bet · GL01JuU1 · 1997-11-27 00:00:00 — Enligt regeringen krävs fördetta kraftfulla åtgärder för att höja kompetensen, utveckla former och metoderför lokalt samarbete samt ett förbättrat teknikstöd. De nya resurser som enligtregeringens förslag till budget skall tillföras polisväsendet skall därför tillbetydande del förstärka närpolisen i kampen mot vardagsbrottsligheten. Medlenskall till en del användas till förstärkning av de personella resurserna inärpolisorganisationen. börjar också utbildacivilanställda för att i större utsträckning än delta ibrottsutredningsverksamheten och på så sätt avlasta polispersonalen. Ocksååklagarväsendet har tilldelats särskilda medel för att bidra till att höjanärpolisernas förundersökningskompetens.I motion Ju904 (m) anförs att närpolisen skall fungera brottsförebyggande,vara synlig - vilket enligt motion Ju923 (m) förutsätter att polisen äruniformerad - och även utföra en stor del av brottsutredningsarbetet. Enligtmotion Ju910 (c) begärs en ökad satsning på närpolisverksamheten som skall varaden naturliga basen för all polisverksamhet. Slutligen begärs i motion Ju925(mp) att närpolisorganisationen skall förändras, bl.a. på så sätt att närpolis-områdena skall ges en självständig organisation med eget budgetansvar.Utskottet ser med tillfredsställelse att närpolisorganisationen nu utgör enväsentlig del av polisverksamheten i länen. Enligt utskottets mening gäller detockså att säkra dess kvalitativa innehåll. I likhet med regeringen anserutskottet därför att utvecklandet av kompetensen och kvaliteten nu är viktigså att en anpassning sker till de krav och behov som styr verksamheten.Innehållet i närpolisverksamheten måste också i högre utsträckning än i dagstyras av lokala förutsättningar som befolkningsunderlag, brottslighet ochområdesstruktur i övrigt. För att så skall bli fallet krävs, som regeringenframhållit, framför allt att problemanalys och samarbetsmetoder förbättras.När det gäller närpolisens betydelse i det brottsförebyggande arbetet, attpolisen skall vara synlig och att närpolisen också skall utförabrottsutredningsarbete, har utskottet inte någon annan uppfattning änmotionärerna. Utskottet, som varit pådrivande i fråga omnärpolisverksamheten, anser att den skall utgöra basen i polisens verksamhet.Inom några år kan man, om den positiva utvecklingen fortsätter, vänta sig attså också är fallet. Det saknas enligt utskottets mening skäl för attvidta någon åtgärd med anledning av motionerna Ju904 och Ju910 i nu behandladedelar, och de avstyrks.Såvitt gäller frågan om ett absolut krav på uniform behandlade utskottet ettliknande yrkande i betänkandet 1996/97:JuU10 (s. 17). Utskottet konstaterade dåatt de regler som finns härom syftar till att poliser normalt skall användauniform i tjänsten och fann inte anledning för att uttala sig ifrågan. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning och avstyrker bifall tillmotion Ju923 i nu behandlad del.När det gäller yrkandet i motion Ju910 om en prioritering avnärpolisverksamheten i resurshänseende har utskottet inte någon annanuppfattning än motionärerna. Enligt budgetpropositionen skallnärpolisorganisationen också förstärkas och utvecklas. Något riksdagensuttalande härom behövs enligt utskottets mening inte och motionen avstyrks.Vad slutligen gäller en större självständighet för närpolisområdena villutskottet peka på att det ankommer på polismyndigheten att bestämma omdelegation av budgetansvar. Detta innebär alltså att närpolisområdena kan ges - och i vissa fall också har givits - ett mer självständigt sådantansvar. Härigenom får motion Ju925 i denna del enligt utskottets mening ansestillgodosedd. Motionen avstyrks.Vissa organisatoriska frågorI detta avsnitt behandlar utskottet ett antal motioner som rör bl.a. frågor ommetodutveckling och polisens organisation.Förändrade arbetsmetoderI motionerna Ju205 (m) och Ju931 (fp) anförs att polisen bör ägna New York-polisens arbetsmetoder stor uppmärksamhet. Motionärerna