bet · GL01UU2 · 1997-11-25 00:00:00 — Motionärerna önskar mot dennabakgrund ett tillkännagivande om prioriteringar av kunskapsöverföring ochinvesteringar i det ?mänskliga kapitalet? (yrkande 20).Motion U222 (s) behandlar funktionshindrade människors situation i världen.Deras ställning kan enligt motionärernas uppfattning stärkas genom atthandikappaspekten beaktas i samtliga riktlinjer och strategier för svensktutvecklingssamarbete och genom att strategier och metoder utvecklas för hurhandikappfrågor kan införlivas i bilaterala och multilaterala utvecklings- ochkatastrofinsatser.Ökade och förbättrade aktiviteter inom området sexuell och reproduktiv hälsa ibiståndsarbetet begärs i den enskilda motionen U208 (c) (delvis). Motionärernabetonar särskilt insatser direkt riktade mot ungdomar i och utanför skolan.Sida bör även när det gäller frågor om utbildning och demokrati - och inte barai hälsopolicyn - fokusera på problemen med sexuell och reproduktiv hälsa.Starkare profilering och material lämpligt att använda i upplysnings- ochrådgivningsverksamhet bör tas fram. Stödet till NGO:er och andra organisationersom bedriver verksamhet på detta område bör ökas.I den enskilda motionen U209 (c) anförs att förekomsten av omskärelse,gatubarn och prostitution ytterligare måste uppmärksammas inom ramen för detsvenska biståndet (yrkande 3). Motionärerna lyfter i yrkande 4 fram vikten avatt i biståndet satsa på försörjningsmöjligheterna för unga kvinnor och flickori de snabbt växande storstadsgettona, så att inte alltfler riskerar att dras ini brottslig verksamhet och prostitution. I yrkande 5 pekas på vikten avdemokratiutbildning och kvinnors utbildning. En kvinna som fått utbildning kanbestämma över sin egen situation och försörja sig, hon föder inte fler barn änhon kan ta hand om.Den enskilda motionen U214 (fp) (delvis) handlar om biståndets betydelse förflickors rätt till sexuell och reproduktiv hälsa. Motionären anser att Sida,inom områden som t.ex. demokrati, utbildning och hälsa, borde få i uppdrag attverka för projekt fokuserade på unga människors, särskilt flickors, behov avpreventivmedelsrådgivning och sexualupplysning. Sådana projekt borde ocksåsyfta till att påverka attityder och värderingar i frågor som rör sexualitetoch reproduktion, men även beakta frågor som könsstympning av kvinnor,könsselekterade aborter och prostitution.Den enskilda motionen U201 (fp) behandlar biståndets betydelse förepileptiker. Attityderna till epilepsi varierar från land till land. Enligtmotionären uppskattar WHO att ett avsevärt antal av världens epileptiker skullekunna befrias från krampanfall till en liten kostnad. bör inom ramenför sitt internationella biståndsarbete verka för att den diskriminering somepileptiker utsätts för elimineras (yrkande 1) och att människor med epilepsifår sitt behov av läkemedel tillgodosett (yrkande 2).Utskottets övervägandenMotionerna So241 (c) yrkande 12, U219 (fp) yrkandena 10, 15, 20 och 22, U208(c) (delvis), U209 (c) yrkandena 3-5 och U214 (fp) (delvis), lyfter på olikasätt fram befolkningsfrågan, sexuell och reproduktiv hälsa samt andrahälsofrågor med anknytning till biståndspolitiken.Utbildning och hälsovård har utgjort viktiga områden i detsvenska utvecklingssamarbetet. Regeringen anger i budgetpropositionen att denanser att undervisningsbiståndet bör inriktas på att stödja reformprocesser föratt ge grundläggande utbildning för alla, inklusive handikappade, att höjautbildningens kvalitet samt att nå diskriminerade grupper såsom fattigaflickor. Inom hälsobiståndet anges att inriktningen bör vara fortsatt stöd tillreformprocesser i syfte att åstadkomma hälso- och sjukvård av god kvalitet föralla samt att förbättra folkhälsan för utsatta grupper. Som prioriteradeområden anges reformer som syftar till effektivisering och decentralisering,sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter inklusive hiv/aidsbekämpning samtbarns och ungdomars hälsa. Utskottet ställer sig bakom dessa