bet · GL01KU12 · 1997-12-02 00:00:00 — Standarder för sändning av TV-signaler, m.m. I betänkandet behandlas regeringens proposition 1997/98:34 Standarder försändning av TV-signaler m.m, jämte en följdmotion. I propositionen föreslås enny lag om standarder för sändning av TV-signaler. Lagen föreslås införas föratt genomföra ett EG-direktiv om tillämpning av standarder för sändning av TV-signaler. Därutöver föreslås i propositionen ändringar i kategorierna avkulturföremål som kan återlämnas enligt 6 kap. lagen (1988:950) om kulturminnenm.m. Också detta förslag syftar till att genomföra ett EG-direktiv.Utskottet tillstyrker propositionen och avstyrker motionen. Två reservationerhar fogats till betänkandet. 1997/98:34 vari yrkas att antar regeringens förslag till1. lag om standarder för sändning av TV-signaler,2. lag om ändring i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m.Lagförslagen framgår av bilaga.Motionen1997/98:K1 av () vari yrkas1. att avslår regeringens proposition 1997/98:34 Standarder försändning av TV-signaler, m.m.,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att konsumentaspekterna måste belysas bättre. Propositionens huvudsakliga innehållRegeringen föreslår en ny lag om standarder för sändning av TV-signaler. Dennya lagen föreslås införas för att genomföra ett EG-direktiv om tillämpning avstandarder för sändning av TV-signaler.I den föreslagna lagen finns bestämmelser om standarder för TV-tjänster somsänds i bredbildsformat, har hög upplösning eller använder digitalasändningssystem. Enligt dessa bestämmelser skall TV-program sändas medanvändning av vissa sändningsstandarder och TV-mottagare utrustas på visstsätt. Vidare uppställs krav på utrustning och tjänster för villkorad tillgångtill digitala TV-tjänster. Regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer föreslås bemyndigas att meddela föreskrifter i dessa avseenden.Regeringen föreslår att den näringsidkare som bryter mot lagens bestämmelsereller mot föreskrifter som meddelats med stöd av lagen vid vite skall kunnaföreläggas att följa bestämmelserna.I propositionen föreslås också att regeringen skall få bestämma vilkamyndigheter som skall utöva tillsyn över att lagen följs.Därutöver föreslår regeringen ändringar i kategorierna av kulturföremål somkan återlämnas enligt bestämmelserna i 6 kap. lagen (1988:950) om kulturminnenm.m.De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft den 1 mars 1998.BakgrundÄrendet och dess beredningEuropaparlamentet och Europeiska unionens råd antog ettdirektiv (95/47/EG) om tillämpning av standarder för sändning avtelevisionssignaler. Direktivet trädde i kraft den 23 november 1995.Inom har upprättats promemorian Genomförande av EG:sdirektiv för TV-standarder (Ds 1997:21). I promemorian lämnas förslag till enny lag om standarder för sändning av TV-signaler m.m. Promemorian harremissbehandlats.Den 17 februari 1997 antog och Europeiska unionens råd ettdirektiv (96/100/EG) om ändring av bilagan till direktiv /7/EEG omåterlämnande av kulturföremål som olagligt förts bort från en medlemsstatsterritorium. Av direktivet framgår direkt hur det skall genomföras och detsaknas egentliga valmöjligheter. Regeringen har därför bedömt det varaobehövligt med en remissbehandling.Framväxten av EG-direktivet om TV-standarder och pågående svenskt arbeteEU har försökt underlätta införandet av nya avancerade TV-tjänster. Utvecklingen av sådana tjänster sker jämsides med utvecklingen avdigital TV.För att stimulera införandet av avancerade TV-tjänster har EU i fleradirektiv föreskrivit att vissa standarder skall användas. Direktivet (95/47/EG)av om tillämpning av standarder för sändning av TV-signalerär ett led i det arbetet.I ett tidigare direktiv från om standarder försatellitsändning av TV-signaler, det s.k. MAC-direktivet, fastställdes ettregelverk med olika standarder för inte helt digital högupplösnings-TV och förannan inte helt digital