bet · GL01FiU7 · 1997-11-18 00:00:00 — Ändringar i lagen om offentlig upphandling (prop. 1996/97:153) Utskottet behandlar i detta betänkande de i proposition 1996/97:153 föreslagnaändringarna i lagen (1992:1528) om offentlig upphandling () jämte treföljdmotioner samt 15 motioner som väckts under allmänna motionstiden och13 motioner som väckts under allmänna motionstiden 1997.I propositionen föreslås vissa justeringar i i syfte dels att förbättralagens överenstämmelse med EG:s upphandlingsdirektiv, dels att förtydligalagtexten. Regeringen föreslår bl.a. att den inbördes ordningen mellan detekonomiskt mest fördelaktiga anbudet och lägsta pris i 1 kap. 22 § ändras.För att tydliggöra att lägsta pris inte är ett huvudalternativ föreslås att detekonomiskt mest fördelaktiga alternativet anges först.Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari 1998.Utskottet tillstyrker propositionens förslag. Med anledning av en motionförordar utskottet att skall ge regeringen till känna vad utskottetanfört beträffande skadestånd vid upphandling. Övriga motioner avstyrks.Till betänkandet har fogats åtta reservationer och ett särskilt yttrande.InledningI detta betänkande behandlar utskottetdels proposition 1996/97:153 Ändringar i lagen om offentlig upphandling,dels de med anledning av proposition 1996/97:153 väckta motionerna1996/97:Fi93 av (),1996/97:Fi94 av (),1996/97:Fi95 av m.fl. (v, s, fp, mp),dels de under allmänna motionstiden väckta motionerna1996/97:Fi801 av () yrkandena 4-7,1996/97:Fi802 av (),1996/97:Fi803 av m.fl. (m),1996/97:Fi804 av och båda (s),1996/97:Fi805 av (),1996/97:Fi806 av m.fl. (fp, m, c, kd),1996/97:Fi807 av och båda (m),1996/97:Fi808 av m.fl. (s),1996/97:Fi809 av och båda (v),1996/97:L212 av () yrkande 3,1996/97:L712 av m.fl. (v) yrkande 2,1996/97:Jo714 av m.fl. (kd) yrkande 7,1996/97:Jo727 av m.fl. (c) yrkandena 18 och 19,1996/97:N206 av m.fl. (m) yrkandena 2 och 3,1996/97:N250 av m.fl. (m) yrkandena 4 och 5,dels de under allmänna motionstiden väckta motionerna1997/98:Fi205 av m.fl. (m) yrkandena 13 och 14,1997/98:Fi801 av och () yrkandena 1, 2och 4,1997/98:Fi802 av (),1997/98:Fi803 av och (),1997/98:Fi804 av och (),1997/98:Fi909 av (),1997/98:N271 av m.fl. (m) yrkandena 3-6,1997/98:N274 av m.fl. (kd) yrkande 18,1997/98:N306 av tredje vice talman m.fl. (fp) yrkande 3,1997/98:N310 av och () yrkande 1,1997/98:So411 av m.fl. (c) yrkande 10,1997/98:Jo525 av och ( ) yrkande 4,1997/98:Jo784 av m.fl. (c) yrkandena 17 och 18.Inkomna skrivelserUnder ärendets beredning har utskottet mottagit skrivelser från , Arkitekt- och Ingenjörsföretagen, samtSveriges Allmännyttiga Bostadsföretag.Propositionens förslagI proposition 1996/97:153 föreslås att antar regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1992:1528) om offentlig upphandling.Regeringens lagförslag återfinns i bilaga till betänkandet. Utskottet har ilagtexten gjort vissa smärre justeringar av redaktionell karaktär. Motioner väckta med anledning av proposition 1996/97:1531996/97:Fi93 av () vari yrkas att beslutar om sådanttillägg till lagstiftningen att det klart framgår att kommunägda bostadsföretaginte är att anse som upphandlande enheter och därmed inte kan omfattas av lagenom offentlig upphandling.1996/97:Fi94 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljöhänsyn vid offentlig upphandling,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lokala hänsyn vid offentlig upphandling.1996/97:Fi95 av m.fl. (v, s, fp, mp) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbättringav upphandlingslagstiftningen.Motioner väckta under allmänna motionstiden 19961996/97:Fi801 av () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om obligatorisk upphandling,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tydligare begränsningar för direktupphandling,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om klarare krav på affärsmässighet vid direktupphandling,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vidgad offentlighet beträffande upphandlingsbeslut.1996/97:Fi802 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om översyn av lagen omoffentlig upphandlings regler för kommunala inköp under tröskelvärdet.1996/97:Fi803 av m.fl. (m) vari yrkas att hos regeringenbegär förslag till ändring av lagen om offentlig upphandling i enlighet med vadsom anförts i motionen.1996/97:Fi804 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omoffentlig upphandling av arkitekttjänster.1996/97:Fi805 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av