bet · GK01UU15 · 1997-04-29 00:00:00 — Däremot kan rådet när det behandlar konkretaländersituationer som rör internationell fred och säkerhet också beaktaaspekter som exempelvis miljöhot. Utskottet har noterat att Sverigeprioriterar globala miljöfrågor i FN-samarbetet. Utskottet finner dock, motbakgrund av vad som anförts, inte skäl att tillmötesgå motionärernas krav påatt verka för en särskild dagordningspunkt om vattenproblemen påsäkerhetsrådets agenda.Därmed avstyrks motionerna U12 (mp) yrkande 6 och Jo19 (mp) yrkande 18 samtanses motion Jo19 (mp) yrkande 17 besvarad med vad utskottet anfört.Utskottet delar regeringens uppfattning, vilken uttrycks i skrivelsen, attfrämjandet av en hållbar utveckling skall genomsyra det bilateralautvecklingssamarbetet. I skrivelsen anges att vägledande för prioriteringen avinsatser skall vara det övergripande målet att bekämpa fattigdom. Utskottetdelar också regeringens prioriteringar, som de uttryckts i skrivelsen,angående de områden som särskilt bör uppmärksammas för insatser för att uppnåhållbar utveckling. Dessa är färskvattenanvändning, jord- och skogsbruk(inklusive markvård), marin miljö, urban miljö och energiförsörjning. Dessapunkter återfinns också i Sidas handlingsprogram för hållbar utveckling,vilket antogs i början av 1996.I motionerna U207 (mp) yrkandena 1, 5 och 9, U213 (fp) yrkande 17 samt Jo759(fp) yrkande 6 framhåller motionärerna vikten av ett bistånd som ärmiljömässigt hållbart.Utskottet anser i likhet med motionärerna att det är viktigt att ha etthelhetsperspektiv på biståndet och en hög kvalitet som främjar en långsiktigthållbar utveckling. Miljökonsekvensbedömningar av biståndet är härvid ettviktigt instrument. Folkligt deltagande i demokratiska processer ochfattigdomsproblematiken är också områden som enligt utskottets mening ärviktiga för en hållbar utveckling. Energiomsättningen och formerna härför,liksom urbaniseringsproblematiken är andra frågor som bör ges storuppmärksamhet.Utskottet finner att motionärernas synpunkter i huvuddrag ligger i linje medden politik som regeringen bedriver och som utskottet ställer sig bakom.Därmed anses motionerna U207 (mp) yrkandena 1, 5, och 9, U213 (fp) yrkande 17samt Jo759 (fp) yrkande 6 besvarade.Ett antal motioner behandlar betydelsen av att prioritera en hållbarvattenanvändning och skydd av den miljön. Dessa frågor lyfts fram imotion U207 (mp) yrkandena 10 och 12. I motionerna U209 (kd) yrkande 14 ochBo504 (kd) yrkande 6 ställs krav på att skall verka för en globalvattenkonvention. I motionerna Jo777 (fp) yrkande 1 och U801 (kd) yrkande 3krävs förändringar syftande till att skärpa internationella konventioner föratt beivra oljeutsläpp i sjöar och hav.Sverige prioriterar, vilket framgår både i budgetpropositionen och avskrivelsen, frågor om vattenanvändning liksom skyddet av den miljön.Dessa frågor drivs aktivt av regeringen inför , fem årefter , United Nations General (UNGASS19) i i juni i år.Den nyupprättade internationella nätverksorganisationen, Global WaterPartnership, vars sekretariat finns inom Sida, är ett exempel på en innovativverksamhet som kombinerar multilaterala och bilaterala givare för stöd till . Verksamheten är inriktad på nätverksbyggande och samarbete för attbl.a. åstadkomma gemensamma normer på vattenområdet och samförståndslösningarför att anpassa efterfrågan på vatten till de bristsituationer som råder imånga . Den globala miljöfonden (GEF) är en annan sådan institutionsom har till syfte att bistå i vattenfrågor som rör flera länder.Utskottet kunde vid ett studiebesök i på platskonstatera de stora utvecklingsproblem som vattenbrist medför för ett fattigtland.Utskottet har i yttrande 1995/96:UU3y behandlat frågor som rörvattenanvändning och marin miljö. I yttrandet nämndes, beträffandefärskvattenresurser, att () fått i uppdragav FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD) att i nära samverkan medberörda FN-organ utarbeta ett förslag till en global strategi för