bet · GK01JoU15 · 1997-05-13 00:00:00 — Vad utskottet anfört medanledning av motionens yrkande 9 bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande översyn av skyddsjaktenatt med anledning av motion 1996/97:Jo25 yrkande 9 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. Skärpta straff för illegal handel med skyddade arter (mom. 14)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16 börjar med ?Utskottetdelar? och slutar med ?någon åtgärd? bort ha följande lydelse:Som anförs i motion Jo731 kan den skärpning av reglerna när det gälleråtgärder till skydd för hotade arter som införs dessvärre visa sig mindreverkningsfull på grund av de alltför låga straffen för handel med dessa arter.I vårt land är påföljden för detta brott fängelse i högst , medan iNorge påföljden är fängelse i högst . Härutöver förekommer i norsklagstiftning en generalklausul för denna brottstyp. Skillnaden i lagstiftningmellan våra länder har medverkat till att utövarna av denna handel söker sigtill . För att inte skall komma att i ännu större utsträckningän bli ett transitland för illegal handel med hotade arter börstraffskalan höjas till en nivå minst i paritet med den som gäller i Norge.Utskottet ansluter sig även till förslaget i motion Jo779 i den del motionenförordar att ett penningvärde, som påverkar bötesstraffets storlek, fastställsför dessa djur och växter. Slutligen ansluter sig utskottet till motion Jo797yrkande 12. Detta innebär att regeringen bör återkomma med förslagtill ändring i lagen om åtgärder beträffande djur och växter som tillhörskyddade arter så att lagen omfattar samtliga rekommendationer som harframlagts i Nordiska ministerrådets miljörapport (1990:4). Vad utskottetanfört med anledning av motionerna Jo731 (s), Jo779 (kd) yrkande 11 och Jo797(mp) yrkande 12 bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande skärpta straff för illegal handel med skyddade arteratt med anledning av motionerna 1996/97:Jo731, 1996/97:Jo779 yrkande11 och 1996/97:Jo797 yrkande 12 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,7. Översyn av skyddsföreskrifterna för naturreservat (mom. 16)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjar med ?Medhänvisning? och slutar med ?yrkande 31? bort ha följande lydelse:Enligt vad utskottet erfarit omprövas skyddsföreskrifterna för naturreservatsällan eller aldrig. Föreskrifterna är ofta av äldre datum och kan varaotidsenliga. I det fall de har blivit föremål för omprövning har degenomgående skärpts. Som anförs i motion Jo304 (mp) skulle en övergripandeomprövning av dessa föreskrifter sannolikt innebära ett förstärkt skydd förnaturen och då särskilt skyddad skogsmark. Mot denna bakgrund ansluter sigutskottet till motionens yrkande 31 om en översyn av skyddsföreskrifterna församtliga naturreservat. I samband härmed bör regeringen även överväga en s.k.rullande revidering av skyddsföreskrifter med ett intervall på t.ex. 10 år.Regeringen bör därefter återkomma till med en redovisning av deåtgärder som vidtagits men anledning av översynen. Vad utskottet nu anfört börges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följande lydelse:16. beträffande översyn av skyddsföreskrifterna för naturreservatatt med anledning av motion 1996/97:Jo304 yrkande 31 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,8. Frivilliga avsättningar av mark för naturvårdsändamål (mom. 17), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjar med ?I sin? 18 slutar med ?det anförda? bort ha följande lydelse:Det finns tecken på att statens förmåga att vårda och övervakanaturreservaten är begränsad. Som anförs i motion Jo722 (m) måste naturvårdenavsocialiseras i den meningen att enskilda personer eller ideella föreningarskall kunna överta förvaltarskapet och vårdansvaret. Naturreservat skall kunnaägas av enskilda, organisationer, företag, kommuner eller staten. När ägareninte är ett offentligt subjekt skall