i motion Ju227 (s)anser att den svenska polisen inte bör anamma New York-polisens sätt attarbeta. I motion Ju212 (m) yrkas att åtgärder skall vidtas för att utvecklapolisens organisation och förmåga t.ex. genom att utveckla ledarskapsfrågorna.På senare tid har en av New York-polisen använd arbetsmetod - den s.k.nolltoleransen - uppmärksammats i . Nolltolerans innebär i korthet attpolisen med kraft bekämpar alla brott - hur bagatellartade de än är - liksomallt som kan betraktas som ordningsproblem. Grundtanken är att det finns ettsamband mellan oordning och brottslighet samt att mindre brott föder grövrebrott.Vidare betonas resultatuppföljningen starkt inom New York-polisen. Chefen förNew York-polisen har genomgång med polischeferna och viddessa möten granskas brottsutvecklingen i de olika polisområdena med hjälp avfärsk brottsstatistik från det s.k. Compstat-brottsdatasystemet.Utskottet har besökt för att studera polisens arbetsmetoderdär. En första reflektion är att förhållandena i och de vi har iSverige givetvis skiljer sig markant. Detta gäller såväl beträffandebrottslighetens omfattning som beträffande polisens arbetsförhållanden ochmyndighetskultur. Detta hindrar emellertid inte att det finns inslag i NewYork- polisens arbetsmetoder som är intressanta att studera. Detta görs också,såväl av polisen som bland forskare.Enligt utskottets mening är det närmast självklart att erfarenheterna frånNew inte går att direkt överföra till . Där finns emellertid en delintressanta tankegångar som säkerligen kommer att påverka polisarbetet ocksåhär. Frågan lämpar sig knappast för generella uttalanden i den ena eller andrariktningen. Motionerna Ju205, Ju227 och Ju931 bör avstyrkas.Såvitt gäller frågan om en utveckling av ledarskapsfrågorna inom polisenkommer regeringen enligt propositionen att fatta beslut omregler för rekrytering av chefer. Utskottet utgår från att de egenskaper somdär kommer att förutsättas för att komma i fråga som polischef anpassas till dekrav som kan komma att ställas på polischeferna . Vidare pågår detständigt diskussioner om ledarskapsfrågorna. I regleringsbrevet för innevarandebudgetår för polisväsendet har också fått till uppgift attstödja, utveckla och utbilda cheferna inom polisen i deras roll somarbetsgivare. Någon åtgärd från behövs inte och utskottet avstyrkermotion Ju212 i nu behandlad del.Verksamhetsanpassning av arbetstidernaI motion Ju216 (s) krävs en anpassning av arbetstiderna till de tider dåpolisen bäst behövs.Att arbetstiderna är verksamhetsanpassade är av avgörande betydelse för attåstadkomma en effektivare polisverksamhet. Polisen skall också enligtbudgetpropositionen se till att det finns tillräckligt med personal i tjänst påde tider och på de platser där den bäst behövs. I regleringsbrevet förinnevarande budgetår har som ett verksamhetsmål för Rikspolisstyrelsenuppställts att verka för att arbetstiderna anpassas efter verksamhetens krav.Rikspolisstyrelsen har att återrapportera till regeringen i vilken utsträckningdetta har uppnåtts. Någon åtgärd med anledning av motion Ju216 behövs inte.Utskottet avstyrker motionen.PolisutredningarI motion Ju931 (fp) anförs att verkningsfulla åtgärder bör vidtas för att setill att polisens utredningsverksamhet inte åsidosätts.Enligt vad som redovisas i budgetpropositionen har utredningsverksamhetenfortsatt att uppvisa minskad produktivitet. Någon närmare analys till densjunkande produktiviteten har inte lämnats i polisväsendets årsredovisning.I propositionen anför regeringen att de ytterligare resurser som tillförspolisen till stor del skall användas för IT-satsningar ochför att höja kompetensen hos personalen. Detta skall skapa förutsättningar fören effektivare utredningsverksamhet.Riksåklagaren och har gemensamt startat ett antal projektsom syftar till att utveckla och effektivisera den samladebrottsutredningsverksamheten samt till att förbättra och utvecklasamverkansformerna mellan polis och åklagare.Såvitt gäller