bet · GL01SoU1 · 1997-11-27 00:00:00 — Mål inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, m.m.I budgetpropositionen sägs att välfärdspolitikens mål är att ge alla människorförutsättningar att leva ett gott liv.Att gemensamt ta hand om barn, gamla och sjuka är ett grundläggande inslag iett solidariskt samhälle. Barnbidrag, ett allmänt pensionssystem ochsjukförsäkringar är andra medel som utjämnar orättvisor och ger ekonomisktrygghet i olika skeden av livet.Vård och omsorg skall kännetecknas av trygghet, kvalitet och delaktighet.Alla skall veta att vården finns tillgänglig när den behövs. Den skall varagemensamt finansierad och demokratiskt styrd. Behovet av vård är avgörande.Personlig ekonomi eller social status får aldrig påverka vårdens kvalitet ellerfördelning.Den svenska sjukvården är av hög kvalitet och i många avseenden ivärldsklass. Äldreomsorgen har en enastående omfattning. Men det räcker inte.Omvårdnad och bemötande kan förbättras. Kvaliteten i vård och omsorg kanförbättras. Det medicinska kunnandet kan ökas och nya rön spridas - ennödvändig utveckling för att möta befolkningens behov och önskemål. Fortsattaförbättringar stärker också motivationen hos personalen.Socialtjänsten är det yttersta skyddsnätet i vårt trygghetssystem. Den skamedverka till att barn och ungdomar kan växa upp under goda förhållanden, attmänniskor med sociala eller andra handikapp kan delta i samhällslivet, att desom missbrukar alkohol eller andra beroendeframkallande medel kommer ifrån sittmissbruk och att de som saknar medel till sitt uppehälle får möjlighet attklara sin försörjning.Människor måste kunna påverka sin vardag. Detta gäller inte minst patienter isjukvården och äldre personer med funktionshinder i kommunernas omsorg.Delaktighet för brukare och personal kan bidra till snabba förbättringar avvälfärdens viktiga verksamheter.I propositionen föreslår regeringen att godkänner de mål inom ut-giftsområdet som regeringen förordar.Dessa mål för utgiftsområdet är följande:- Att trygga en god hälsa och att åstadkomma en hälso- och sjukvård av godkvalitet med effektiv resursanvändning som tillgodoser den enskildeindividens behov.- Att aktivt bidra till att trygga den enskildes hälsa och ekonomi i sambandmed behov av kostnadskrävande läkemedelsbehandling och/ellertandvårdsbehandling.- Att stimulera och bidra till att en god tandhälsa bland vuxna upprätthålls.Därutöver ett särskilt stöd för utsatta grupper.- Att erbjuda en äldre- och handikappomsorg som ger goda levnadsvillkor föräldre och personer med funktionshinder med olika behov av service, omvårdnadoch vård och som bygger på den enskilda människans delaktighet ochsjälvbestämmande.- Att åstadkomma en social omsorg av god kvalitet med effektiv resursanvändningsom tillgodoser den enskilde individens behov av stöd och bistånd i sambandmed sociala eller andra handikapp, missbruksproblem ochförsörjningssvårigheter samt tillgodoser att barn och ungdomar växer uppunder trygga och goda förhållanden.- Att begränsa alkoholens skadeverkningar genom att minska den totalaalkoholkonsumtionen.- Att verka för ett narkotikafritt samhälle genom insatser för att minskatillgången och efterfrågan på narkotika.- Att öka kunskapen om tillstånd, processer och effekter rörande hälsa ochsocial välfärd.Följande prioriteringar för utgiftsområdet föreslås gälla för 1998:- Kvalitets- och kompetensutveckling skall ges hög prioritet i syfte attlångsiktigt trygga en vård, omsorg och social service av god kvalitet och enkompetent och motiverad personal.- Tillsyn, uppföljning och utvärdering av verksamheterna skall utvecklas ochförstärkas.- Ett genderperspektiv skall ingå i all verksamhet. Förslag och verksamheterskall analyseras utifrån båda könens behov och förutsättningar i syfte atthöja kvaliteten och effektiviteten.- Hänsyn till barnets bästa skall tas i alla sammanhang där barn berörs.Intentionerna i FN:s konvention om barnets rättigheter skall genomsyraverksamheter som rör barn.- Arbetet med att integrera handikappaspekterna i all verksamhet skallfortsätta och intensifieras.- Ytterligare åtgärder för att stärka patientens ställning skall vidtas.- Väntetiderna i hälso- och sjukvården skall kortas.