bet · GK01NU12 · 1997-05-27 00:00:00 — För bidragsnivån fordras enligt motionärerna ettanslag på . Utan höjda energiskatter förordas ett anslagpå 2 800 miljoner kronor.I motion 1996/97:N21 (kd) anförs att i princip intemotsätter sig den av regeringen föreslagna satsningen på åtgärder för attminska elanvändningen. Däremot föreslår man att en avdragsmodell tillämpas istället för bidrag i fråga om stödet för byte till värmeanläggning baserad påett vattenburet system. Vidare förordas att regeringen skall återkomma medförslag om ett system där elleverantören premieras om kunderna stimuleras tillatt spara el.Ett av villkoren för det föreslagna bidraget till effektminskande åtgärderinom bostadssektorn diskuteras i motionerna 1996/97:N29 (s) och 1996/97:N36(c). Enligt regeringsförslaget skall bidrag kunna utgå till installationerm.m. som beställts tidigast . Motionärerna framhåller atttidsgränsen kommer att medföra att försäljningar av kaminer, ackumulatortankarm.m. i princip upphör fram till detta datum. Mot denna bakgrund föreslås attde bidragsberättigade investeringarna skall få påbörjas tidigare än den 1 juli1997.Som tidigare nämnts aviseras i propositionen ett förslag ibudgetpropositionen med åtgärder för att påskynda en minskad elanvändning ifjärrvärmesystemet. Denna typ av åtgärder avvisas dock i motion 1996/97:N32(fp). föreslås i stället göra ett tillkännagivande vad gälleranvändningen av avkopplingsbara elpannor i fjärrvärmenäten. Motionären påpekaratt elpannorna främst används då det råder överskott påvattenkraft varför en avstängning av elpannorna skulle leda till ökadbränsleeldning utan att någon egentlig elbesparing åstadkoms. I motionen tasockså upp villkoren för det av regeringen föreslagna bidraget tillkonvertering från elvärme. I motsats till regeringsförslaget föreslårmotionären att bidraget även skall kunna utgå till värmepumpar.Regeringens förslag om åtgärder för att minska elanvändingen kommenterasockså i Moderata samlingspartiets partimotion 1996/97:N20. Där anförs attregeringen knyter orealistiska förhoppningar till möjligheterna att minskaelförbrukningen genom minskad användning av avkopplingsbara elpannor ifjärrvärmesystemet. Dessa elpannor anses vara viktiga urresurshushållningssynpunkt eftersom de kan utnyttjas medöverskott på vattenkraft. Även de föreslagna investeringsstöden tillkonverteringsåtgärder m.m. i småhusbebyggelsen kritiseras. Motionärerna anseratt de föreslagna stödnivåerna är helt otillräckliga för att urfastighetsägarens synvinkel motivera en ombyggnad av ett hus meddirektverkande eluppvärmning.I motion 1996/97:Bo416 (c), väckt under allmänna motionstiden, föreslås attett stöd till installation av s.k. pelletspannor skall övervägas. En sådanåtgärd kan bidra till att reducera konsumtionstopparna i elvärmda hus, heterdet.Bostadsutskottets yttrandeVad gäller de motionsförslag som specifikt tar upp frågan om åtgärder för attminska elanvändningen konstaterar bostadsutskottet i sitt yttrande attinvändningarna mot regeringens förslag dels avser avsaknaden av en redovisningav finansieringen, dels gäller vissa enskildheter i de olika stödformerna. Ifinansieringsfrågan noterar bostadsutskottet att en redovisning numera harlagts fram i den ekonomiska vårpropositionen. När det gäller den närmareutformningen av de förordade stödformerna anför utskottet att det visserligenalltid kan hävdas att stöden kan ges en annan utformning men att regeringensförslag torde ge en viss flexibilitet om en justering i olika avseende skullevisa sig erforderlig.Bostadsutskottet anför vidare att ett generellt problem när olika stödformerinförs är att pågående verksamhet på området kan påverkas negativt. Ett sättatt undvika detta anses vara att minimera tiden från det att stödet blir känttill dess det träder i kraft. Utskottet anser att det mot denna bakgrund finnsanledning att överväga den tidigareläggning som förordas i två motioner. Iövrigt tillstyrker utskottet propositionen i den aktuella delen och avstyrkerövriga