bet · GL01SfU6 · 1997-11-18 00:00:00 — Integration innebär enligt motionären att ?man tar sedendit man kommer?.Utskottets bedömningUtskottet ser med tillfredsställelse på det nya synsätt som regeringen tar somutgångspunkt för en integrationspolitik. Mot bakgrund av bl.a. den kritik somriktats mot invandrarpolitiken anser utskottet att det finns skäl att tydligtunderstryka det generella i den nya integrationspolitiken. Med detta menarutskottet att integrationspolitiken är en generell samhällsfråga och en viktigangelägenhet för alla samhällsmedborgare. Vidare vill utskottet peka på att deåtgärder som ryms inom integrationspolitiken inte enbart handlar om säråtgärderför invandrare, utan i första hand inbegriper generella politiska åtgärder.Utskottet vill vidare peka på att invandrare på intet sätt kan anses varanågon homogen kategori i samhället. Däremot går det att urskilja vissa problemoch behov som är gemensamma för invandrare. Det är i första hand behovet i sigoch inte invandrarskapet som skall motivera olika åtgärder. Det gäller t.ex.under en invandrares allra första tid i , eftersom de flesta nyanländahar många likartade behov. Även under denna s.k. introduktionsfas är detemellertid viktigt att i utformandet av åtgärder ta hänsyn till individuellaskillnader och behov.Regeringen formulerar i propositionen några övergripande mål som skallvägleda det integrationspolitiska arbetet. Det första målet gäller allas likarättigheter och möjligheter oavsett etnisk och kulturell bakgrund. I detta målingår också rätten att vara olik. Utskottet anser att regeringen på ett tydligtsätt markerar att målet om allas lika möjligheter och rättigheter även innebäratt alla också har lika skyldigheter. Med detta anser utskottet att motion Sf8yrkande 1 i denna del kan anses tillgodosedd.Förutom målet om allas lika möjligheter och rättigheter, föreslår regeringenatt integrationspolitiken skall syfta till en samhällsgemenskap med samhälletsmångfald som grund samt en samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidigrespekt och tolerans och som alla oavsett bakgrund skall vara delaktiga i ochmedansvariga för.Utskottet anser att dessa båda målformuleringar aktualiserar fundamentalavärden. Målsättningen bör vara att uppnå en känsla av gemenskap i ett samhälledär mångfalden bejakas. Här är det väsentligt att både se till detsom ur olika synvinklar förenar människor som lever i och visa respektoch tolerans inför det som skiljer sig. Utskottet vill klargöra att en gemensamhistoria är viktig för sammanhållningen i ett samhälle. Den gemensammahistorien består av olika individers och gruppers skilda bakgrunder ocherfarenheter.I motion Sf10 anförs att det behövs en gemensam etisk grund som alla delar.Respekten för alla människors lika värde, tolerans samt ett gemensamträttssystem är enligt motionärerna viktiga komponenter i en sådan nödvändiggemensam grundsyn. Utskottet delar motionärernas åsikt men anser att värdet aven uppslutning kring samhällets grundläggande värderingar tydligt framgår i deövergripande mål som föreslagits i propositionen. Något tillkännagivande medanledning av motionen behövs därför inte. Motionerna Sf10 yrkande 1 och Sf622yrkande 1 avstyrks.I motion Sf10 anförs att de målsättningar som gällt för invandrarpolitikensedan 1975 bör kvarstå, eftersom en förändring av formuleringarna skullesignalera att man gett upp ambitionerna att uppfylla tidigare uppsatta mål.Utskottet kan inte se att förslagen till formuleringar för övergripande mål somges i propositionen skulle uttrycka en lägre ambitionsnivå eller stå i någotmotsatsförhållande till de tidigare målsättningarna. Utskottet menar attpropositionens formuleringar innebär ett förtydligande av de målsättningar somuttrycktes i den tidigare invandrarpolitiken, och att ambitionerna att uppfyllamålen därigenom snarare har stärkts. Med hänvisning till detta avstyrksmotionerna Sf10 yrkande 2 och Sf622 yrkande 2.I motion 1996/97:Sf625 yrkande 3 anför motionärerna att det i deinvandrarpolitiska