reservatsrestriktionerna berättiga tillersättning om markanvändningen försvåras. Andra lösningar såsom markbyten börockså eftersträvas. När det gäller tillsyn och skötsel av reservaten börmarkägaren, närboende eller en förening mot ersättning kunna åta sig ettsådant ansvar. Det är enligt utskottets mening ofta en fördel att enskildaäger värdefulla markområden eftersom det privata ägandets ansvar kankombineras med naturvårdens vetenskapliga krav. Härigenom uppnås också ettpersonligt ansvar för uppgiften, och kostnaderna för naturvården kan minskas.Om markägaren får ett ökat förvaltaransvar förbättras i hög gradförutsättningarna att rädda och bibehålla äldre typer av svensktkulturlandskap. har dessa marker skötts av jord- ochskogsbrukare. Som naturvårdare är de oöverträffade.Vad utskottet ovan anfört med anledning av motion Jo722 yrkande 11 bör gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse:17. beträffande frivilliga avsättningar av mark för naturvårdsändamålatt med anledning av motion 1996/97:Jo722 yrkande 11 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,9. Utredning om fågelarter i jordbrukslandskapet (mom. 22)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 22 börjar med ?Medanledning? och slutar med ?anses tillgodosett? bort ha följande lydelse:Det kan konstateras att antalet fågelarter knutna till jordbrukslandskapetminskar. Som exempel kan nämnas att var tredje sädesärla och mer än varannanladusvala och tofsvipa har försvunnit . Även enkelbeckasin,gök och buskskvätta har gått kraftigt tillbaka. Enligt Natuvårdsverketsaktionsplan är det moderna konventionella jordbruket en av de enskilt störstaorsakerna till förlusten av biologisk mångfald i jordbrukslandskapet.Insekter, maskar och andra småkryp minskar och därmed även tillgången på födaför de fågelarter som nämnts ovan. För att stävja denna negativa utvecklingmåste jordbruket förändras radikalt. I propositionen uttalar regeringen sinavsikt att återkomma till med de förslag somJordbruksverket har presenterat i sin aktionsplan för biologisk mångfald.Inför den kommande riksdagsbehandlingen bör regeringen utreda det förhållandetatt många fågelarter knutna till jordbrukslandskapet har gått kraftigttillbaka, klarlägga anledningarna härtill och föreslå åtgärder. Vad utskottetanfört med anledning av motion Jo25 (mp) yrkande 4 bör ges regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 22 bort ha följande lydelse:22. beträffande utredning om fågelarter i jordbrukslandskapetatt med anledning av motion 1996/97:Jo25 yrkande 4 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,10. Moratorium för avverkning av urskog m.m. (mom. 25)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 24 börjar med ?Somutskottet? och slutar med ?skogsvårdsförordningen (1993:1096)? bort haföljande lydelse:I dag är av den produktiva skogsmarken nedanförskogsodlingsgränsen skyddad som reservat, men behöver skyddet omfattaminst av denna mark. I dessa skogar finns många av de hotade arter som är uppförda på Artdatabankens hotlistor, och många områden är dessutomakut hotade av avverkning. har i sin aktionsplan slagit fastatt det moderna skogsbruket är en av de största enskilda orsakerna tillförlust av den biologiska mångfalden. Eftersom tillräckliga medel förbiotopskydd saknas, är de sista resterna av våra urskogar föremål föravverkning. Mot bakgrund härav ansluter sig utskottet till motion Jo25 (mp) iden del motionen begär införande av ett tillfälligt moratorium för avverkningav urskog.Under senare tid har en debatt om hotet mot många arter knutna till lövskogaktualiserats. Många oersättliga lövskogar flisas nu till massa- ochenergiråvara och arter beroende av denna biotop trängs tillbaka. För att denkommande, och enligt utskottets mening välkomna, omställningen avenergiförsörjningen i vårt land skall kunna ske på ett förnuftigt sätt medavseende på den biologiska mångfalden, är det