tydligupphandlingsstrategi för att underlätta miljöhänsyn vid upphandling av el.1996/97:Fi806 av m.fl. (fp, m, c, kd) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförbättring av upphandlingslagstiftningen.1996/97:Fi807 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en lag om konkurrensneutralitet vid offentlig prissättning börinföras med krav på att offentlig näringsverksamhet skall redovisas helt skildfrån annan verksamhet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att lagen om offentlig upphandling bör kompletteras med krav på attall verksamhet där det finns förutsättningar för konkurrens skall upphandlas iförhandlingsform där någon så begär,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kommunallagen bör förtydligas vad gäller reglerna för vad som ärtillåten och otillåten verksamhet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att all offentlig verksamhet måste utsättas för konkurrens så atttjänster kan erbjudas den öppna marknaden.1996/97:Fi808 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att initieraforskning kring offentlig upphandling.1996/97:Fi809 av och () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till ändring av upphandlingslagen enligt vad imotionen anförts.1996/97:L212 av () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om effektivare upphandlingsregler.1996/97:L712 av m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den statliga upphandlingen skall vara miljöanpassad,1996/97:Jo714 av m.fl. (kd) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förändring av offentlig upphandling i mer miljövänlig riktning.1996/97:Jo727 av m.fl. (c) vari yrkas18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kunskap och information om miljömässig upphandling,19. att hos regeringen begär förslag till ändringar i lagen(1994:1528) om offentlig upphandling i enlighet med vad som anförts i motionen.1996/97:N206 av m.fl. (m) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lagen om offentlig upphandling,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om regler för överklagningsbara beslut i samband med offentlignäringsverksamhet.1996/97: N250 av m.fl. (m) vari yrkas4. att hos regeringen begär förslag till ändringar i lagen omoffentlig upphandling i enlighet med vad som anförts i motionen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införande av lag om konkurrensneutralitet vid offentligprissättning.Motioner väckta under allmänna motionstiden 19971997/98:Fi205 av m.fl. (m) vari yrkas13. att hos regeringen begär förslag om ändringar i kommunal-lagen, lagen om offentlig upphandling och konkurrenslagen i enlighet med vadsom anförts i motionen,14. att hos regeringen begär förslag om skärpta krav påkonkurrensneutralitet vid offentlig prissättning i enlighet med vad som anförtsi motionen.1997/98:Fi801 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en lag om konkurrensneutralitet vid offentlig prissättning börinföras,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att lagen om offentlig upphandling bör kompletteras med krav på attall verksamhet skall upphandlas i förhandlingsform där någon så begär,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att all offentlig verksamhet måste utsättas för konkurrens så atttjänster kan erbjudas på den öppna marknaden.1997/98:Fi802 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att komplettera lagen om offentlig upphandling med en tidsfrist därman har på sig att begära överprövning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att införa sanktioner mot de kommuner, landsting och statligaföretag som inte följer upphandlingsreglerna.1997/98:Fi803 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att göra en översyn av så att lagens tröskelvärden ges så vidaramar som möjligt i förhållande till EU:s regelsystem,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att miljökraven vid offentlig upphandling skall kunna ställas ocksåpå transporter,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att miljöhänsyn skall vara ett kriterium vid offentlig upphandling.1997/98:Fi804 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förändringav lagen om offentlig upphandling.1997/98:Fi909 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fri konkurrens vad gäller administration och upphandling av tjänsterrörande de statsanställdas pensioner,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillämpandet av lagen om offentlig upphandling vid statligamyndigheters upphandling av pensionstjänster.1997/98:N271 av m.fl. (m) vari