bet · GL01FiU1 · 1997-11-06 00:00:00 — Dessa förändringsförslag presenteras ipropositionen, och effekterna belyses i en särskild tabell. I åretsbudgetproposition redovisas således effekterna avseende sju-åtta inkomsttitlar.Förra året var det några fler titlar som berördes av de skatteförslag somregeringen då lade fram. Men beräkningen av statsbudgetens övriga närmare 150inkomsttitlar kommenteras inte alls. Endast utvecklingen av statsbudgetenstotala inkomster kommenteras, och det görs mycket kortfattat, påcirka en kvarts sida. Mot bakgrund av de effekter som den kraftiga höjningen iaugusti 1997 av tobaksskatten nu fått på skatteinflödet hade det exempelvisvarit på sin plats att närmare kommentera prognosen avseende dennainkomsttitel.I den nya budgetprocessen i och i budgetlagen som gäller fr.o.m.1997 ägnas mycket omsorg åt att sätta upp regler för hur utgifterna skallhanteras. skall ta ställning till ett utgiftstak och ramar förutgiftsområden. I budgetlagen anges hur anslagen får användas. Det finns kravpå hur regeringen och myndigheterna skall följa och återrapportera hur anslagenutnyttjas. Regeringen är i vissa fall skyldig att vidta åtgärder eller attkomma tillbaka till med förslag till nödvändiga åtgärder om det finnsrisk för att utgiftstak eller ramar är på väg att överskridas. Det krävs vidaresärskilda beslut av om bemyndiganden för att regeringen skall kunnagöra andra ekonomiska åtaganden vid sidan av budgeten. Inkomstsidan har inteägnats samma omsorg i dessa sammanhang. Tyvärr återspeglar även budget- ochvårpropositionen samma brist på intresse för inkomstfrågorna. Det står ibudgetlagen att regeringen noggrant skall följa hur statens inkomster utvecklasi förhållande till beräknade belopp och att regeringen vid minst två tillfällenför skall redovisa prognoser över utfallet av statens inkomster.Dessutom skall regeringen förklara väsentliga skillnader mellan budgeteradebelopp och beräknat utfall. Det kan ifrågasättas om regeringen fullgjort sinskyldighet i dessa avseenden med de mycket begränsade kommentarer som redovisasi budgetpropositionen. I vårpropositionen inskränkte sig uppföljningen till entabell och något diagram över hur de totala inkomsterna utvecklade sig.Kommentarerna inskränkte sig till några rader och kan inte på långt närjämställas med hur dessa frågor hanterades tidigare eller hur rapporteringensker på utgiftssidan.I de ?gamla? budget- och kompletteringspropositionerna var utgångspunkternaför regeringens redovisning av inkomsterna en beräkning som gjordes avRiksrevisionsverket. Denna redovisades som bilaga till propositionen.Finansministern kommenterade i propositionen de inkomsttitlar som det fannsanledning att göra justeringar för. Dessa justeringar föranleddes antingen av ipropositionen föreslagna åtgärder, skatteförändringar e.d. eller av attfinansministern inte delade bedömning av de ekonomiskafaktorer, t.ex. pris- eller löneutvecklingen, som låg till grund för verketsprognoser. Detta redovisades post för post. Med detta underlag som utgångspunktfanns det grund för partierna i att göra bedömningar av inkomsternasutveckling om man ville göra förändringar av skatte- och avgiftssatser ellerinte delade finansministerns bedömning av den ekonomiska utvecklingen.Vi anser inte att regeringen lever upp till de minst sagt rimliga krav somställs upp i budgetlagen. Den redovisning som lämnats i vår- ochbudgetpropositionerna är otillräcklig som underlag för beslut omstatsbudgeten för . Av detta följer också att det blir svårtatt bedöma tillförlitligheten i prognoserna över lånebehovet. Redovisningen böråtminstone inte bli sämre än vad den var med den gamla ordningen.Vi skulle gärna se att regeringen också när det gäller skatterna skulle varaberedd att göra långsiktiga åtaganden om t.ex. skattetryckets utveckling, gärnaatt ambitionen vore att successivt sänka skattekvoten till en viss nivå påmotsvarande sätt som man gjort åtaganden för utgifterna. Med de uttalanden somgjorts om en utveckling mot balans i de offentliga finanserna kan juutgiftsambitionerna översättas till mål för skattekvoten. Det vore önskvärt attregeringen ägnade inkomstutvecklingen större uppmärksamhet än . Huravser man att hantera situationer när inkomsterna blir större eller mindre änvad man förutsett? Vad utlöser det för mekanismer i budgetprocessen?I den nuvarande budgetprocessen förväntas partierna lägga fram komplettaförslag till beräkning av inkomsterna på statsbudgeten utifrån sinabudgetalternativ. Dessa utgår från respektive partis skatte- och avgiftsförslagoch från andra bedömningar av den samhällsekonomiska utvecklingen, bl.a.beroende på den föreslagna politikens förväntade effekter. Detta framstår somen omöjlig uppgift när regeringen väljer att mörklägga underlaget för sina egnaberäkningar.4. Beräkningen av statsbudgetens inkomster i