motionsyrkanden med förslag om olika ändringar i de föreslagnainvesteringsstöden. Tre avvikande meningar (fp; mp; kd) har avgivits i dennadel.Vissa kompletterande uppgifterI propositionen anförs, som nämnts, att bortfallet från skallkompenseras genom bl.a. en minskad användning av el och ett minskateleffektuttag. På kort sikt tillmäts därvid möjligheterna att åstadkomma enminskad elanvändning i fjärrvärmenäten stor betydelse. Regeringen meddelar attden har för avsikt att återkomma till i budgetpropositionen för år1998 med förslag till åtgärder för att påskynda denna utveckling. Som framgåtthar lämpligheten i sådana åtgärder ifrågasatts i två motioner; deavkopplingsbara elpannorna anses vara viktiga ur resurshushållningssynpunkteftersom de kan utnyttjas med överskott på vattenkraft.Utskottet har i syfte att få den aktualiserade frågan ytterligare belystinhämtat synpunkter från och . Av de uppgifter som redovisats till utskottet framgårbl.a. att elpannorna anses ha en viktig uppgift i att ta till vara detöverskott på vattenkraft som kan uppstå , främst ochsommaren. Elpannorna uppges inte användas i någon större utsträckning underden period av året då elbehovet är högt och produktionskapaciteten utnyttjasför fullt. Ett undantag från det normala mönstret för användningen av elpannorgällde dock då många elpannor utnyttjades trots etthögt elutnyttjande i övrigt. Detta förhållande anges ha berott på vissa?inkörningsproblem? i samband med avregleringen av elmarknaden.Även har till utskottet redovisat en kompletterandebedömning av frågan om elpannornas användning i fjärrvärmenäten. I enpromemoria som tillställts utskottet redovisas bakgrunden till att åtgärderför att minska elpannornas användning övervägs. Det framhålls bl.a. attelleverantörens möjlighet att styra elpannornas användning minskat under desenaste åren. Nya typer av kontrakt utan villkor om att pannorna skall vara?avkopplingsbara? Vidare hänvisas till att elanvändningen ifjärrvärmesystemet varit hög under de kalla delarna av året.I promemorian från understryks att utgångspunkten för detaviserade förslaget om åtgärder för att minska elanvändningen ifjärrvärmesystemet är att minskningen skall ske främst när så är ekonomisktoch miljömässigt motiverat utifrån driftsförhållandena i det samlade el- ochvärmeförsörjningssystemet. Olika alternativa åtgärder för att uppnå en minskadelanvändning övervägs . Bland de alternativ som diskuteras nämnsen höjning av elskatten för fjärrvärmenätens elpannor till den nivå som gällerför elanvändningen inom hushålls- och servicesektorn. Ett annat alternativanges vara att tillämpa en högre elskattenivå under endast en del av året.Användningen av el skulle då kunna beskattas på en lägre nivå under vårflodenoch sommarmånaderna.Utskottets ställningstagandeNäringsutskottet tar inledningsvis upp frågan om förutsättningarna för enminskad elanvändning i fjärrvärmesystemet. Därefter behandlas förslagen omolika investeringsbidrag till åtgärder i bostadsbebyggelsen.Användningen av el i fjärrvärmesystemetMot bakgrund av de bedömningar som redovisas i propositionen samt dekompletterande uppgifter som inhämtats vill utskottet anföra följande i fråganom användningen av elpannor i fjärrvärmesystemet.Det bör först erinras om att installationen av elpannor i fjärrvärmenätenpåbörjades för att ta till vara en mycket god tillgångpå billig elkraft inom landet. Pannorna gjordes avkopplingsbara, ochfjärrvärmenätens huvudsakliga värmeproduktion förutsattes ävenfortsättningsvis ske på annat sätt. Det är mot denna bakgrund naturligt i en situation då eltillförseln kommer att minska isamband med avvecklingen av kärnkraftsel åter söker minska elanvändningen ifjärrvärmenäten. Behovet att minska denna elanvändning varierar mellan olikaperioder beroende på elanvändningen i övriga samhällssektorer. Det är såledesunder perioder med högt effektutnyttjande som det främst finns skäl attifrågasätta användningen av elpannorna. Däremot, vill utskottet betona, börman