yrkas3. att hos regeringen begär förslag till ändringar i lagen omoffentlig upphandling i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införande av lag om konkurrensneutralitet vid offentligprissättning,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att all offentlig produktion som inte är myndighetsutövning börkonkurrrensutsättas,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att krav bör ställas på att den egna verksamheten måste utsättas förkonkurrens innan tjänster får erbjudas den öppna marknaden.1997/98:N274 av m.fl. (kd) vari yrkas18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtkomligheten av offentliga handlingar och att all offentligupphandling bör ske elektroniskt.1997/98:N306 av tredje vice talman m.fl. (fp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbättrade möjligheter för småföretagen att delta vid offentligaupphandlingar.1997/98:N310 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändringar i lagen om offentlig upphandling syftande till möjlighetatt ställa miljökrav vid upphandling,1997/98:So411 av m.fl. (c) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en förändring av lagen om offentlig upphandling,1997/98:Jo525 av och ( ) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tydliggöra lagen om offentlig upphandling () så attoffentliga inrättningar vid upphandling kan ställa specifika krav vid inköp avvaror.1997/98:Jo784 av m.fl. (c) vari yrkas17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om svenska ansträngningar för att förändra EU:s direktiv påupphandlingsområdet,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör få i uppdrag att öka kunskaperna ommiljövänlig upphandling hos statliga och kommunala inköpare. BakgrundI propositionen föreslår regeringen vissa justeringar i lagen (1992:1528) omoffentlig upphandling () i syfte dels att förbättra lagens överensstämmelsemed EG:s upphandlingsdirektiv, dels att förtydliga lagtexten. EG-kommissionenhar arbetat med en översyn av den svenska lagens lydelse och tillämpning iSverige i förhållande till direktivens lydelse och tillämpning inom EU iövrigt. Till grund för propositionens förslag ligger främst kommissionenssynpunkter som framkommit vid diskussioner som företrädare förFinansdepartementet och () haft medtjänstemän från kommissionen under kommissionens arbete med översynen.LOU har varit i kraft . Tillämpningen har givit vidhanden att överensstämmelsen mellan och i fleraavseenden är mindre god. Kommissionen har också påpekat att den svenskaregleringen inte i alla delar harmonierar med EG:s upphandlingsdirektiv så somdessa rimligen bör tolkas.Regeringen anser att man från svensk sida bör sträva efter en så godöverensstämmelse som möjligt mellan och motsvarande EG-direktiv.Vid remissbehandlingen av propositionen har framförts uppfattningen attSverige bör verka för en förenkling av direktiven. Frågan har tagits upp avkommissionen i en grönbok som bl.a. remitterats till medlemsstaterna och tillett antal organisationer inom EU för synpunkter. I yttrandet har framfört uppfattningenatt man bör verka för en förenkling av direktiven. Regeringen anser att denfortsatta beredningen av grönboken bör inväntas innan man tar ställning tillfrågan om man bör göra en fullständig översyn av LOU.Föreslagna ändringar i m.m.LOU:s tillämpningsområdeMotionenI motion 1997/98:Fi803 av och () yrkande1 anförs att tröskelvärdena i ligger lägre än i vissa andra EU-länder,t.ex. Detta får till följd att styr kommunernas upphandling i ettlångt större antal upphandlingar än vad som är nödvändigt. bör därförsom sin mening ge regeringen till känna att den bör göra en översyn av såatt lagens tröskelvärden ges så vida ramar som möjligt i förhållande till ställningstagandeLOU gäller för upphandling såväl över som under tröskelvärdena.Tröskelvärdena i 2-5 kap. anges i den europeiska enhetsvalutan ecualternativt i särskilda dragningsrätter. Värdet i nationella valutor av dessatröskelvärden fastställs av . Som exempel kan nämnas att vidvaruupphandling är tröskelvärdet för statlig myndighet och förövriga upphandlande enheter i storleksordningen . kansåledes inte självt bestämma tröskelvärdenas storlek.För upphandling under tröskelvärdena gäller reglerna i 6 kap. Upphandlingunder tröskelvärdena skall enligt 6 kap. 2 § göras genom förenklad upphandling.Dock får direktupphandling användas om upphandlingens värde är lågt eller omdet finns synnerliga skäl. Den upphandlande enheten skall vid behov fastställariktlinjer för användning av direktupphandling.Beträffande vad som avses med ?lågt värde? så har NOU) uttalat bl.a. följande. Avsikten var ursprungligen attdirektupphandling skulle användas vid mindre upphandlingar ?