åtgärder förett hållbart utnyttjande av vattenresurserna inför FN:s generalförsamlingsspecialsession 1997.Rapporten offentliggjordes . Den innehåller bl.a.rekommendationer om att det vore önskvärt att uppnå internationell konsensus ivattenfrågor utöver existerande regelverk och principer förfärskvattenanvändning. Utskottet har erfarit att EU avser driva frågan om ettglobalt handlingsprogram för färskvattenanvändning bl.a. vid FN:suppföljningsmöte . Handlingsprogrammet syftar till ett hållbartutnyttjande och integrerat hanterande av vattenresurser i ett internationelltperspektiv. Härvid anses att im- plementeringen bör ske på nationell, regionaloch internationell nivå. EU avser fortsättningsvis att driva dessa frågor inomFN-systemet, särskilt i CSD.Utskottet delar regeringens bedömning att färskvattenanvändning är enbetydelsefull fråga och anser att det finns behov av någon form avinternationellt samförstånd för att uppnå ett hållbart utnyttjande av dessaresurser.Därmed anser utskottet motionerna U209 (kd) yrkande 14 och Bo504 (kd)yrkande 6 besvarade.I yttrande 1995/96:UU3y citerade utskottet, med anledning av motionsyrkandenom regeringens agerande i internationella forum i frågor som rör den marinamiljön, miljöministerns frågesvar i . Ministernframhöll därvid att arbetet med att förbättra miljösituationen i våraomgivande hav är mycket angeläget och att har ageratinternationellt för att förbättra skyddet av havet, bl.a. mot utsläpp frånlandbaserade källor. Detta har skett inom ramen för ,och den s.k. . Vidare anförde ministernatt det är regeringens bedömning att möjligheten att enas om ett allmäntglobalt juridiskt bindande instrument för skyddet av havsrättsmiljön, utöverhavsrättskonventionen som trädde i kraft , är mycket liten.Utskottet ser allvarligt på förekomsten av oljeföroreningar i sjöar och havoch noterar också att regeringen tillsatt en utredning (dir.1996:82) avseende ingripande mot oljeutsläpp till sjöss. Utskottet konstateraratt internationellt fäster vikt vid dessa frågor. Frågan om attomförhandla havsrättskonventionen synes dock inte vara meningsfull förnärvarande, vilket utskottet även framhöll i betänkande 1995/96:UU17 närSveriges tillträde till havsrättskonventionen behandlades. uteslötsinte att detta i ett längre tidsperspektiv kan anses lämpligt. Utskottetvidhåller denna uppfattning.Med vad som ovan anförts anses motionerna U207 (mp) yrkandena 10 och 12, U801(kd) yrkande 3 samt Jo777 (fp) yrkande 1 besvarade.I motionerna U204 (c) yrkande 10 och U207 (mp) yrkande 11 framhålls vikten avbistånd till miljömässigt hållbara jordbruk. Utskottet delar motionärernasuppfattning om att ett miljömässigt hållbart jordbruk är av stor betydelse förett lands försörjningsförmåga . I är de huvudsakligariskerna för livsmedelsförsörjningen förknippade med fattigdom och brist pågod jordbruksmark, vatten och andra produktionsresurser. Detta leder ofta tilllåg produktivitet i jordbruket och överutnyttjande av tillgängliganaturresurser, vilket kan få negativa miljöeffekter i form av överbetning,avskogning, jorderosion, ökenspridning och försaltning.Utskottet konstaterar att regeringen i skrivelsen nämner hållbart jordbruksom ett prioriterat område för biståndet. Utskottet delar regeringensuppfattning i dessa frågor. Utskottet noterar vidare att världstoppmötet omlivsmedel i fokuserade på frågor om hur hinder för att fåjordbruk att fungera uthålligt skulle undanröjas. verkade aktivt föratt toppmötets politiska deklaration och handlingsplan skulle fokuseras på ettmiljömässigt hållbart jordbruk och den svenska jordbruksministern betonadevikten av uthålliga jordbruk i sitt tal vid konferensen.Utskottet noterar också att Sida som en åtgärdpunkt i sitt handlingsprogramför hållbar utveckling, vilket antogs , angav att enpolicy skall tas fram för uthålligt jordbruk. En arbetsgrupp har inlett dettaarbete och beräknas lägga fram ett förslag till policy under hösten 1997.Med vad som ovan anförts anses motionerna