självfallet inte underlåta att utnyttja en god tillgång på vattenkraft omalternativet är en avtappning från vattenmagasinen utan att kraftpotentialentas till vara. I denna fråga torde det inte råda några delade meningar.Den hittillsvarande användningen av elpannor har emellertid inte bara varitberoende av tillgången på svensk vattenkraft. Enligt de uppgifter somredovisats för utskottet gäller dels att vissa elpannor i fjärrvärmenäten ipraktiken använts kontinuerligt utan hänsyn till eltillgången, dels attutnyttjandegraden för elpannorna varit hög . Det sistnämndaförhållandet gällde exempelvis /96 då en stor andel avelpannorna i fjärrvärmesystemet utnyttjades trots att efterfrågan på elsamtidigt var stor i övriga samhällssektorer. Även om denna situation uppgesha berott på att elmarknaden vid den aktuella tidpunkten inte fungerade helttillfredsställande kan det inte uteslutas att liknande situationer kanuppkomma igen.Det sagda innebär alltså att utskottet delar regeringens uppfattning attmöjligheterna till minskad elanvändning i fjärrvärmenäten bör tas till vara.Utskottets beredning av ärendet har emellertid belyst att frågan omanvändningen av elpannor i fjärrvärmesystemet rymmer en viss komplexitet ochatt olika avvägningar torde bli nödvändiga i det fortsatta arbetet med attutforma åtgärder för att minska denna elanvändning. Av propositionen och avden kompletterande bedömning från som redovisats förutskottet framgår att också regeringen har denna utgångspunkt för sinaöverväganden. Regeringens aviserade förslag i frågan bör därför avvaktas.Utskottet avstyrker således det aktuella yrkandet i motion 1996/97:N32 (fp).Investeringsbidrag till åtgärder för att minska elanvändningenUtskottet övergår nu till att behandla förslagen om investeringsstöd tillvissa åtgärder för att åstadkomma en minskad elanvändning i bebyggelsen.Näringsutskottet kan inledningsvis instämma i den bedömning som görs ibostadsutskottets yttrande att en relativt bred enighet synes råda i fråga omatt åtgärder bör vidtas för att minska elanvändningen i bebyggelsen. I demotioner som innehåller särskilda yrkanden i frågor om investeringsstöden förminskad elanvändning riktas således inga principiella invändningar motförslagen. De synpunkter som framförts rör i stället frågor om bl.a. utökadestödmöjligheter och formerna för stödet.I propositionen knyts stora förhoppningar till att en konvertering avelvärmda hus till fjärrvärme skall medföra att elbehovet i delar avbostadsbeståndet minskar och att underlaget för elproduktion i kraftvärmeverksamtidigt ökar. En förutsättning för att en sådan utveckling skall påbörjas istörre skala är sannolikt att en utveckling mot nya och billigare tekniskalösningar vad gäller konvertering kommer till stånd. Det föreslagna bidragettill fjärrvärmeanslutning har också denna utgångspunkt. Utskottet tillstyrkerden förordade ordningen att bidragsvillkoren skall fastställas först efter detatt erfarenheter vunnits av de nu pågående pilotprojekten där olika tekniskalösningar och installationsmetoder provas.Även i motion 1996/97:N27 (mp) uttalas ett stöd för förslaget att avvaktaden pågående försöksverksamheten. Det anförs dock i motionen att beslut omstödets utformning bör fattas senast och att teknik-upphandling bör övervägas som en metod att göra omställningen billigare. Vadgäller metoder som kan minska kostnaden för fjärrvärmeanslutning är dettagivetvis en huvudfråga för de pågående pilotprojekten och för utformningen avdet aviserade statliga stödet. bör inte i det nuvarande lägetförorda vissa lösningar framför andra. I frågan om när beslut om stödetsnärmare utformning kan fattas anges i propositionen att bidragsreglerna börträda i kraft och avse installationer, anläggningar ellerutrustning som beställts tidigast . Detta innebär att beslut ombidragsförordning måste tas senast . Det får förutsättas attregeringen återkommer till i frågan om inte den angivna tidplanenkan hållas. Utskottet kommer också - i samband medbudgetbehandlingen