över disk?, dvs.när ett normalt anbudsförfarande skulle medföra alldeles för högaadministrativa kostnader i förhållande till upphandlingens storlek. De högstabelopp som enheten bör fastställa för direktupphandling måste avgöras medhänsyn till den typ av upphandling som enheten gör. För en normal enhet kan ettbasbelopp för varor och tjänster vara ett lämpligt belopp och för enstakaintellektuella tjänster, två basbelopp. Det bör observeras attdirektupphandling endast bör tillämpas på enstaka upphandlingar under ett år.Om enheten vet att det kan bli fråga om upprepade upphandlingar bör enheten istället upphandla enligt och teckna ramavtal för varan eller tjänsten.Utskottet föreslår med det anförda att motion 1997/98:Fi803 (mp) yrkande 1avstyrks.Upphandlande enhetBakgrundAktuella direktiv innebär att inte endast myndigheter och beslutandeförsamlingar i en kommun, ett landsting eller kyrklig kommun skall tillämpaupphandlingsreglerna. Direktiven är mer vittomfattande och avser inte baranämnda enheter utan även statliga och kommunala verk och också andra enheter,bl.a. bolag, som i något avseende har ett offentligrättsligt drag.Utgångspunkten för avgränsningen är dels vilken verksamhet som enheten faktisktbedriver, dels om den offentliga sektorn har ett bestämmande inflytande överenheten, antingen genom ägande eller genom annan kontroll. Vad som inte fallerunder definitionen av upphandlande enhet är sådana offentligt ägda bolag somframför allt staten kan inneha av rent affärsmässiga skäl, eller privataföretag som på grund av en ekonomisk eller annan krissituation övertagits av staten och där avsikten är att bolaget skall återgåtill den privata sektorn.PropositionenTermen ?upphandlande enhet? definieras i 1 kap. 5 § . I 1 kap. 6 § angesde förutsättningar som skall vara uppfyllda för att bl.a. bolag skall anses somupphandlande enheter. Enligt sistnämnda paragraf i dess nuvarande lydelseinnefattar termen ?upphandlande enhet? sådana bolag, föreningar, samfälligheteroch stiftelser som har inrättats för att fullgöra uppgifter i det allmännasintresse och inte har en industriell eller kommersiell karaktär och1. vars kapital huvudsakligen har tillskjutits av staten, en kommun, ettlandsting eller en kyrklig kommun, eller2. vars upphandling står under statlig eller tillsyn, eller3. vars styrelseledamöter utses av staten, en kommun, ett landsting eller enkyrklig kommun, eller4. vars styrelse till mer än halva antalet ledamöter utses av staten, enkommun, ett landsting eller en kyrklig kommun.I propositionen föreslås ett förtydligande av 1 kap. 5 § som innebär attdefinitionen av upphandlande enhet tillförs ytterligare en grupp enheter,nämligen sammanslutningar av upphandlande enheter. Beträffande 1 kap. 6 §föreslås i förtydligande syfte att termen ?upphandlande enhet? skall innefattasådana bolag m.fl. som har inrättats i syfte att täcka behov i det allmännasintresse, under förutsättning att behovet inte är av industriell ellerkommersiell karaktär.MotionenI motion 1996/97:Fi93 av () konstateras att kommunägdabostadsföretag är verksamma på en ofta starkt konkurrensutsatt marknad.Motionären anser därför att kommunägda bostadsföretag inte skall anses somupphandlande enheter. Detta bör framgå av LOU.Utskottets ställningstagandeKommissionen har påpekat att den nuvarande lagtexten är otydlig och innehållersyftningsfel. I propositionen föreslås därför att bestämmelserna i 1kap. 5 och 6 §§ skall ändras för att bättre stämma överens med EG:supphandlingsdirektiv. Utskottet tillstyrker propositionens förslag.Definitionen av upphandlande enhet i bedöms överensstämma medbestämmelserna i direktiven. har en skyldighet att genomföra dessadirektiv. Motion 1996/97:Fi93 (s) avstyrks.Krav som får ställas på en leverantörGällande rättI 1 kap. 17 § anges vad en upphandlande enhet får begära upplysningar omoch under vilka förutsättningar en leverantör kan uteslutas från deltagande ien upphandling. En leverantör kan t.ex. uteslutas från deltagande om han är ikonkurs, inte har fullgjort sina åligganden avseende socialförsäkringsavgiftereller skatt, är dömd för brott avseende yrkesutövningen enligt lagakraftvunnendom eller har gjort sig skyldig till allvarligt fel i yrkesutövningen och denupphandlande enheten kan visa detta.Det kan anmärkas att denna kvalitetskontroll inte innebär en skyldighet förden upphandlande enheten