prioriteringar.Om vikten av mödra- och barnavård samt barnmorskeutbildning har utskottettidigare uttalat följande i betänkandet 1996/97:UU15 Internationelltutvecklingssamarbete:Utskottet anser i likhet med regeringen att primärvården bör prioriteras. Idenna ingår mödra- och barnavård som en viktig del. Inom denna verksamhet harockså, naturligen, utbildning av barnmorskor, och mer informellt av bykvinnor,en given plats.Detta utskottets ställningstagande äger fortsatt giltighet.Utskottet kan konstatera att i det bilaterala utvecklingssamarbetetaktivt arbetar med området sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Sidahar t.ex. antagit en strategi för svenskt bistånd på detta specifikaområde. Biståndet kommer att inriktas på mänskliga rättigheter ochjämställdhet, mödrahälsovård och hälsovård för nyfödda barn, ungdomars hälsa,preventivmedelsservice, aborter, kvinnlig omskärelse, bekämpning av hiv/aidsliksom andra sexuellt överförbara sjukdomar, samt på diskriminering och våldmot kvinnor. Sida arbetar för att främja aktiviteter mot kvinnlig omskärelse iAfrika. Aktiviteter och en dialog för att motverka kvinnlig omskärelseförekommer också i det bilaterala samarbetet när så är möjligt. Även genomUnicef pågår projekt mot kvinnlig omskärelse, t.ex. i där 1 miljonkronor har fördelats . Utskottet har också förstått att organisationenUMATI, med svenskt bistånd och som en modell har drivit en skola i därgravida skolflickor och unga ensamstående mammor kunnat fullfölja sinutbildning. Organisationen utbildar också ungdomar som kan ge råd till sinajämnåriga inom sex- och samlevnad. Projektet - vars svenska stöd nu hartrappats ner - har varit framgångsrikt och har ökat medvetenheten om rättentill utbildning också för gravida skolflickor och unga ensamstående mammor.Enligt utskottets bedömning är de svenska insatserna på området sexuell ochreproduktiv hälsa och rättigheter mycket angelägna och ligger väl i linje medresultaten från FN-konferenserna i bl.a. och . På annat håll idetta betänkande anges att också multilateralt - i EU och FN - driverdessa frågor.Vad utskottet inhämtat visar att Sida i utvecklingssamarbetet har börjatlyfta fram frågor om användning och missbruk av tobak och narkotika i syfte attuppnå en förbättrad hälsa och en minskad belastning på hälsovården iutvecklingsländerna. Sida stöder också enskilda organisationer såsom IOGT-NTOoch NBV.Enligt utskottets mening har befolkningsfrågor samband med t.ex. utbildning,hälsovård och kvinnors roll, områden som är centrala i det svenskabiståndsarbetet. Den betydelse kvinnors utbildning har på deras egen, familjensoch barnens levnadsstandard är något som tydligt uppmärksammas ibudgetpropositionen. Utskottet anser, i likhet med motionärerna, att det ärangeläget att det svenska utvecklingssamarbetet syftar till att skapaförutsättningar för en balanserad befolkningsutveckling. Utvecklingssamarbetepå detta område måste, enligt utskottets mening, basera sig på individens behovoch inte på makroekonomiskt eller statistiskt uppställda mål förbefolkningstillväxten. Huvudprincipen måste vara att individer och familjerfritt - och utifrån ett fullgott informationsunderlag - skall kunna fattabeslut om den egna familjesituationen vad gäller såväl antalet barn som tidenmellan födslarna. Utvecklingssamarbetet har en viktig uppgift i att bidra tillatt de sociokulturella och ekonomiska förutsättningar som krävs för individeratt fatta sådana beslut skapas.Vad gäller frågor om barnens rättigheter och situation vill utskottetframhålla följande. Inom ramen för det övergripande biståndspolitiska målet,fattigdomsbekämpningen, prioriteras bl.a. åtgärder för att motverkaexploatering av barn, t.ex. barnarbete, och sexuellt utnyttjande av barn ochungdomar, t.ex. barnprostitution. Ett arbete har också inletts för att mersystematiskt integrera barnperspektivet i det svenska utvecklingssamarbetet,s.k. mainstreaming.Utskottet har inhämtat att ger stöd till ett treårigt projekt