U204 (c) yrkande 10 och U207 (mp)yrkande 11 besvarade.I motionerna U207 (mp) yrkande 13 och N426 (mp) yrkande 2 anför motionärernaatt energibiståndet bör inriktas mot hushållning av energi och nyttjande avförnybara energikällor. Utskottet delar denna uppfattning och konstaterar attenergiförsörjning är ett av de områden som regeringen avser prioritera ibiståndet. Utskottet noterar att Sida tagit fram en särskild policy för ettmiljöanpassat energibistånd, i syfte att komma till rätta med bl.a. det storakol- och vedberoende som många sitter fast i. I denna policyframhålls bl.a. att Sida på olika sätt aktivt stödjer introduktion ochtillämpning av energi baserad på nya uthålliga energikällor och kan medverka iutvecklingen av teknologi. I policyn framhålls även att strategin för u-länderliksom för samarbetet med länder i måste vara attsträva mot energieffektivisering och övergång till förnybara energikällor.Strategin måste också vara att gå från miljöförstörande energislag ochteknologier till mer miljövänliga för att närma sig, och nå målen fören hållbar utveckling och en miljöanpassad energiförsörjning.Utskottet stöder de riktlinjer och principer som styr energibiståndet.Med detta anses motionerna U207 (mp) yrkande 13 och N426 (mp) yrkande 2besvarade.De två motionerna U214 (v) yrkande 24 och Jo759 (fp) yrkande 3 behandlarfrågan om överförande av ekonomiska resurser och kunskapsresurser till defattiga länderna, för att minska tillförseln av s.k. freoner.I skrivelsen betonar regeringen att Montrealprotokollets multilaterala fondär av avgörande betydelse för genomförande av åtaganden inomMontrealprotokollet och att bör ge fortsatt starkt stöd till fonden.Utskottet delar regeringens uppfattning härvidlag. Fonden fungerar som denfinansiella mekanismen för att bistå att fullfölja deras åtagandenatt fasa ut användningen av ozonnedbrytande ämnen. I skrivelsen konstaterasockså att har stor inhemsk erfarenhet av avvecklingen avozonnedbrytande ämnen, vilken är värd att sprida i det multilateralasamarbetet.Den globala miljöfonden GEF fungerar som tillfälligfinansiell mekanism också för konventionerna om klimatförändringar ochbiologisk mångfald.Utskottet delar den betydelse motionärerna lägger vid klimatförbättrandestöd till och konstaterar att även regeringen fäster vikt vid dettaarbete.Med detta anses motionerna U214 (v) yrkande 24 och Jo759 (fp) yrkande 3besvarade.I motion U214 (v) yrkandena 25 och 26 kräver motionärerna att u-krediter intebör ges till dammbyggen som hotar skada miljön samt att samarbetet mellankraftindustri och biståndsmyndigheter bör äga rum för att exploatering inteskall ske i strid med miljömålet. Utskottet konstaterar att motionärernasuppfattning ligger i linje med svensk biståndspolitik. De svenskabiståndsmålen beaktas vid beslut om u-krediter. När världsbankschefenWolfensohn besökte gav han en utförlig redogörelseför hur numera i sin verksamhet lägger mycket stor vikt vidmiljöaspekter.Därmed anses motion U214 (v) yrkandena 25 och 26 besvarade.I motion U207 (mp) yrkandena 14 och 15 framhålls dels vikten avmiljöundervisning för att förebygga miljöförstörelse, dels att ävennäringslivsutvecklingen skall ha som mål en miljömässigt hållbar utveckling.Utskottet konstaterar att regeringen i likhet med motionärerna fäster storvikt vid dessa frågor. En betydande del av de särskilda miljöinsatserna, sombara är en liten del av Sidas totala miljöbistånd, går till uppbyggnad avkunskaper, t.ex. i miljöekonomi, i mottagarländerna. Miljöaspekteruppmärksammas även vid revidering av läroplaner. Utskottet noterar också attdet inom det näringslivssamarbete som bedrivs genom Sida generellt ingårmiljöfrågor, men det finns dessutom en särskild verksamhet inom dettasamarbete som bl.a. är inriktad på miljöanalys. För att miljöhänsyn skall fågenomslag i all biståndsverksamhet beslutade regeringen att allabiståndsinsatser skall genomgå en miljökonsekvensanalys.Utskottet delar regeringens uppfattning i dessa frågor