bet · GK01UbU6 · 1997-02-27 00:00:00 — Dessa förslagkommer att överlämnas till regeringen i en särskildrapport. Enligt vad utskottet inhämtat från BO måste det från centralt hålltydligt anges att kommunens skolplan skall innehålla mål och riktlinjer förskolans arbete mot våld och kränkande behandling. Vidare måste rektors ansvarenligt BO i dessa frågor regleras i skollagen, bl.a. skyldigheten för rektoratt upprätta, genomföra och utvärdera handlingsprogram mot mobbning. Lärareoch övrig skolpersonal bör genom en bestämmelse i skollagen åläggas skyldighetatt rapportera vålds- och mobbningssituationer till rektor.I november 1996 tillsattes inom Arbetsgruppen församverkan kring arbetet med skolans värdegrund. Denna har till uppgift att påolika sätt underlätta samverkan mellan myndigheter och föreslå åtgärder somstöder skolan i dess arbete med att fostra till demokratiska värderingar,tolerans och respekt. Arbetsgruppen skall redovisa resultatet av sitt arbetesenast den 30 juni 1997.Av regeringens nationella brottsförebyggande program (Ds 1996:59) framgåratt skolorna bör upprätta handlingsprogram för hur man skall hantera brott sombegås av elever i skolan eller i dess närhet. En kommitté har tillsatts meduppdrag att verka för att intentionerna i det brottsförebyggande programmetgenomförs (dir. 1996:48). Bland annat skall kommittén i samråd med kommunernaverka för att det lokala brottsförebyggande arbetet organiseras på lämpligtsätt och att lokala brottsförebyggande program antas. Den skall även se tillatt det finns lämpligt undervisningsmaterial för skolan om normer ochvärderingar och de rättsprinciper det svenska samhället vilar på. Kommitténsarbete skall vara avslutat senast den 31 december 1998.Frågan om möjligheterna för skolan att ingripa med förbud mot nazistsymboleroch andra rasistiska yttringar har uppmärksammats på senare tid.Utbildningsutskottet har i serien Utredningar från utgivitpromemorian Åtgärder mot främlingsfientlighet och rasism i skolan (1995/96:URD3, ), vari redogjordes för det aktuella rättsläget när det gällerskolans möjligheter att ingripa mot rasistiska åsiktsyttringar. Därefter harJustitieombudsmannen (JO) i beslut uttalat bl.a. attskolledningen har rätt att förbjuda elever att synligt bära sådana märken somenligt en seriös bedömning riskerar att förorsaka störning av ordningen iskolan. Om märkena är sådana att de uttrycker missaktning för andra elevereller personal är skolledningen enligt JO skyldig att ingripa och därvidöverväga att göra polisanmälan.Inför utskottet i plenum har statsrådet redovisat att hon, omnuvarande regler uppfattas som otydliga, inte är främmande för att överväga deförändringar av reglerna på skolområdet som krävs för att ytterligaretydliggöra vad som åligger kommun och skola i fråga om att hindra våld ochmobbning. kommer dock att inväntas,innan beredningen inleds i . Rapporten skall ävenremissbehandlas. Enligt den beräknade tidplanen kommer regeringen att läggafram en proposition i anslutning till budgetpropositionen hösten 1997.Propositionen kommer att innehålla förslag till ny läroplan för åldrarna 6-16år, de ändringar i skollagen som krävs med anledning av bl.a. integrationen avförskola, skola och skolbarnsomsorg samt förslag mot mobbning. Avsikten är attförslagen skall kunna genomföras den 1 januari 1998.Utskottet vill klart deklarera att utskottet ser allvarligt på utvecklingeni skolorna med ökat inslag av våld och mobbning. Självfallet skall det interåda någon tvekan om att varje form av kränkande behandling mellan elevereller mellan elever och vuxna i skolan är helt otillåten och helt i strid medde grundläggande värden som gäller. Utskottet vill understryka attskolhuvudmännen och skolorna medvetet måste arbeta med värdefrågorna. inledningsvis redovisat framgår det av de dokument som styr skolanatt alla vuxna i skolan har ett särskilt ansvar för att arbeta för att våldoch mobbning inte skall förekomma. De lagar som gäller i samhället i övrigtgäller även i skolan. Därav