motkommersiell sexuell exploatering av barn i . Projektet är ett led iuppföljningen av Världskongress mot kommersiell sexuell exploateringav barn och äger rum i samarbete mellan Sida och ESCAP (United Nations Economicand Social Commission for and the Pacific). Syftet är dels att uppnå enlångsiktigt ökad kunskap och medvetenhet bland myndigheter och enskildaorganisationer, dels att höja den allmänna kunskapsnivån i samhället omkommersiellt sexuellt utnyttjande av barn och ungdomar.Sverige driver aktivt frågor om barnets rättigheter i det internationellasamarbetet, bl.a. inom FN, EU och , vad gäller såväl normativa somoperativa insatser.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna So241 (c) yrkande 12,U219 (fp) yrkandena 10, 15, 20 och 22, U208 (c) i berörd del, U209 (c)yrkandena 3-5 och U214 (fp) i berörd del är besvarade.De handikappades situation framhålls i motionerna U219 (fp) yrkande 14 och U222(s).De överväganden som görs i motionerna om hur handikappfrågor bör integreras iutvecklingssamarbetet ligger i huvudsak i linje med svensk politik på området.Utskottet stöder denna politik. En redogörelse för svenska initiativ på områdetlämnades av regeringen i en skrivelse till om handikappolitiken (skr.1996/97:120, bet. 1997/98:SoU6, rskr. 1997/98:12). Utskottet noterar att det avdenna skrivelse framgår att Sida , bl.a. med hänvisning till FN:svärldsaktionsprogram på området, har verkat för att integrera insatser tillförmån för funktionshindrade personer i biståndsverksamheten. Sidas insatseromfattar bl.a. människor som skadats till följd av väpnade konflikter ochmänniskor med psyko-sociala skador. Sida har vidare gjort en översyn av sittbistånd på handikappområdet. Integration och koncentration har varit viktigautgångspunkter i detta arbete. Syftet är att tydligare integrera arbetet inomhandikappområdet i biståndet i stort.Av regeringens redogörelse framgår vidare att harvarit aktivt och pådrivande inom FN i handikappfrågor och under många årmedverkat till att stärka FN:s handikappaktiviteter. Som ett resultat avhandikappårtiondet antogs t.ex. för att tillförsäkramänniskor med funktionshinder delaktighet och jämlikhet av medlemsländerna år1993. Arbetet med att implementera dessa standardregler övervakas av en sär-skild rapportör, , som utsetts av FN. har, tillsammansmed bl.a. övriga nordiska länder, aktivt stött den särskilde rapportörensverksamhet. Utskottet delar också regeringens bedömning att det är angelägetatt den besvärliga ekonomiska situation som FN nu befinner sig i inte fårförsvåra eller försena arbetet för personer med funktionshinder ochförverkligandet av . Utskottet anser det vidare varaglädjande att regeringen stöder den särskilde rapportörens arbete och aktivtverkar för att handikappfrågornas ställning stärks inom hela FN-systemet.Med vad utskottet anfört anses motionerna U219 (fp) yrkande 14 och U222 (s)besvarade.Motion U201 (fp) yrkandena 1 och 2 behandlar epileptikernas situation ivärlden.Utskottet vill framhålla att inom utvecklingssamarbetet allmäntarbetar för en ökad uppmärksamhet kring respekten för de mänskligarättigheterna, också för handikappades och sjukas rättigheter. Att verka föratt den allmänna, grundläggande hälsovården omfattar alla människor är ocksåett viktigt mål inom svenskt hälsobistånd. Utskottet förutsätter att sjukdomenepilepsi behandlas på samma sätt som andra allvarliga, och i vissa fallstigmatiserande, sjukdomar och handikapp.Utskottet har vidare inhämtat att WHO, enligt World Health Report 1997,uppskattar att antalet människor i världen som lider av olika former avepilepsi uppgår till omkring 40 miljoner. Av den information som utskottettagit del av framgår vidare att WHO har stor kunskap om och aktivt arbetar föratt motverka den oro, bristande förståelse, sociala stigmatisering och t.o.m.diskriminering som omgärdar sjukdomen.WHO har tillsammans med två frivilligorganisationer - dels en organisationför läkare och forskare (Against