bet · GL01JoU2 · 1997-11-25 00:00:00 — Enligt Naturvårdsverketsrapport kommer det att innebära att man inte ens kan klara att kalka de sjöaroch vattendrag som kalkas . används knappt 180 miljoner kronor.En återförsurning med åtföljande metallutsläpp av t.ex. aluminium, som finnsbundet i sedimenten om pH inte blir för lågt, kan innebära ekologisk kollapsför de tidigare räddade vatten. kalkas av de vatten som är ibehov. Det biologiska behovet har beräknats till . kalkas endast hälften av de sjöar, som skulle behöva kalkning.Kalkningen är nödvändig för att bibehålla de arter i sjöar och vattendrag somär känsliga för sjunkande pH-värden. Många av dessa känsliga arter är sådanasom Artdatabanken tagit upp som hotade. Enligt kankonsekvensen av ett nedbantat kalkningsbidrag bli att ca 3 000 fiskbestånd slåsut, 100 populationer av den hotade flodkräftan försvinner, flera fjällnäravatten blir helt fisktomma och tungmetallhalterna i den akvatiska miljön liksomkvicksilverhalten i fisk stiger. Nedskärningarna innebär dessutom svåraavvägningar av vilka landsdelar, vattenmiljöer, djurarter ellerdjurpopulationer som skall prioriteras. Kalkningsverksamheten måste fortsätta ialla vatten som kalkas och även utökas till nya vatten. Försurningen ärfortfarande en realitet. * de gröna vill förstärka anslaget A 4 Investeringar och skötselför naturvård med utöver regeringens förslag föratt kunna spara de sista ur- och naturskogarna och kunna skydda avden produktiva skogsmarken nedanför skogsodlingsgränsen. Den biologiskamångfalden i skogar befinner sig i kris. av våra skogarär ur- eller naturskogar. Många innehåller arter som är unika för världen. Detmesta ligger ovanför den s.k. skogsodlingsgränsen, och nedanförskogsodlingsgränsen är skyddad trots att det finns 1 662 hotade arter, framförallt lavar och mossor, som hotas av det moderna skogsbruket. Trots kunskaperavverkas ur- och naturskogar med akut hotade arter. Det minsta man kan begäraär att de 120 000 ha urskog som fortfarande finns kvar skyddas. degröna kräver avverkningsstopp i dessa skogar.Det är en skam för landet att inte anser sig ha råd attspara ens det värdefullaste man har. är medlem i den internationellanaturvårdsunionen IUCN, som föreslagit att av alla representativanaturtyper skall bevaras för att säkerställa biologisk mångfald.Vi anser att av den produktiva skogsmarken nedanför skogsodlingsgränsenmåste skyddas och att det är bråttom att skydda de första . harsamma begäran framförts från och Miljövårdsberedningen.Men regeringen ökar dock inte anslagen med en krona.Även våtmarker, ädellövskogar m.fl. hotade biotoper behöver avsättas somnaturreservat. En del av de marker med höga biologiska värden, som fått stödinom systemet för riskerar att förlora stödet . De är inteklassade som jordbruksmark och kan därför inte komma i fråga för stöd inomjordbrukets miljöstöd. bör ges i uppdrag att utreda vilkadessa marker är och erbjuda stöd inom anslaget. * För att ha kvar en del av den strategiska miljöforskningen påNaturvårdsverket vill vi skapa ett nytt anslag A 9 Miljö- ochkretsloppsforskning och där anslå för vartdera av åren 1998,1999 och 2000. Vi anser att det alltid kommer att finnas behov av medel tillforskning utöver det stiftelsen kan bistå med. fattas ca 50miljoner kronor till miljöövervakning och akuta insatser. MISTRA skall, enligtsina stadgar, stödja ?långsiktigt strategiskt inriktad och problemlösandeforskning?, men inget sägs om stöd till akuta och snabba forskningsinsatser,inte heller till riskforskning om de nya GMO-grödorna, en forskning som saknasi dag.Naturvårdsverket kan inte med regeringens neddragningar upprätthålla ansvaretför miljöövervakning och akuta insatser. har i många sammanhangoch krävt en större satsning på miljöforskningen. I årets budgetföreslår vi att avsätts till för att gemyndigheten möjlighet att inte helt tappa styrfart vad gällerforskningsinsatser och kanske därmed också få möjlighet att upprätthållakompetensen. * Vi vill skapa ett nytt anslag A 10 Sanering och återställande avmiljöskadade områden. Menar man allvar med ekologisk hållbarhet och att börjabetala av miljöskulden måste dessa ofta dyra, komplicerade och tidsödandeprojekt prioriteras. Kompetensen på och länsstyrelserna måstebibehållas och utnyttjas för detta arbete och för att sätta de planer som finnsi verket. avsätter vi , medel vi vet behövdesför detta år men inte anslogs.Det finns många miljöskadade områden i , där gifter läcker tillnaturen, ca 2 000 platser enligt lista. Det finns kvicksilveroch andra tungmetaller, kreosot och stabila organiska kemikalier som vi vetkommer att läcka ut och påverka det levande och även oss själva om inget görs.En förutsättning för att vara på väg mot ett ekologiskt hållbart samhälle måstevara att eliminera de ?miljöbomber?, som läcker gifter. De riskerar attspridas och ta sig in i näringskedjorna och situationen kan förvärras ochsaneringen fördyras.En beräknad kostnad för att klara