att efterfråga dessa omständigheter eller uteslutaleverantören i fråga. Det kan ju finnas andra skäl som gör att en upphandlandeenhet ändå har förtroende för en viss leverantör. I bestämmelsens första ochandra stycken anges därför endast vilka omständigheter som får undersökas ochsom kan föranleda uteslutning.MotionenI motion 1997/98:Fi804 av och () anförmotionärerna att upphandlande enheter inte kan ta hänsyn till om anbudsgivarnatecknat kollektivavtal eller inte vid bedömningen av inkomna anbud. Effekten avdetta kan bli att oseriösa företag med dåliga villkor för sina anställda kanvinna konkurrensfördelar gentemot seriösa företag. Motionärerna anser därföratt det vore rimligt att ändrades så att hänsyn kan tas till omkollektivavtal finns tecknat eller inte. bör ge regeringen i uppdragatt utreda förutsättningarna för en sådan förändring och komma med förslag iden förespråkade riktningen.Utskottets ställningstagandeLOU ger inte någon möjlighet för en upphandlande enhet att begära inupplysningar om en anbudsgivare tecknat kollektivavtal. Som framgått ovan kandock en leverantör uteslutas från deltagande om han är dömd för brott avseendeyrkesutövningen enligt lagakraftvunnen dom eller om han har gjort sig skyldigtill allvarligt fel i yrkesutövningen och den upphandlande enheten kan visadetta.Branschsaneringsutredningen har i sitt betänkande Branschsanering - och andrametoder mot ekobrott, SOU 1997:111, sett över i syfte att minskamöjligheterna för oseriösa företag som genom ekonomisk brottslighet kankonkurrera ut seriösa företag genom att leverera varor och tjänster till denoffentliga sektorn. Utredningens förslag är föremål för remissbehandling ochkommer därefter att övervägas inom . RRV har gjort enutredning, RRV 1996:74, om hur kontrollen av leverantörer i samband medupphandling kan fördjupas i syfte att förebygga ekonomisk brottslighet. Inom EUpågår också ett arbete med att se över direktiven för att bl.a. motverkaorganiserad brottslighet.I kommissionens grönbok tas upp frågan om de möjligheter som reglerna omoffentlig upphandling erbjuder är tillräckliga för att genomföra dearbetsmarknadspolitiska målen, såväl gemenskapens som de nationella.Utskottet anser att det är angeläget att de upphandlande enheterna använderde möjligheter som ger för att hindra oseriösa företag att leverera varoroch tjänster till den offentliga sektorn. Med hänvisning till det arbete sompågår inom och EU avstyrker utskottet motion 1997/98:Fi804(s).Anbudsprövningen och miljöhänsyn vid upphandlingPropositionenRegeringen föreslår att det i skall införas en ny bestämmelse för attförtydliga att den upphandlande enheten vid sin anbudsprövning skall företa tvåprövningar. Först skall den upphandlande enheten pröva om en leverantöruppfyller de krav som ställts på honom, dvs. en prövning av anbudsgivarenslämplighet, vilken föreslås bli reglerad i 1 kap. 20 a §. Därefter skall denupphandlande enheten utvärdera de inkomna anbuden i enlighet med förfarandetsom anges i 1 kap. 22 §. De två prövningarna skall ske i nämnd ordning oavsettupphandlingsförfarande och de styrs av olika regler.Genom 1 kap. 22 § genomförs flera olika direktiv. Den inbördes ordningenmellan det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet och lägsta pris varierar i deolika direktiven. I två direktiv (93/36/EEG art. 26.1 a och 93/37/EEG art. 30.1a) nämns lägsta pris först, medan det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudetnämns först i två andra direktiv (92/50/EEG art. 36.1 a samt i 93/38/EEG art.34.1 a). Många upphandlande enheter och leverantörer har uppfattat att lägstapris är ett huvudalternativ. För att tydliggöra att så inte är fallet anserregeringen att det ekonomiskt mest fördelaktiga alternativet bör anges först i1 kap. 22 § första stycket. Vidare är det av stor betydelse att dettaalternativ lyfts fram eftersom viktiga kriterier annars kanske inte beaktas.I ett nytt andra stycke lämnas exempel på omständigheter som en upphandlandeenhet får ta hänsyn till vid bedömningen av vilket anbud som är det ekonomisktmest fördelaktiga. Där anges pris, leveranstid, driftskostnader, kvalitet,estetiska, funktionella och tekniska egenskaper, service, tekniskt stöd,miljöpåverkan m.m. Bestämmelsen innebär att det är tillåtet att ställa sådanakrav om den upphandlande enheten anser att de är viktiga. Dessa krav skall dockvara affärsmässigt avvägda i förhållande till det som upphandlas. Det är vidareviktigt att utvärderingskriterierna kopplas till den vara eller tjänst somskall upphandlas.