Epilepsy, ILAE) - delsen för patienter och deras anhöriga (, ),tagit initiativ till en världsomspännande kampanj kring sjukdomenepilepsi, Out of the Shadows - A Global Campaign Against Epilepsy. Syftet medkampanjen är att förbättra hälsovården, behandlingen och den samhälleligaacceptansen av epilepsi.Med detta anses motion U201 yrkandena 1 och 2 besvarad.Ekonomiska reformerPropositionen (avsnitt 4.3.5)Regeringen anser att ekonomiska reformer är en förutsättning för långsiktigekonomisk och social utveckling och en effektiv fattigdomsbekämpning. Flertaletländer som erhållit svenskt stöd har en tung skuldbörda som försvårarreformprocesser och som måste angripas för att nå en stabil ekonomiskutveckling. En stor andel av statsintäkterna går till skuldtjänst, vilketminskar utrymmet för sociala utgifter och för investeringar i långsiktigkapacitetsuppbyggnad.Sverige uppges ha prioriterat och internationellt verkatför en långsiktig lösning på skuldfrågan för de fattigaste, mest skuldsattaländerna. och () har utformat ochbörjat genomföra ett initiativ för att uppnå en hållbar skuldsituation för detyngst skuldsatta fattiga länderna (det s.k. HIPC-initiativet).Enligt regeringen koncentreras stödet till ekonomiska reformer till fattigaländer med en svår skuldsituation, vilka genomför ekonomiska reformprogram medtydlig inriktning på fattigdomsbekämpning. Svenskt stöd ges främst till ländermed vilka bedriver långsiktigt utvecklingssamarbete och i samordningmed IMF, och andra givare. Regeringen anför också att formen förstödet anpassas efter situationen i varje enskilt land. Huvudformerna ärskuldlättnader och budgetstöd.MotionernaI partimotion U202 (m) önskar Moderata samlingspartiet ett tillkännagivande omatt skuldavskrivningar inte får ske så att misshushållning och korruptionfrämjas (yrkande 6). Enligt partiet utgör skuldavskrivningar den mestproblematiska formen av bistånd både praktiskt och moraliskt. Svårt skuldsattaländer har ofta lånat upp stora summor utomlands i tider när man haft gottinflöde av oljeinkomster eller biståndspengar och därmed intecknat framtiden.Sällan har de upplånade pengarna använts på ett sätt som kommit befolkningentill godo. Det moraliska dilemmat består, enligt motionen, i det orättfärdiga iatt belöna ett ansvarslöst och ofta korrupt beteende. Det praktiska problemetbestår däremot i att en skuldavskrivning skapar utrymme för ny upplåning ochfortsatt ansvarslös politik. Moderata samlingspartiet anser attskuldavskrivningar bör reserveras för de fall när en ny demokratisk regimefterträder en äldre korrupt och skuldsatt sådan.Av motionen framgår också att Moderata samlingspartiet anser det angelägetatt dra ner biståndsflödena för länder som har ett stort kapitalinflöde viadirektinvesteringar och andra privata satsningar. Partiet menar attabsorbtionsförmågan i sådana för investeringar attraktiva länder ofta äransträngd, vilket gör att biståndstillförseln kan anstränga redan knapparesurser och tränga ut mer angelägna satsningar (yrkande 7).Folkpartiet liberalerna framhåller i sin partimotion U219 (fp) att biståndet sålångt som möjligt bör ges i former som inte leder till snedvridningar imottagarländernas ekonomier (yrkande 19).Vänsterpartiet anför i partimotion U213 (v) yrkande 21 att (Jubelår 2000) bör ges allt tänkbart stöd av regeringen. Kampanjen, somhar initierats av de brittiska kyrkorna, har som utgångspunkt att fira inträdeti det nya årtusendet genom en engångsavskrivning av de eftersläpande obetaldaoch obetalbara skulderna för de fattigaste länderna. De som står bakomkampanjen är enligt motionärerna missnöjda med den takt som Världsbankenplanerar för skuldavskrivningar. Även i kommittémotion U217 (v) begärs iyrkande 2 att regeringen ställer sig bakom 2000.I partimotion U220 (kd) för fram ett förslag om att Sverigebör förespråka en generösare avskrivningspolicy jämfört med som nuefter av tvekan har börjat acceptera vissa skuldavskrivningar (yrkande9). För många utgör skuldbördan ett