för - att få ta ställning till frågan om anslagtill det aktuella stödet.Förslaget om bidrag till effektminskande åtgärder inom bostadssektorn ärmotiverat av behovet att reducera effektbelastningen i elsystemet underhöglastperioder. Utskottet delar regeringens bedömning att en stimulans ienlighet med förslaget i propositionen kan leda till ett minskat eleffektuttagi delar av bostadsbeståndet och därmed bidra till resurshushållningen ienergisystemet i sin helhet. Det kan i sammanhanget konstateras att detaviserade bidraget redan rönt stor uppmärksamhet och att ett stort antalförfrågningar om bidragsvillkoren inkommit. En av de frågor som därvid kommitatt diskuteras tas också upp i motionerna 1996/97:N29 (s) och 1996/97:N36 (c),nämligen frågan om tidpunkten för beställning av installationer, anläggningaroch utrustning. Enligt förslaget i propositionen gäller för de tre föreslagnastöden till åtgärder för att minska elanvändningen att beställningen skall haskett tidigast för att bidrag skall kunna utgå. Enligt olikauppgifter har detta emellertid lett till att många fastighetsägare nu avvaktarmed sina beställningar i väntan på eventuella bidrag. Detta uppges i sin turha skapat avsättningsproblem för vissa företag inom energiområdet.För att om möjligt begränsa uppkomna problem bör enligt utskottets meningden aktuella tidpunkten vad avser det nu berörda förslaget om bidrag tilleffektminskande åtgärder inom bostadssektorn ändras till att avsebeställningar som gjorts tidigast . Även bostadsutskottet hari sitt yttrande förordat en ändring av tidpunkten under förutsättning att entidigareläggning inte ökar statens kostnader eller på annat sätt negativtpåverkar bidragsgivningen. gör bedömningen att några sådananegativa effekter inte torde uppkomma av den förordade förändringen.En förutsättning för att ändringen av tidpunkten skall få den avseddaeffekten är givetvis att den blir känd . Redan underberedningen av detta ärende i näringsutskottet har därför representanter fören majoritet i utskottet bestående av företrädare för Socialdemokraterna,genom ett pressmeddelande förklarat sinavsikt att verka för ett riksdagsbeslut i enlighet med vad som förordats.Vad gäller de närmare förutsättningarna för bidraget i övrigt utöver vad somframgår av propositionen pågår, enligt uppgift till utskottet, ett arbete inomRegeringskansliet med utformningen av en förordning. Det får förutsättas attutförlig information i denna fråga kan spridas efter riksdagsbeslutet.Utskottet har emellertid erfarit att som villkor för bidrag avses gälla bl.a.att fastighetsägaren skall garantera att huvudsäkringen skall begränsas viss nivå.Vad utskottet nu anfört ligger i linje med förslagen i motionerna1996/97:N29 (s) och 1996/97:N36 (c). Det kan vidare konstateras att ävenförslaget i motion 1996/97:Bo416 (c) om stöd till installation avpelletspannor torde kunna bli tillgodosett. Under förutsättning att övrigabidragsvillkor är uppfyllda kan stöd ges för detta ändamål. Det aktuellayrkandet avstyrks.Bidraget till konvertering från elvärme är avsett att öka intresset för bytetill värmeanläggningar baserade på vattenburna värmesystem. I de motioner sombehandlar denna bidragsform föreslås dels förmånligare bidragsvillkor, delsatt stöd även skall ges till vissa anläggningar för värmeproduktion. Utskottethar förståelse för dessa förslag i den bemärkelsen att det alltid kan hävdasatt ett mer omfattande stöd leder till att fler önskvärda åtgärder kommer tillstånd. Det är dock nödvändigt att se de framlagda förslagen om åtgärder föratt minska elanvändningen både som ett komplement till varandra och som enhelhet där de tillgängliga resurserna bör fördelas så att en önskvärdutveckling kan initieras på flera områden. Det bör också framhållas att vissaenergihushållningsåtgärder redan utan bidrag är fastighetsekonomisktmotiverade och därför inte bör omfattas av bidragsgivningen.Vad gäller formerna för stödgivningen till konvertering från elvärme har ien motion - 1996/97:N21 (kd) - förordats att en avdragsmodell skall tillämpasför stödet till fastighetsägarnas investeringar i stället för de av regeringenföreslagna bidragen. Utskottet kan emellertid inte finna att en sådan ordningskulle öka effektiviteten i stödet. Den av regeringen föreslagnabidragsmodellen har använts i stor utsträckning för stöd såväl inomenergiområdet som inom bostadssektorn. Myndigheternas administrativa rutinerför bidragsgivningen är väl inarbetade. Administrationen av det förordadestödet inom skattesystemets ram torde kräva större insatser. Det bör ocksåerinras om att en avdragsmodell har den nackdelen att stödets totalaomfattning i praktiken blir mycket svår att förutse eller styra. Även ur denenskilde fastighetsägarens perspektiv torde ett direkt bidrag vara att föredraframför en skatteåterbäring långt efter det att investeringen genomförts.I samma motion anförs också att ett system bör övervägas som innebär ettekonomiskt incitament för en eldistributör att vidta åtgärder som leder tillminskad elanvändning hos kunderna. Utskottet anser sig inte ha underlag att taställning till hur ett sådant system skulle kunna utformas. Enligt utskottetsmening bör överväganden om eventuella förändrade eller ytterligare statligainsatser för att minska elanvändningen i bebyggelsen kunna anstå tillserfarenheter vunnits av de nu föreslagna åtgärderna. Det har dock under senaretid framkommit uppgifter om att vissa eldistributörer på eget initiativbeslutat stimulera energibesparande åtgärder hos kunderna. En sådan utvecklingbör givetvis hälsas med tillfredsställelse.Det anförda innebär att utskottet tillstyrker regeringens förslag om stödtill konvertering från elvärme och avstyrker aktuella yrkanden i motionerna1996/97:N21 (kd), 1996/97:N27 (mp) och 1996/97:N32 (fp).Även vad gäller konverteringsbidraget gäller givetvis att information ombidraget bör ges en stor spridning när de närmare förutsättningarna för stödetlagts fast i en förordning. Utskottet har erfarit att arbetet inomRegeringskansliet i denna fråga bl.a. resulterat i att bidrag bör beviljassystem för såväl vatten- som luftburen värme. Enligt vad som anges ipropositionen skall den skattereduktion för viss arbetskostnad som en husägarekan tillgodogöra sig t.o.m. - det s.k. ROT-avdraget - ingå som en delav bidragsbeloppet för konvertering från elvärme. Avsikten är emellertid,enligt vad utskottet erfarit, att denna avstämning även skall göras i fråga ombidragen till fjärrvärmeanslutning och effektminskande åtgärder. Utskottet haringet att erinra i dessa avseenden.Bostadsutskottet framhåller i sitt yttrande att det inte kan uteslutas attbidragsformerna kan behöva justeras i olika avseenden i takt med atterfarenheter och kunskaper om bidragsgivningen vinns. Näringsutskottetinstämmer i denna bedömning. är det svårt att med någon störresäkerhet förutse i vilken utsträckning som olika anpassningsåtgärder kommeratt vidtas i bostadsbeståndet och i övrig bebyggelse. Utvecklingen av nyatekniska lösningar och prisutvecklingen på vissa produkter kommer sannolikt fåstor betydelse i detta sammanhang. Det får därför förutsättas att såvälinriktningen av bidragen som formerna för stödet kan anpassas om utvecklingenoch efterfrågan på stöden motiverar detta. Av propositionen framgår att ävenregeringen har denna inställning. Exempelvis anges att fördelaktiga lån tillkonvertering från elvärme kan komma att övervägas.Sammanfattningsvis innebär det anförda att utskottet tillstyrker regeringensförslag om investeringsbidrag till åtgärder för att minska elanvändningen. tidigare diskuterade frågan om vilken tidigaste tidpunkt som bör gälla ifråga om bidraget till effektminskande åtgärder bör emellertid medanledning av de aktuella motionsförslagen ge regeringen till känna vadutskottet förordat. Övriga motionsyrkanden som behandlas i detta avsnittavstyrks.