bet · GL01SoU3 · 1997-09-02 00:00:00 — Redovisning för fördelningen av medel från Allmänna arvsfonden /96 I betänkandet behandlas dels regeringens skrivelse 1996/97:125 Redovisning förfördelningen av medel från Allmänna arvsfonden under /96, delsen motion från den allmänna motionstiden om användningen av fondensmedel.Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna ochavslår motionen.Regeringens skrivelseI skrivelsen 1996/97:125 Redovisning för fördelningen av medel från Allmännaarvsfonden under /96 lämnas en beskrivning av förvaltningen avAllmänna arvsfonden och en övergripande beskrivning av fördelningen av medelur fonden.Motion från den allmänna motionstiden 19961996/97:So801 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om Allmänna arvsfonden och ensvensk "". SkrivelsenAllmänna arvsfonden tillkom enligt ett beslut av riksdag i sambandmed att kusiner och avlägsnare släktingar genom ändringar i ärvdabalkenuteslöts från arvsrätt. Kvarlåtenskap efter personer utan nära släktingar, ochsom inte skrivit testamente, skall i stället tillfalla Allmänna arvsfonden.Stöd ur Allmänna arvsfonden skall främja verksamhet av ideell karaktär tillförmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder.Försöksverksamheten skall vara nyskapande och utvecklande och kunna särskiljasfrån reguljär verksamhet. Stöd kan beviljas organisationer som bedriver ideellverksamhet. Offentlig huvudman kan beviljas stöd för utvecklingsverksamhet omdet finns särskilda skäl, t.ex. när en kommun tillsammans med en förening villgenomföra ett projekt. I dessa fall ställs särskilt höga krav på att projektetär nyskapande och av ideell karaktär. Utvecklingsverksamhet som redan finnssom reguljär verksamhet på annan ort beviljas inte stöd. Ett projekt kanenligt praxis beviljas stöd under högst . Stöd ges inte för reguljärföreningsverksamhet. Stöd får ej heller ges till enskilda personer. Närmarebestämmelser om Allmänna arvsfonden finns i lagen (1994:243) om Allmännaarvsfonden.I skrivelsen lämnas en beskrivning av förvaltningen av Allmänna arvsfondensamt en övergripande beskrivning av fördelningen av stöd ur fonden. Vidareredovisas hur regeringen och Arvsfondsdelegationen fördelat medlen ur Allmännaarvsfonden under /96. Slutligen anges några områden som enligtregeringens mening särskilt bör uppmärksammas vid fördelningen av kommandestöd ur Allmänna arvsfonden.Allmänna arvsfondens bokförda värde uppgick till ca 764miljoner kronor och marknadsvärdet till ca 1 787 miljoner kronor.Inför /96 fanns ca att fördela urAllmänna arvsfonden. Härutöver har de redan utbetalade eller beslutade medelsom under budgetåret återförts eller återbetalats till fonden använts för attge stöd till nya projekt. Under budgetåret har sammanlagt 30 156 000 krfördelats genom 101 beslut till 97 projekt med syfte att utveckla och förnyaverksamhet till förmån för barn . Ca har genom216 beslut fördelats till verksamhet till förmån för ungdom. Dessutom har ca18 delegerats till att fördela enligt givnaramar och riktlinjer. Sammanlagt ca har fördelats genom269 beslut till 251 projekt som rör personer med funktionshinder. En merdetaljerad redovisning för fördelningen lämnas i bilaga 2 till skrivelsen.För finns ca att dela ut.I skrivelsen redovisar regeringen den framtida inriktningen av stödet förrespektive målgrupp. Härutöver finns det vissa områden där det enligtregeringen kan finnas anledning att göra insatser som är gemensamma för deolika målgrupperna. Ett exempel på detta är insatser för att stärkabrukarinflytandet genom utveckling av kooperativa lösningar i olika former.Utöver de angivna områdena kommer medel liksom tidigare att ges tillutvecklingsprojekt inom områden som inte kan förutses. Det är angelägetatt ge utrymme för organisationernas egna initiativ till utvecklingsverksamhetinom nya områden.För att hindra att barn far illa är det enligt regeringen viktigt attutveckla ett varierat utbud av insatser som syftar till att stödja barn ochföräldrar. Som komplement till vad det offentliga erbjuder är det arbete somutförs genom ideella organisationer och andra frivilliga sammanslutningarmycket viktigt, inte minst för de människor som av olika skäl inte vill vändasig till myndigheter. Utvecklingsarbete bör ske när det gäller de alltmersegregerade bostadsområdena i och omkring storstäderna, där antaletlångtidsarbetslösa föräldrar är stort liksom andelen familjer medinvandrarbakgrund, ensamstående föräldrar och föräldrar med sociala