bet · GK01KU16 · 1997-03-18 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 1996/97:70 Nyvallag. Vidare behandlas tio motioner som väckts med anledning av proposi-tionen och 14 motioner från den allmänna motionstiden 1996.I propositionen föreslås en ny vallag som är gemensam för val till riksda-gen, val till landstings- och kommunfullmäktige och val till Europaparlamen-tet. Den ersätter vallag samt den lag om val tillEuropaparlamentet som tillämpades vid första val tillEuropaparlamentet . Vida-re föreslås en lag om röstlängdsregisteroch en ny lag om brevröstning som skall ersätta lagen om brevröstning iFörbundsrepubliken och och också möjliggöra brevröstningfrån fartyg.Förslaget till ny vallag bygger i stora delar på reglerna i den nuvarandevallagen, men innehåller också nyheter.Personvalsinslaget förstärks enligt förslaget. I enlighet med vad regerings-formen numera föreskriver ges väljarna möjlighet att inom ramen förpartiva-let avge en särskild personröst. Ledamöterna utses i första handbland de kandidater som fått personröster över en viss spärr. Det föreslåsatt spärren vid val sätts till vid riksdagsval och vidövriga val.Enligt förslaget skall det finnas en möjlighet för partier som registreratsin partibeteckning att också anmäla samtliga sina kandidater. Tillskrivnanamn på en valsedel för ett parti som anmält kandidater kommer då inte attbeaktas vid mandatfördelningen. Inte heller strykningar av namn kommer attbeaktas.Den nya vallagen och övriga lagförslag föreslås träda i kraft den 1 juni1997. Förslagen bygger på en överenskommelse om valsystemets utformning somträffades mellan de dåvarande riksdagspartierna hösten 1993.Utskottet tillstyrker propositionens lagförslag. Utskottet föreslår ettriks-dagsuttalande av innebörd att de första allmänna valen medpersonvalsinslag i full skala bör bli föremål för en parlamentariskutvärdering. Ett viktigt mo-ment i en sådan utvärdering bör vara attundersöka om personvals-inslaget i valsystemet fyllt sitt tänkta syfte attge väljarna bättre möjligheter att påverka vilka som skall representera dem. 8-procentsspärrens inverkan och om ovid-kommande ekonomiska faktorerpåverkat valet bör också studeras.Samtliga motionsyrkanden avstyrks.Till betänkandet har fogats 19 reservationer och två särskilda yttranden.I ett särskilt yttrande anför m och fp att de respekterar resultatet avöver-enskommelsen och att de därför inte vill motsätta sigpro-positionens förslag vad avser utformningen av personvalsinslaget,spärrnivån vid riksdagsval, gemensam valdag för riksdags- och kommunalvaloch valda-gens förläggning.Med samma motivering förklarar c-ledamoten i ett särskilt yttrande varförhon avstår från att yrka bifall till en centermotion, i vilken det begärsatt valdagen flyttas . Regeringen föreslår i proposition 1996/97:70 att antarregeringens förslag till1. vallag,2. lag om röstlängdsregister,3. lag om brevröstning i vissa fall,4. lag om ändring i riksdagsordningen,5. lag om ändring i lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval, m.m.,6. lag om ändring i folkomröstningslagen (1979:369),7. lag om ändring i lagen (1979:411) om indelning i kommuneroch landsting,8. lag om ändring i lagen (1987:813) om homosexuella sambor,9. lag om ändring i lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister,10. lag om ändring i kommunallagen (1991:900),11. lag om ändring i kyrkolagen (1992:300),12. lag om ändring i sametingslagen (1992:1433),13. lag om ändring i lagen (1995:743) om aviseringsregister.Lagförslagen är fogade till betänkandet som bilaga. Motioner väckta med anledning av propositionen1996/97:K17 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändigheten av information om nackdelarna ur demokratisksynvinkel med personvalsinslag vid allmänna val,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av åtgärder i syfte att förhindra att sådana problem somvid personval uppstått i andra länder uppstår i Sverige.1996/97:K18 av förste vice talman m.fl. (m) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring omåtergång till ett valsystem med skilda valdagar för riksdag och kommunalvalsom anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om synsättet på väljarnas strykningar,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att 8-procentsspärrens inverkan personval blirföremål för utvärdering,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den förändrade regionala samhällsorganisationens eventuellainverkan på nuvarande valkretsindelning.1996/97:K19 av m.fl. (v) vari yrkas att hos rege-ringen begär förslag om regler för redovisning av valfinansiering förperson-valskampanjer.1996/97:K20 av () vari yrkas1. att beslutar