och ser positivt påinsatser för miljöundervisning och integrering av miljöaspekter inäringslivssamarbetet, liksom i all biståndsverksamhet.Med vad som ovan anförts anses motion U207 (mp) yrkandena 14 och 15 besvarade.I skrivelsen framhåller regeringen vidare att bör fortsätta att aktivtarbeta för att stärka integreringen av miljöaspekter i EU:sutvecklingssamarbete. Utskottet delar regeringens uppfattning.I motionen U207 (mp) yrkandena 6 och 8 framhåller motionärerna vikten av attSverige bör verka för en ökad miljömedvetenhet och bättre hantering avmiljöaspekter i EU-biståndet.Utskottet finner att motionärernas synpunkter omfattas av regeringenspolitik. Utskottet ställer sig bakom regeringens strävanden, som ocksåuttrycks i skrivelsen, att söka påverka EU mot en ökad integrering avmiljöaspekter i biståndet. Utskottet anser också, i likhet med regeringen, attSidas medverkan i utformningen av EU:s biståndspolicy och vidprojektgranskning i biståndskommittéerna är av stor betydelse.Därmed anses motion U207 (mp) yrkandena 6 och 8 besvarade.2 Multilateralt utvecklingssamarbete2.1 AllmäntBudgetpropositionen (s. 22-35)Av den totala biståndsbudgeten avsätts cirka en fjärdedel till multilateraltutvecklingssamarbete. Bidragen går till FN:s ekonomiska och socialaverksamhet, de multilaterala utvecklingsbankerna och övrigt multilateraltsamarbete. I sistnämnda delpost ingår bl.a. multilaterala miljöinsatser,multilaterala konfliktförebyggande insatser och bidrag till organisationerutanför FN-familjen, t.ex. till IDEA.Samtidigt som behovet av multilateralt samarbete är större än någonsin stårmultilateralismen inför en allvarlig kris. Politisk ovilja i vissa länderfrämst, men inte bara i , har lett till minskade resurser för multilateraltutvecklingssamarbete. Detta har drabbat FN:s arbete men även ochflera av de regionala utvecklingsbankerna. Det finns dock också positivatecken som exempelvis den långa raden av FN-konferenser som behandlatavgörande framtidsfrågor.I propositionen betonas behoven av internationellt samarbete. De stora hotenmot människors säkerhet är globala. Därtill kommer att globala lösningar ochglobalt samarbete i frågor av gemensamt intresse, såsom handel,kommunikationer, ekonomi, energi m.m. kan öka möjligheterna till utveckling pånationell basis. Det multilaterala systemet måste emellertid förändras för attkunna leva upp till de krav som ställs på det, vilket bl.a. måste ske genom enförändring av den finansiella basen och förändringar som innebär eneffektivisering och minskad byråkrati.Samtidigt som FN:s universella medlemskap är organisationens viktigastetillgång kan det utgöra ett hinder genom att beslutsmekanismerna blirlångsamma. FN:s problem liksom FN:s styrka är medlemsländerna. De skaparförväntningar men begränsar FN:s förmåga att leva upp till kravengenom att bidra med alltför begränsade resurser och de förmår inte ens enaskring nödvändiga reformer.Regeringen ansluter sig till det synsätt som kommer till uttryck i rapportenfrån kommissionen för globalt samarbete, ?Vårt globala grannskap?. Sverigeavser att tillsammans med de nordiska länderna och inom EU driva kraven pånödvändiga reformer.Ett första steg är att medvetandet om reformbehoven måste öka. Ett andrasteg, parallellt med det första, är att utarbeta konkreta reformförslag. Härhar tillsammans med de nordiska länderna varit pådrivande. Grunden fördetta arbete lades i det första nordiska . EU-samarbetet har ävenvisat sig vara givande och har förbättrat möjligheter att fågenomslag för sin syn.Genom en fortsättning av det nordiska fokuserar regeringen påföljande centrala områden för reformeringen av de multilaterala systemen:- FN-systemet skall på landnivå fungera enhetligt. Även rollfördelningenmellan FN och utvecklingsbankerna måste förtydligas.- Medlemsstaternas styrning av verksamheten måste förbättras ytterligare.