följer att våldsbrott som sker i skolan skallpolisanmälas. Utskottet finner det naturligt att skolan i sin uppgift attförmedla regler och normer samarbetar med andra samhällsorgan, bl.a. polisen.Mot bakgrund av vad statsrådet uttalat om tidplanen för beredningen inomRegeringskansliet av frågan om en skärpning av bestämmelserna i skollagen motmobbning, avstyrker utskottet motionerna 1996/97:Ub201 yrkandena 1-5,1996/97:Ub233 yrkande 5, 1996/97:Ub241 yrkandena 1-7, 1996/97:Ub245 yrkande 8, 1996/97:Ub250 yrkande 8, 1996/97:Ub252 och 1996/97:Ub514 yrkande 12.Likaså avstyrker utskottet med hänvisning till pågående utredningsarbetenmotionerna /97:Ub251 yrkande 4, 1996/97:Sf625 yrkande 19 och 1996/97:Sf633yrkande 7.Elever med behov av särskilt stödEnligt motion 1996/97:Ub233 (c) yrkande 6 uppges det allmänt att andelenelever som är i behov av särskilt stöd i skolarbetet har ökat under senare år.Det förefaller motionärerna som om kunskapen om hur stöd ges i olikasituationer och för olika elevers behov behöver utvärderas och utvecklas. Devill att får i uppdrag att genomföra detta. I yrkande 7 i sammamotion anförs att det är viktigt att analysera orsakerna till förekommandeökning av antalet placeringar av elever i särskolan. bör därförockså få i uppdrag att utvärdera utvecklingen i fråga om elever med behov avsärskilt stöd och att i samarbete med komma med förslag tillåtgärder.Betydelsen av att handikappade elever integreras i den vanliga skolanframhålls i motion 1996/97:Ub246 (v) yrkande 1. Motionärerna påtalar atthandikappade elever drabbas när skolan inte förmår anpassa lokaler ochundervisning till den handikappades förutsättningar. Vid resursneddragningarär det ofta de personliga assistenterna till handikappade elever somförsvinner först, hävdar de.U t s k o t t e t vill först - när det gäller särskoleplaceringar - hänvisatill att genomförde tillsyn i åtta kommuner med särskiltstora elevökningar i särskolan. Verkets tillsyn gav vid handen att inga eleversom inte tillhörde särskolans personkrets hade tagits emot. Verket kundevidare konstatera att beslut om mottagande hade baserats på tillräckliga ochnoggranna utredningar och hade föregåtts av samråd med elevens vårdnadshavare.Skolverket har i uppdrag av regeringen att följa upp och utvärdera konse-kvenserna av att huvudmannaskapet för särskolan och särvux i och med utgångenav överförts från landstingen till kommunerna (jfr prop. 1991/92:94,bet. UbU21 och UbU28, rskr. Återrapporteringen till regeringen avsesingå i en större studie om särskolan som genomför.Utvärderingen kommer bl.a. att innefatta en analys av orsakerna till ökningenav antalet särskoleplaceringar. Uppdraget skall redovisas senast den 1februari 1998.I oktober 1997 skall enligt vad utskottet inhämtat avge endelrapport i en uppföljning och utvärdering av försöksverksamheten med rättför föräldrar att välja skolform för utvecklingsstörda barn (jfr prop.1994/95:212, bet. 1995/96:UbU1, rskr. 27).Utskottet vill vidare hänvisa till att i regleringsbrev ålagts att särskilt utvärdera skolsituationen för elever somhar behov av särskilt stöd, såväl funktionshindrade elever som elever med merdolda handikapp eller svårigheter. De insatser som görs för att eleverna skallfå en med övriga elever likvärdig utbildning skall belysas och värderas, ävenur kvalitetssynpunkt. En analys skall göras av de hinder som kan finnas förskolor att leva upp till sitt resultatansvar när det gäller denna grupp avelever. Verket skall vidare analysera och rapportera på vilket sättkommunernas besparingar påverkar skolsituationen för eleverna. - Enligtuppgift från kommer resultaten från flertalet av delområdena inomutvärderingen att redovisas hösten 1997.Av betydelse i sammanhanget är också att Utredningen om funktionshindradeelever i skolan (dir. 1995:134) har i uppdrag att undersöka hur ansvaret förutbildning och omvårdnad av dessa elever skall fördelas mellan stat, kommunoch landsting samt vem som skall finansiera verksamheten. Utredningen