satellitsändning och kabeldistribution ibredbildsformat. Flera medlemsländer har inte genomfört detta direktiv.Direktivet upphörde att gälla genom ikraftträdandet av det nya direktivet omTV-standarder.Den 22 juli 1993 antog EU en handlingsplan för att stimulera införandet avavancerade TV-tjänster i 16:9-format. Handlingsplanen var neutral ur teknisksynpunkt och betonade endast att 16:9-format skulle användas för TV-sändningari bredbildsformat, oavsett TV-standard och distributionssätt. Dennahandlingsplan upphörde att gälla den 30 juni 1997.Direktivet TV utan gränser (89/552/EEG) från innebär attden sändande staten skall svara för att TV-sändningar som den ansvarar föruppfyller vissa minimikrav i fråga om innehållet. Den mottagande staten skall åsin sida tillåta mottagning och inte hindra återutsändning av TV-program frånandra medlemsstater. Direktivet innehåller regler om europeisktprograminnehåll, reklam och sponsring, skydd för barn och ungdom samt rättelseav felaktiga sakuppgifter. Direktivets regler är införlivade i svensklagstiftning genom bl.a. radio- och TV-lagen. Ett reviderat direktiv (97/36/EG)med i stort sett samma regler som det ursprungliga antogs av Europaparlamentetoch Europeiska unionens råd i juni 1997.Med anledning av proposition 1996/97:67 Digitala TV-sändningar har riksdagenbeslutat att digital marksänd TV skall införas i i flera steg medmöjlighet för regering och riksdag att successivt ta ställning till om och påvilket sätt verksamheten skall fortsätta (bet. 1996/97:KU17, rskr. 1996/97:178).En särskild utredare har fått i uppdrag att förbereda starten av digitalmarksänd TV (dir. 1997:19). Utredaren har lämnat förslag på orter därsändningar skall påbörjas (SOU 1997:103) och skall vidare bl.a. utarbeta formerför samarbete i tekniska frågor mellan TV-företagen.EG:s direktiv för TV-standarderDirektivet (95/47/EG) om tillämpning av standarder för sändning av TV-signaler,som trädde i kraft , syftar i huvudsak till följande:- Direktivet skall fastställa standarder för TV-sändningar och främjaövergången till bredbildsformat.- Direktivet skall underlätta anslutningen av tillbehör till TV-mottagare,bl.a. avkodare, genom fastställande av ett standardiserat gränssnitt mellan TV-mottagaren och avkodaren.- Direktivet skall skapa ett enhetligt regelverk för operatörer av digitalabetal-TV-tjänster.Reglernas konstitutionella karaktärGällande reglerEnligt 2 kap. 1 § regeringsformen (RF) är varje medborgare gentemot detallmänna tillförsäkrad bl.a. yttrandefrihet och informationsfrihet.Med yttrandefrihet avses frihet att i tal, skrift eller bild eller på annatsätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter och känslor.Informationsfrihet består i frihet att inhämta och motta upplysningar samtatt i övrigt ta del av andras yttranden.Begränsningar av yttrandefriheten och informationsfriheten får endast görasgenom lag i den utsträckning det särskilt anges i RF (2 kap. 12 §).Meddelande av föreskrifter som, utan avseende på yttrandes innehåll, närmarereglerar visst sätt att sprida eller motta yttranden anses enligt 2 kap. 13 §tredje stycket RF inte som begränsning av yttrandefriheten ochinformationsfriheten (s.k. ordningsföreskrifter).Yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) reglerar skyddet för yttrandefriheten i radio,television, filmer, videogram och ljudupptagningar m.m. (1 kap. 1 § förstastycket YGL).Enligt 1 kap. 3 § tredje stycket YGL får det inte utan stöd i YGL förekommaatt myndigheter och andra allmänna organ på grund av innehållet i radioprogramförbjuder eller hindrar innehav eller användning av sådana tekniska hjälpmedelsom behövs för att kunna ta emot radioprogram. Detsamma gäller förbud motanläggande av trådnät för sändning av radioprogram.I 1 kap. 6 § tredje stycket YGL sägs att det i lag får föreskrivas undantagfrån YGL i fråga om bl.a. radioprogram som sänds genom tråd men som inte äravsedda att tas emot av någon större