bet · GL01SkU5 · 1997-11-18 00:00:00 — Vidare föreslås en ny bestämmelse (5 §) i lagen om fingeradepersonuppgifter som ger rätt att hämta in sekretessbelagtmaterial om en person som förekommer i ett ärende om fingerade person-uppgifter.MotionernaI motion Sk14 av m.fl. (m) begärs (yrkande 6) ett tillkännagivandetill regeringen om att bara skall få avslå en framställningom att få fingerade personuppgifter om det är uppenbart att tingsrätten inteskulle lämna ett medgivande. Härigenom uppnås enligt motionen en bättre balansgenom att enskilda - utan egen hänvändelse till domstol - kan få sin sak prövadav domstol i flera fall. I motionen begärs också (yrkande 7 delvis) att detskall ske en uppföljning och utvärdering av rätt att avslåen framställning.Barbro m.fl. (mp) framhåller i motion A804 (yrkande 19) attmöjligheterna att ge brottsoffer skyddad identitet bör utvärderas och stärkas.Inger m.fl. (s) föreslår i motion Ju934 (yrkande 7 delvis) attorsakerna bakom de många återtagningarna av framställningar tillRikspolisstyrelsen om fingerade personuppgifter kartläggs. Dessutom begärs attdet införs en möjlighet till permanent identitetsbyte. En möjlighet tillpermanent identitetsbyte begärs också i motion Ju910 av m.fl.(c) (yrkande 36 delvis).Utskottets bedömningRegeringens förslag bygger på betänkandet Några folkbokföringsfrågor (SOU1996:68) som lagts fram av Utredningen om vissa folkbokföringsfrågor.Utredningen hade haft som uppgift att se över förutsättningarna för att användafingerade personuppgifter bl.a. mot bakgrund av en utvärdering av lagen omfingerade uppgifter som gjorts av på regeringens uppdrag(RPS Rapport 1995:3).Skyddet för förföljda personer, bl.a. lagen om fingerade personuppgifter, harsåledes varit föremål för utredning, och orsakerna till att av ansökningarna inte förts vidare till har redovisats.Orsaken i de flesta fallen har angetts vara att sökandena har upplysts om andraskyddsåtgärder och personerna fått klart för sig att andra åtgärder änfingerade personuppgifter ofta utgör ett tillräckligt skydd.Det nu föreliggande regeringsförslaget som bygger på den nämnda utvärderingeninnebär en viss förstärkning av möjligheterna av få skyddad identitet. Detsaknas enligt utskottets mening anledning att nu innan de nya reglernatillämpats ta ställning till en ny kartläggning eller utvärdering. Motion Sk14yrkande 7 i denna del och Ju934 yrkande 7 i denna del avstyrks därför. Motbakgrund av att regeringens förslag innebär en viss förstärkning avmöjligheterna att ge brottsoffer skyddad identitet får motion A804 yrkande 19anses tillgodosett.Regeringen föreslår att fingerade personuppgifter skall kunna ges för obestämdtid i stället för som för högst . Den enskilde skall dock hamöjlighet att på egen begäran få medgivandet upphävt, och Rikspolisstyrelsenskall också ha en sådan möjlighet för de fall de fingerade personuppgifternaanvänds på ett otillbörligt sätt. Även om ett medgivande skall kunna ges påobestämd tid behåller den enskilde sin verkliga identitet. Mot bakgrund av attett medgivande att använda fingerade personuppgifter således skall kunna ges påobestämd tid och därmed vara permanent får motionerna Ju910 yrkande 36 i dennadel och Ju934 yrkande 7 i denna del enligt utskottets mening ansestillgodosedda. Motionsyrkandena avstyrks därför.När det gäller förslaget i motion Sk14 att bara skall kunnaavslå en framställning om det är uppenbart att ett identitetsbyte inte kommeratt medges av domstol delar utskottet regeringens bedömning att det behövs enordning som innebär att i ansökningen till domstolen inteavstyrker det begärda medgivandet. Enligt utskottets mening skulle ett krav påatt det skall vara uppenbart att domstolen kommer att avslå ansökan innebäraatt denna dubbelroll för inte elimineras på det sätt som ärönskvärt. Motion Sk14 yrkande 6 avstyrks därför.Stöd till den enskilde som erhållit fingerade personuppgifterPropositionenEnligt propositionen kan den som medgivits fingerade personuppgifter förorsakasbetydande problem