- Psykiatrireformen skall påskyndas. Ett målmedvetet arbete skall bedrivas isyfte att öka kunskapen om psykisk ohälsa i befolkningen.- Uppföljning och analys av assistansreformen skall fördjupas.- Opinionsinsatser och förebyggande åtgärder bland ungdomar skall intensifierasför att påverka attityder och beteenden inom alkohol- och narkotikaområdet.I den reviderade finansplanen i budgetpropositionen (volym 1) sägs bl.a.följande om skola, vård och omsorg samt om fördelningspolitiken:Regeringen har sedan den tillträdde konsekvent prioriterat skolan, vården ochomsorgen. Orsaken till denna prioritering är enkel. Det går att i efterhandkompensera med lägre materiell standard. En otrygg omsorg de förstalevnadsåren eller en förlorad skoltid är däremot nästan omöjlig att ta igen.Prioriteringen har haft en avgörande betydelse för den förda politiken. Isaneringsprogrammet på har statsbidragen till kommuner ochlandsting undantagits från besparingar trots att nästan alla andra budgetposterhar fått vidkännas omfattande besparingskrav. Det har däremot inte varitmöjligt att helt skydda den kommunala sektorn mot effekterna av den svagaekonomiska utvecklingen. Kommuner och landsting har utsatts för svåraekonomiska påfrestningar. Alternativet - att inte göra något åt destatsfinansiella problemen - hade emellertid varit ännu värre för kommuner ochlandsting. Växande räntekostnader för statsskulden hade snabbt trängt undanväsentliga utgifter.Som ett resultat av den framgångsrika ekonomiska politiken kunde regeringen ivårpropositionen föreslå insatser inom ramen för de budgetpolitiska målen tillden kommunala sektorn. I tilläggsbudgeten tillfördes 4 miljarderkronor till kommunerna och landstingen. I denna budget föreslås i enlighet medvårpropositionen en nivåhöjande satsning på till kommuneroch landsting . Därmed prioriteras skolan, vården och omsorgenytterligare. Konsekvenserna av resurstillskottet är att sysselsättningen i denkommunala sektorn stabiliseras. Genom resursarbete får offentliga arbetsgivareen särskild möjlighet att förbättra kvaliteten i skola, vård och omsorg.- - -föreslås en ytterligare satsning på till denkommunala sektorn, och för föreslås ytterligare 4 miljarder kronor.Sammanlagt uppgår det föreslagna resurstillskottet därmed till 16 miljarderkronor jämfört med . Med denna permanenta nivåhöjning beräknas denkommunala sysselsättningen öka något både 1999 och . Skolan, vården ochomsorgen stärks.- - -Saneringspolitiken har utformats med sikte på att alla medborgare rättvistskall vara med om att dela på bördorna. Med hjälp av fördelningsberäkningar harregeringen fortlöpande analyserat och redovisat effekterna av de ändradereglerna i skatte- och bidragssystemen. Beräkningarna är viktiga underlag mende ger inte en fullständig bild av fördelningsutfallet eftersom de inte beaktaratt skolan, vården och omsorgen har prioriterats eller att inkomstfördelningenockså påverkas av att saneringen förbättrar samhällsekonomin, t.ex. att räntannästan har halverats . De är också statiska;fördelningsutfallet hade varit gynnsammare om man hade kunnat jämförasaneringsprogrammets effekter med vad som hade hänt utan budgetförstärkningarnaeller med en politik som inte prioriterat en rättvis fördelning.Sammanfattningsvis anser regeringen att saneringen av de offentliga finansernahar skett rättvist. Krisen har klarats utan att klyftorna har tillåtits ökapåtagligt. Det finns nu en fast grund för en mera offensiv fördelningspolitik.I budgetpropositionen har regeringen beräknat ramen för utgiftsområdet för år1999 till och för till 25 602 miljoner kronor.Utskottet har i yttrandet 1997/98:SoU1y till finansutskottet tillstyrkt denpreliminära fördelningen av utgifterna för budgetåren 1999 och 2000 så vittgäller utgiftsområde 9 och avstyrkt motioner från m, fp, mp och kd.Riksdagen har godkänt regeringens förslag till preliminärutgiftsfördelning (bet. 1997/98:FiU1, rskr. 35).I motion So240 av m.fl. (m) begärs tillkännagivande om vad somanförts om utgångspunkterna för välfärdspolitiken (yrkande 1). Motionärernaanser att behöver en ny politik som sätter den enskildes trygghet ochinte de offentliga verksamheternas främst.Motionärerna redovisar