budgetpropositionen (v)() anför:Regeringen lägger i budgetförslaget fram ett förslag till beräkning avinkomsterna . Beräkningen utgår från det regelsystem som förväntasgälla och från den bedömning av den ekonomiska utvecklingen som görsi finansplanen. I beräkningen ingår också effekterna av de lagförslag sompresenteras i budgetpropositionen. Dessa förändringsförslag presenteras ipropositionen, och effekterna belyses i en särskild tabell. I åretsbudgetproposition redovisas således effekterna avseende sju-åtta inkomsttitlar.Förra året var det några fler titlar som berördes av de skatteförslag somregeringen då lade fram. Men beräkningen av statsbudgetens övriga närmare 150inkomsttitlar kommenteras inte alls. Endast utvecklingen av statsbudgetenstotala inkomster kommenteras, och det görs mycket kortfattat, påcirka en kvarts sida. Mot bakgrund av de effekter som den kraftiga höjningen iaugusti 1997 av tobaksskatten nu fått på skatteinflödet hade det exempelvisvarit på sin plats att närmare kommentera prognosen avseende dennainkomsttitel.I den nya budgetprocessen i och i budgetlagen som gäller fr.o.m.1997 ägnas mycket omsorg åt att sätta upp regler för hur utgifterna skallhanteras. skall ta ställning till ett utgiftstak och ramar förutgiftsområden. I budgetlagen anges hur anslagen får användas. Det finns kravpå hur regeringen och myndigheterna skall följa och återrapportera hur anslagenutnyttjas. Regeringen är i vissa fall skyldig att vidta åtgärder eller attkomma tillbaka till med förslag till nödvändiga åtgärder om det finnsrisk för att utgiftstak eller ramar är på väg att överskridas. Det krävs vidaresärskilda beslut av om bemyndiganden för att regeringen skall kunnagöra andra ekonomiska åtaganden vid sidan av budgeten. Inkomstsidan har inteägnats samma omsorg i dessa sammanhang. Tyvärr återspeglar även budget- ochvårpropositionen samma brist på intresse för inkomstfrågorna. Det står ibudgetlagen att regeringen noggrant skall följa hur statens inkomster utvecklasi förhållande till beräknade belopp och att regeringen vid minst två tillfällenför skall redovisa prognoser över utfallet av statens inkomster.Dessutom skall regeringen förklara väsentliga skillnader mellan budgeteradebelopp och beräknat utfall. Det kan ifrågasättas om regeringen fullgjort sinskyldighet i dessa avseenden med de mycket begränsade kommentarer som redovisasi budgetpropositionen. I vårpropositionen inskränkte sig uppföljningen till entabell och något diagram över hur de totala inkomsterna utvecklade sig.Kommentarerna inskränkte sig till några rader och kan inte på långt närjämställas med hur dessa frågor hanterades tidigare eller hur rapporteringensker på utgiftssidan.I de ?gamla? budget- och kompletteringspropositionerna var utgångspunkternaför regeringens redovisning av inkomsterna en beräkning som gjordes avRiksrevisionsverket. Denna redovisades som bilaga till propositionen.Finansministern kommenterade i propositionen de inkomsttitlar som det fannsanledning att göra justeringar för. Dessa justeringar föranleddes antingen av ipropositionen föreslagna åtgärder, skatteförändringar e.d. eller av attfinansministern inte delade bedömning av de ekonomiskafaktorer, t.ex. pris- eller löneutvecklingen, som låg till grund för verketsprognoser. Detta redovisades post för post. Med detta underlag som utgångspunktfanns det grund för partierna i att göra bedömningar av inkomsternasutveckling om man ville göra förändringar av skatte- och avgiftssatser ellerinte delade finansministerns bedömning av den ekonomiska utvecklingen.Jag anser inte att regeringen lever upp till de minst sagt rimliga krav somställs upp i budgetlagen. Den redovisning som lämnats i vår- ochbudgetpropositionerna är otillräcklig som underlag för beslut omstatsbudgeten för . Av detta följer också att det blir svårtatt bedöma tillförlitligheten i prognoserna över lånebehovet. Redovisningen böråtminstone inte bli sämre än vad den var med den gamla ordningen.Jag skulle gärna se att regeringen också när det gäller skatterna skulle varaberedd att göra långsiktiga åtaganden om t.ex. skattetryckets utveckling. Medde uttalanden som gjorts om en utveckling mot balans i de offentliga finansernakan ju utgiftsambitionerna översättas till mål för skattekvoten. Det voreönskvärt att regeringen ägnade inkomstutvecklingen större uppmärksamhet änhittills. Hur avser man att hantera situationer när inkomsterna blir störreeller mindre än vad man förutsett? Vad utlöser det för mekanismer ibudgetprocessen?I den nuvarande budgetprocessen förväntas partierna lägga fram komplettaförslag till beräkning av inkomsterna på statsbudgeten utifrån sinabudgetalternativ. Dessa utgår från respektive partis skatte- och avgiftsförslagoch från andra bedömningar av den samhällsekonomiska utvecklingen, bl.a.beroende på den föreslagna politikens förväntade effekter. Detta framstår somen omöjlig uppgift när regeringen väljer att mörklägga underlaget för sina egnaberäkningar.Den utveckling som äger rum, dels med framtagande avberäkningskonventioner för budgeteffekter vid ändrade skatte- ochavgiftsregler, dels med normgruppens arbete på , är positivmen jag vill ändå påpeka att det är viktigt att detta arbete får genomslag ibudgetdokumenten.5. Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna (c)() anför:Skatterna har flera funktioner. En grundläggande funktion är att finansiera deoffentliga utgifterna. Grundprincipen bör vara att inkomsterna, varav skatternaär den dominerande delen, och utgifterna balanseras. Det måste finnas ett kravpå en långsiktigt ansvarsfull politik.Skatterna har också en fördelningspolitisk funktion. En rättvisfördelningspolitik måste bedrivas för att upprätthålla mänsklig värdighet ochhumanitet i samhället.De offentliga utgifterna kommer medborgarna till del på olika sätt och ivarierande omfattning. Utgifterna innebär alltid en omfördelning av resurser.En fördelningspolitik som upplevs som rättvis är en styrka för ett land. Den äruttryck för solidaritet och ansvar människor emellan. Den måste se till attalla människor omfattas av trygghet. För är skattesystemetsomfördelande funktion mycket viktig. Det har för saneringen avstatens finanser varit nödvändigt att fördela bördorna så att de som har haftde knappaste marginalerna drabbas så litet som möjligt av saneringsåtgärderna.För att höginkomstgruppen skall bidra till saneringen måste också skatteranvändas i omfördelande syfte.För det tredje är skatter styrande för ekonomin. Skatterna påverkarmänniskors val genom att de påverkar de ekonomiska villkoren för produktion ochkonsumtion. Grunden för välfärden återfinns i den privata sektorn.Möjligheterna till ekonomisk välgång och försörjning driver utvecklingen framåtoch åstadkommer ekonomisk tillväxt. Det är därför angeläget att skatternautformas så att de så långt som möjligt stimulerar till arbete och företagande.Miljön är ett gemensamt arv för alla människor och för kommande generationer.Det är viktigt att statsmakten använder skatterna som ett instrument för attstyra produktionen och konsumtionen mot mer av kretsloppsanpassning. Det är etträttvisekrav i förvaltandet av det gemensamma naturarvet.På samma sätt som miljöförstörande verksamhet bör beskattas hårt, skallgrundbehoven beskattas lindrigare. Det gäller livets nödvändigheter såsom matenoch boendet. har exempelvis fått gehör för sänkt mat-moms. Ävenarbete bör beskattas lägre.Med dagens alldeles för höga arbetslöshet har skattepolitiken en given roll ikampen för att lyfta ur arbetslöshet och in i arbete och utbildning.Centerpartiet har i samarbete med regeringen sänkt skatter och avgifter förföretagen, med tyngdpunkt på de mindre företagen. Det stimulerar tillväxten ochfår därmed en positiv effekt på sysselsättningen.Centerpartiet vill dock gå längre. Skatterna måste upplevas som rättvisa, ochCenterpartiet lägger i sin skattemotion Sk698 fram långsiktiga förslag som tarsikte och riktlinjer för hur detta skall kunna åstadkommas.Det handlar bland annat om sänkt skatt på låga och medelstora inkomster, liksomom sänkt fastighetsskatt och reformerad fastighetstaxering. Målet är attsuccessivt sänka skattenivån för att på så sätt få ökad sysselsättning ochtillväxt. Sänkta skatter är dock inget universalmedel för en bättrearbetsmarknad. Skatterna måste ses som en del av statens budget, och därigenomkan inte skatterna sänkas utan att finansiering föreligger.Med den förda politiken kommer ett utrymme att skapas för att successivtsänka skattetrycket under nästa mandatperiod.Centerpartiet anvisar i sin skattemotion Sk698 en prioritering av vilkaskatter vi främst vill sänka. medverkar dock inte tillskattesänkningar som inte finansieras inom statens budget, och inte heller tillskattesänkningar som äventyrar människors vardagliga behov av offentligservice. Däremot anser vi att det utrymme som skapas framgent i första handskall gå till sänkt skatt för ökad sysselsättning, tillväxt och rättvisa.Målet för den framtida inriktningen av skattepolitiken bör vara att sänkaskatt för att skapa ökad tillväxt och sysselsättning. I skattemotionen har vipekat på hur det kan genomföras genom sänkta arbetsgivaravgifter, sänktägarbeskattning, avvecklad värnskatt enligt planerna, avskaffadförmögenhetsskatt, omprövad beskattning av vinstandelar och införandet av ettsärskilt yrkesfiskeavdrag.En annan viktig del av skattepolitik är att göra skatternatill ett viktigt element i det ekologiska lyftet. har sedan längefört miljöns talan i politiken. Det är viktigt att skattestrukturen ses som endel i arbetet för att skapa kretsloppssamhället. Skatternas styrande funktionär mycket användbar när det gäller att påskynda det ekologiska