allmänhet.Enligt 3 kap. 1 § första stycket YGL har varje svensk medborgare och svenskjuridisk person rätt att sända radioprogram genom tråd.Av andra stycket framgår dock att föreskrifter kan meddelas om skyldighet förnätinnehavare att ge utrymme för vissa program i den utsträckning som behövsmed hänsyn till allmänhetens intresse av tillgång till allsidig upplysning.Föreskrifter kan också meddelas om ingripanden mot fortsatt sändning av ettutbud som inriktas på våldsframställningar, pornografiska bilder och hets motfolkgrupp.I 3 kap. 2 § första stycket YGL anges att rätten att sända radioprogram påannat sätt än genom tråd får regleras genom lag som innehåller föreskrifter omtillstånd och villkor för att sända.Vidare sägs i 3 kap. 3 § YGL att i fråga om sådana begränsningar avsändningsrätten som avses i 1 och 2 §§ gäller vad som föreskrivs ombegränsningar av grundläggande fri- och rättigheter i 2 kap. 12 § andra-femtestyckena och 13 § RF.PropositionenRegeringen konstaterar att EG:s direktiv för TV-standarder uppställer krav påatt alla TV-tjänster som sänds till publik, oavsett om det rör sig omkabeldistribution, satellitsändning eller markbunden sändning, skall användavissa sändningssystem vid sändning i bredbildsformat, med högupplösning ellerhelt digitalt. I direktivet sägs vidare att helt digitala nät bör varautformade så att de kan överföra TV-tjänster i bredbildsformat (artikel 2).Direktivets artikel 5 stadgar att vidaresändning i kabelnät av TV-tjänster ibredbildsformatet 16:9 åtminstone skall ske i samma format. Vad gällersistnämnda krav framhåller regeringen att regleringen gäller vidaresändning ochinte s.k. egensändning. Den frihet att sända radioprogram (ljudradio,television m.m.) genom tråd som gäller enligt YGL omfattar emellertid bådevidaresändning och andra sändningar (jfr prop. 1990/91:64 s. 54).Enligt regeringen är det i första hand fråga om direktivets krav på tekniskastandarder och förhållningsregler på TV-området utgör ordningsföreskrifterenligt 2 kap. 13 § tredje stycket RF. I så fall skall de inte anses utgöra enbegränsning av yttrandefriheten och informationsfriheten.I sammanhanget konstaterar regeringen att 2 kap. 13 § tredje stycket RF börtolkas restriktivt. Avgörande för om ordningsföreskrifter skall vara ?tillåtna?är att dessa behandlar åsiktsriktningar lika och alltså inte tar hänsyn tillyttrandes innehåll varvid det ligger i sakens natur att de materiellt settendast perifert berör yttrandefriheten.Enligt regeringen får det anses klart att också frågor rörande tekniskastandarder hör till en kategori som i detta fall inryms under begreppetordningsföreskrifter. Regeringen anser att även vid en mycket strikt tolkningav begreppet bör regler med nu aktuellt innehåll och som på intet sätt påverkarsändningarnas innehåll eller gör skillnad mellan olika åsiktsriktningar ochinte heller reglerar vem som ägnar sig åt sändningsverksamheten, bedömas pådetta sätt.Vidare anför regeringen att det, trots att det saknar omedelbar relevans förbedömningen av vad som utgör ordningsföreskrifter, förefaller angeläget attpåpeka att direktivets huvudsakliga syfte är att främja användandet av nyteknik och att konsumentintresset utgjort ett tungt vägande skäl förbestämmelsernas införande. Till bilden hör enligt regeringen också attdirektivets regler underlättar det framtida informationsinhämtandet samt bidrartill att TV-mediet används på ett effektivt och för samhället och enskildatillfredsställande sätt.