enligt utskottets mening avyttersta vikt att signaler som den ovan nämnda tas på allvar. Mot dennabakgrund bör hotet mot lövskogarna utredas och åtgärder framläggas så attskyddet för de lövskogsberoende arterna förbättras.Vad utskottet ovan anfört med anledning av motion Jo25 (mp) yrkandena 10 och13 bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 25 bort ha följande lydelse:25. beträffande moratorium för avverkning av urskog m.m.att med anledning av motion 1996/97:Jo25 yrkandena 10 och 13 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,11. Skydd och skötsel av våtmarker m.m. (mom. 27)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 25 börjar med ?Som framgår?och på s. 26 slutar med ?avstyrks således? bort ha följande lydelse:Fortfarande saknas konkreta åtgärdsprogram och skyddsplaner för rikkärr,sumpskogar, mader och slättsjöar. I propositionen anför miljöministern attskyddet för våtmarker i myrskyddsplan för får ske inom befintligaresurser och i enlighet med gällande ansvarsfördelning. Enligt utskottetsmening kan detta inte uppfattas på annat sätt än att något arbete enligtmyrskyddsplanen inte pågår. Detta står i dålig överensstämmelse med vad somangavs i budgetpropositionen för (1996/97:1, utgiftsområde 20) omskyddet av den biologiska mångfalden som ett prioriterat område. Utskottetansluter sig härmed till motionerna Jo25 (mp) yrkande 11 och Jo797 (mp)yrkande 7 om komplettering av myrskyddsplanen med konkreta åtgärdsprogram ochskyddsplaner. Utskottet ansluter sig även till yrkande 8 i motion Jo797 attregeringen i budgetpropositionen för bör återkomma med förslagom tillräckliga medel för ändamålet. Vad utskottet anfört med anledning avmotionerna i dessa delar bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 27 bort ha följande lydelse:27. beträffande skydd och skötsel av våtmarker m.m.att med anledning av motionerna 1996/97:Jo25 yrkande 11 och1996/97:Jo797 yrkandena 7 och 8 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,12. Skydd av vattendrag (mom. 30)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 27 börjar med ?Frågor om?och slutar med ?särskild åtgärd? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är vattenkraften i nu färdigutbyggd. Det ärvällovligt om energiuttaget i befintliga anläggningar kan ökas genom byte avteknik, men de vattendrag som ännu inte är utbyggda bör bevaras. Biotopernaför ett stort antal växt- och djurarter, såväl utrotningshotade som merallmänt förekommande, som är beroende av rinnande vatten har hotats ochdecimerats . I aktionsplan för biologiskmångfald anges att vattenkraftsutbyggnaden fått starkt negativa konsekvenserför biodiversiteten. I aktionsplanen anförs att ?de outbyggda vattendragensbetydelse för biologisk mångfald är sådan att bevarandeintressena ifortsättningen måste sättas före exploatering av vattendrag. Kvarvarandeforsar och strömsträckor skall inte exploateras.? Som anförs i motion Jo25(mp) bör i dessa fall den biologiska mångfalden ges företräde framförenergibehovet. Utskottet ansluter sig till motionens yrkande 12 att ingenytterligare utbyggnad bör ske av vattenkraften. Oavsett storlek skall derinnande vattnen bevaras. Vad utskottet här anfört bör ges regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 30 bort ha följande lydelse:30. beträffande skydd av vattendragatt med anledning av motion 1996/97:Jo25 yrkande 12 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,13. Åtgärder mot oljeutsläpp till havs (mom. 38), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 34 börjar med ?Inledningsvisvill? och på s. 35 slutar med ?vidare åtgärd? bort ha följande lydelse:Den ökning av små oljeutsläpp som har kunnat konstateras isvenska farvatten misstänks till stor del bero på att rederier väljer attrengöra sina tankar till havs i stället för att utnyttja de hamnar som ärförsedda med särskild utrustning för omhändertagande av avfallet. Ekonomiskaskäl