att sätta spärren för de särskilda personrösternatill av partiets röstetal i valkretsen vid såväl riksdagsval somkommunalval i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att beslutar att som undantag från vad som sagts i yrkande 1ingen spärr skall användas för val till i de tvåStockholmsvalkret-sarna,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppföljningsansvar för att förstärka personvalets genomslagefter valet 1998.1996/97:K21 av och () vari yrkas att riks-dagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omsymboler på valsedlarna.1996/97:K22 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att beslutar att 18 kap. 38 § första stycket i regeringensförslag till vallag skall ändras på så sätt att personligt röstetal skallfastställas bara för en kandidat som fått särskilda personröster till ettantal av av par-tiets röstetal i valkretsen,2. att hos regeringen begär förslag om reglering av partiernasvalfinansiering i syfte att garantera medborgarnas insyn i partiernas ochkan-didaternas ekonomiska förhållanden,3. att hos regeringen begär förslag till reglering om ekonomiskabegränsningar för valkampanjerna,4. att beslutar om sådan ändring i regeringens förslag till 1 kap. 3 § vallag att alla, oavsett nationalitet, som fyller senast påvaldagen och är folkbokförda i landet har rösträtt vid val till landstings-och kommunfull-mäktige,5. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring iregerings-formen och gällande följdlagstiftning att rösträttsåldern sänkstill vid val till , landstings- och kommunfullmäktige,6. att beslutar om sådan ändring i regeringens förslag tillvallag att småpartispärren till riksdags- och landstingsvalen sänks till ,7. att beslutar om sådan ändring i regeringens förslag tillvallag att systemet med möjlighet för kommunerna att indela kommunen ivalkretsar avskaffas,8. att beslutar om sådan ändring i regeringens förslag tillvallag att nu gällande regel om att två kandidater måste stå överst på ennamnvalse-del förs in i den nya lagen,9. att beslutar om sådan ändring i regeringens förslag till 9 kap. 12 § vallag att valförrättare och röstmottagare skall se till attpersonvalsedlar finns utlagda i anslutning till varje röstningslokal ienlighet med vad som anförts i motionen,10. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring ivallagen att skilda valår införs för riksdags- och kommunalval.1996/97:K23 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inrätta en ny trettionde valkrets, utlandsvalkretsen, försvenska medborgare som inte är bosatta i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att svensk medborgare alltid har rätt att utöva sin rösträtttill riks-dagen och att han eller hon inte kan förlora sin rösträtt,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att valförfarandet förenklas ytterligare genom attanmälningsförfa-randet avskaffas,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utlandssvenskarna generellt bör ges möjlighet att välja attrösta på svensk beskickning eller genom brevröstning,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att svensk medborgare som ej längre är folkbokförd i Sverigeautomatiskt skall upptas i röstlängd för utlandsvalkretsen och kvarstå därså länge han eller hon innehar svenskt pass,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att svenska medborgare som är födda utomlands och aldrig harvarit bokförda i skall registreras i röstlängden vid ansökan omsvenskt pass.1996/97:K24 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom nivån på spärren för de enskilda personrösterna.1996/97:K25 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att spärren för att de särskilda personrösterna skall beaktasvid de efter 1998 kommande riksdagsvalen skall sänkas från ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att införande av utjämningsmandat i kommunfullmäktigevalen ochfastställande av personligt röstetal i kommuner med flera valkretsar börbli föremål för förnyad beredning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om reglering av en öppen redovisning av hur kandidater finansierarsina valkampanjer,4. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring avsekretess-lagen att sekretess gäller för röstlängderna beträffande uppgiftom enskilds personliga förhållanden, om det av särskild anledning kan antasatt den en-skilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs.1996/97:K26 av () vari yrkas1. att beslutar att spärrnivån för de särskilda personrösternavid riksdagsval, skall vara ,2. att avslår propositionens förslag beträffande strykningar avnamn på valsedlar.Motioner väckta under den allmänna motionstiden /971996/97:K201 av () vari yrkas1. att beslutar att antalet riksdagsledamöter halveras till 175 ien-lighet med vad som anförts i motionen,2. att beslutar förändra kostnadsersättningssystemet i enlighetmed vad som anförts i motionen.1996/97:K202 av m.fl. (m) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skilda valdagar,9. att hos regeringen begär förslag till minskning av antaletriks-dagsledamöter i enlighet med vad som anförts i motionen,1996/97:K207 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en utredning bör tillsättas med uppgift att ta fram ettförslag till sänkt rösträttsålder till i samtliga val,1996/97:K212 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagenbeslutar att personval inte skall införas.1996/97:K213 av m.fl. (s) vari yrkas att hosregering-en begär förslag till ett svenskt valsystem där möjlighet att avgesärskild personröst inte ingår.1996/97:K536 av m.fl. (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att flytta valdagen.1996/97:K601 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom proceduren vid allmänna val.1996/97:K602 av () vari yrkas1. att beslutar att och riksdags-valkretsar skall genomföra personvalsröstning utan några spärr-regler i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att beslutar om flexibla spärregler för personröstningen i en-lighet med vad som anförts i motionen.1996/97:K603 av m.fl. (kd) vari yrkas4. att hos regeringen begär en utvärdering av allmännaval när det gäller representationen i beslutande organ bl.a. när det gällerkön och ålder,1996/97:K604 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att alla invandra-reskall få rösträtt till kommunal-, landstings- och riksdagsval, tillika rättatt kandidera efter att ha varit skrivna i i ett år.1996/97:Kr257 av m.fl. (mp) vari yrkas17. att beslutar att rösträtts- och valbarhetsåldern sänks till16 år i kommun- och landstingsval års val.1996/97:N254 av m.fl. (mp) vari yrkas3. att beslutar att regeringen skall tillsätta en utredning omsponsring av riksdagskandidater i enlighet med vad som anförts i motionen.1996/97:A434 av m.fl. (v) vari yrkas4. att beslutar om rösträtt till för invånare med ut-ländskt medborgarskap.1996/97:A820 av m.fl. (fp) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om personvalssystemets utformning. Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås en ny vallag som är gemensam för val tillriksdagen, val till landstings- och kommunfullmäktige och val tillEuropaparlamentet. Den ersätter vallag samt den lag om val tillEuropaparlamentet som tillämpades vid första val tillEuropaparlamentet . Vidare föreslås en lag om röstlängdsregister ochen ny lag om brevröstning som skall ersätta lagen om brevröstning iFörbundsrepubliken och och också möjliggöra brevröstningfrån fartyg. Dessutom föreslås en rad följdändringar med anledning av dennya vallagen.Förslaget till ny vallag bygger i stora delar på reglerna i den nuvarandevallagen, men innehåller också sakliga förändringar.Ett syfte med omarbetningen av vallagen uppges vara att lagens uppbygg-nadskall stå i överensstämmelse med ordningsföljden av de moment som genomförsvid ett val. För att uppfylla detta har flera omkastningar av regler-nagjorts. Vidare är en strävan att lagen skall vara lättare att hitta i.Detta har bl.a. medfört användning av underrubriker och hänvisningar tillgrundläggan-de regler i andra författningar om valförfarandet.I enlighet med vad regeringsformen numera föreskriver ges väljarna möj-lighet att inom ramen för partivalssystemet avge en särskild personröst.Vil-ket genomslag en sådan personröst skall få i förhållande tillpartiernas rang-ordning av kandidaterna vid nomineringsprocessen avgörs avden spärr som gäller för att de särskilda personrösterna skall räknas fören kandidat. Det föreslås att spärren i den nya vallagen sätts till vidriksdagsvalet och till vid övriga val. Om inte ett tillräckligt antalkandidater kan utses på grund av personrösterna gäller i princip ordningenmellan namnen på valsedlarna.Momentet med personröstning kompletteras med en möjlighet för partier somregistrerat sin partibeteckning att också anmäla samtliga sina kandidater.Enligt förslaget kommer tillskrivna namn på en valsedel för ett parti somanmält kandidater inte att beaktas vid mandatfördelningen. Möjligheten attstryka kandidater kommer att finnas kvar som en signal om missnöje med enviss kandidat, men strykningarna kommer inte att beaktas vid mandatfördel-ningen.Syftet med de nya reglerna sägs vara att dels underlätta för väljarna attper-sonrösta, dels möjliggöra en snabb och riktig sammanräkning av rösterna. Förslaget syftar också till att motverka missbruket av den frianomineringsrät-ten, t.ex. bruket