problem.Bevakningen av samhällsfrågorna ur ett barnperspektiv liksom barns ochungdomars delaktighet i kultur- och samhällslivet behöver, enligt regeringen,utvecklas.Vidare framhålls att barnfamiljer med krigsupplevelser under en följd av århar kommit till . Inom en del frivilligorganisationer har utvecklatssärskild kompetens för att ge familjemedlemmar, som är i behov av det, stödoch hjälp att bearbeta sina upplevelser och växa in i det svenska samhället.Antalet barn som växer upp i familjer där minst en förälder harmissbruksproblem uppskattas till ca 150 000-200 000. Dessa behöver stöd avolika slag för att förebygga bl.a. eget missbruk senare i livet.Det finns många likheter mellan barn som växer upp i missbruksmiljöer ochbarn till psykiskt sjuka. Andra grupper av barn som är särskilt utsatta är debarn som utsätts för sexuella övergrepp, som misshandlats eller varit vittnetill våld inom familjen. För dessa barn är det enligt regeringen angeläget attutveckla hjälp- och stödmetoder som kan komplettera samhällets insatser.Många barn bor numera helt eller delvis tillsammans med enbart en förälder.Arbetslösheten har drabbat ensamföräldrar i högre utsträckning än andra,vilket kan medföra risk för isolering, i synnerhet om barnet mister sin platsi barnomsorgen. Det är angeläget att uppmärksamma utvecklingsarbete inom dettaområde.För barn med funktionshinder finns, förutom de prioriterade områden som nyssbeskrivits, behov av att utveckla och pröva verksamhet som gör det möjligt fördem att få delta i gemenskap med andra barn i barnomsorg, skola och fritid ochatt få tillgång till det stöd som behövs för att få vara just barn och ej barnmed funktionshinder.Det är vidare enligt regeringen angeläget att förhindra att unga människordras in i en livsstil där de riskerar att fara illa. Det finns behov av att isamverkan mellan offentlig verksamhet, föreningar och andra organisationersöka finna former för att åstadkomma en positiv utveckling. Den metodik somanvänts i de s.k. PLUS-projekten bör prövas vidare och utvecklas ytterligare.Stöd kommer därför även fortsättningsvis att ges till lokala förebyggandesamverkansprojekt i främst ett antal medelstora kommuner där intresse ochförutsättningar finns för att omsätta erfarenheter från PLUS-projekten ipraktisk verksamhet anpassad efter de lokala behov som föreligger.Stöd ur Allmänna arvsfonden kommer att ges för ungdomars egna informations-och opinionsbildningsinsatser när det gäller den framtida ungdoms-politiken.Projekt som främjar en bred debatt om ungdomspolitiken bland ungdomsgruppersom vanligtvis inte aktivt deltar i politiskt arbete skall särskiltstimuleras.Vidare kommer stöd att ges till projekt som syftar till att stödja ochuppmärksamma unga med särskilt utsatta uppväxt- och levnadsförhållanden.Utveckling av kooperativ verksamhet främst inom gymnasieskolor i hela landetkommer att prioriteras och stödjas. Stöd för projekt som syftar till attmotverka främlingsfientlighet och rasism samt främja integration kommer ocksåatt prioriteras. För att motverka en ojämlik utveckling mellan ungdomsgrupperkommer projekt att prioriteras som syftar till att uppmuntra och stödja IT-användning bland ungdomar inom ungdomsgrupper som i liten omfattning hartillgång till IT i sin hemmiljö.Av de projekt som beviljats stöd ur fonden har många haft inriktningen attöka medvetenheten hos beslutsfattare och olika personalgrupper genom attinformera om olika former av funktionshinder. Många projekt har också haft somsyfte att öka kunskapen hos personer med funktionshinder och beslutsfattare omde handikappolitiska grunderna och om olika stödsystem inom handikappområdet.Denna typ av projekt men även andra som syftar till inflytande, ökatsjälvbestämmande, valfrihet och oberoende för personer med funktionshinder börenligt regeringen även fortsättningsvis prioriteras.Tillgänglighet i vid bemärkelse, dvs. i bostäder, publika lokaler, miljö,kommunikationer och olika kommunala verksamheter samt fritids- ochkulturaktiviteter är en viktig förutsättning för att personer medfunktionshinder skall kunna leva ett självständigt och oberoende liv och kunnadelta i samhällslivet.Handikapporganisationerna spelar en viktig roll för en positiv utveckling pådetta område dels genom information till olika aktörer om hur tillgänglighetenkan ökas för personer med funktionshinder, dels genom olika samarbetsprojektmed t.ex. branschorganisationer och berörda myndigheter, för att prövamodeller och utveckla