av saneringarna av ?miljöbomberna? är minst20 miljarder kronor. De objekt där man har startat saneringen, t.ex. Turingeånoch sjön i kommun, som är förorenade av kvicksilver, visaratt kostnaden ofta blir större än beräknat. Under mandatperioden 1988-1991anslogs , vilka beräknades räcka till fem objekt. De räcktetill två, däribland i Emåns vattensystem, där en sanering av PCBgenomfördes. begärde till projektsom kunde påbörjas då. Man fick , dvs. I århar anslaget tagits bort helt med motivering att det nya investeringsanslaget E1 Stöd till ekologisk omställning och utveckling öppnats för detta ändamål.Miljöpartiet de gröna föreslår att anslås utöverregeringens budgetförslag för för sanering och återställande avmiljöskadade områden. För beräknas utöver regeringens förslag250 och för 300 miljoner kronor.Inom det nya investeringsanslaget får medel dock inte gå till inventeringaroch förundersökningar. Det innebär att det angelägna arbete somNaturvårdsverket och länsstyrelserna, i samarbete med kommuner naturligtvis,bedrivit nu avslutas. Saneringar av gamla industriutsläpp,tippar m.m. är oerhört angelägna eftersom varje års fördröjning innebär att merav gifterna kommer ut i naturen, hamnar i näringskedjorna där de gör skada ochi många fall också i oss själva och våra barn.För att klara denna nödvändiga satsning omfördelar vi förår 1998, för och för år 2000från anslaget E 1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhettill utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Resten, 1 025 miljonerkronor, tas via andra omfördelningar. Det är dags att mena allvar med orden.Det är dags att omsätta dem i handling.Anslag Regeringens Anslags- Miljöpartietsförslag tkrförändring tkr förslag tkr199819981998A 1 Statens naturvårds-268 000 145 000 413 000verkA 3 Bidrag till kalknings-140 000100 000 240 000verksamhet för sjöaroch vattendragA 4 Investeringar och292 000 700 000 992 000skötsel för natur-vårdA 9 Nytt anslag: Miljö- - 50 000 50 000och kretsloppsforsk-ningA 10Nytt anslag: Sanering- 200 000 200 000och återställning avmiljöskadade områdenEftersom de gröna gör en helt annan fördelning av ramarna för deolika utgiftsområdena kommer vårt förslag för utgiftsområde 20 Allmän natur-och miljövård att ligga över den ram som majoriteten iriksdagen enats om. På grund av budgetprocessen kan vi därför endast uttryckavåra synpunkter i ett särskilt yttrande.Använd ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken!Miljöpartiet har i flera sammanhang drivit åsikten att den ekonomiska politikenmåste användas till att skapa ett ekologiskt hållbart samhälle. Ekonomiskastyrmedel skapar incitament för utveckling av miljöteknik och kan användas föratt snabba på processen att bli av med t.ex. farliga kemikalier. IMiljöpartiets motion om skattepolitiken ges en rad förslag till ekonomiskastyrmedel i miljöpolitiken. Vi anser att en långtgående skatteväxling måstekomma till stånd och att trafiken måste betala sitt fulla samhällsekonomiskakostnadsansvar. * Vi anser att det är dags att skatteväxla. Vi föreslår en successiv växlingav skatt på arbete mot höjda miljöskatter. Fram , då ocksåkärnkraften förutsätts ha helt avvecklats, föreslås totalt 100 miljarder kronorha skatteväxlats. Dessa skatteförändringar medför prisförändringar som gynnarmiljöanpassat beteende hos såväl enskilda som företag. * Den svenska miljöskulden beräknades 1992 till meden årlig ökningstakt på ca (se SOU 1992:58). Den om svensk miljövård som kom visar att har storabrister inom framför allt naturvården - detta pekar på att miljöskuldenfortfarande ökar. anser att miljöskuldsökningen skall upphörasenast 1999 och därefter minskas. Det kräver långtgående miljökrav,miljöanpassning av skattesystemet och betydande satsningar på miljön inom bådeoffentlig och privat sektor. * De övergripande ekologiska aspekterna på ekonomin måste ges betydligt störretyngd i den ekonomiska politiken. Det är inte rimligt att förvänta sig attmiljöpolitiken ensam kan klara de mer grundläggande orsakerna till denomfattande resursförstöringen, utarmningen och förgiftningen av miljön.Miljöproblemen är inte marginella fenomen som kan fixas av någon eftersläpandestädpatrull. De är tvärtom grundläggande problem som handlar omförutsättningarna för vår försörjning och ekonomi. Den ekonomiska politikenmåste därför läggas om till en långsiktigt hållbar kretsloppsekonomi.Miljöanpassningen av ekonomin innebär emellertid inte bara begränsningar.Tvärtom innebär den också stora möjligheter till fler arbetstillfällen och påsikt bevarat välstånd. Det är t.o.m. så att utan en miljöanpassning av ekonominlöper vi i mycket stor risk att på lång sikt rasera praktiskt tagetalla möjligheter till välstånd. måste sträva efter en kvalitativtillväxt som mål för den ekonomiska politiken.