och brist på hamnar i östra som kan ta hand om oljerester kanmisstänkas vara orsaker till detta förfarande. Genom EU:s stödprogram PHAREoch TACIS, vilka syftar till att stödja omdaningen inom bl.a. miljö- ochenergiområdena i Öst- och samt f.d. , skulleresurser kunna satsas på hamnar i östra så att rederierna kan förmåsatt lämna sitt tankavafall där. Som anförs i motion Jo722 (m) bör Sverigedriva denna fråga inom EU.Fraktfartygens bristande standard har ofta sin orsak i att fraktköparnasaknar incitament att efterfråga en högre säkerhetsnivå till ett högre pris.Genom en ändrad ansvarsfördelning, vilket rent tekniskt kan åstadkommas påflera sätt, där även fraktköparna tvingas ta ekonomiskt ansvar för följdernaav ett oljeutsläpp, skulle enligt utskottets mening vara ett effektivtstyrmedel för att åstadkomma förbättringar i detta avseende. Som anförs imotion Jo722 (m) bör det utredas vidare hur en sådan ny ansvarsfördelning kanskapas på EU-nivå. Vad utskottet anfört med anledning av yrkande 9 i motionenbör ges regeringen till känna. Med det anförda finner utskottet syftet medmotionerna Jo701 (fp) yrkande 1 och Jo790 (c) i allt väsentligt tillgodosett.Motionerna i dessa delar bör inte påkalla någon ytterligare åtgärd frånriksdagens sida.dels att utskottets hemställan under 38 bort ha följande lydelse:38. beträffande åtgärder mot oljeutsläpp till havsatt med anledning av motion 1996/97:Jo722 yrkande 9 och med avslagpå motionerna 1996/97:Jo701 yrkande 1 och 1996/97:Jo790 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,14. Fjärrdetektion av olja m.m. (mom. 39)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 35 börjar med ?På samma? ochslutar med ?dessa delar? bort ha följande lydelse:Som anförs i motionerna Jo726, Jo738 och Jo760 (alla mp) är det av vikt attteknik och metoder utvecklas som kan bidra till att förbättra domstolarnasunderlag för bevisvärderingen vid olagliga oljeutsläpp. Härutöver börNaturvårdsverket ges i uppdrag att i samverkan med och övrigaintressenter utreda behovet av satellitbildinformation för oljedetektion. Isamband härmed bör även det norska systemet för operativ samverkan mellanflygspaning och satellitbildinformation studeras och analyseras. börockså ta initiativ till inrättande av en miljözon i med högt ställdamiljökrav på de fartyg som tillåts trafikera dessa farvatten. Härutöver börkrav på dubbla skrov införas för fartyg som trafikerar svenska hamnar. anfört med anledning av motionerna i berörda delar bör gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 39 bort ha följande lydelse:39. beträffande fjärrdetektion av olja m.m.att med anledning av motionerna 1996/97:Jo726 yrkande 5,1996/97:Jo738 yrkandena 19, 23 och 31 och 1996/97:Jo760 yrkandena 14, 15och 18 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,15. Revidering av det rättsliga förfarandet vid oljeutsläpp till havs(mom. 40)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 35 börjar med ?Somframgår? och slutar med ?ytterligare åtgärd? bort ha följande lydelse:Som anförs i motion Jo726 (mp) bör regeringen följa justitieutskottetsförslag (yttr. 1995/96:JuU9y) som syftar till att effektivisera det rättsligaförfarandet för beivrandet av oljeutsläpp. Lagen om begränsning av tillämpningav svensk lag vad gäller vissa brott begångna på utländska fartyg innebär attendast böter kan komma i fråga som straffrättslig påföljd när en föroreninghar skett från ett utländskt fartyg i ekonomiska zon. Som regeringenpåpekar i proposition 1995/96:140 Havsrättskonventionen ochtillämpningsavtalet (s. 163) får detta förhållande som konsekvens att svensklags tillämplighet och svensk domstols behörighet såvitt avser ett sådan brottinte längre följer av reglerna i 2 kap. 2 § . I likhet medmotionärerna vill utskottet framhålla att flera författningar, vid sidan avbrottsbalken, innehåller bestämmelser som hänför brott utomlands under desvenska