Åtgärder för att öka tillförseln av elInvesteringar i biobränslebaserad kraftvärmePropositionenEnligt vad som sägs i propositionen är det angeläget att öka elproduktionengenom utbyggnad av biobränsleeldad kraftvärme. Det gäller såvälnyinvesteringar som konvertering av hetvattenpannor till kraftvärme. Enkraftvärmeutbyggnad motsvarande en ökad årsproduktion av el med ca 0,75 TWhberäknas vara möjlig att genomföra . Regeringen göremellertid bedömningen att investeringar i biobränslebaserad kraftvärme vidnuvarande energipriser endast undantagsvis är företagsekonomiskt motiverade.Det föreslås därför att ett bidrag skall lämnas med per installeradkW elproduktionskapacitet för investeringar i anläggningar förkraftvärmeproduktion med biobränslen. Bidraget får dock enligt regeringenuppgå till högst av investeringsbeloppet.Bidragsreglerna föreslås träda i kraft . Regeringen har i denekonomiska vårpropositionen föreslagit att skall anvisasför verksamheten under år 1997.MotionernaI motion 1996/97:N27 (mp) anförs att inriktningen på utbyggnaden avbiobränslebaserad kraftvärme bör vara att inom den närmaste femårsperioden ökaden årliga elproduktionen inom denna sektor med , varav ibefintliga anläggningar och i nybyggda anläggningar. Bidragsnivån börenligt motionärerna bestämmas till per kW under förutsättning attnuvarande energibeskattning förblir oförändrad. Om motionärernas förslag tillskatteväxling vinner gehör anses en bidragsnivå på vara tillräcklig.De förordade bidragsnivåerna beräknas leda till ett anslagsbehov på 600miljoner kronor utan skatteväxling och omförslaget om skatteväxling genomförs.Det föreslagna bidraget till biobränslebaserad kraftvärme tas även upp imotion 1996/97:N20 (m), dock utan särskilt yrkande. Motionärerna anför att detär olyckligt med statliga bidrag som tenderar att utgöra en löpande subventiontill gammal, befintlig teknik. Det framhålls i motionen att det tidigareinvesteringsstödet till bl.a. biokraftvärme blev föremål för allvarlig kritiki betänkande.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar uppfattningen att en ökad elproduktion genom biobränslebaseradkraftvärme bör eftersträvas. En sådan utveckling bidrar till det långsiktigamålet att elförsörjningen skall baseras på ekologiskt uthålliga energikällor.Enligt utskottets uppfattning är den i propositionen föreslagna stödnivån ochbedömningen av målet för utbyggnaden av biobränsleeldad kraftvärme väl avvägdmed hänsyn till de olika aspekter som måste beaktas.Enligt vad utskottet erfarit har förslaget i propositionen föregåtts av ennoggrann analys av marknadsförhållandena för biobränslebaseradekraftvärmeanläggningar och erfarenheterna av det tidigare stödet. Denföreslagna stödnivån på per kW installerad eleffekt är en anpassningav stödnivån till minskade investeringskostnader. Stödnivå och totaltbidragsbelopp för ny- eller ombyggnad har föreslagits utifrån de rådandeelpriserna och kostnaden för produktionsanläggningar samt den efterfrågan påbidraget som kan förväntas mot bakgrund av den nuvarande produktionsstrukturenoch efterfrågan på värme. Utskottet bedömer att förslaget i propositionenskapar förutsättningar för ett effektivare utnyttjande av det stora antaletbiobränsleeldade värmeproduktionsanläggningar som byggts ,eftersom kostnaden för att konvertera ett värmeverk till kraftvärmeverk äravsevärt lägre än nybyggnadskostnaden. kan stödet bidra till atttidigarelägga viss nybyggnation. Med det sagda tillstyrker utskottet förslageti propositionen och avstyrker yrkandet i motion 1996/97:N27 (mp).Investeringar i vindkraftverkPropositionenDet är enligt regeringen motiverat att även fortsättningsvis ge bidrag tillinvesteringar i vindkraft. Målet skall vara att öka den årliga elproduktionenfrån landbaserade vindkraftverk med . Som en förutsättningför bidrag anges att vindkraftsanläggningar skall uppfylla vissa kvalitetskravoch förläggas till platser med goda vindförhållanden. För att erhålla bästresultat av de statliga insatserna skall bidrag lämnas avinvesteringen i vindkraftverk med en eleffekt på minst 200 kW. Bidragsreglernaföreslås träda i kraft . För bidraget beräknas 300 miljonerkronor .