på grund av det. De personer som har medgivits fingeradepersonuppgifter behöver ofta hjälp med att tillvarata sin rätt. Det kan t.ex.gälla vid reglering av skulder, mellanhavanden med myndigheter samt vidkontakter med banker och försäkringsbolag. Hjälpåtgärderna kräver ofta juridiskkompetens och goda kunskaper om hur samhället fungerar. Flera personer sommedgivits fingerade personuppgifter har uppvisat stora hjälpbehov, ochRikspolisstyrelsen har som ren serviceåtgärd givit dem en ganska omfattandehjälp. Också tjänstemän hos andra myndigheter har fått hjälpa till.Regeringen föreslår att en särskild kontaktmyndighet skall utses får attbistå den enskilde och att skall vara denna myndighet. Somskäl för att välja i stället för ellerBrottsoffermyndigheten anger regeringen att genom bl.a.utrednings- och ansökningsförfarandet i fråga om fingerade personuppgifter haren god kännedom om den enskildes förhållanden och dessutom har en överblicköver de svårigheter som kan följa på ett medgivande. Regeringen understrykervidare att uppgifterna i ett ärende om fingerade personuppgifter är mycketkänsliga och i så liten utsträckning som möjligt bör spridas till andramyndigheter.Regeringen framhåller dock att inte ensam kan avhjälpaalla olägenheter, utan andra myndigheter på lokal nivå måste också hjälpa tilli olika sammanhang. Den enskilde skall dock alltid kunna vända sig tillRikspolisstyrelsen om han eller hon inte kan få hjälp på annat sätt.MotionenI motion Sk14 av m.fl. (m) begärs att gesen mer framträdande roll (yrkande 7 delvis) när det gäller den enskildesinformationsbehov om vilka skyddsåtgärder som finns utöver fingeradepersonuppgifter. När det gäller den enskildes behov av stöd och hjälp ansermotionärerna i likhet med regeringen att bör varakontaktmyndighet på central nivå. Behovet av hjälp från andra håll och på lokalnivå bör enligt motionen kunna tillgodoses genom att ochdess olika brottsofferinriktade verksamheter ges en mer framträdande roll.Justitieutskottets yttrandeJustitieutskottet anser i likhet med regeringen att en särskildkontaktmyndighet bör utses för att bistå den som lever med fingeradepersonuppgifter. Det uppenbara valet är enligt justitieutskottetRikspolisstyrelsen. hänvisar därvid bl.a. till intresset avatt uppgifterna om de enskilda personerna inte sprids till andra myndigheterannat än i mycket begränsad utsträckning. avstyrkermotionsyrkandet.Skatteutskottets bedömningSkatteutskottet delar justitieutskottets bedömning och avstyrker motion Sk14yrkande 7 i denna del.Ekonomisk ersättning till personer som erhållit fingerade personuppgifterPropositionenRegeringen har inte funnit skäl att lämna förslag till en särskildkostnadsersättning till personer som erhållit fingerade personuppgifter, menhar pekat på att den som fått medgivande också drabbas av kostnader. De kanvara kostnader som har samband med byte av bostadsort eller med försäljning avfastighet eller bostadsrätt och kostnader i samband med att den enskilde måstebyta arbete. Regeringen anser att kostnader av detta slag rör många personer iskiftande situationer; dit hör inte bara personer som bytt identitet utan ocksåkvarskrivna personer och personer som erhållit sekretessmarkering.MotionenEnligt motion Sk14 av m.fl. (m) bör frågan utredas (yrkande 8). Idet sammanhanget bör bl.a. övervägas om ekonomisk kompensation bör utgå förkostnader som kan uppkomma för en person med skyddad identitet som t.ex.vittnar i ett mål som rör medborgarnas gemensamma intressen. Det kan t.ex.gälla grova brottmål där samhällsintresset av att brottet upp är stort.I motion Ju910 yrkande 36 av m.fl. (c) framhålls att samhälletbör stödja personer som medges permanent identitetsbyte genom att hjälpa dessamed flyttkostnader.Justitieutskottets yttrandeJustitieutskottet hänvisar till att utskottet har framhållit attangrepp på rättssystemet i form av hot och repressalier mot vittnen, målsägandeoch parter närmast har satts i system vid vissa former av brottslighet (bet.1996/97:JuU19 om övergrepp