skall haslutfört sitt uppdrag senast den 15 september 1997.Utskottet anser mot bakgrund av vad som här redovisats om aktuellautrednings- och utvärderingsuppdrag att motionerna 1996/97:Ub233 yrkandena 6och 7 samt 1996/97:Ub246 yrkande 1 bör avslås av riksdagen.Skolans arbetsmiljö och elevvårdEnligt motion 1996/97:Ub245 (v) yrkande 9 måste de lokala skolplanerna blitydligare när det gäller målen för skolans arbetsmiljö. Dessa bör innefattaden fysiska miljön såväl inomhus som utomhus.I motion 1996/97:Ub230 (kd) yrkande 3 hävdas att på många håll i landetbehöver skolbyggnader restaureras och hela skolmiljön förbättras avsevärt.Problem finns med värme/kyla samt fukt och mögel. Trots det kärva ekonomiskaläget är åtgärder för att rätta till dessa missförhållanden något som måste hahög prioritet. Därför bör ROT-bidrag utgå till allergisanering av lokaler därbarn och ungdomar vistas (yrkande 4). Motionärerna pekar också på attskolgården och den närmaste omgivningen runt skolan ofta har brister. De idéersom kommit fram under projektarbetet Skolans uterum bör spridas.U t s k o t t e t har under föregående behandlat och avstyrktliknande motionsyrkanden (bet. 1995/96:UbU3 s. 26 f.). Utskottet redogjorde dåbl.a. för arbetet inom projektet uterum och hänvisade till attstatliga medel för miljöförbättrande åtgärder i skolorna fanns anvisade.Det kan noteras att enligt regleringsbrev för , underanslaget A 2. Skolutveckling, tilldelas Stiftelsen 400 000 krför ett treårigt projekt (1996-1998) om skolgårdar.Bidrag för förbättring av inomhusmiljön i bostäder och vissa lokaler, bl.a.för allergisanering av skollokaler, har senast kunnat utgå enligt entidsbegränsad förordning (SFS 1995:802). har i samband medbudgetbehandlingen avstyrkt motioner om en förlängning avmöjligheten till sådana bidrag till allergisanering (bet. 1996/97:BoU1 s. 16f.). följde utskottet.Skolverket anger i verksamhetsplanen att inkomna signaler tyder påatt det finns anledning att följa hur arbetsmiljön i skolan påverkas avnedskärningar i kommunerna. En kunskapsöversikt och några fallstudier skallgöras.Utskottet delar den i motionerna framförda uppfattningen att det är viktigtatt skolorna har både en god inomhusmiljö och en god utomhusmiljö. Enligt denansvarsfördelning mellan stat och kommun som finns inom skolområdet är detkommunerna som är ansvariga för att erforderliga resurser ställs till skolansförfogande. Utskottet utgår från att i de undersökningar verketavser att göra även uppmärksammar om och hur kommunerna i skolplanernauttryckt målen för utformningen av skolans arbetsmiljö.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 1996/97:Ub230 yrkandena 3 och4 samt 1996/97:Ub245 yrkande 9.Ett nationellt statistikregister för elevers olycksfallsskador efterfrågas imotion 1996/97:Ub245 (v) yrkande 10. Registret bör enligt motionen utformas såatt det kan användas på både nationell och lokal nivå och ge möjlighet tilluppföljning, utvärdering och förebyggande insatser.Enligt vad u t s k o t t e t erfarit från är det för närvarandeinte aktuellt att bygga upp ett sådant statistikregister för olycksfallsskadorsom motionärerna vill ha. Den rapporteringsskyldighet registret skulle medförahar ansetts vara alltför arbetskrävande för skolsköterskorna ute i skolorna.Utskottet har ingen annan uppfattning. Motionsyrkandet avstyrks därmed.I motion 1996/97:Ub245 (v) framställs flera yrkanden om skolhälsovård ochelevvård mot bakgrund av i motionen redovisade brister. Motionärerna anser attskolplanerna bör innehålla riktlinjer för arbetet inom skolhälso- ochelevvården (yrkande 5). De vill att det i skollagen tydliggörs att eleverskall ha tillgång till elevvårdspersonal såsom skolpsykolog och skolsköterska(yrkande 6). Vidare anser de att det bör tillsättas en utredning med uppgiftatt utarbeta övergripande gemensamma mål, en rikstäckande basnivå samt ettprogram för kvalitetssäkring för skolhälso- och elevvårdens verksamhet(yrkande 7).U t s k o t t e t har utförligt behandlat