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att EG:s direktiv för TV-standarder, som föreslåsinförlivas genom en ny lag om standarder för sändning av TV-signaler,innehåller krav på tekniska standarder och förhållningsregler på TV-området. Ilikhet med regeringen anser utskottet att de aktuella bestämmelserna inte pånågot sätt påverkar sändningarnas innehåll eller gör skillnad mellan olikaåsiktsriktningar. De reglerar inte heller vem som ägnar sig åtsändningsverksamhet. Utskottet delar därför regeringens bedömning att reglernaär att anse som sådana ordningsföreskrifter som avses i 2 kap. 13 §regeringsformen. Ett genomförande av direktivet kan således inte anses innebäranågon inskränkning i yttrandefriheten och informationsfriheten.En särskild lag om TV-standarderPropositionenRegeringen föreslår att regler om vissa avancerade TV-tjänster samlas i ensärskild lag om standarder för sändning av TV-signaler.Regeringen framhåller att regleringen i direktivet är detaljerad och nästanuteslutande av teknisk karaktär. Det är enligt regeringen önskvärt att behålladen svenska lagstiftningstraditionen med förhållandevis kortfattad lagstiftningsamtidigt som skyldigheten gentemot EU uppfylls. Regeringen påpekar attdirektivet inte bara innehåller generella regler som kan behöva konkretiseras.Det innehåller också regler med hög konkretion. Lagtexten bör därför intetyngas med föreskrifter i dessa avseenden. Med ett regelverk av det föreslagnaslaget kommer, enligt regeringen, förväntade lagstiftningsinsatser på grund avt.ex. den tekniska utvecklingen att underlättas. Således blir det tämligenenkelt att anpassa reglerna allteftersom exempelvis nya standarder fastställs.Regeringen anser att genomförandet av dessa ändringar lämpligen bör överlåtastill de instanser som har lättast att övervaka utvecklingen på området.Regeringen påpekar vidare att direktivet inte är ett s.k. minimidirektiv, somkan frångås till förmån för en högre skyddsnivå (kravnivå). Oavsett på vilkenkonstitutionell nivå som direktivet införlivas med svensk rätt, måste därmed deföreskrivande organen hålla sig inom de gränser som direktivet anger i fråga omstandarder m.m.Regeringen anför att det, som konstaterats, föreligger ett praktisktbehov av att inte göra lagstiftningen så detaljerad att den hindrar följsamhettill den tekniska utvecklingen på bl.a. TV-standardområdet. Härvid framhållerregeringen att den tekniska utvecklingen medför att gränserna mellan tele-,data- och massmediekommunikation blir alltmer otydlig. Tjänster som tidigarevarit hänvisade till en viss distributionsteknik kan nu nå sina konsumenter påolika vägar.Därutöver framhåller regeringen att gjort gällande att dentekniska utvecklingen redan kommit längre än vad direktivet ger uttryck för.Också har påpekat att direktivet baseras på det tekniskautvecklingsläge som rådde sedan.Regeringen anger att den har beslutat att tillkalla en särskild utredare föratt beskriva den tekniska utvecklingen av elektroniska informationstjänster somkan antas få betydande inverkan på samhället och som därigenom påverkarbedömningen av behovet av en samordning och harmonisering av lagstiftningen påområdet (dir. 1997:95). Utredarens huvuduppgift är att utreda behovet av,förutsättningarna för samt konsekvenserna av en samordning av lagstiftningenför ljudradio, television, annan radiokommunikation och televerksamhet.Vidare nämner regeringen att Europeiska kommissionen avser att presentera engrönbok om konvergensen . Syftet är i första hand att beskrivautvecklingen och dess tänkbara effekter samt införskaffa ett underlag förfortsatta diskussioner på området.Enligt regeringen bör i sammanhanget också beaktas, vilket framhållits avbl.a. , att hänsyn måste tas till konsumentaspekterna när detgäller utvecklingen på området. Regeringen anför att vad som sagts omkonvergensproblematik och önskvärdheten i att konsumentfrågorna beaktas istörre utsträckning emellertid inte möjliggör för att nu undandra sigskyldigheten att genomföra direktivet. Det är enligt regeringen därför inteheller lägligt att i detta sammanhang, såsom föreslagits av ,särskilt behandla konsumenters möjligheter att överblicka programutbud elleratt i övrigt analysera konsumenters behov och önskemål på området. I sambandmed en eventuell översyn och revidering av direktivet finns det anledning attåterkomma till dessa frågor.MotionenI motion 1997/98:K1 