i rättssak). Vid utredning och lagföring avbrottslighet med anknytning till kriminella motorcykelgäng har systematiska ochorganiserade övergrepp av detta slag förekommit, och också i samband med grovnarkotikabrottslighet och annan brottslighet har sådant hot och våld ökat.Det är enligt justitieutskottet uppenbart att rättssystemet är sårbart förden typen av angrepp. En rättssäker och effektiv brottmålsprocess förutsätterallmänhetens medverkan. Om vittnen och målsägande systematiskt skräms tilltystnad eller pressas att lämna falska uppgifter angrips fundamenten tillrättsordningen. Mot den bakgrunden beslutade om skärpningav straff för övergrepp i rättssak. har i uppdrag att seöver frågan om vissa åtgärder till skydd för målsägande och vittnen.Justitieutskottet konstaterar att den som på grund av förföljelse tvingasbyta bostadsort och identitet givetvis åsamkas stora kostnader. Även omutskottet allmänt sett kan instämma i regeringens synpunkter i denna del måstedet ifrågasättas om resonemanget har bärighet i de fall orsaken tillförföljelsen är att den drabbade uppfyllt sin vittnesplikt. ,som erinrar om att vittnesplikten är sanktionerad (36 kap. 7 och 21 §§rättegångsbalken), anser för sin del att det måste övervägas om den somförföljs på grund av att han eller hon uppfyllt sin vittnesplikt skall varahänvisad bara till ersättning i form av skadestånd, brottsskadeersättning samtvad som kan utgå inom ramen för . Det bör övervägas om inte detallmänna bör ta ett ansvar. anser att regeringen bör se tillatt frågan tas upp i lämpligt sammanhang.Under hänvisning till det anförda föreslår justitieutskottet attskatteutskottet hemställer att med anledning av motion Sk14 i nubehandlad del som sin mening ger regeringen till känna vad justitieutskottetanfört.Skatteutskottets bedömningSkatteutskottet delar justitieutskottets bedömning att det kan ifrågasättas omden som förföljs på grund av att han eller hon uppfyllt sin vittnesplikt baraskall vara hänvisad till ersättning i form av skadestånd, brottsskadeersättningoch bistånd enligt socialtjänstlagen. anser i likhet medjustitieutskottet att regeringen bör se till att frågan om inte det allmännaskall ha ett särskilt ansvar för de nu aktuella kostnaderna tas upp i lämpligtsammanhang. Detta bör med anledning av motionerna Sk14 yrkande 8 och Ju910yrkande 36 i denna del ges regeringen till känna.Personnummer och samordningsnummerPropositionenRegeringen föreslår att personnummer skall tilldelas endastpersoner som folkbokförs i landet. Den nuvarande tilldelningen av personnummertill personer som inte är folkbokförda skall ersättas med tilldelning av ettsärskilt samordningsnummer.Om det inte är obehövligt skall personnummer eller samordningsnummer lagrasmed sekelangivelse i register som förs med hjälp av ADB.MotionenI motion T912 av m.fl. (v) framhålls att med attproblemet med angivelse av århundrade i personnummer löses skulle man kunnapassa på att även anpassa för ett internationellt personnummer (yrkande 12). Idenna globaliseringens tid vore detta enligt motionärerna troligtvis mycketpraktiskt både för olika myndigheter och för jordens individer.Utskottets bedömningI 7 § andra stycket datalagen finns bestämmelser som föreskriver enrestriktivitet i registreringen av personnummer. Registrering av personnummerfår således ske bara när det är klart motiverat med hänsyn till registretsändamål, vikten av en säker identifiering eller något annat beaktansvärt skäl.Bestämmelsen trädde i kraft efter ingående avvägningar ifråga om behovet av ett lätthanterligt administrativt hjälpmedel och omintresset av integritetsskydd. Utskottet är mot bakgrund av denna restriktivasyn på användningen av personnummer inte berett att nu ställa sig bakom ettkrav på ett internationellt personnummer. Motion T912 yrkande 12 avstyrksdärför.Folkbokföring av barnPropositionenEnligt regeringen bör en vårdnadshavare inte ges rätt att mot den andrevårdnadshavarens vilja överklaga ett beslut som rör barnets folkbokföring. Envanlig