målen bör betonas att föräldrar har rätt att tillförsäkrasina barn en uppfostran och utbildning som överensstämmer med föräldrarnaslivsåskådning. Utskottet understryker att den övergripande målsättningen förintegrationen skall gälla även på skolans område. Det innebär t.ex. att man iskolan skall visa tolerans och respekt för skilda tros- och livsåskådningar,som man hävdar samhällets grundläggande värderingar. Mot bakgrund avdetta menar utskottet att föräldrars rätt inte särskilt bör betonas i deövergripande målen för integrationspolitiken. Med hänvisning till dettaavstyrks motionen.Vad avser innebörden av integration hävdas i motion Sf8 att det inte ärförenligt att dels erkänna den enskilde individens rätt att själv bestämma sinaegna mål för integration, dels sätta upp vissa gemensamma resultatmål förintegration. Utskottet anser i likhet med regeringen att principen om att denenskilde individen i första hand bestämmer hur han eller hon själv önskarförhålla sig till och utveckla den egna etniska och kulturella identiteten börvara vägledande för integrationspolitiken. Samhället bör emellertid underlättaför individen att integrera gamla och nya livsmönster och livsstilar på detsätt hon själv önskar. Detta bör vara syftet med att sätta upp mål inom olikasamhällssektorer, t.ex. inom arbetsmarknadspolitiken, som sedan kan stödja denindividuella integrationsprocessen. Denna synpunkt framhålls även iarbetsmarknadsutskottets yttrande över propositionen. Med hänvisning till dettaavstyrker utskottet motion Sf8 yrkande 1 i denna del.Med hänvisning till vad som ovan anförts avstyrker utskottet också motionerna1996/97:Sf618 yrkande 1, 1996/97:Sf625 yrkande 4, 1996/97:Sf611 och1997/98:Sf611.Som redan påpekats är det utskottets uppfattning att förutsättningen för att deintegrationspolitiska målen skall kunna uppfyllas är att man genom generellpolitik ger lika möjligheter för alla. Utan att vidare gå in på detaljerna vadgäller den generella politik som förespråkas i motion Sf4 konstaterar utskottetatt motionärerna, liksom regeringen i propositionen, anser att en lyckadintegrationspolitik är avhängig den generella politik som förs i samhället. Medhänvisning till detta avstyrks motion Sf4 yrkande 1.Med vad som ovan anförts godtar utskottet regeringens förslag tillutgångspunkter och övergripande mål för integrationspolitiken. Följandemotioner kan med detta anses vara tillgodosedda: motionerna 1994/95:Sf621yrkande 1, 1996/97:Sf632 yrkande 1, 1994/95:Sf635 yrkande 1 samt 1994/95:Sf636yrkandena 1 och 2. Utskottet avstyrker därför bifall till dessamotionsyrkanden.Integrationspolitikens inriktningPropositionenRegerigen anför i sin proposition att det integrationspolitiska arbetetsärskilt skall inriktas på att ge förutsättningar för individers egenförsörjning och delaktighet i samhället, att värna grundläggande demokratiskavärden samt att förebygga och motverka diskriminering, främlingsfientlighet ochrasism.Regeringen lyfter fram jämställdhet mellan könen som ett exempel på degrundläggande värden i det svenska samhället som skall vara vägledande för detintegrationspolitiska arbetet. Vidare pekar regeringen på att ett nödvändigtvillkor för att människor skall kunna bli delaktiga i samhället, är attsamhällets mångfald återspeglas i samhällets institutioner och de demokratiskabeslutsprocesserna. Regeringen beskriver vidare arbetet med att förebygga ochmotverka etnisk diskriminering, främlingsfientlighet, rasism och intolerans somen av sina allra viktigaste uppgifter. En viktig utgångspunkt i detta arbete äratt se till att det finns ett effektivt regelverk som kriminaliserar rasistiskahandlingar. Regeringen menar att propositionens förslag till mål och inriktningför integrationspolitiken, samt förslaget om en omorganisering avintegrationsfrågorna till en ny myndighet, bör medverka till attförutsättningarna för att motverka segregation blir bättre.För att integrationspolitiken skall kunna genomföras och målen skall kunnaomsättas i konkret handling menar