domstolarnas kompetens även i de fall 2 kap. 2 och 3 § brottsbalkeninte är tillämpliga. Detta är t.ex. fallet med dumpningslagen (se 10 §).Begränsnings-lagens bestämmelser föranleder därför inte någon konsekvens förden svenska domsrätten när det gäller dumpning från utländska fartyg av avfalli ekonomiska zon. En motsvarande ändring bör därför göras i lagen omåtgärder mot förorening från fartyg. Vidare bör regeringen se överansvarsbestämmelserna vad gäller brott mot 10 kap. lagen (980:424) om åtgärdermot förorening från fartyg, tidigare benämnd vattenföroreningslagen, och debevissvårigheter som föreligger vid oljeutsläpp. Slutligen bör Kustbevakningenges utökade befogenheter att tillgripa olika former av tvång mot utländskafartyg för säkrande av bevisning. Vad utskottet anfört med anledning avmotionens yrkanden 1, 2 och 6-8 bör ges regeringen till känna. Med detanförda finner utskottet syftet med motion Jo777 (fp) yrkandena 2 och 3 i alltväsentligt tillgodosett. Motionen bör i dessa delar inte medföra någonytterligare åtgärd.dels att utskottets hemställan under 40 bort ha följande lydelse:40. beträffande revidering av det rättsliga förfarandet vid oljeutsläpptill havsatt med anledning av motion 1996/97:Jo726 yrkandena 1, 2 och 6-8 ochmed avslag på motion 1996/97:Jo722 yrkandena 2 och 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,16. Kulturväxter och lantraser (mom. 45)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 38 börjar med ?Utskottetfinner? och slutar med ?en myndighet? bort ha följande lydelse:Som anförs i motion Jo745 (mp) saknas en samlad politik för bevarande avdomesticerade arter, i synnerhet arternas äldre lokala former. För att dessafrågor skall kunna drivas vidare behöver ansvarsfrågan på nationell nivå tillalla delar klarläggas. Därefter bör ansvaret för och samordningen av samtligaformer av bevarande som rör äldre grödor, ogräs och andra kulturväxter samtlantraser och andra djur som har använts i det äldre hushållet sammanförastill en myndighet. Vad utskottet anfört med anledning av motionens yrkande 2bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 45 bort ha följande lydelse:45. beträffande kulturväxter och lantraseratt med anledning av motion 1996/97:Jo745 yrkande 2 och med avslagpå motion 1996/97:Jo783 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,17. Genmodifierade jordbruksgrödor m.m. (mom. 48)(), (), () och LennartBrunander (c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 41 börjar med ?Utskottethar? och slutar med ?yrkande 8? bort ha följande lydelse:Den ökande användningen av genetiskt modifierade organismer, och särskiltden introduktion av genetiskt modifierade jordbruksgrödor som är aktuell,där nyttoväxten är tolerant mot vissa bekämpningsmedel, innebär enligtutskottets mening ett stort hot mot den biologiska mångfalden. Om användningenav denna typ av genmodifierade växter blir omfattande finns det uppenbar riskför att bekämpningsmedelsanvändningen ökar och blir än mer effektiv.Sortmaterialet inom nyttoväxtfloran kommer att bli mycket ensidigt och därmedsårbart. är troligen variationen av dessa växter alltför liten,men utvecklingen på området kommer att innebära att den minskar ytterligare.Användningen av herbicidresistenta växtsorter strider dessutom mot de miljömålsom har fastställt och mot de mål som det svenska lantbruket harställt upp. Som anförs i motionerna Jo23 (v) och Jo24 (c) har regeringen intetagit problemen med genmodifierade växter på tillräckligt stort allvar. mening bör försiktighetsprincipen vara utgångspunkt för det svenskaagerandet i denna fråga såväl nationellt som inom EU. Mot den bakgrunden börSverige tills vidare inte tillåta utsättande av genetiskt modifieradeorganismer i naturen. Vad utskottet anfört med anledning av motionerna i dessadelar bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 48 bort ha följande lydelse:48. beträffande genmodifierade