av s.k. piratlistor. För att underlättapersonröstning upphävs också förbudet mot namnvalsedlar på posten.I propositionen föreslås också att det införs ett nytt system för framställ-ning av röstlängder och röstkort, som innebär att frågan om en person harrösträtt skall avgöras av förhållandena före valdagen. Systemetmed en alltid gällande röstlängd ersätts med ett system där röstlängdenendast tas fram då det skall hållas ett val eller en omröstning. Eftersomröstkorten kommer att vara tillgängliga för väljarna senare än kortasförtidsröst-ningen vid posten före valdagen. Den särskildaröstlängden för utlandssvenskar tas bort och utlandssvenskarna skall varaupptagna i samma röstlängd som övriga väljare. En särskild registerlag förröstlängds- och röst-kortsframställning föreslås.Genom den nya vallagen genomförs det EG-direktiv som stadgar rätt förunionsmedborgare bosatta i en annan medlemsstat att där rösta i kommunalaval. Reglerna innebär att det nuvarande kravet folkbokföring föratt utlänningar skall ha rätt att rösta i kommunala val tas bort förunionsmedbor-gare. Treårskravet tas också bort för medborgare i ochNorge.I propositionen läggs fram ett förslag som tillmötesgår en begäran från1995 års kyrkomöte angående de kyrkliga valen. Förslaget innebär dels attvaldag vid val blir tredje söndagen , dels attmandatperi-oden för kyrkofullmäktige och andra kyrkliga organ blir fyra år.Den nya vallagen och övriga lagförslag föreslås träda i kraft den 1 juni1997.InledningUtskottet konstaterar att det inte i någon av motionerna i ärendet riktasnågra principiella invändningar mot att den nuvarande vallagen nu ersättsav en ny vallag och inte heller mot de framlagda lagförslagen i stort. Defrågor som tagits upp avser olika enskildheter i de framlagda förslagen.Utskottets behandling av förslaget till ny vallag och tillhörande motionerföljer i princip kapitelindelningen i förslaget till vallag, med detundantaget att frågor som har samband med personröstning tas upp först.PersonröstningGrundlagsbestämmelserUnder hölls partiöverläggningar som bl.a. behandlade frågan ompersonval. Partierna enades då om att införa ett system med personvalenligt den s.k. modifierade danska modellen. Partierna enades vidare om attgrund-lagen skulle ändras för att lyfta fram personvalsinslaget. Motbakgrund av överenskommelserna beslutade om grundlagsändringar,vilka träd-de i kraft , varigenom det bl.a. infördes enny andra mening i 3 kap. 1 § första stycket regeringsformen med följandelydelse:Riksdagen utses genom fria, hemliga och direkta val. Vid sådant val skerröstning på parti med möjlighet för väljarna att avge särskild personröst.PropositionenI 1 kap. 1 § andra stycket i förslaget till ny vallag anges principernaför det ökade personvalsinslaget i det svenska valsystemet. Där sägs attvid de val som anges i första stycket - val till , landstings- ochkommunfull-mäktige samt val till - röstar väljarna på ettparti och har möjlighet att avge en särskild personröst. Ispecialmotiveringen (s. 175) framhålls att röstning i första hand sker påparti och att partiernas rangord-ning vid nomineringen blir avgörande förkandidatordningen. I den allmänna motiveringen påpekar regeringen att genompartiöverenskommelsen och den därpå följande ändringen av 3 kap. 1 § regeringsformen har ett ökat inslag av personval enligt den s.k.modifierade danska modellen blivit en obligatorisk del i det svenskavalsystemet.Grunddragen i den modifierade danska modellen är följande. Nominering avkandidater går till på samma sätt som . Det förutsätts alltså attpartierna presenterar valsedlar som tar upp kandidatnamn i den ordning sompartiets nomineringsförfarande lett fram till. Modellen påverkar intemandat-fördelningen mellan partierna utan endast platsfördelningen inom ettparti. Ett valsystem med ökat personvalsinslag enligt modellen utgår alltsåfortfarande från ett val mellan partier. Det nya i förslaget är attväljarna också har möj-lighet att markera en kandidat, inte flera, påvalsedeln. Genom markeringen har väljarna avgett en särskild personröst förden aktuella kandidaten. Avgö-rande för vilken eller vilka kandidater somskall förklaras valda är antalet personröster på varje kandidat, underförutsättning att kandidaten fått ett visst minsta antal personröster, dvs.uppnått en spärr (om nivån på spärren, se följande avsnitt).Systemet med personröstning är inte tvingande. Det står alltså väljarnafritt att inte markera någon kandidat och i stället godta partiets ordningav kandi-daterna eller enbart rösta med en partimarkerad valsedel. Försökmed person-val enligt den modifierade danska modellen ägde rum vid valentill kommun-fullmäktige i , , , ,, och . Även vid valet till Europaparlamentetår 1995 hade väljarna möjlighet att avge en särskild personröst.MotionernaI två motioner, väckta under den allmänna motionstiden , ifrågasättsmöjligheten till personval från principiella utgångspunkter.I motion 1996/97:K212 av m.fl. (s) hemställs att riksda-gen beslutar att personval inte skall införas. Motionärerna hänvisar tillden försöksverksamhet som genomfördes vid kommunfullmäktigvalet ochvid valet till och anser att erfarenheterna vid dessa valvarit dåliga. Ingen, som inte annars skulle ha fått det, fick sitt mandatgenom personvalet till . Partival, som det svenskavalsystemet tidigare byggt på, är enligt motionärerna att föredra, eftersomdet stimulerat dialogen mellan väljare och valda. Varje vald politiker hartvingats argumen-tera för partilinjen och har inte haft motiv att "smitaundan". Enligt motionä-rerna ökar detta den ömsesidiga kunskapen ochansvarstagandet och underlät-tar för väljarna att lägga sin röst på denpolitiska inriktning som bäst motsva-rar de egna värderingarna.Personvalskampanjer med annat budskap än det kandidatens parti för tilltorgs kan störa det politiska landskapet, heter det i motionen.I motion 1996/97:K213 av m.fl. (s) begärs förslag till ettsvenskt valsystem där möjlighet att avge särskild personröst inte ingår,vilket bl.a. innebär att 3 kap. 1 § RF måste ändras. Förutom att innebäraen in-skränkning av väljarnas valfrihet genom att den frianomineringsrätten av-skaffas har personvalssystemet, enligt motionärerna,en annan mycket allvar-lig konsekvens, nämligen att partiernas ställningytterligare försvagas. Inter-nationella erfarenheter visar vidare attkvinnor systematiskt missgynnas i ett system med starka personvalsinslag.Motionärerna anser att erfarenheterna av personvalet i inte äralltför positiva. Visserligen har relativt många kryssat för en kandidat,men eftersom personrösterna ändå gått till de kända politikerna överst pålistorna har personvalet inte haft någon betydande effekt. Risken finnsatt valsystemet kommer att förstärka det politiska miss-troende som börjatetablera sig och också att valdeltagandet vid val kommer attsjunka drastiskt.I motion 1996/97:K17 av () begärs tillkännagivanden om vadi motionen anförts om dels nödvändigheten av information om nackde-larna urdemokratisk synvinkel med personalvalsinslag vid allmänna val (yrkande 1),dels behovet av åtgärder i syfte att förhindra att sådana problem somuppstått vid personval i andra länder uppstår i (yrkande 2).Motionären ifrågasätter om personvalsinslag i valsystemet ökar tilltrontill politik och politiker. I många länder med personval är valdeltagandetmycket lägre än i , anför motionären. Personval innebär inte heller"renare" politiker; mycket grova oegentligheter har upptäckts blandpolitiker i länder med personval. Personvalsinslag innebär också en riskför att politiker kan bli bundna till sponsorer och att riksdagspolitiker,i jakt på omval, prioriterar sin lokala valkrets på nationens bekostnad.Motionären anser att det är av stor vikt att de negativa effekterpersonvalsinslag haft, där personval förekommer, redan från börjanmotarbetas.I motion 1996/97:A820 av m.fl. (fp) begärs ett tillkännagi-vande till regeringen om vad som i motionen anförs om personvalssystemetsutformning (yrkande 11). Det är en nödvändig, men inte tillräcklig,förutsätt-ning för ett jämställt samhälle att kvinnor såväl som män har enrimligt stor representation i beslutande församlingar, heter det i motionen. En avgörande faktor för utformningen av personvalssystemet måste vara attdet inte miss-gynnar endera könet.Fredrik () anser i motion 1996/97:K20 att det redan i riksdagensbeslut om ny vallag tydligt bör markeras att den nytillträdda regeringenefter valet har ett ansvar för att följa upp och utvärderapersonvalets genom-slag (yrkande 3).I motion 1996/97:K603, väckt under den allmänna motionstiden , be-gärInger m.fl. (kd) att regeringen gör en utvärdering av 1994 årsallmänna val när det gäller representationen i beslutande organ, bl.a. närdet gäller kön och ålder (yrkande 4). Motionärerna anser att kvinnors,ungdomars och äldres möjligheter att delta i den demokratiskabeslutsprocessen måste förbättras. En utvärdering bör genomföras somutgångspunkt för det fortsatta arbetet.Tidigare utskottsbehandlingVid behandlingen av förslaget att föra in bestämmelsen om personröstning iregeringsformen tillstyrkte förslaget med hänvisningtill att väljarna genom ett personvalsmoment i valsystemet får bättremöjlig-het att påverka vilka personer som skall representera dem, vilketborde kunna bidra till ett stigande intresse hos såväl politiker somallmänheten inför en valrörelse (bet.