regeringen att det krävs en tydlig regionaloch lokal förankring. Det är nödvändigt att olika aktörer och nivåer involverasi arbetet. Den regionala nivån är här särskilt viktig för genomförande ochsamordning av politiken. Ett sätt att uppnå god samordning mellan statlig ochkommunal verksamhet är att involvera länsstyrelserna i det långsiktiga arbetet.Vidare anför regeringen att förslagen till mål och inriktning bör få konse-kvenser inom olika samhällsområden. bör vissa åtgärder och insatser somidag riktar sig till invandrare som grupp komma att omvandlas till generellaåtgärder. Hit hör t.ex. samhällsinformation till invandrare och stödet tillinvandrares organisationer. Modersmålsundervisningen, rätten till tolkservice,svenskundervisning för invandrare (sfi) och andra åtgärder och rättigheter somtillkommit inom ramen för den nuvarande invandrarpolitiken ligger dock fast.Regeringen anför att förverkligandet av de integrationspolitiska målenkontinuerligt bör följas upp. Uppfyllandet av målen kräver ett aktivtförändringsarbete, vilket bör beröra hela samhället på samtliga nivåer.Regeringen pekar på att den offentliga sektorn i sin verksamhet inte bara haransvar för att förverkliga de integrationspolitiska ambitionerna, utan ocksåett speciellt ansvar som förebild. Även verksamheten och agerandet i denprivata sektorn bör följas upp. Den nya myndighet för integrationsfrågor somföreslås i propositionen bör enligt regeringen ha det övergripande ansvaret föratt följa upp hur integrationspolitiken förverkligas.MotionernaI motion Sf619 av m.fl. (mp) begärs i yrkande 13tillkännagivande om att en av de viktigaste invandrarpolitiska åtgärderna äratt vidta kraftfulla åtgärder mot nynazistiska, rasistiska ochfrämlingsfientliga krafter.I motion Sf11 av m.fl. (kd) yrkande 1 begärstillkännagivande om att man för att kunna mäta i vilken mån deintegrationspolitiska målsättningarna uppnåtts bör utarbeta några tydligtformulerade steg eller delmål.Utskottets bedömningI propositionen anger regeringen att integrationspolitiken skall inriktas påatt ge förutsättningar till individers egen försörjning och delaktighet isamhället, att värna grundläggande demokratiska värden och att förebygga ochmotverka diskriminering, främlingsfientlighet och rasism.Utskottet anser i likhet med regeringen att det är viktigt att arbetetinriktas på att skapa möjligheter till individers egen försörjning. Att ha enegen försörjning är ytterst betydelsefullt, inte minst för individenssjälvkänsla och möjlighet att delta i samhällslivet. Som regeringen påpekar ärmöjligheten att nå delaktighet för alla också beroende av hur väl mångfaldenspeglas i utformningen av politiken.Utskottet delar motionärernas uppfattning i Sf619 att arbetet med attförebygga och motverka etnisk diskriminering, främlingsfientlighet och rasismär en av de allra viktigaste uppgifterna för det integrationspolitiska arbetet.Om inte principen om allas lika värde kan upprätthållas riskerar samhället attbrytas sönder inifrån. Då utskottet anser att denna ståndpunkt tydliggörs ocksåi propositionen avstyrks motion Sf619 yrkande 13.Vad gäller genomförandet av politiken vill utskottet betona den uppfattning somäven framkommer i propositionen att det är av avgörande betydelse att en godsamverkan mellan olika nivåer och aktörer i samhället uppnås. Av stor vikt ärockså att integrationsarbetet kontinuerligt följs upp och utvärderas. Detövergripande ansvaret för uppföljningsarbetet bör ligga på den nya myndighetsom regeringen föreslagit (se avsnitt Ny myndighet för integrationsfrågor). Imotion Sf11 yrkande 1 anförs att några tydligt formulerade steg eller delmålbör utarbetas för att det skall vara möjligt att mäta i vilken mån deintegrationspolitiska målsättningarna verkligen uppnåtts. Utskottet förutsätteratt den nya myndigheten på lämpligt sätt bryter ned de övergripande målen tillmätbara kriterier, så att en utvärdering är möjlig. Med hänvisning till dettaavstyrker utskottet motionen.Integration och återvandringPropositionenFörslaget