situation där rätten att överklaga kommer upp är när barnets föräldrarseparerar efter att tidigare ha varit gifta eller sambor. Skattemyndigheternahar i vissa fall inte ändrat ett barns folkbokföring då barnet till viss delbor kvar där det tidigare varit folkbokfört trots att barnet och en avvårdnadshavarna flyttar till en ny bostad. Även om föräldrarna varit överens ombarnets bosättning kan förhållandena vara sådana att de inte kan enas om attöverklaga. Skattemyndigheternas bedömning av barnets folkbokföring får oftastor ekonomisk betydelse på grund av att rätten att uppbära vissa förmåner,exempelvis bostadsbidrag delvis hänger samman med barnets folkbokföring.Den grundläggande frågan om barnets folkbokföring gäller emellertidskattemyndigheternas och förvaltningsdomstolarnas tillämpning av vissamateriella bestämmelser i folkbokföringslagen och inte rätten att överklaga.Även om man anser att överklagandereglerna har betydelse i sammanhanget serregeringen svårigheter med en överklaganderätt för endast en vårdnadshavare. Idagsläget åligger det enligt 30 § folkbokföringslagen båda vårdnadshavarna attanmäla flyttning av barnet. Om endast en av vårdnadshavarna får göra enflyttningsanmälan finns det en risk för motstridiga flyttningsanmälningar.Frågan om barns folkbokföring är enligt regeringen inte av så särpräglad naturatt det finns skäl att göra undantag från huvudregeln i 6 kap. 13 §föräldrabalken att vårdnadshavarna endast gemensamt kan företräda barnet.MotionenI motion Sk14 av m.fl. (m) begärs förslag till ändring av barnsfolkbokföring (yrkande 9). Motionärerna säger sig inte vara beredda att avfärdade tillämpningsproblem som den nuvarande lagstiftningen inneburit. För det fallen av vårdnadshavarna flyttar till en ny adress med barnet men barnet till vissdel bor kvar där det är folkbokfört tillkommer de sociala förmånerna denvårdnadshavare som bor på barnets folkbokföringsadress. Ett sätt att komma tillrätta med bl.a. den situationen vore att i lag ge uttryck för principen att ettbarn skall folkbokföras hos den förälder där det får anses ha sin huvudsakligavistelse.Utskottets bedömningRätt folkbokföringsort är enligt 6 § folkbokföringslagen (1991:481) denfastighet och den territoriella församling där personen är att anse som bosatt.En person anses enligt 7 § vara bosatt på den fastighet där han eller honregelmässigt tillbringar sin dygnsvila. Den som därigenom kan anses vara bosattpå fler än en fastighet anses vara bosatt på den fastighet där han sammanlevermed sin familj eller med hänsyn till övriga omständigheter får anses ha sittegentliga hemvist.Anmälan om flyttning skall enligt 30 § folkbokföringslagen göras av barnetsvårdnadshavare. Har barnet två vårdnadshavare skall båda göra anmälan.Bestämmelsen att båda vårdnadshavarna skall göra flyttningsanmälan för barnethar dock inte alltid så stor betydelse. kan nämligensjälvmant pröva frågan om barnets folkbokföring, vilket kan ske exempelvis nären av vårdnadshavarna anmäler flyttning för egen del. Barnet skall därvidenligt 7 § folkbokföringslagen anses vara bosatt där det med hänsyn tillomständigheterna får anses ha sitt egentliga hemvist. En sådan omständighetskulle kunna vara att barnet huvudsakligen vistas hos den ena av föräldrarna.Svårigheterna när det gäller bedömningen av barnets egentliga hemvist torde ihuvudsak uppkomma i de fall barnet vistas ungefär hos var och en avföräldrarna och inte har större anknytning till den ena än den andra avfastigheterna. Motionens förslag att barnet skall folkbokföras hos den förälderdär det får anses ha sin huvudsakliga vistelse torde mot denna bakgrund intevara en lösning på problemet med att avgöra hos vilken förälder ett barn skallanses vara bosatt. Motion Sk14 yrkande 9 avstyrks.Högskolestuderandes valbarhet till kommunala förtroendeuppdragMotionenI motion Sk901 av () begärs en lagändring i syfte att gemöjlighet åt högskolestuderande att åta sig förtroendeuppdrag i den kommun därderas föräldrahem är beläget.Utskottets bedömningFrågan