skolhälsovården,bl.a. vid 1994/(bet. 1994/95:UbU2). Utskottet erinrade då omatt skolhälsovården är reglerad i 14 kap. skollagen och att rektor enligt 1994års läroplaner har ansvaret för att den elevvårdande verksamheten utformas såatt eleverna får det särskilda stöd och den särskilda hjälp de behöver.Utskottet anförde vidare att kommunerna har ett helhetsansvar förskolverksamheten och är skyldiga att upprätta en skolplan med utgångspunkt ihur man lokalt avser att arbeta för att nå de nationella mål som har satts uppför skolan.I 14 kap. 2 § skollagen föreskrivs att för skolhälsovården skall finnasskolläkare och skolsköterska.Utskottet vill fästa uppmärksamheten på att under våren 1996utgivit referensmaterialet Att utveckla skolhälsovården som vänder sig främsttill skolsköterskor och skolläkare och är en introduktion till en mersystematisk kvalitetsutveckling inom skolhälsovården. Skriften är också tänktatt kunna användas vid diskussioner med skolans huvudman och rektor på denenskilda skolan. Utgångspunkten för materialet är den föreskrift frånSocialstyrelsen (SOSFS 1993:9) som ålägger all legitimerad personal inomhälso- och sjukvård att kvalitetssäkra sitt arbete.I referensmaterialet anges att den kommunala skolplanen skulle kunna utgöraen utgångspunkt för kvalitetsutvecklingen, men att det är ovanligt attskolhälsovården innefattas i denna. Däremot finns ofta formuleringar omelevvård som också är giltiga för skolhälsovården. Skriften lyfter emellertidfram skolans arbetsplan som en lämplig utgångspunkt förkvalitetssäkringsarbetet. Ett avsnitt om skolhälsovård bör kunna föras in iarbetsplanen.Utskottet förutsätter att referensmaterial får genomslag iskolorna. Enligt utskottets mening bör avslå motion 1996/97:Ub245yrkandena 5-7.Särskilda åtgärder för invandrare, m.m.Frågor om etniskt/språkligt baserade fristående skolor för grupper avinvandrare tas upp i tre motioner.Sålunda understryks i motion 1996/97:Sf632 (c) yrkande 3 att för enutveckling mot fler fristående skolor på språklig och kulturell basis är godaförutsättningar för de fristående skolorna av största betydelse.Det betonas i motion 1996/97:K427 (fp) yrkande 1 att större utrymme än nubör ges invandrargrupper att uttrycka en kulturell och språklig identitet,t.ex. genom att bygga upp etniska eller språkliga fristående skolor.Enligt motion 1996/97:Ub234 (s) behövs det starkare inslag av interkulturellprofil i svenska skolor, särskilt i miljonprogramsområden. Motionärernaframhåller att vissa invandrargrupper efterfrågar egna skolor ellersammanhållna klasser, där undervisningen bedrivs på ett annat språk än svenskaeller ges på etnisk eller religiös grund.U t s k o t t e t påminner om att enligt sina direktiv (dir.1995:19) bl.a. skall överväga på vilket sätt skolan kan ta till vara detfaktum att vårt samhälle är mångkulturellt och använda detta som en resurs isitt arbete. Utskottet har i det föregående redovisat att inovember 1996 presenterat sitt delbetänkande Krock eller möte - om denmångkulturella skolan (SOU 1996:143). Betänkandet utgör ettdiskussionsunderlag. Kommittén avser att återkomma med förslag som rör barnmed invandrarbakgrund i sitt slutbetänkande i oktober 1997.De nya reglerna för fristående skolor som antog under hösten 1996har utskottet kort redovisat i ett tidigare avsnitt i detta betänkande.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 1996/97:Ub234, 1996/97:K427 yrkande 1 och 1996/97:Sf632 yrkande 3.I motion 1996/97:Sf625 (kd) yrkande 8 begärs ett riksdagsuttalande om attsverigefinsk utbildningslinje inom eller särskilda sverigefinskaskolor bör inrättas i kommuner med en viss andel finskspråkiga invånare. Idenna utbildning bör undervisningen på och i svenska respektive finska i deolika årskurserna omfatta ett visst garanterat minimiantal timmar.Motionärerna anser också att det för utbildningen bör finnas en särskildstyrelse, i vilken de finskspråkiga föräldrarna har en stark ställning.U t s k o t t e t erinrar om att finskspråkiga elever har rätt