (), (), (),(), (), (), (),(), (), (), (), (), TomasHögström (m) och (). Översyn av gymnasieskolans program, m.m. (mom. 2, 8, 10, 12, 13 och 24), , och (alla m)anför:Vi anser att en översyn av gymnasieskolans program bör göras. Frågan omantalet nationella program och deras inriktning är betydelsefull.Industriprogrammets framtid har utretts och borde ge regeringen underlag förställningstagande. Ett samlat underlag om erfarenheterna av programstrukturenfinns dock inte. Enligt vår uppfattning bör regeringen tillse att ennödvändig utredning kommer till stånd eller att befintliga uppgifter samlasoch analyseras. Yrkande 2 i vår motion 1996/97:Ub240 bör därför tillstyrkas.Antalet kärnämnen bör enligt vår uppfattning minskas till svenska, engelska,matematik, samhällskunskap samt idrott och hälsa. Övriga ämnen bör ingå iprogrammen, men omfattningen av dem bör diskuteras. Regeringen bör återkommamed förslag. Vi anser också att alternativa kurser bör utarbetas i ämnenasvenska, engelska och matematik, där målen sätts lägre. Dessa kurser skallinte ge behörighet till högre utbildning. Möjligheter skall dock självfalletfinnas att senare komplettera och läsa in en ?högre? börbifalla motionerna 1996/97:Ub211 yrkande 5 och 1996/97:Ub240 yrkandena 1 och3.Samverkan mellan skola och näringsliv är en god grund för en yrkesutbildningav hög kvalitet. Samarbete förutsätter att såväl skola som arbetsliv haransvar för och inflytande över utbildningen. Vi förordar ett system däryrkesutbildningen är en kombination av skolförlagd utbildning och utbildningpå en eller flera arbetsplatser. Därigenom tas det kunnande och den kompetenssom lärarna har på skolan och den kunskap som finns i arbetslivet till vara.Vi vill peka på att det finns skillnader mellan olika branscher. I vissa fallkrävs det att en större andel av utbildningen är skolförlagd och i vissa fallen mindre. bör bifalla yrkande 7 i vår motion 1996/97:Ub240.Det är av stor vikt att lärlingsutbildningen utvecklas och att enförsöksverksamhet med en modern lärlingsutbildning inleds. Skolan skall haansvaret för utbildningen . Åren tre och fyra skallutbildningen läggas ut på ett företag eller en annan arbetsplats. Företagetskall då ha det fulla ansvaret för utbildningen. Företaget skall få ersättningfrån kommunen som motsvarar kommunens kostnad för en yrkesutbildning under ettår, fördelad . Lärlingens utbildning skall regleras i avtal ochlärlingen skall få ersättning från arbetsplatsen. Utbildningen skall avslutasmed ett gesällprov och ett yrkesdiplom. Innehållet i utbildningen ochgesällprovet skall fastställas av respektive bransch. bör med bifalltill motion 1996/97:Ub240 yrkande 10 begära att regeringen återkommer medförslag om en försöksverksamhet i enlighet med vad vi förordar.Vi anser vidare att förutsättningarna för och genomförandet av APU måsteförbättras. På de yrkesinriktade programmen skall av undervisningenvara förlagd till en eller flera arbetsplatser. Tyvärr visar rapporter frånKommunförbundet och att många skolor inte kan få ut sina elever påarbetsplatsförlagd utbildning i den omfattning som regering och riksdag harbeslutat. Rapporterna visar också att det finns kvalitativa problem. En orsaktill problemet är att incitament för företagen för att anordna ärsvagt. Regeringen bör återkomma med förslag till finansieringsmodell för de principer som föreslogs i betänkandet ?Höj ribban!? (SOU 1994:101).Riksdagen bör således bifalla motion 1996/97: Ub240 yrkande 9.Lagen om entreprenadförhållanden inom skolan innebär att det ärmöjligt för kommuner och landsting att lägga ut undervisning på entre-prenad inom ämnesområdena estetiska ämnen, ekonomiska ämnen, tekniska ämnenoch yrkesämnen. Enligt vår uppfattning bör nämnda lag förtydligas så att detblir möjligt för kommunerna att uppdra åt andra utbildningsanordnare attbedriva undervisning inom ett flertal olika ämnen. Att företag på detta sättfår en aktiv roll i skolan ger möjlighet till god undervisning liksom till nyaidéer och förhållningssätt i frågor om organisation, fördelning av resurseretc. Vi anser därför att bör bifalla motion 1996/97:Ub240 yrkande 8.