om vuxna studerandes möjlighet att välja att ha sin folkbokföring påhemorten och därmed kunna fortsätta sina politiska förtroendeuppdragbehandlades av socialförsäkringsutskottet, som erinrade om attvistelseorten är avgörande för folkbokföringen och att denna princip numeragäller också vid studier. framhöll att de undantagsom medges gäller statsråd, riksdagsledamöter, intagna på kriminalanstalt ochvärnpliktiga, och således är mycket begränsade. Ett undantag förhögskolestuderande borde enligt socialförsäkringsutskottet inte medges (bet.1994/95:SfU12). ställde sig bakom utskottets ställningstagande (prot.1994/95:91).Skatteutskottet gör inte nu någon annan bedömning och avstyrker motion Sk901.Översyn av folkbokföringslagenMotionenErik () begär i motion Sk902 en utredning med uppdrag att göraen översyn av gällande lagstiftning avseende folkbokföring för att skapa klararegler och möjligheter för kommuner och myndigheter till övervakning ochpåföljder för missbruk. Det är enligt motionen allmänt känt att många förslagnamänniskor väljer folkbokföringsort efter eget gottfinnande, där det passarekonomin bäst och oaktat verkliga förhållanden. Motionären framhåller att detär djupt orättvist att förslagna människor skall kunna skaffa sig fördelargentemot ärliga kommunmedborgare som följd av rådande oklara rättsförhållanden.Utskottets bedömningFolkbokföringslagen trädde i kraft efter ett förhållandevislångvarigt utredningsarbete av folkbokföringskommitté, som bedrev sittarbete med en utgångspunkt bl.a. i ett betänkande från Hemvistsakkunniga år1976. I propositionen om ny folkbokföringslag m.m. (prop. 1990/91: 153)diskuterades förhållandevis ingående frågan om rätt bosättningsort, och en vissdomstolspraxis har utbildats till ledning för enskilda och skattemyndigheterna.I den nu behandlade propositionen föreslås en viss förstärkning avmöjligheterna till bosättningskontroll och framhålls att vissa andra åtgärderbehöver övervägas ytterligare. Utskottet är inte berett att nu tillstyrka engenerell översyn av reglerna. Utskottet vill emellertid erinra om attflyttningskontrollen enligt budgetpropositionen för (prop. 1997/98:1)är ett prioriterat område för skatteförvaltningen. Utskottet avstyrker motionSk902.Ändring av folkbokföringsdagMotionenI motion Sk903 av () yrkas att folkbokföringsdagen skall infallavid årsskiftet.Utskottets bedömningUtskottet avstyrkte (bet. 1996/97:SkU2) ett motsvarande yrkande.Utskottet framhöll att mantalskrivningsdagen avskaffades med den nyafolkbokföringslagen. Det finns inte någon viss folkbokföringsdag, även om det ikommunalskattelagen och lagen om allmän försäkring finns kvar bestämmelser somtar sikte på folkbokföringen . ställde sig bakomutskottets ställningstagande (prot. 1996/97:38). Utskottet gör inte nu någonannan bedömning och avstyrker därför motion Sk903.Placering av tilltalsnamnMotionenI motion Sk904 av () framhålls att det i många sammanhangskulle innebära en förenkling om det i befolkningsregistret och alla andraregister fanns möjlighet att på något sätt markera tilltalsnamnet eller placeradet först.Skatteutskottets bedömningUtskottet har inhämtat från att tilltalsnamnet - i den mån detfinns en uppgift om det - markeras med särskild kod i folkbokföringsregistren.Mot denna bakgrund och eftersom uppgifterna i folkbokföringsregistret utgörunderlag för en rad andra personregister får motion Sk904 anses i huvudsaktillgodosedd, och utskottet avstyrker motionsyrkandet.LagförslagenBestämmelserna i 7 kap. 9 § sekretesslagen (1980:100) och 3 § hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763), vilka föreslås ändrade genom den nu aktuellapropositionen, är föremål för ytterligare ändringsförslag i propositionerna1997/98:6 (utbildningsutskottet) respektive 1997/98:1 (socialförsäkrings-utskottet).Den lagtekniska behandlingen av dessa paragrafer bör därför inte tas upp nuutan anstå till behandlingen av de nämnda propositionerna (se bet. 1997/98:UbU5respektive 1997/98:SfU1). beträffande rutinerna vid