- Administrativa regler och procedurer måste moderniseras. Särskilt inom FN-systemet är interna regler för administrativa, finansiella ochpersonalfrågor ofta föråldrade och bidrar till minskad effektivitet. Cheferpå högsta nivå tillsätts utan önskvärd öppenhet.- Det multilaterala systemets finansiering måste tryggas långsiktigt. FN:sutvecklingssamarbete bygger på frivillighet vilket skapat osäkerhet.MotionernaI partimotion U201 (m) yrkande 4 anförs att det multilaterala samarbetetfrämst bör kanaliseras genom FN och Bretton Woodsinstitutionerna samt UNHCR.FN och dess specialorgan har viktiga uppgifter för att främja internationelltkoordinerade insatser på utvecklingsområdet såsom mathjälp vidsvältkatastrofer och omhändertagande av flyktingar m.m. Bretton-Woodsinstitutionerna har också en särskilt viktig roll när det gäller attutforma utvecklingsstrategier och föreslå stöd och hjälp för attskapa en hållbar ekonomisk utveckling.I partimotion U209 (kd) yrkande 7 föreslås, beträffande användande avuppkomna reservationer, att i viss utsträckning , prioritera multilaterala biståndsorgan i avvaktan på attreservationen avseende det bilaterala utvecklingssamarbetet blir lägre. Iyrkande 11 hävdas att FN behövs men inte kan göra ett bra jobb om inteorganisationen effektiviseras utifrån de reformförslag som inte minst denordiska länderna drivit. I yrkande 12 betonas att kraftfullainternationella, t.ex. beslutade av FN, har betydligt större chans att lyckasär insatser enbart inriktade på bilaterala aktiviteter. När det gällermiljöområdet anser motionärerna att det är synnerligen viktigt att GEF ges ochtar en huvudroll i ansvaret för de globala miljöfrågorna liksom FN avseendedet konfliktförebyggande arbetet.I motion U210 (v) begärs i yrkande 1 att regeringen skall presentera ettprogram för hur skall bidra till förverkligandet av de förslag somläggs i motionen samt i och rapporten callto Action från för Global Governance. I motionen beskrivs deslutsatser som fokuserar på. Rapportenvisar på ökade klyftor mellan fattiga och rika länder och pekar på nödvändigaåtgärder för att bryta denna trend. Även från december 1995ställer i rapporten to Action krav på förändringar i deninternationella politiken för att skapa ett bättre världssamhälle. Desshuvudtema är enligt motionärerna att det behövs en ökad internationellsamverkan genom FN för att kunna skapa ett bättre världssamhälle för attmotverka kapitalets ökade makt och i stället stärka demokratin. I rapportenföreslås bl.a. inrättandet av ett ekonomiskt säkerhetsråd som är merrepresentativt och effektivt än nuvarande G 7 och Bretton Woodsinstitutionernasamt föreslås att det nuvarande säkerhetsrådet förändras, bl.a. genom attvetorätten avvecklas.OECD är enligt motionärernas förmenande en förlegad konstruktion som böravvecklas (yrkande 4). Varför skall man ha en organisation som enbart bestårav rika länder som en gång stod emot ett östligt block som inte längre finns?OECD bör avvecklas och de resurser som organisationen besitter gradvisöverföras till de globala organen.Utskottets övervägandenUtskottet har i betänkande 1996/97:UU2 Utgiftsområde 7 Internationelltbistånd, uttalat sig positivt om det stora värde som ligger i ett bibehållet,förhållandevis starkt svenskt stöd för det multilaterala samarbetet. Samtidigtbetonade utskottet vikten av en fortsatt aktiv svensk medverkan i processenatt reformera och förbättra de multilaterala systemen.Utskottet har också i flera betänkanden, senast i betänkande 1996/97:UU12,uttalat sitt stöd för regeringens ansträngningar att reformera FN-systemet. Idetta betänkande uttalade utskottet också att det i allt väsentligt stöder detankegångar som framfördes i rapporten från Kommissionen för globaltsamarbete. Utskottet noterade i betänkandet att det nordiska FN-projektetöverlämnat en slutrapport till FN:s generalsekreterare.Utskottet stöder således regeringens arbete för att reformera demultilaterala systemen och delar regeringens uppfattning, som den uttryckts ibudgetpropositionen, om vilka centrala områden som arbetet bör fokusera på.I motionerna