enormt problem som kraftigtbegränsar och ibland omöjliggör dessa länders möjlighet att utvecklas.Kristdemokraterna anser att skuldlättnader är nödvändiga för att dessa länderskall ha en möjlighet till ekonomisk tillväxt.Utskottets övervägandenMotionerna U202 (m) yrkande 6, U213 (v) yrkande 21, U217 (v) yrkande 2 och U220(kd) yrkande 9 tar upp skuldavskrivningar.Utskottet delar i hög grad de synpunkter som motionsledes framförs om attskuldbördan utgör ett avgörande utvecklingshinder i många av de fattigasteländerna. Det får därför anses vara positivt att harvarit ett av de länder som mest aktivt agerat för internationellaskuldlättnadsprogram för dessa länder. har även givit omfattandebilateralt stöd till skuldtyngda länder, genom nedskrivning, total avskrivningav svenska fordringar samt genom stöd till ländernas skuldtjänstbetalningartill andra långivare. Utskottet ställer sig bakom denna politik.Utskottet konstaterar också att det av och igångsatta s.k.HIPC-initiativet (Highly Indebted Poor Countries) är det mestlångtgående internationella programmet för skuldlättnad. Utskottet stöder dettainitiativ och anser, i likhet med regeringen, att HIPC-initiativet måste utgöraramen också för svenska skuldlättnadsåtgärder, antingen genom direkt stöd tillprogrammet eller genom kompletterande åtgärder syftande till att uppnå enhållbar lösning på de fattigaste ländernas skuldproblem. En minst lika viktigförutsättning som skuldlättnader för detta är att säkra en sund och hållbarekonomisk politik i dessa länder. I villkoren för den långtgåendeskuldnedskrivning som HIPC-initiativet innebär ingår, vilket regeringen harredogjort för i budgetpropositionen, genomförandet av fleråriga reformprogram.Utskottet kan konstatera att initiativet således inte handlar om att öppnamöjligheter för ny skuldsättning, såsom befarats i motion U202 (m) yrkande 6,utan om att frigöra de fattigaste länderna från en omöjlig börda, som hindrarbåde tillväxt och utveckling.Utskottet finner i övrigt att de överväganden som framförs i motion U202 (m)yrkande 6, om vikten av att skuldavskrivningar inte sker till priset av attmisshushållning och korruption främjas, i allt väsentligt ligger i linje medsvensk politik på detta område. Den politiken har utskottets stöd.Utskottet anser det värdefullt att också enskilda organisationer och kyrkorär intresserade av och engagerade i skuldfrågorna, inte minst för den ökadeuppmärksamhet dessa frågor på detta sätt kan få hos allmänheten. Ett stortintresse och engagemang, hos enskilda organisationer, kyrkor och allmänhet, idessa viktiga frågor välkomnas.Utskottet besvarar med vad som ovan anförts motionerna U202 (m) yrkande 6, U213(v) yrkande 21, U217 (v) yrkande 2 och U220 (kd) yrkande 9.Med motion U219 (fp) yrkande 19 följer krav om att biståndet så långt sommöjligt bör ges i former som inte snedvrider mottagarländernas ekonomier.Utskottet kan, i likhet med tidigare ställningstagande i betänkandet1996/97:UU15 Internationellt utvecklingssamarbete, konstatera att det i alltväsentligt är svensk politik att förhindra att svenska biståndsinsatser fårsnedvridande konsekvenser på mottagarländernas ekonomier.Motion U219 (fp) yrkande 19 anses mot denna bakgrund besvarad.I motion U202 (m) yrkande 7 framhålls att biståndet vid stora privatakapitalinflöden bör skäras ner.Utskottet har haft att ta ställning till frågan om att minska biståndet tillländer med stora kapitalinflöden i sitt betänkande 1996/97:UU15 Internationelltutvecklingssamarbete. Utskottet framhöll då följande:Utskottet konstaterar att den svenska fattigdomsinriktningen i biståndet medföratt fattiga länder som inte kan dra åt sig kapital i någon större utsträckningprioriteras. Men även beträffande de länder som förmår göra detta kankonstateras att biståndspolitiken står på två ben. Viss hänsyn tas å ena sidantill privat kapitalinflöde i ett land men biståndet kan å andra sidan också haen roll att spela i expansiva länder, exempelvis genom