till mål och inriktning för en integrationspolitik påverkar enligtregeringen inte de riktlinjer för återvandringspolitik som lade fasti samband med beslutet om en ny migrationspolitik (prop. 1996/97:25,bet. 1996/97:SfU5, rskr. 1996/97:80). En god integration i skapar ocksågoda förutsättningar för den som återvänder.MotionernaI motion Sf10 av m.fl. (mp) yrkande 25 anförs att det arbete föratt underlätta återvandring som kommunerna gör, för vissa invandrare kanupplevas som en indirekt påtryckning. Vidare menar motionärerna attåtervändandes rätt att återvända till bör lagfästas. Motionärerna begärtillkännagivande härom.I motion Sf11 av m.fl. (kd) begärs i yrkande 2tillkännagivande om att man bör uppmuntra återvandringsprojekt där näringslivoch ideella föreningar samverkar.Utskottets bedömningUtskottet behandlade frågan om återvandring i sitt betänkande 1996/97:SfU5. Därframgick bl.a. att personer som ansetts som skyddsbehövande, men som villåtervända till ursprungslandet, i de statliga och kommunalamottagningsprogrammen i princip från början bör få stöd för att i görligastemån integrera sig i på ett sätt som , för den som så önskar,främjar möjligheten att återvända och reintegrera sig i det tidigare hemlandet.Vad gäller synpunkterna i motion Sf10 om att kommunernas arbete i syfte attunderlätta återvandring kan upplevas som indirekt påtryckning är det utskottetsuppfattning att det inte får förekomma några typer av påtryckningar påflyktingar att återvandra. Utskottet vill vad gäller detta ytterligare hänvisatill följande avsnitt ur betänkande 1996/97:SfU5: ?I propositionen anförs attingen tvekan får råda om att den som fått permanent uppehållstillstånd självavgör om och när han eller hon vill återvända till sitt ursprungsland.Påtryckningar av stat eller kommun för att få en person att återvända till sittursprungsland kan inte accepteras.? Utskottet uttalade i betänkandet att manansåg det betydelsefullt att regeringen klart betonat detta.Vad gäller möjligheten att återvandra till anförde utskottet i detflyktingpolitiska betänkandet att en strävan borde vara att inte i onödanförsvåra för den som har stark anknytning till två länder att upprepade gångerväxla bosättning mellan dem. Med det ovan anförda kan enligt utskottet motionSf10 yrkande 25 anses tillgodosedd.Utskottet erinrar om att i det flyktingpolitiska betänkandet underströks attdet är väsentligt med en flexibel samverkan mellan frivilligorganisationer,invandrar-, bistånds-, arbetsmarknads- och utbildningsmyndigheter, kommuner ochlandsting samt näringslivet. Med detta kan motion Sf11 yrkande 2 ansestillgodosedd.MinoriteterMotionernaI motion 1996/97:Sf625 av m.fl. (kd) behandlas mål ochriktlinjer särskilt vad gäller språkliga och etniska minoriteters rätt ochmöjligheter. I motionens yrkande 1 begärs tillkännagivande om att det finnsbehov av särskilda riktlinjer för en minoritetspolitik avseende etniska ochspråkliga minoriteter. Vidare anförs i yrkande 5 att en generell politik somutgår från att är ett mångkulturellt samhälle även bör innehålla enmålparagraf som berör språkliga och etniska minoriteters rätt och möjligheter.I målsättningarna för den generella politiken borde enligt motionärerna framgåatt politiken skall omfatta åtgärder till stöd för etniska och språkligaminoritetsgruppers rätt att bibehålla och vidareutveckla sin kultur, inom ramenför av ratificerade internationella konventioner och svensk lag.Motionärerna begär tillkännagivande härom. I yrkande 2 begärs tillkännagivandeom att det finns behov av en gemensam etisk grund för majoritetsbefolkningenoch minoriteterna. I yrkande 14, slutligen, anförs att finska språket bör fåett ytterligare förstärkt meritvärde inom både den offentliga och den privatasektorn. Motionärerna begär tillkännagivande härom.I motion 1996/97:U630 av och () anförs i yrkande6 att minoriteterna bör erkännas rätten att bevara sin kultur, sinatraditioner, sin religion och sitt språk. I yrkandena 4, 5 och 7 - 11 begärstillkännagivanden i olika