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under momenten 2, 8, 10,12, 13 och 24 bort hemställa2. beträffande översyn av gymnasieskolans programatt med bifall till motion 1996/97:Ub240 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,8. beträffande antalet kärnämnen m.m.att med bifall till motionerna 1996/97:Ub211 yrkande 5 och1996/97:Ub240 yrkandena 1 och 3 som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan anförts,10. beträffande utveckling av lärlingsutbildningenatt med bifall till motion 1996/97:Ub240 yrkande 10 och medanledning av motionerna 1996/97:Ub203 och 1996/97:Ub219 samt med avslagpå motionerna 1996/97:Ub205, 1996/97:Ub238, 1996/97:Ub250 yrkande 14,1996/97:Ub251 yrkande 9, 1996/97: Ub504 yrkande 6, 1996/97:Ub514 yrkande22, 1996/97:A432 yrkande 20 och 1996/97:N270 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,12. beträffande samverkan mellan skola och arbetslivatt med bifall till motion 1996/97:Ub240 yrkande 7 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,13. beträffande finansiering av arbetsplatsförlagd utbildning (APU)att med bifall till motion 1996/97:Ub240 yrkande 9 som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts,24. beträffande lagen om entreprenadförhållanden inom skolanatt med bifall till motion 1996/97:Ub240 yrkande 8 som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts,2. De lokala grenarna och elevers rätt att välja utbildning (mom. 4)(), (), (), () och () anför:Vi anser att det är positivt att gymnasieskolor profilerar sig utifrån sinaegna möjligheter och lokala förutsättningar och att elever överkommungränserna har rätt att söka och efter antagning gå lokalt profileradutbildning. Enligt vår uppfattning bör fattade beslut omlokala grenar rivas upp (prop. 1995/96:206, bet. 1996/97:UbU5, rskr.1996/97:15). Vi anser att det är befogat att kraven på kommunerna skärps. Detbör t.ex. inte vara möjligt att genom mycket marginella förändringar av ettnationellt program anordna en lokal gren, som i enlighet med tidigarebestämmelser i praktiken blev riksrekryterande. Det är dock viktigt attelevernas valmöjligheter inte begränsas. bör ges ansvaret för attförklara om en lokal gren är av sådan kvalitet och originalitet attutbildningen skall vara riksrekryterande. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med ett nytt förslag med den innebörd som vi förordar.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under moment 4 borthemställa4. beträffande de lokala grenarna och elevers rätt att välja utbildningatt med bifall till motion 1996/97:Ub240 yrkande 13 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,3. Satsning på lokala utbildningar, m.m. (mom. 5 och 10)() anför:Jag anser att det är angeläget att med bifall till motion1996/97:A430 yrkande 8 uttalar vikten av en ökad satsning på lokalautbildningar formade för lokala behov. Sådana utbildningar kan främja denlokala näringslivsstrukturen.Utbildning är en avgörande faktor för förnyelse och förändring. Enligt minuppfattning bör ett nytt lärlingssystem utvecklas och provas i samarbete medföretagarnas organisationer. Lärlingssystem och yrkesskolor är två viktigainslag för att bättre ta till vara ungdomars skaparkraft och förmåga och istörre utsträckning än integrera företagens och samhällets behov.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under momenten 5 och 10bort hemställa5. beträffande satsning på lokala utbildningaratt med bifall till motion 1996/97:A430 yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,10. beträffande utveckling av lärlingsutbildningenatt med bifall till motionerna 1996/97:Ub514 yrkande 22 och1996/97:N270 yrkande 5 och med avslag på motionerna 1996/97: Ub203,1996/97:Ub205, 1996/97:Ub219, 1996/97:Ub238, 1996/97: Ub240 yrkande 10,1996/97:Ub250 yrkande 14, 1996/97:Ub251 yrkande 9, 1996/97:Ub504 yrkande6 samt 1996/97:A432 yrkande 20 som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan anförts,4. Svenskfinska gymnasielinjer med tvåspråkig undervisning, m.m. (mom. 6, 9och 10)() anför:Jag anser att svenskfinska gymnasielinjer med tvåspråkig undervisning börerbjudas i regioner med flera kommuner med en viss andel finskspråkigainvånare.