den kvalificerade brottsutredningsverksamheten har denna gåttmot en ökad specialisering. De flesta län har samlat sina resurser till en endalänskriminalavdelning. bedömer att utredningarna avkomplicerade brott kommer att effektiviseras de närmaste åren.Som nämnts tidigare anser utskottet det givetvis vara otillfredsställande attproduktiviteten i utredningsverksamheten sjunkit. Enligt vad som framgått ovanhar emellertid åtgärder vidtagits för att förbättra situationen. Utskottetutgår från att resultatet härav noga följs. Mot denna bakgrund avstyrkerutskottet bifall till motion Ju931 i denna del.Återanställning av civil personalI motion Ju903 (kd) yrkas att det skall återanställas civil personal ipolisorganisationen.I sitt budgetunderlag till regeringen har anfört bl.a. attpolismyndigheterna sagt upp eller anmält att man avser säga upp804 civilanställda. De nu genomförda och planerade uppsägningarna av civilpersonal försvagar enligt verksamheten och äventyrar på kortsikt utvecklingsmålen för polisverksamheten. kan antaletcivilanställda inte minskas ytterligare utan oacceptabla konsekvenser.Vid en utfrågning inför utskottet har anfört att man snartbörjar vara i balans vad gäller personalnumerären. Vidare har företrädare förstyrelsen uppgivit att man vid de nedskärningar som krävts av flera skäl valtatt säga upp civilanställda i stället för poliser.Enligt utskottets mening har minskningen av antalet civilanställda varit ettofrånkomligt resultat av arbetet med att anpassa verksamheten tillmedelstillgången. Utskottet vill också erinra om att utskottet i inledningen avbesparingsarbetet uttalade att besparingar i första hand skulle göras påadministrationen och inte på den operativa polisverksamheten. Det är nu enviktig uppgift i bedömningen av det framtida personalbehovet att finna en välavvägd sammansättning av personal inom polisen, bestående av såväl poliser somadministrativ personal och experter av olika slag. Detta har också regeringenunderstrukit i regleringsbrevet till polisväsendet. Vidare har vissa åtgärdervidtagits för att möta de konsekvenser som uppstått. Som exempel kan nämnas ettökat IT-stöd och kompetenshöjande åtgärder för den civila personalen. Motbakgrund av det sagda anser inte utskottet att det finns anledning förriksdagen att göra något tillkännagivande i frågan. Bifall till motion Ju903 inu behandlad del avstyrks.Utredningar angående polisorganisationenI några motioner har begärts utredning av olika frågor rörandepolisorganisationen.I motion Ju214 (fp) begärs en utredning om polisens arbetsuppgifter.Utskottet behandlade ett yrkande motsvarande det nu aktuella ochredogjorde där för pågående åtgärder (se bet. 1996/97:JuU10 s. 13 f).Polisverksamheten - och inte minst närpolisverksamheten - inrymmer bådeförebyggande och repressivt arbete. Närpolisen måste samverka med kommuner,näringsliv, föreningar och enskilda. Det är dock enligt utskottets mening, ochsom regeringen också understryker i propositionen, viktigt att polisen inte tarpå sig andra myndigheters arbetsuppgifter utan koncentrerar sig på de uppgiftersom de är utbildade för att utföra.Av budgetpropositionen framgår att regeringen avser att uppdra åtRikspolisstyrelsen att utreda frågan om en utvidgad möjlighet att ta ickepolisutbildade personer i anspråk, bl.a. för att utföra vissa uppgifter somnormalt utförs av polisen. Uppdraget kommer även att innefatta frågan om vilkaandra åtgärder som kan vidtas för att komplettera det arbete som polisen utförför att övervaka allmän ordning och säkerhet och för att förebygga brott.Utskottet utgår från att såväl privata som offentliga alternativ kommer attövervägas.Genom uppdraget till får motionen enligt utskottets meninganses tillgodosedd. Utskottet avstyrker bifall till motion Ju214.I motion Ju910 (c) anser motionärerna att den omorganisation som genomförtsinom polisen inte inneburit några effektivitetsvinster. Därför begärs enparlamentarisk utredning med uppdrag att skapa ett effektivt