tillhemspråksundervisning under hela sin skoltid, både i och igymnasieskolan. De är därmed undantagna från regeln som innebär att en elevsrätt till sådan undervisning begränsas till sju läsår om utbildningen skerutanför timplanebunden tid. får kommunernaanordna tvåspråkig undervisning för finsktalande elever i årskurs 1-9. Enligtbestämmelserna i grundskoleförordningen skall minst hälften av undervisningenske på svenska (2 kap. 6 a §).Enligt vad utskottet har inhämtat skall senast den 30 juni 1997redovisa ett regeringsuppdrag om hur kommunerna fullgör sitt ansvar förfinskspråkiga elevers språkliga och kunskapsmässiga utveckling.Utskottet anser att redovisning bör inväntas. Motionsyrkandetavstyrks.Förslag om ett system med utbildningscheck för svenska för invandrare, sfi,läggs fram i motion 1996/97:Sf632 (c) yrkande 4. Checken skall kunna lösas inhos godkänd utbildningsanordnare. Vissa kvalitetskrav måste vara uppfyllda,såsom krav på behöriga lärare. Hur undervisningen organiseras och genomförsskall vara något som individen själv väljer. Enligt motionärerna kan dennamodell lösa flera av de problem som de menar finns inom svenskundervisningen.Till exempel underlättas nivågruppering. Individen väljer den nivå ochstudietakt som passar hans eller hennes behov och förkunskaper.U t s k o t t e t avstyrkte ett liknande motionsyrkande omutbildningscheck för sfi (bet. 1995/96:UbU5 s. 5) med hänvisning till reglernai skollagen att kommunen får uppdra åt andra utbildningsanordnare att anordnasfi (13 kap. 9 §). Utskottet framhöll att i många kommuner läggssvenskundervisningen ut på studieförbund, folkhögskolor och privatautbildningsanordnare. Vidare anförde utskottet att det inte föreligger någrahinder mot att kommuner går samman om sfi för att kunna erbjuda önskvärdnivågruppering.Invandrarpolitiska kommittén har avgivit sitt slutbetänkandeSverige, framtiden och mångfalden (SOU 1996:55). I betänkandet föreslås bl.a.att systemet med upphandling av sfi i konkurrens bibehålls och utvecklasytterligare. Kommunerna bör stimulera fler utbildningsanordnare att bedrivasfi-utbildning. Om fler anordnare anlitas, anför kommittén, kan dessa också iviss utsträckning specialisera sig och tillhandahålla särskild kompetens ochkunskap om språkinlärning för olika grupper och ändamål.Enligt vad utskottet inhämtat kommer en proposition med betänkande som grund att föreläggas under hösten 1997.Med det anförda avstyrker utskottet motion 1996/97:Sf632 yrkande 4.Synpunkter på svenskundervisningen för invandrare (sfi) lämnas i fleramotioner. I motion 1996/97:Sf632 (c) yrkande 5 föreslås att det skall krävasmotprestationer för att få fler invandrare att genomgå sfi. Motionärernanämner som exempel att rätten till introduktionsersättning bör kunna kopplastill närvaro i svenskundervisningen.Enligt motion 1996/97:Sf633 (mp) yrkande 4 bör arbetskraftsinvandrare ochandra som inte behärskar en god svenska kunna erbjudas undervisning i svenska.En ny pedagogik inom sfi bör enligt motion 1996/97:Ub212 (s) arbetas framför invandrargrupper med dålig språkbas från hemlandet.I motion 1996/97:Sf613 (s) yrkande 8 understryks att sfi bör innehålla merav kulturkompetensfrågor, så att svenska normer och regler kan tillägnas i ettså tidigt skede som möjligt. Enligt motionärerna är detta en förutsättning förinvandrarnas integration i samhället och inträde på arbetsmarknaden.U t s k o t t e t vill peka på att (SOU1996:55) föreslagit att en statlig introduktionsersättning skall utgå tillinvandrare som aktivt deltar i introduktionsprogram i vilket ingårsvenskundervisning. Ett annat förslag är att kursplanen för sfi skall ses övermot bakgrund av de nya kraven på introduktionens inriktning mot språket,kunskaper om samhället, svensk social kompetens och mot arbetsmarknaden. Somnämnts kommer en proposition i ärendet till under hösten 1997.Skolverket har uppdragit åt universitet att genomföra en utvärdering av sfi. Syftet är att göraen ingående och kvalitativ utvärdering av