lyftet. Med enskattepolitik som stöd för miljö- och energipolitiken kan genomgå denstrukturomvandling som innebär att ett nytt växer fram med meravancerad teknik för att motsvara miljöns krav. En sådan utveckling stärkerockså svenska företags internationella konkurrenskraft, eftersom marknaden förmiljövänliga produkter och miljövänlig produktion växer mycket snabbt ochkommer att växa under överskådlig tid.I vår motion Sk698 redovisas ett förslag om att ge regeringen till känna vadi motionen anförts om att införa en skatt på kväveoxid, vilket skulle gynnamiljön. Yrkandet är remitterat till skatteutskottet. I motionen redovisas ettförslag som innebär att skatten skulle omfatta pannor med en större effekt än 5MW och med en nyttig energiproduktion större än 20 GWh. Om skattenivån sättstill per kilo utsläppt kväveoxid kan det beräknas ge inkomster på ca 200miljoner kronor på årsbasis.InnehållSammanfattning........................................1Förslag till rambeslut..............................1Konjunkturutvecklingen..............................2Den ekonomiska politiken............................2Budgetpolitiken.....................................3Beräkningen av statens inkomster....................4Inledning.............................................6Regeringens lagförslag..............................8Utskottets lagförslag...............................8Lagrådets yttrande..................................8Yttranden från andra utskott........................9Utfrågningar........................................9Inkomna skrivelser..................................9Propositionens förslag...............................10Motionerna...........................................12Budgetpropositionen..................................30Motionerna och inriktningen av den ekonomiska politiken33Moderata samlingspartiets partimotion..............33Centerpartiets partimotion.........................36Folkpartiet liberalernas partimotion...............38Vänsterpartiets partimotion........................40Miljöpartiet de grönas partimotion.................42Kristdemokraternas partimotion.....................44UTSKOTTET............................................47DEN EKONOMISKA POLITIKEN.............................47Det internationella konjunkturläget..................47Hög tillväxt i världsekonomin......................47Utvecklingen i och ..........47Utvecklingen i EU-länderna.........................48Utvecklingen i ..............................49Osäkerheter i den internationella konjunkturbedömningen50Svensk exports fördelning på regioner och produkter51Den ekonomiska utvecklingen i ................53Svenska konjunkturen ......53Prognosförutsättningar och nyckeltal...............55Försörjningsbalansen...............................57De offentliga finanserna...........................58Arbetsmarknaden....................................59Svensk ekonomi fram ...................61Revideringar från .........64Finansutskottets syn på budgetpropositionens ochpartimotionernas konjunkturbedömningar.............64Finansutskottets förslag till inriktning av den allmännaekonomiska politiken...............................66Sparandet..........................................74Motionerna.....................................74Kommunerna och samhällsekonomin....................76Den kommunala sektorns ekonomiska utrymme........76Sänkt skatt i samband med införandet av nationell skolpeng77Penning- och valutapolitiken.........................78Motionen.......................................78Finansutskottets ställningstagande.............79Krav på regleringar på finansmarknaden.............79Motionerna.....................................79Finansutskottets ställningstagande.............80Övriga ekonomisk-politiska motionsyrkanden...........81Offentliga finansers konjunkturkänslighet..........81Motionen.......................................81Behovet av alternativa ekonomiska analyser.........81Kommission för att analysera faktorerna bakom den ökadeinkomstspridningen.................................82INKOMSTER OCH UTGIFTSRAMAR...........................83Utformningen av utskottets förslag till rambeslut....83Budgetutvecklingen...................................84Mål för budgetpolitiken..............................87Budgetpolitikens inriktning - inkomsternas och utgifternasomfattning...........................................89De politiska alternativen..........................89Finansutskottets sammanfattande bedömning av budgetförslagen99Utgiftstak för staten och den offentliga sektorn108Fördelning av utgifter på utgiftsområden ...109Beräkning av statsbudgetens inkomster ..110Anslagsbehållningar.............................113Myndigheternas in- och utlåning i Riksgäldskontoret114Budgetens sammansättning i