polisväsende.För att åstadkomma en bättre och effektivare polisverksamhet måste arbetetmed att reformera och rationalisera polisens verksamhet enligt utskottetbedrivas långsiktigt.Polisväsendet har genomgått en omfattande omorganisation som börjar nåsitt slut. Regeringen har också beslutat om direktiv till enparlamentarisk kommitté med uppgift att utreda och lämna förslag om ändringar ipolisväsendets styrsystem i syfte att skapa en enkel, entydig och därmedeffektivare och mer ändamålsenlig beslutsstruktur (dir. 1997:121). Härtillkommer att beslutade om direktiv för en utredning omen regional struktur för Polisen i vilken frågan om det länsöverskridandesamarbetet skall analyseras (POB-124-2910/97). Enligt utskottets mening fårmotion Ju910 härigenom anses vara tillgodosedd. Utskottet avstyrker bifall tillmotionen.I motion Ju923 (m) begärs en särskild utredning för att studera hurpolisutbildningen kan utvecklas och reformeras. Motionärerna redogör bl.a. förvilka utgångspunkter som enligt deras mening bör vara vägledande förutformningen av en ny polisutbildning samt att frågor om geografisk placering,huvudmannaskap m.m. bör ses över. I samma motion begärs också att regeringenskall få i uppdrag att kartlägga polisförsörjningen , förslagsvis förkommande tioårsperiod.I juli 1995 fick en arbetsgrupp inom i uppdrag att seöver rekryteringen och utbildningen av poliser. presenteradespromemorian Rekrytering och grundutbildning av poliser (Ds 1996:11). Regeringenuppdrog därefter åt att detaljplanera en ny grundutbildningför poliser. Därefter har Rikspolisstyrelsenfått i uppdrag att vidta de åtgärder som krävs för att göra det möjligt attpåbörja grundutbildning av poliser vid så snart som möjligtefter den 1 januari 1998.Frågan om polisutbildningens utformning har varit föremål för engenomgripande översyn. Utskottet utgår från att utbildningen kommer att få detinnehåll som krävs för att förse alla verksamhetsgrenar inom polisen medkompetent polispersonal. Med detta uttalande avstyrker utskottet bifall tillmotion Ju923 i nu behandlad del.Vad gäller frågan om polisförsörjningen har antagningen till en nygrundutbildning inletts och utbildningen startar i januari 1998.Under år 1998 kommer 200 aspiranter att påbörja den nya polisutbildningen.Regeringen anför i propositionen att antalet aspiranter måste öka de följandeåren.Enligt regleringsbrevet för innevarande budgetår skall Rikspolisstyrelsenbevaka att tillgång finns till det antal poliser som behövs för verksamhetenoch vidare skall styrelsen vidta de åtgärder som kan vara nödvändiga för attsäkerställa behovet. Utskottet utgår från att regeringen noga följer dettaarbete. Något särskilt uppdrag anser utskottet emellertid inte vara nödvändigt.Utskottet anser att motion Ju923 i denna del bör avstyrkas.ÅklagarväsendetInledningMålet för åklagarverksamheten är att se till att den som har begått brottlagförs. Åklagarverksamheten skall bedrivas rättssäkert, effektivt och i närasamarbete med polisen.Åklagaren har en central roll inom rättsväsendet när det gäller att bekämpabrottslighet. Till åklagarens uppgifter hör att leda förundersökningar, fattabeslut i åtalsfrågor och föra talan om ansvar för brott vid domstol. Inom ramenför förundersökningsledningen beslutar åklagaren om personella och reellatvångsmedel av integritetskränkande natur såsom anhållande, kroppsbesiktning,reseförbud och husrannsakan. Åklagaren kan också begränsa eller lägga ned enförundersökning. Andra viktiga uppgifter som ankommer på åklagaren är att undervissa förutsättningar utfärda strafföreläggande och besluta omåtalsunderlåtelse.Beivrande av våldsbrott, narkotikabrott, ekonomisk brottslighet och brott medrasistiska inslag är prioriterade. Särskild uppmärksamhet skallenligt vad regeringen nu anför också ägnas grov och gränsöverskridandebrottslighet, s.k. mc-relaterad brottslighet samt våld mot kvinnor. Regeringenanser vidare att en ökad satsning skall ske på utbildning av och samverkan mednärpolisen.En ny myndighet för bekämpning av ekonomisk brottslighet, , kommer att inrättas.