sfi-undervisningen som kan ge svarpå frågor om hur undervisningen bedrivs under olika betingelser och om denmotsvarar de krav som samhället måste ställa på verksamheten. Utvärderingenberäknas kunna redovisas i slutet av februari 1997.En utredning av om inrättandet av ett utvecklingscentrum försvenskundervisning för invandrare (sfi) och svenska som andraspråk (Sv2) harredovisats till regeringen och remissbehandlats. Beredningen av ärendet pågåri Regeringskansliet.I sammanhanget kan också nämnas att regeringen har beslutatom direktiv till en utredning om introduktion för nyanlända invandrare samt nymyndighetsstruktur för det integrationspolitiska området (dir. 1997:10).Utredningens förslag skall redovisas senast den 30 maj 1997.Utskottet konstaterar att förslag föreligger eller väntas som kanmedföra långtgående förändringar av svenskundervisningen för invandrare. Medhänvisning härtill anser utskottet att nu bör avslå motionerna1996/97:Ub212, 1996/97:Sf613 yrkande 8, 1996/97:Sf632 yrkande 5 och1996/97:Sf633 yrkande 4.En utredning om hemspråk som merit begärs i motion 1996/97:Ub245 (v) yrkande14. Motionärerna anför att premieras ofta tvåspråkighet när det gällerspråk som engelska, tyska eller franska. De menar att det också måste ses somen merit med hemspråksstudier, vilket bör återspeglas vid antagningen tillgymnasieskola och högskola.U t s k o t t e t erinrar om att för ämnet hemspråk finns kursplaner isåväl som gymnasieskolan. En elev som läser ämne enligt kursplanfår betyg enligt de betygskriterier som fastställt.Utskottet vill i övrigt hänvisa till att redovisatett regeringsuppdrag i rapporten - en översyn (rapportnr 105). Verket föreslår bl.a. att termen hemspråk ersätts med modersmål ikoppling med det språk som avses, t.ex. spanska som modersmål. Bestämmelsernaom hemspråksundervisning bör enligt verket sammanföras med föreskrifter omtimplanen i skolförordningarna för att understryka att hemspråksundervisningeninte skall uppfattas som en stödåtgärd utan som undervisning i modersmål.Skolverkets rapport bereds i Regeringskansliet.Vidare har i delbetänkandet Krock eller möte - om denmångkulturella skolan (SOU 1996:143) som ett diskussionsinlägg tagit uppfrågan om undervisningen i hemspråk bör göras obligatorisk. Kommitténsslutbetänkande med eventuella förslag i ärendet kommer att lämnas i oktober1997 som i det föregående nämnts.Resultaten av pågående arbeten bör enligt utskottet avvaktas. Utskottetavstyrker således motionsyrkandet.I motion 1996/97:Sf632 (c) yrkande 2 anges att större flexibilitet ihemspråksundervisningen är eftersträvansvärd. För att öka valfriheten böreleven få en hemspråkscheck. Denna skall kunna lösas in hos godkändutbildningsanordnare. Därmed avser motionärerna skolan eller t.ex.studieförbund och invandrarorganisationer. Vissa kvalitetskrav, såsom krav påbehöriga lärare, måste vara uppfyllda. Modellen med hemspråkscheck skullebl.a. ge invandrarbarn möjlighet att börja i hemspråksundervisning föreskolstarten, anför motionärerna.U t s k o t t e t vill här nämna att (SOU1996:55) har föreslagit en försöksverksamhet med utbildningsgaranti förhemspråksundervisning. Kommittén menar att när undervisning i modersmålet(hemspråk) inte går att ordna inom skolans ram bör eleven få tillgång till ettekonomiskt bidrag som kan lösas in hos godkänd utbildningsanordnare, antingeni någon av kommunens skolor eller hos annan anordnare såsom studieförbundeller invandrarorganisationer. Kraven på kvalitet måste dock enligt kommitténsäkerställas. Systemet bör prövas och följas upp av i en särskildförsöksverksamhet i kommuner som har intresse av att delta däri, menarkommittén.Utskottet noterar att förslaget ligger i linje med vad som yrkats i motion1996/97:Sf632. Beredningen av kommitténs olika förslag pågår iRegeringskansliet. Motionsyrkandet avstyrks av utskottet med hänvisninghärtill.Kultur i skolanI motion 1996/97:Ub233 (c) yrkande 8 anförs att arbetsgruppen Kultur i skolanbl.a. bidragit med resurser till fyra kulturskolor.