stort................115Inkomster...........................................116Skattepolitikens inriktning.......................116Skatt på inkomst..................................127Fysiska personers inkomstskatt..................127Reseavdrag (budgetpropositionen)................128Förlängt ROT-avdrag (budgetpropositionen).......130Reducering av det särskilda grundavdraget (budgetpropositionen)131Övriga förslag beträffande inkomstskatt för fysiska personer132Företagsbeskattning och dubbelbeskattning.......134Social- och arbetsgivaravgifter...................136Förändrad avgiftsstruktur (budgetpropositionen).136Avgiftsförändringar till följd av kortare sjuklöneperiod(budgetpropositionen) 142Övriga avgiftsfrågor............................143Löneskatt på vinstandelar.......................145Skatt på egendom..................................145Fastighetsskatt.................................145Förmögenhetsskatt (budgetpropositionen).........149Skatt på varor och tjänster.......................153Mervärdesskatt..................................154Skatt på alkohol................................154Energiskatt.....................................155Reklamskatt.....................................156Fordonsskatt....................................156Övriga inkomster..................................157Avgifter på handelsgödsel och bekämpningsmedel..157Övriga inkomster, nya inkomstslag...............158Nya inkomsttitlar och namnändringar.............158Utgifter............................................160Fördelning av utgifter på utgiftsområden ..160Utgiftsområde 1 .................160Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning161Utgiftsområde 3 och uppbörd.163Utgiftsområde 4 Rättsväsendet...................164Utgiftsområde 5 och internationellsamverkan.......................................166Utgiftsområde 6 Totalförsvar....................167Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd.........169Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar.......171Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg173Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom ochhandikapp.......................................174Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom177Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn179Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet180Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv....183Utgiftsområde 15 Studiestöd.....................185Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning187Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid189Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande191Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling193Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård....194Utgiftsområde 21 Energi.........................196Utgiftsområde 22 Kommunikationer................198Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar200Utgiftsområde 24 Näringsliv.....................202Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner..204Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m..........207Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen209Socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten209Preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområden för åren 1999 och2000 211Bemyndigande för ramanslag........................212Bemyndigande om upplåning.........................213Affärsverkens upplåning.........................214Lån för myndigheters investeringar i anläggningstillgångar förförvaltningsändamål, m.m..........................215EKONOMISK STYRNING..................................216Allmänt om styrning och uppföljning av statlig verksamhet216Statliga myndigheters delårsrapporter.............218ÖVRIGA FRÅGOR.......................................219Utbetalningsdagar för statliga ersättningar.......219Myndigheternas avgiftssättning....................220Ekonomiska konsekvensanalyser.....................221Effekter av statliga besparingar..................222Ändrade principer för budgetering.................223Specialdestinering av inkomster...................224Hemställan..........................................226Förslag till fördelning av statsbudgetens utgifter för påutgiftsområden......................................240Vissa av utskottet avstyrkta motionsyrkanden (mom. 11 i hemställan)253Reservationer.......................................2591. Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken (mom. 1)(m, fp, kd).......................................2592. Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken (mom. 1) (v)2693. Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken (mom. 1) (mp)2734. Sparandet (mom. 2) (m, fp, kd).................2765. Sparandet (mom. 2) (mp)........................2776. Den kommunala sektorns ekonomiska utrymme (mom. 3) (v)2787.