ÅklagarorganisationenAnslaget till ÅklagarorganisationenRegeringen föreslår ett anslag till på 634 605 000 kr.Anslaget har tillförts för att möjliggöra föråklagarväsendet att öka samverkan med och utbildning av närpolisen. Samtidigtskall den i förra budgetpropositionen aviserade besparingen om 25 miljonerkronor, som baserades på det rationaliseringsutrymme som omorganisationenskulle föranleda, genomföras.Enligt regeringens bedömning bör anslaget engångsvis för tillföras 33miljoner kronor. Den ansträngda ekonomin skulle annars riskera det fortsattareformarbetet. Resurstillskottet skall också skapa förutsättningar för attreformarbetet skall kunna fortsätta med oförminskad kraft. Enligt Riksåklagarenmöjliggör resurstillskottet i första hand anställningar av ett trettiotalåklagaraspiranter . Resurstillskottet gör det enligt regeringenockså möjligt att öka utbildningsinsatserna.Vidare minskas anslaget med som förs över till anslagetB 2 . Enligt regeringen motsvarar beloppet de befintligaresurserna för bekämpning av ekonomisk brottslighet.Slutligen har anslaget räknats upp med somkompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler m.m. samt medknappt med anledning av att lönekostnadspålägget ersätts medförsäkringsmässigt beräknade fr.o.m. år 1998.I motion Ju923 (m) begärs en ökning av anslaget med 10 miljoner kronor.Anslagsökningen bör användas till bl.a. ny- eller återanställning avadministrativ personal, alternativt fler åklagare, samt för att ge åklagaremöjlighet att anlita särskild expertis och sakkunskap i kompliceradebrottsutredningar. Till det sistnämnda ändamålet, vilket även behandlas imotion Ju904 (m), föreslås att skall avsättas särskilt.I motion Ju931 (fp) yrkas att anslaget ökas med för attytterligare 18 åklagaraspiranter skall kunna antas och i motion Ju925 (mp) med10 för att möjliggöra återanställning av kanslipersonal. Isistnämnda motion begärs motsvarande ökning också . För attge åklagarna resurser att snabbt kunna agera mot vardagsbrottsligheten yrkas imotion Ju903 (kd) att anslaget ökas med 50 miljoner kronor.Anslagsyrkandena behandlas ovan i avsnittet Utgiftsramen och anslagen.Mål och resultatredovisningSom nämnts inledningsvis är målet för åklagarväsendet att se till att den sombegår brott lagförs och att detta sker på ett rättssäkert sätt.Som framgår av budgetpropositionen har utvecklingen gått mot en minskandeandel lagföringar. Denna utveckling har, enligt vad utskottet inhämtat vid enutfrågning med Riksåklagaren, fortsatt under de tre första kvartalen under år1997. Utskottet delar regeringens uppfattning om att Riksåklagaren böranalysera och identifiera vilka faktorer som ligger till grund för densjunkande andelen lagföringsbeslut. Utskottet vill dock också anmärka attRiksåklagaren för utskottet även redovisat viss statistik som pekar på attarbetssituationen nu förbättras genom att balanserna minskat och produktionenökat. I materialet finns dock också uppgifter som pekar på en högre belastningpå åklagarmyndigheterna, bl.a. har antalet inkomna ärenden från polisen ökatefter sommaren.Avslutningsvis skall här nämnas att regeringen beslutatatt skall granska åklagarväsendets resursanvändning (dnrJu97/3956). Detta innebär att bl.a. skall granska rutinernaför budgetering, prognoser och uppföljning inom åklagarväsendet. Uppdragetskall redovisas senast den 13 februari 1998.Lokalisering av åklagare, m.m.I motionerna Ju910 och Ju912 (båda c) anförs att den så viktiga närheten mellanåklagare och polis brutits i och med omorganisationen inom åklagarväsendet.Såväl polisens som åklagarnas verksamhet bör enligt motionärerna finnas kvar påsamma platser som före omorganisationen. Vidare yrkas att samverkansformernamellan åklagare och polis skall utvecklas.I budgetpropositionen påpekar regeringen att även om antaletåklagarmyndigheter minskat kraftigt genom omorganisationen bedrivsåklagarverksamhet