jordbruksgrödor m.m.att med anledning av motionerna 1996/97:Jo23 yrkande 8 och1996/97:Jo24 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,18. Småviltsjakten och fisket i fjällen (mom. 51)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 43 börjar med ?Avpropositionen? och slutar med ?vidare åtgärd? bort ha följande lydelse:I arbetet med att bevara den biologiska och genetiska mångfalden är det avvikt att sådana åtgärder vidtas som syftar till att förhindra att arter ochlivsmiljöer uppförs på den s.k. röda listan. Två av de arter som hotasär och öring i fjällområdet. Öringen är unik så till vida att denförekommer i många små, lokalt anpassade populationer med stor genetiskvariation. Rödingen är å andra sidan världens mest kallvattenanpassadefiskart. Enligt utskottets mening är det inte någon överdrift att hävda attdet fiske som bedrivs i fjällområdet utgör ett hot mot dessa artersöverlevnad. Det utökade fisket ovanför odlingsgränsen innebär att många flermänniskor än har fått möjlighet till närfiske i fjällsjöarna. Dettahar i sin tur lett till uppkomst av s.k. tusenbrödrabestånd, en företeelse sompå sikt hotar hela arten. I regeringens redovisning av den framtidautformningen av småviltsjakt och fiske ovanför odlingsgränsen bör mot dennabakgrund åtgärder redovisas för att säkerställa rödingens och öringensöverlevnad.I ovan angivet sammanhang bör regeringen även redovisa hanteringen av derättigheter till bl.a. jakt och fiske som nybyggare erhöll i samband medavvittringen. Redovisningen bör avse dels beslutet om småviltsjakt ovanförodlingsgränsen, dels försäljningen av statens skogar.Vad utskottet ovan anfört med anledning av motion Jo23 (v) yrkandena 9 och10 bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 51 bort ha följande lydelse:51. beträffande småviltsjakten och fisket i fjällenatt med anledning av motion 1996/97:Jo23 yrkandena 9 och 10 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,19. Den baltiska kulturmiljön (mom. 56)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 46 börjar med ?Genom sin?och på s. 47 slutar med ?anses tillgodosedd? bort ha följande lydelse:Utskottet gör samma bedömning som regeringen om angelägenheten av att ökadvikt bör läggas vid aspekter om biologisk mångfald i den svenskabiståndsverksamheten i . I de baltiska länderna, med mångageografiska och kulturella likheter med vårt land, finns ett kulturmiljöarvväl värt att bevara. Det jordbrukslandskap och den biologiska mångfald somtill stora delar gått förlorade i och övriga kan fortfarandeåterfinnas där. Som anförs i motion Jo23 (v) bör regeringen få i uppdrag attinom ramen för det nordiska samarbetet lägga fram en strategi för hur denbiologiska mångfalden och kulturmiljön i de baltiska länderna skall kunna blien del av ett nordiskt kulturmiljöarv för framtiden. Vad utskottet anfört medanledning av yrkande 12 i motionen bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 56 bort ha följande lydelse:56. beträffande den baltiska kulturmiljönatt med anledning av motion 1996/97:Jo23 yrkande 12 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,20. Efterlevnad av internationella konventioner (mom. 58)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 48 börjar med ?Utskottethar? och slutar med ?denna del? bort ha följande lydelse:Sverige har åtagit sig att efterleva ett flertal konventioner när det gällerbiologisk mångfald: om skydd för hotade arters livsmiljöer,Bonnkonventionen om skydd för flyttande djur och fåglar, våtmarkskonventionensamt EU:s fågeldirektiv och art- och habitatdirektiv. De tre förstnämndakonventionerna har inte blivit föremål för behandling eftersom detvid den tidpunkt då konventionerna hade undertecknats ansågs attnaturvårdslagen redan uppfyllde konventionernas intentioner. Enligt utskottetsmening måste, trots att naturvårdslagen därefter skärpts i flera avseenden,denna inställning anses som tveksam.