av () anförs att de grönamotsätter sig regeringens förslag till lag om standarder för sändning av TV-signaler. Partiet menar att den tekniska utvecklingen från analog till digitalTV-teknik går så snabbt fram att man inte kan låsa sig för vissa lösningar förtidigt. I motionen framhålls, som flera remissinstanser påpekat, att dentekniska utvecklingen på området redan kommit längre än vad EG-direktivet geruttryck för. Enligt motionären är vidare en allvarlig brist i regeringensförslag att konsumentaspekterna inte tillräckligt har tillvaratagits.Motionären pekar på att det på områden med snabb teknisk utveckling ofta blirproblem för konsumenterna. de gröna anser därför att denna frågamåste belysas bättre för att förebygga de konsumentproblem som annars kanuppstå. I motionen hemställs att avslår propositionen (yrkande 1)Alternativt yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att konsumentaspekterna måste belysas bättre (yrkande 2).Utskottets bedömningRegeringens förslag innebär att regler om vissa avancerade TV-tjänster samlas ien särskild lag om standarder för sändning av TV-signaler. Regeringen har valtatt göra lagen relativt kortfattad. I stället för att överföra allabestämmelser i direktivet direkt till lagtext, innehåller lagförslagetbemyndiganden för regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, attmeddela föreskrifter i olika avseenden. Regeringen anför att härigenom behållsden svenska lagstiftningstraditionen med förhållandevis kortfattad lagtext. Medett regelverk av det föreslagna slaget kommer vidare, enligt regeringen,förväntade lagstiftningsinsatser på grund av den tekniska utvecklingen attunderlättas. Utskottet har inget att invända mot den av regeringen valdalösningen för genomförandet av direktivet.I motion 1997/98:K1 anförs att de gröna motsätter sigregeringens förslag till lag om standarder för sändning av TV-signaler. Partietanser att den tekniska utveckligen går så snabbt att man inte kan låsa sig förvissa lösningar för tidigt.Utskottet konstaterar att regeringen i propositionen framhåller att dentekniska utvecklingen medför att gränserna mellan tele-, data- ochmassmediekommunikation blir alltmer otydlig. Regeringen har därför i juli 1997tillkallat en särskild utredare med huvuduppgift att utreda behovet av,förutsättningarna för samt konsekvenserna av en samordning av lagstiftningenför ljudradio, television, annan radiokommunikation och televerksamhet. Äveninom EU pågår arbete med konvergensfrågan. Regeringen påpekar vidare att, närdet gäller utvecklingen på detta område, hänsyn måste tas till konsument-aspekterna. I likhet med regeringen vill utskottet härvid framhålla att Sverigedock inte nu kan undandra sig skyldigheten att genomföra direktivet. Utskottetanser således att propositionen bör godkännas när det gäller förslaget till enlag om standarder för sändning av TV-signaler. Motionens förslag om avslag påpropositionen i denna del avstyrks därför (yrkande 1).Vidare konstaterar utskottet att regeringen anser att det i samband med eneventuell översyn och revidering av direktivet finns anledning att återkommatill bl.a. frågor om konsumenters behov och önskemål på området. Mot dennabakgrund anser utskottet att vad som anförts i motionen om att regeringen börges till känna att konsumentaspekterna bör belysas bättre inte bör föranledanågon åtgärd. Motionen avstyrks även i denna del (yrkande 2).Återlämnande av kulturföremålPropositionenRegeringen föreslår att bilagan till 6 kap. lagen (1988:950) om kulturminnenm.m. ändras på så sätt att det införs en ny kategori, 3 a. Akvareller, gouacheroch pasteller med en värdegräns om . Följdändringar bör göras ikategori 3 och 4.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker regeringens förslag. beträffande lag om standarder för sändning av TV-signaleratt med avslag på motion 1997/98:K1 yrkande 1 antar regeringensförslag till lag om standarder för sändning av TV-signaler,res. 1 (mp)2. beträffande belysning av konsumentfråganatt avslår motion 1997/98:K1 yrkande 2,res. 2 (mp) - villk. 