kunskapsöverföring.Utskottets bedömning kvarstår, varför motion U202 (m) yrkande 7 anses besvarad.Infrastruktur, näringslivssamarbete och forskningssamarbetePropositionen (avsnitt 4.3.5)Av propositionen framgår att målet är att bidra till uppbyggnad av miljömässigtoch ekonomiskt bärkraftig infrastruktur. Stödet omfattar främst energi,telekommunikationer, vägar, vatten och urban infrastruktur och inriktas påinvesteringar, drift och underhåll, kapacitets- och kompetensutveckling samt påstrukturfrågor. Stödet finansieras i programländerna främst från landramarna. Iandra länder och vissa programländer finansieras investeringar genom krediterför utveckling och kunskapsöverföring främst genom kontraktsfinansierattekniskt samarbete. Miljöaspekterna har fått ökad betydelse, likaså olikavattenfrågor.Stöd till näringslivsutveckling omfattar enligt regeringens redogörelse stödtill makroekonomiska och institutionella reformer, utbildning av arbetskraftsamt direkta insatser i företag, branscher och institutioner. Regeringen görbedömningen att näringslivsstödet i växande omfattning bör inriktas påuppbyggnad av en fungerande ram för näringslivet och kapacitets- ochkompetensuppbyggnad. Behov finns av nytänkande och nya metoder för att merdirekt utnyttja svenska erfarenheter.Regeringen uppger att målet för forskningssamarbetet är att stärkautvecklingsländernas forskningskapacitet och främja utvecklingsinriktadforskning genom stöd till forskningssamarbete med och mellan utvecklingsländer,till internationell forskning med inriktning på utvecklingsländer och u-landsrelaterade problem samt till u-landsforskning i Sverige.MotionernaCenterpartiets kommittémotion T815 (c) tar upp frågor om IT och bistånd.Motionärerna välkomnar bl.a. det svenska deltagandet i att utvecklatelekommunikationer i och men menar att satsningen bör kunnaförstärkas och förlängas till att gälla också länder i tredje världen (yrkande24).Vidare framförs i motionen att Sida bör ha som uppdrag att belysa hurinformationsteknik kan användas för att förstärka effekterna i biståndet ochhur svenskt bistånd i informationsteknik kan användas för att minska klyftornamellan världens fattiga och rika (yrkande 25).I partimotion U213 (v) tar upp kritiken mot storskaligadammbyggnationer (yrkande 18). Gamla fungerande kulturer har till följd avsådana dammbyggnationer förstörts, människor har förflyttats till områden därde inte känner sig hemma och kampen om vattenanvändning och vattenförsörjninghar blivit en källa till konflikter och stridigheter. I spåren av en damm-utbyggnad har ofta följt förtryck av ursprungsbefolkningen. Vänsterpartietanser att i internationella sammanhang bör motsätta sig sådana tillsynes pampiga men dåligt underbyggda och ineffektiva projekt.Kristdemokraterna framhåller i partimotion U220 (kd) det svenska näringslivetsroll i biståndsarbetet (yrkande 7). anser att det svenskanäringslivet genom sin kompetens och erfarenhet kan spela en större roll änhittills när det gäller exempelvis småföretagsverksamhet och breddat näringslivi de fattiga länderna. Motionärerna framhåller vidare näringslivets roll iutformandet av landstrategierna som ett sätt att ta till vara viktig ochtillgänglig kompetens.Utskottets övervägandenInformationsteknikMotion T815 (c) yrkandena 24 och 25 behandlar IT och bistånd.Utskottet har i ett yttrande till trafikutskottet tidigare behandlat frågorom informationsteknik (1995/96:UU6y Åtgärder för att bredda och utvecklaanvändningen av informationsteknik). Utskottet påpekade i det sammanhanget denroll som modern informationsteknik haft för utvecklingen mot demokrati i våromvärld, t.ex. i och i . Mot den bakgrunden fannutskottet det angeläget för , med ett traditionellt starkt engagemangtill stöd för de mänskliga rättigheterna, att i olika internationella fora sökafrämja utvecklingen av kommunikation och informationsutbyte baserad på nyteknik. Utskottet erinrade också om IT-arbetets betydelse vad avser främjandetav tillväxt och utveckling.