U201 (m) yrkande 4 pekas på att det multilaterala samarbetetfrämst skall kanaliseras genom FN och Bretton Woodsinstitutionerna. I motionU209 (kd), yrkande 7, föreslås, beträffande uppkomna reservationer, attmultilateralt bistånd bör prioriteras i avvaktan på att de bilateralareservationerna blir lägre. I yrkande 11 pekas på betydelsen av FN:s arbeteoch också på behoven av reformer. I yrkande 12 betonas bl.a.attinternationella konfliktförebyggande insatser av FN har större chans attlyckas än bilaterala aktiviteter. I motionen U210 (v) önskas i yrkande 1besked om hur skall förverkliga bl.a. de förslag som framförts iUNDP:s och rapporten call to Action av för globalt styre.Utskottet konstaterar att av det totala svenska multilaterala stödet,avsätts till FN:s utvecklingssamarbete och till de multilateralautvecklingsbankerna. I budgetpropositionen framhåller regeringen attbidragsnivån till FN-systemet skall bibehållas, som bl.a. enframtida ökning av bidragen till förutses liksom svensktdeltagande i Karibiska och i nya finansiella arrangemang iMellanöstern. Utskottet delar regeringens bedömning av att det är angelägetatt bibehålla ett starkt svensk stöd till biståndet via FN-systemet och tillde multilaterala utvecklingsbankerna.Därmed anses motion U201 (m) yrkande 4 besvarad.Utskottet noterar att arbetar tillsammans med de nordiska länderna ochEU för att Ecosoc skall stärkas genom att dess arbetssätt skall bli merflexibelt och sekretariatsfunktionen och Ecosocs byrå stärks. Vidare harföreslagits att dagordningen skall rationaliseras och att Ecosoc skall kunnasammankallas för att diskutera nya modeller för utveckling på det ekonomiskaoch sociala området.Utskottet utgår också från att UNDP:s årsrapport samt rapporten toAction ingår som faktaunderlag inför regeringens ställningstaganden ochagerande på det multilaterala området.I budgetpropositionen anger regeringen att nedskärningarna har fördelatsproportionellt på det multi- och bilaterala samarbetet. har beslutati enlighet med regeringens förslag. Utskottet har erfarit att uppkomnareservationer främst avser programländerna med vilka samarbetsavtal ingåtts.Sverige kan inte bryta ingångna avtal och nedskärningarna har därför lagt påverksamheter med stora reservationer, t.ex. betalningsbalansstödet.Med vad som ovan anförts anses motionerna U209 (kd) yrkandena 7, 11 och 12samt U210 (v) yrkande 1 besvarade med vad utskottet anfört.OECD har till uppgift att verka för en långsiktigt ekonomisk tillväxt ochsysselsättning i medlemsländerna under finansiell stabilitet, att bidra sund ekonomisk expansion, liksom till expansion av världshandeln påmultilateral icke-diskriminerande bas. Organisationen har över tiden anpassatsitt arbete till de, för medlemsländerna , väsentligaekonomiska frågorna. Regeringen har vid olika tillfällen, t.ex. i skr.1996/97:71 , EU och handelspolitiken inför 2000-talet, framhållitOECD:s värdefulla roll som idé- och analysforum. ()spelar också en viktig roll vad gäller utvecklande av policy och analyser ochav biståndets effekter, tvärsektoriella studier m.m. I regeringens skrivelse1996/97:2 beskrivs det viktiga arbete som den s.k. miljöarbetsgruppen inom DACutför för att uppmuntra samarbetet på miljöområdet.Utskottet delar regeringens positiva syn på viktiga roll somanalysorgan och policyforum. Utskottet tillstyrker därför inte yrkandet om attorganisationen bör läggas ned.Därmed avstyrks motion U210 (v) yrkande 4.2.2 FN:s ekonomiska och sociala verksamhetBudgetpropositionen (s. 29)På det ekonomiska och sociala området bedriver FN utvecklingssamarbete genomen rad organ. bedömning av verksamheten är dess effekt på landnivå.En viktig åtgärd för att FN skall kunna fungera enhetligt är att riktlinjerläggs fast i respektive organs styrelse, inom de policyramar somgeneralförsamlingen och Ecosoc fastställt. verkar i de styrandeorganen för att fastställa sådana riktlinjer.Sverige har valt att ge omfattande basbudgetstöd till FN:s operativaverksamhet.