Även på kort sikt öppnar en miljöanpassning av den ekonomiska politiken storamöjligheter. Miljökraven måste ses som en av de viktigaste drivkrafterna för enhållbar ekonomisk utveckling. De skapar ett förändringstryck som leder tilleffektivare och mer ekonomisk användning av både naturresurser och arbetskraft.Miljöbranschen är i sig en viktig tillväxtbransch med stora och växandemöjligheter . Genom en s.k. grön skatteväxling skapasförutsättningar för minskad miljöskuld, ökad livskvalitet och fortsatt välfärd.Miljöpartiet har en grön vision om en värld med ren luft, ren jord och rentvatten. En värld där miljöutrymmet är rättvist fördelat och där alla människorlever ekologiskt hållbart. Vi ser fram emot den utvecklingen och vill skynda påden. Med vetskapen om att omställningen förestår har vi alla fördelar av attstarta utvecklingen, även storskaligt. Det kräver att vi integrerar ettekologiskt tänkande i våra ekonomiska modeller. Det kräver att vi vågar provanya vägar och ser möjligheterna i det nya som måste komma. Det kräver politisktmod att ompröva gamla värderingar och gamla lösningar. Det kräver att viifrågasätter det kemikaliesamhälle vi har och vågar se samband mellansjukdomar som allergi och miljöförstöring. Kort sagt, massor av förändringarkrävs och förhoppningsvis ger de alla en bättre livskvalitet och långsiktighållbarhet . Och en möjlighet till ett rättvist miljöutrymme föralla. Det är vi i den rika världen som måste finna modellen för detta framtidasamhälle. Det är vi som tar för oss för mycket per capita.Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 20 - Allmän miljö- ochnaturvård1 000-tal kronorUtskottets förslag överensstämmer med regeringens förslag tillanslagsfördelning.-----------------------------------------------------| Anslag |Utskottets|| | || |förslag|----------------------------------------------------------------------------------------------------------|A 1|(ram) |268 104|-----------------------------------------------------|A 2|Miljöövervakning m.m. (ram) |85 452|-----------------------------------------------------|A 3|Bidrag till kalkningsverksamhet |140 000|| |för sjöar och vattendrag (ram) | |-----------------------------------------------------|A 4|Investeringar och skötsel för naturvård |291 473|| |(ram) | |-----------------------------------------------------|A 5|(ram) |19 014|-----------------------------------------------------|A 6|Kemikalieinspektionen (ram) |80 011|-----------------------------------------------------|A 7|Visst internationellt miljösamarbete |37 762|| |(ram) | |-----------------------------------------------------|A 8|internationella miljöinstitut|12 000|| |(obet) | |-----------------------------------------------------|A 9|Akut miljöforskning, SNV (ram) | |-----------------------------------------------------|A |Miljösanering (ram) | ||10 | | |-----------------------------------------------------|A |Bidrag till miljörådgivning (ram) | ||11 | | |-----------------------------------------------------|A |Miljö- och kretsloppsforskning (ram) | ||12 | | |-----------------------------------------------------|A |Sanering och återställning av | ||13 |miljöskadade | || |områden (ram) | |-----------------------------------------------------|B 1|(ram) |78 055|-----------------------------------------------------|B 2|: |75 479|| |Förvaltnings- | || |kostnader (ram) | |-----------------------------------------------------|B 3|: |63 950|| |Kärnsäkerhets- | || |forskning (ram) | |-----------------------------------------------------|B 4|Visst internationellt samarbete i fråga |26 752|| |om | || |kärnsäkerhet m.m. (ram) | |-----------------------------------------------------| TOTAL | 1 178|| | 052|------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård - regeringens förslag ochmotionsförslagen|-------------------------------------------------------------------------------| 1000-tal kronor ||Regeringens | | |||||-------------------------------------------------------------------------------| Anslag || förslag | m |c | fp|v|mp|kd|--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|A 1||| 268 104 |+80 000| ||+50 000|+145 000|+25|| | || | | ||||000|-------------------------------------------------------------------------------|A 2|Miljöövervakning m.m. || 85 452 | | |+20000|||+10|| | || | | ||||000|-------------------------------------------------------------------------------|A 3|Bidrag till kalkningsverksamhet för sjöar || 140 000 |+20 000| |+20000|+60 000|+100 000|+40|| |och vattendrag || | | ||||000|-------------------------------------------------------------------------------|A 4|Investeringar och skötsel för naturvård || 291 473 | | | +250|+200|+700 000|+175|| | || | | | 000|000||000|-------------------------------------------------------------------------------|A 5||| 19 014 | | |||||-------------------------------------------------------------------------------|A 6|Kemikalieinspektionen || 80 011 | | |||||-------------------------------------------------------------------------------|A 7|Visst internationellt miljösamarbete || 37 762 | | |||||-------------------------------------------------------------------------------|A 8|internationella miljöinstitut || 12 000 | | |||||-------------------------------------------------------------------------------|A 9|Akut miljöforskning, SNV || | | ||+10 000|||-------------------------------------------------------------------------------|A |Miljösanering || | | ||+200||||10 | || | | ||000|||-------------------------------------------------------------------------------|A |Bidrag till miljörådgivning || | | ||+50 000||||11 | || | | |||||-------------------------------------------------------------------------------|A |Miljö- och kretsloppsforskning || | | |||+50 000|||12 | || | | |||||-------------------------------------------------------------------------------|A |Sanering och återställning av miljöskadade|| | | |||+200 000|||13 |områden || | | |||||-------------------------------------------------------------------------------|B 1||| 78 055 | | |||||-------------------------------------------------------------------------------|B 2|: || 75 479 | | |||||| |Förvaltningskostnader || | | |||||-------------------------------------------------------------------------------|B 3|: || 63 950 | | |||||| |Kärnsäkerhetsforskning || | | |||||-------------------------------------------------------------------------------|B 4|Visst internationellt samarbete i fråga om|| 26 752 | | |||||| |kärnsäkerhet m.m. || | | |||||-------------------------------------------------------------------------------| TOTAL || 1 178 052 | +100 | | +290|+570|+1 195|+250|| || | 000 | | 000|000|000|000|------------------------------------------------------------------------------- Sammanfattning........................................1Propositionen.........................................2Proposition 1997/98:1 utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård2A Miljövård.........................................2B Strålskydd, kärnsäkerhet m.m......................2Motionerna............................................2Utskottet.............................................7Inledning...........................................7Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård......7Propositionen.....................................7Mål- och resultatinformation......................8Motionen.........................................10Utskottets överväganden..........................10Miljövård (A)......................................12Propositionen....................................12A 1 .........................13Propositionen....................................13Motionerna.......................................14Utskottets överväganden..........................15A 2 Miljöövervakning m.m...........................18Propositionen....................................18Motionerna.......................................19Utskottets överväganden..........................20A 3 Bidrag till kalkningsverksamhet för sjöar och vattendrag23Propositionen....................................23Motionerna.......................................23Utskottets överväganden..........................25A 4 Investeringar och skötsel för naturvård........28Propositionen....................................28Motionerna.......................................30Utskottets överväganden..........................31A 5 A 8 Övriga miljöanslag.........................32Propositionen....................................32Motionen.........................................34Utskottets överväganden..........................34Strålskydd, kärnsäkerhet m.m. (B)....................35Propositionen....................................35Utskottets överväganden..........................37Hemställan.........................................37Reservationer........................................391. Preliminär fördelning på anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö-och naturvård för budgetåren 1999 och 2000 (mom. 2)392. Bidrag till vissa miljöorganisationer (mom. 3)..403. Havsforskning (mom. 5)..........................404. Miljöforskningen och miljöövervakningen (mom. 6)415. Översyn av (mom. 7)............426. Reforsk (mom. 8)................................427. Information om bioteknik (mom. 9)...............438. Neddragning av anslag för miljöövervakning (mom. 12)439. Kostnader för administration hos länsstyrelser (mom. 19)44Särskilda yttranden..................................441. Anslag under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, m.m.442. Anslag under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, m.m.453. Anslag under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, m.m.464. Medel till kalkning från programmet för omställning till hållbarutveckling 465. Anslag under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, m.m.47Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- ochnaturvård 52Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård regeringens förslag ochmotionsförslagen 53