alltjämt på samtliga orter som tidigare hade enåklagarmyndighet. Omfattningen av verksamheten varierar beroende på behovet.Verksamheten bedrivs antingen av fast stationerade åklagare eller genom attåklagare kontinuerligt besöker orten i samband med förhandlingar i tingsrätteneller för kontakter med polisen.Samarbetet med polisen ökade enligt regeringen under /96. Såhölls bl.a. en landsomfattande seminarieserie för 230 åklagare och poliser omarbetsmetodik för utredning av våldsbrottslighet. Vidare tillsattes en förRiksåklagaren och gemensam styrgrupp med uppgift attsamordna och styra projekt som syftar till att utveckla och effektivisera densamlade brottsutredningsverksamheten samt till att förbättra och utvecklasamverkansformer mellan polis och åklagare. Inom ramen för styrgruppensverksamhetsområde har flera projekt genomförts, t.ex. införandet avåklagarmentorer, dvs. en åklagare vid varje kammare har utsetts att vara mentorför övriga åklagare och närpolis. Mentorernas uppgift är att svara församordning av frågor rörande den brottsutredande verksamheten vid närpolisen.De skall även inom kammaren vara ansvariga för att samarbetet mellan övrigaåklagare och närpolisen utvecklas och effektiviseras (prop. 1997/98:1 utg.omr.4 avsnitt 4.4.3).Inte minst mot bakgrund av omorganisationen inom såväl åklagar- sompolisväsendet anser utskottet det vara mycket viktigt att frågan om samarbetetmellan myndigheterna lyfts fram. Dessa frågor har också uppmärksammats och detpågår arbete för att utveckla och effektivisera samarbetet. Vidare anslås 25miljoner kronor i årets budget till åklagarorganisationen för att göra detmöjligt att öka samverkan med och utbildning av närpolisen. Genom det sagda fårhär aktuella yrkanden i motionerna Ju910 och Ju912 anses tillgodosedda.Utskottet avstyrker bifall till motionerna.Prioritering av utredningar om sexuella övergrepp mot barnI motionerna Ju927 (s) och So678 (v) anförs att handläggningen av utredningarom sexuella övergrepp mot barn måste förbättras och som exempel nämns framförallt kortare handläggningstider.Frågan om förtursfrågor m.m. vid handläggning av ärenden inom rättsväsendethar varit föremål för utskottets behandling vid ett flertal tillfällen. Senastbehandlades frågan i utskottets betänkande 1996/97:JuU11 Våldsbrott ochbrottsoffer (s. 10 f och 18). Som där framgår saknas regler om förtur iförundersökningskungörelsen. Däremot finns sådana regler i rättegångsbalkenbl.a. för det fall den misstänkte är häktad. Reglerna innebär bl.a. att rättenskall pröva häktningsfrågan efter gripandet och att rätten vidbifall till häktning skall fastställa den tid inom vilken åtal skall väckas.När åtal väckts skall huvudförhandling hållas inom . - I mål omsexuella övergrepp mot barn torde den misstänkte som regel vara häktad.Reglerna har dock tillkommit som skydd mot onödiga, eller onödigt långa,frihetsberövanden innan målet prövas.I ovannämnda betänkande hänvisade utskottet till skrivelse1993/94:251 om barn och ungdom. I denna begärde på hemställan avsocialutskottet att regeringen skulle överväga vissa frågor om metodutveckling,forskning och utbildning när det gäller insatser för barn som utsatts försexuella övergrepp och att regeringen skulle återkomma till medförslag på insatser. Regeringen har i skrivelse 1996/97:93 redogjort föröverväganden och åtgärder med anledning av skrivelse. Regeringenanför där att de åtgärder som vidtagits av regeringen, myndigheter och enskildaorganisationer givit värdefull kunskap inom detta område. Det är enligtregeringens mening viktigt att de pågående åtgärderna utvärderas ordentligt ochatt den nyvunna kunskapen sprids. Enligt skrivelsen kommer regeringen att nogafölja utvecklingen på området för att kunna ta ställning till om det behövsytterligare åtgärder för utsatta barn.Justitieutskottet betonade i sitt ovannämnda betänkande att det givetvis ärav största vikt att formerna för handläggningen av mål om sexuella övergreppmot barn uppmärksammas.