frågor om minoriteters rättigheter. I motion1994/95:Kr264 av m.fl. (kd) begärs i yrkande 4 tillkännagivande omatt staten bör underlätta för minoriteterna att värna sitt kulturarv.Utskottets bedömningI motion 1996/97:Sf625 behandlas mål och riktlinjer särskilt vad gällerspråkliga och etniska minoriteters rätt och möjligheter. Motionärerna menardels att det behövs en särskild minoritetspolitik för språkliga och etniskaminoriteter, dels att den generella politik som utgår från att är ettmångkulturellt samhälle bör innehålla en målparagraf som berör språkligaminoriteters rätt och möjligheter, och som innehåller rätten att bibehålla ochutveckla sin kultur. Motionärerna framför vidare att det behövs en gemensametisk grund för majoritetsbefolkningen och minoriteterna.Begreppet etniska och språkliga minoriteter som används i ovanstående motionhar i olika sammanhang givits skilda definitioner och innebörder.Invandrarpolitiska kommittén använde sig i sitt slutbetänkande (SOU 1996:55) aven distinktion mellan inhemska respektive invandrade minoriteter, för attskilja mellan olika grupper i som kan ha ett gemensamt språk, kultureller etnisk bakgrund som grund för en kollektiv identitet. Som inhemsk ellernationell minoritet räknas i samer och tornedalsfinnar.Vad gäller frågan om en särskild minoritetspolitik avseende inhemskaminoriteter kan utskottet konstatera att den inte ingick i uppdrag och inte heller berörs i regeringens proposition. Utskottethänvisar i stället till två pågående utredningar. Det är delsMinoritetsspråkskommittén som har i uppgift att utreda om, och i så fall på vadsätt, bör ratificera konvention om regionala språk ochminoritetsspråk och dess ramkonvention för skydd av nationella minoriteter(dir. 1995:84). Kommitténs förslag skall ligga till grund för eventuellasäråtgärder som kan behövas gentemot minoriteter. Den andra utredningen gällerfrågan om kan skriva under konvention nr 169 om ursprungsfolk ochstamfolk i självstyrande länder och vilka åtgärder som i så fall är nödvändigaför att skall kunna efterleva bestämmelserna (dir. 1997:103).Utskottet erinrar om att politiska åtgärder som riktar sig till invandradespråkliga och etniska minoriteter däremot har ingått som en del avinvandrarpolitiken sedan denna först formulerades . Fram till det attriksdagen behandlade invandrarpolitiken gick själva politikområdetunder benämningen ?invandrar- och minoritetspolitik?. Vid riksdagsbeslutet år1986 klargjordes dock att invandrargrupper inte var minoriteter i folkrättsligmening, och minoritetsbegreppet lyftes bort från benämningen av ämnesområdet.Det klargjordes dock att minoritetspolitiken fortfarande ingick som en del avde invandrarpolitiska åtgärderna (SfU 1985/86:20). Utskottet behandlade ocksåfrågan i betänkande 1991/92:SfU10, då man konstaterade att en minoritetspolitiki betydelsen kulturpolitik för språkliga minoriteter, i huvudsak fick ansesingå i invandrarpolitiken.I förordning (1988:429) med instruktion för finnsvidare angivet att verkets målgrupp, vid sidan om invandrare, är språkligaminoriteter. I instruktionerna står bl.a. att verket har i uppgift attfortlöpande bevaka behovet av åtgärder för att främja invandrares och språkligaminoriteters sociala och kulturella situation i , att svara för sådandokumentation om invandrares och språkliga minoriteters sociala och kulturellasituation som inte är någon annan myndighets uppgift, samt att varakontaktorgan mellan samhället och invandrare, språkliga minoriteter samt derassammanslutningar.Utskottet förutsätter att det ansvar som har för språkligaminoriteter och som legat inom verkets integrationsenhet, flyttas övertill den föreslagna nya myndigheten för integrationsfrågor till dess att despråkliga minoriteternas situation vidare klargjorts.I övrigt vill utskottet klargöra att de övergripande målsättningar somformulerats för den nya integrationspolitiken självfallet gäller även företniska och språkliga minoriteter. Målsättningen om lika rättigheter ochmöjligheter för alla omfattar