goda exempel.Personer med psykiska funktionshinder återfinns i ökande utsträckning blanddem som saknar bostad. Projekt i storstadsområden där riskerna för dessapersoner är stora att förlora fungerande nätverk och projekt som rör personersom förutom sitt psykiska funktionshinder har ett pågående missbruk kommersärskilt att uppmärksammas.Det finns enligt regeringen behov av stöd till projekt som på olika sättkan öka intresset för tolkyrket och förbättra tillgången på tolkar liksom tillprojekt som syftar till att påskynda utvecklingen av läromedel i teckenspråk.Förslag om ändrat ändamål för Allmänna arvsfondenI motion 1996/97:So801 av () hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Allmänna arvsfondenoch en svensk ?National Trust?. Enligt motionären hotas det svenskakulturarvet ständigt av brist på medel för sitt underhåll.Fideikommissinstitutets avskaffande har accentuerat svårigheterna attunderhålla herrgårds- och bruksmiljöer av stort värde. Kyrkans frigörelsekommer att skapa svårigheter att bevara det kyrkliga arvet. Ett gott exempelpå en framkomlig väg är den engelska . Det är angeläget attstimulera tillkomsten av en svensk motsvarighet. Allmänna arvsfonden skullehär kunna fylla en viktig roll. Det är enligt motionären ställt utom allttvivel att bidrag till bevarande av det svenska kulturarvet är en värdiganvändning av de avlidnas hopsparade medel. Sannolikt skulle de avlidna haföredragit en sådan användning före rockkonserter mot droger, scoutläger ochannat som deras arv nu går till. Det är enligt motionären angeläget att fråganutreds snarast.Kulturarvsutredningen behandlar frågan om bevarande av kulturmiljöer idelbetänkandet (SOU 1995:128) Kulturegendomar och kulturföremål. När detgäller en nationell stiftelse anför utredningen följande: Frågan om inrättandeav en nationell stiftelse för förvaltning av kulturmiljöer aktualiseras med enviss regelbundenhet. Vanligen brukar man hänvisa till och dessframgångsrika arbete i sedan nära . I tider av besparingar ifråga om offentliga utgifter stärks önskan att bredda ansvaret för kultur ochbevarande, genom bolagisering och genom att engagera näringslivet isponsoravtal. En nationell stiftelse torde ha andra förutsättningar än enmyndighet att attrahera intresse och kapital från näringslivet.En nationell stiftelse eller annat organ skulle enligt utredningensuppfattning ha sitt berättigande. Stiftelsens främsta roll skulle vara att påett friare sätt än en myndighet kan göra arbeta med ekonomiska medel förbevarande av kulturarvet, inte bundet till det bestånd staten långsiktigtskall äga och förvalta.Kulturarvsutredningens betänkande bereds efter remissbehandling iKulturdepartementet.Kulturutskottet behandlade i betänkande 1996/97:KrU1 ett motionsyrkande (m)med krav på att skall besluta att inrätta en s.k. dubbleringsfond,en fond för kompletterande stöd av nyskapande verksamhet på kulturområdet.Kulturutskottet ansåg att användningen av medel som utgår överstatsbudgeten inte bör styras av prioriteringar som görs på det sätt sommotionärerna föreslår. avstyrkte det då aktuellamotionsyrkandet. följde kulturutskottet.Finansutskottet behandlade i betänkande 1996/97:FiU2 en motion om att detskall upprättas kulturstiftelser för förvaltning av statliga historiskabyggnader.Finansutskottet, som inte ansåg sig ha anledning att ta ställning tillkulturstiftelser allmänt, kunde inte finna skäl nog att inrätta stiftelser förförvaltning av de fastigheter som förvaltas av Statens fastighetsverk.Finansutskottet avstyrkte motionen. följde finansutskottet.Utskottets bedömningSkrivelsen, som inte föranlett någon motion, bör inte föranleda någon åtgärdfrån sida.I motion So801 (m) begärs ett tillkännagivande, som utskottet uppfattar det,om att Allmänna arvsfondens ändamål vidgas till att också avse stöd tillbevarande av det svenska kulturarvet.Allmänna arvsfonden har till ändamål att främja verksamhet av ideellkaraktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder.Utskottet, som inte har anledning att ta ställning till behovet av ett sådantstöd som föreslås i motionen, vill bestämt motsätta sig att Allmännaarvsfondens ändamål vidgas. Utskottet hemställeratt lägger skrivelsen till handlingarna och avslår motion1996/97:So801.Stockholm den 2 september 1997På socialutskottets vägnarSten SvenssonI beslutet har deltagit: (), (), HansKarlsson (s), (), (), (), (), (), (), (), (), (), Elisebeht (), CatherinePersson (s), (), () och MichaelStjernström (kd).