sekretessmarkeringatt avslår motionerna 1997/98:Sk14 yrkande 2 och 1997/98 T808 yrkande5,2. beträffande lagreglering av möjligheten att görasekretessmarkeringatt avslår motion 1997/98:Sk14 yrkande 3,res. 1 (m)3. beträffande nivån på folkbokföringssekretessenatt avslår motion 1997/98:Sk14 yrkande 1,res. 2 (m, fp)4. beträffande kvarskrivningatt avslår motion 1997/98:Sk14 yrkandena 4 och 5,res. 3 (m)5. beträffande klargörande om vissa regler om skola m.m. förkvarskrivna barnatt avslår motion 1997/98:Ju934 yrkande 7, såvitt nu är i fråga,6. beträffande fingerade personuppgifteratt avslår motionerna 1997/98:Sk14 yrkande 7, såvitt nu är i fråga,1997/98:Ju934 yrkande 7, såvitt nu är i fråga, och 1997/98: A804 yrkande19,res. 4 (m)7. beträffande permanent identitetsbyteatt avslår motionerna 1997/98:Sk910 yrkande 36, såvitt nu är i fråga,och 1997/98:Ju934 yrkande 7, såvitt nu är i fråga,8. beträffande rätten för att avslå enframställningatt avslår motion 1997/98:Sk14 yrkande 6,res. 5 (m)9. beträffande stöd till den enskilde som medgivits fingeradepersonuppgifteratt avslår motion 1997/98:Sk14 yrkande 7, såvitt nu är i fråga,res. 6 (m, fp)10. beträffande ekonomisk ersättning till personer som medgivitsfingerade personuppgifteratt med anledning av motionerna 1997/98:Sk14 yrkande 8 och1997/98:Ju910 yrkande 36, såvitt nu är i fråga, som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,11. beträffande internationellt personnummeratt avslår motion 1997/98:T912 yrkande 12,12. beträffande folkbokföring av barnatt avslår motion 1997/98:Sk14 yrkande 9res. 7 (m)13. beträffande högskolestuderandes valbarhet till kommunalauppdragatt avslår motion 1997/98:Sk901,14. beträffande översyn av folkbokföringslagenatt avslår motion 1997/98:Sk902,15. beträffande ändring av folkbokföringsdagatt avslår motion 1997/98:Sk903,16. beträffande placering av tilltalsnamnatt avslår motion 1997/98:Sk904.17. beträffande lagförslagenatt antar de i detta betänkande på s. 3-24 återgivna förslagen till1. lag om ändring i lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter,2. lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481),3. lag om ändring i ,4. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),5. lag om ändring i namnlagen (1982:670),6. lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763),7. lag om ändring i ,8. lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125),9. lag om ändring i begravningslagen (1990:1144),10. lag om ändring i lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister,11. lag om ändring i lagen (1995:734) om aviseringsregister.Stockholm den 18 november 1997Lars HedforsI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), Per (), (), (), (), (), IngibjörgSigurdsdóttir (s), (), () och MichaelStjernström (kd). Lagreglering av möjligheten att göra sekretessmarkering (mom. 2)(), (), () och CarlErik () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 27 börjar med?Skatteutskottet delar? och slutar med ?3 avstyrks således? bort ha följandelydelse:När det gäller frågan om lagreglering av möjligheten att görasekretessmarkering i folkbokföringsregistret anser utskottet att övervägandeskäl talar för att förfarandet lagregleras i likhet med vad som gäller förhemligstämplingen. Enligt utskottets mening är det angeläget att enlagstiftning inte fördröjs, vilket blir fallet om Brottsofferutredningensförslag, sedvanlig remissbehandling och proposition skall avvaktas. Detta börmed bifall till motion Sk14 yrkande 3 ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande lagreglering av möjligheten att göra sekretessmarkeringatt med bifall till motion 1997/98:Sk14 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Nivån på folkbokföringssekretessen (mom. 3)(), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 29 börjar med?Skatteutskottet delar? och slutar med ?yrkande 1? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är det av central betydelse atthandlingsoffentligheten inte inskränks mer än vad som är nödvändigt.