således också individer som tillhör etniska ochspråkliga minoriteter. Som utskottet redan understrukit innebär denmålsättningen även rätten att vara olik, vilket kan betyda t.ex. rätten attbevara och utveckla sin språkliga, kulturella eller etniska särart i denutsträckning man själv önskar. Beträffande målet om en samhällsgemenskap medsamhällets mångfald som grund, vill utskottet vidare peka på att det ocksåberör språkliga och etniska minoriteter. Ambitionen är att samhällets mångfaldi ökad utsträckning skall speglas i utformandet och genomförandet av politiken,och där ingår även den mångfald som språkliga och etniska minoriteter är ettuttryck för.Med vad som ovan anförts avstyrks motionerna 1996/97:Sf625 yrkandena 1, 2, 5och 14, 1996/97:U630 yrkandena 4-11 och 1994/95:Kr264 yrkande 4.Begreppet invandrarePropositionenRegeringen anför att invandrarbegreppet är grovt generaliserande ochunderförstår en grupp med gemensamma kännetecken och en samhörighet som ärskild från svenskar. () och hartillsammans utformat riktlinjer för hur redovisning av statistik bör ske. Ipropositionen har regeringen så långt möjligt försökt att använda dessariktlinjer för användandet av begreppet invandrare.Regeringen anser att invandrarbegreppets användning i författningen bör sesöver och kommer att ta initiativ till en sådan successiv översyn.MotionernaI motion Sf7 av m.fl. (c) yrkande 1 anförs attinvandrarbegreppet bör användas snävare och mer sparsamt.I motion 1996/97:Sf633 av () yrkande 5 anförs att begreppetinvandrare behövs för statistik och forskning men bör delas upp i andrakategorier.Utskottets bedömningUtskottet instämmer i vad som framförs i motionerna om problemen med attanvända begreppet invandrare. Utskottet anser att man bör undvikageneraliserande benämningar som kan bidra till en uppdelning och negativkategorisering av vissa befolkningsgrupper. Utskottet ställer sig positiv tillvad som i propositionen anförts om att invandrarbegreppets användning iförfattningen bör ses över. De riktlinjer för användning av invandrarbegreppetsom SCB och har utarbetat bör enligt utskottet vidare geförutsättningar för en bättre anvädning av begreppet i redovisning avstatistik. Med propositionen och vad som ovan anförts kan motionerna Sf7yrkande 1 och Sf633 yrkande 5 anses tillgodosedda.Delaktighet och inflytandeDelaktighet i samhällsutvecklingenPropositionenDelaktighet handlar enligt regeringen både om deltagande i den formellademokratin och om makt och ansvar i vardagslivet. har en debattförts om hur demokratin kan utvecklas och förnyas i olika avseenden i syfte attöka möjligheterna för medborgarna att vara delaktiga i samhällsutvecklingen.Regeringen har låtit studera demokratiutvecklingen och de utmaningar som deetablerade demokratiska strukturerna har att möta . betänkande På medborgarnas villkor (SOU1996:162) konstateras att den etniska mångfalden ökat i befolkningen samtidigtsom personer med invandrarbakgrund är underrepresenterade ipartiorganisationerna och föreningslivet. Även tarupp frågan om representation. I sitt betänkande Förnyelse av kommuner ochlandsting (SOU 1996:169) redovisar kommittén att bl.a. personer medinvandrarbakgrund är dåligt representerade på den lokala nivån. Undersökningarvisar även att utländska medborgare har ett lägre valdeltagande än svenskamedborgare. Förstagångsväljare som har en utländsk bakgrund röstar i mindreutsträckning än andra unga människor.Regeringen anser att ovan nämnda förhållanden är djupt oroande. För att endemokrati skall fungera och utvecklas är det nödvändigt att allas kompetens ocherfarenheter tas till vara. Att vissa grupper i samhället har ett i förhållandetill andra lägre valdeltagande och en bristande representation på olikaförtroendeposter, kan enligt regeringen vara tecken på utanförskap.Regeringen anser det vara en mycket angelägen uppgift att öka delaktigheten isamhället, både generellt och i den politiska processen. Regeringen anser attdet är viktigt att stimulera lokala initiativ och engagemang.