13. beträffande lagen om kulturminnenatt antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1988:950)om kulturminnen m.m.Stockholm den 2 december 1997På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (), AxelAndersson (s), (), (m), (),(), (), (), (), (), (), (), () och (). Lag om standarder för sändning av TV-signaler (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjar med ?Regeringensförslag? och på s. 8 slutar med ? (yrkande 1)? bort ha följande lydelse:Regeringens förslag innebär att regler om vissa avancerade TV-tjänster samlasi en särskild lag om standarder för sändning av TV-signaler. Genom denna laggenomförs ett EG-direktiv om vissa TV-standarder. Utskottet vill härvidframhålla att den tekniska utvecklingen från analog till digital TV-teknik gårmycket snabbt. Enligt utskottets mening bör man inte alltför tidigt låsa sigför vissa lösningar på detta område. Som har påpekats av flera remissinstanserhar den tekniska utvecklingen redan kommit längre än vad det nu aktuelladirektivet ger uttryck för. Mot bakgrund av vad som har anförts anserutskottet med bifall till motion 1997/98:K1 yrkande 1 att regeringens förslagbör avslås i denna del.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande lag om standarder för sändning av TV-signaleratt med bifall till motion 1997/98:K1 yrkande 1 avslår regeringensförslag till lag om standarder för sändning av TV-signaler,2. Belysning av konsumentfrågan (mom. 2)Under förutsättning av avslag på reservation 1Peter () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med ?Vidarekonstaterar? och slutar med ? (yrkande 2)? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning är en allvarlig brist i regeringens förslag attkonsumentaspekterna inte har tillvaratagits på ett tillfredsställande sätt.Utskottet vill härvid framhålla att det på områden med en snabb tekniskutveckling ofta uppstår problem för konsumenterna. Utskottet anser attkonsumentfrågan måste belysas bättre för att förebygga de problem som annarskan uppstå efter det att EG-direktivet har genomförts. Vad som anförts börmed bifall till motion 1997/98:K1 yrkande 2 ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande belysning av konsumentfråganatt med bifall till motion 1997/98:K1 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,Propositionens lagförslag1. Förslag till lag om standarder för sändning av TV-signaler2. Förslag till lag om ändring i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. Sammanfattning........................................1Propositionen.........................................1Motionen..............................................1Utskottet.............................................1Propositionens huvudsakliga innehåll................1Bakgrund............................................2Ärendet och dess beredning........................2Framväxten av EG-direktivet om TV-standarder och pågående svensktarbete 2EG:s direktiv för TV-standarder...................3Reglernas konstitutionella karaktär.................3Gällande regler...................................3Propositionen.....................................4Utskottets bedömning..............................5En särskild lag om TV-standarder....................6Propositionen.....................................6Motionen..........................................7Utskottets bedömning..............................7Återlämnande av kulturföremål.......................8Propositionen.....................................8Utskottets bedömning..............................8Hemställan..........................................8Reservationer.........................................91. Lag om standarder för sändning av TV-signaler (mom. 1)92. Belysning av konsumentfrågan (mom. 2)............9Bilaga Propositionens lagförslag...................11