en strategi för att förändra dagens välfärdssystem.Förändringarna syftar till att fördjupa välfärden och göra den anpassad tilldagens verklighet. Man skall kunna leva på sin lön när skatten är betald.Samtidigt måste förtroende för att stat och kommun kan fullfölja sinagrundläggande åtaganden återskapas. Vårdköerna skall avskaffas och valet avvård och omsorg skall vara den enskildes. Det offentliga skall garantera attalla som har ett behov av stöd, omsorg eller vård alltid skall veta att de fårdetta.Ett bra trygghetssystem skall enligt motionärerna i första hand värna dem somhar stora problem och behov av stöd. Det är därför som Moderata samlingspartietinte kunnat acceptera de besparingar som regeringen föreslagit. Regeringen harstoppat besparingar som avsett långtidsfriska och arbetsföra och besparingarnahar haft sin faktiska udd riktad mot de svagaste grupperna. Regeringen harurholkat assistansersättningen och rätten till personlig assistans samthalverat stimulansbidragen för utveckling av habilitering av funktionshindrade,utvecklingen av hjälpmedel och utbildning av tolkar för döva och dövblinda.Listan över försämringar som drabbat en redan utsatt grupp kan göras än längre.Bidragande till den nya otryggheten är den ryckighet som har kännetecknatSocialdemokraternas agerande. Det allvarliga är att ryckigheten förhindrarvarje form av långsiktig planering för de enskilda hushållen. Politiken blirorsak till medborgarnas osäkerhet.Staten och kommunerna har det yttersta ansvaret för medborgarnas socialaskydd. I detta ansvar ligger också en skyldighet att se till att så få sommöjligt behöver denna hjälp. Då kan också stödet till dem som står svagast blistarkt och beständigt. Ett bra trygghetssystem får inte innehålla drivkraftersom motverkar egenförsörjning. Arbete måste löna sig. Ett bra trygghetssystemmåste vara stabilt, annars kan inte människor planera sitt sparande, sinkonsumtion och sina investeringar långsiktigt. Staten och de offentliga organenhar ett viktigt ansvar, men det har också familjen, de civila nätverken ocharbetslivet.Moderata samlingspartiets målsättning är att en diskussion om hur framtidenstrygghetssystem skall byggas upp skall föras så brett att vi uppnår enlångsiktig stabilitet och ett robust system. Människor skall kunna lita på attdet de betalar i också utfaller i förmåner, som man skallkunna planera på och veta vilka förutsättningar som gäller.Motionärerna vill skapa flexibilitet för människor genom ökade möjligheter tillpersonliga ekonomiska prioriteringar. Pensionsreformen är ett tydligt exempelpå en bred politisk överenskommelse som ger människor en långsiktig möjlighetatt planera. Det finns alternativ till dagens välfärdsstat, alternativ sominnebär ökad välfärd, större mått av personligt ansvar och en respekt förindividens rätt att välja den vård och omsorg som passar just honom eller hennebäst.I motion So307 av m.fl. (c) begärs tillkännagivande om vad somanförts om allmänna riktlinjer för hälso- och sjukvården (yrkande 1). Ett gottsamhälle förutsätter enligt motionärerna tillgång till god vård. Vården skallvara lika för alla och finansieras solidariskt. Vården skall utgå från denenskildes intresse och patientens makt måste stärkas. Vem som ger vården ärinte avgörande. Olika vårdgivare stärker tillsammans den enskildes möjligheteroch bidrar till att utveckla kvaliteten i vården. I motionen anges ett antalriktlinjer för sjukvården.Hemsjukvården är enligt motionärerna grunden för all vård. Möjligheterna attvälja vård i hemmet måste enligt dem stärkas. Det handlar om att ökalivskvaliteten. Det är vidare viktigt att samordna resurser med patienten icentrum. Det handlar inte minst om samordning mellan ochsjukvården. Regeringen bör enligt motionärerna återkomma till med enredovisning av förslag som möjliggör denna finansiella samverkan.Motionärerna betonar vikten av att utveckla patientens ställning i vården.Möjligheterna att välja vård måste stärkas. Regeringen bör återkomma också idenna fråga. Sjukvården tillförs nu nya resurser. Hög prioritet måste då ges åtatt arbeta bort de växande köerna. Motionärerna anser att utrymme nu även finnsför att utvidga vårdgarantin att gälla generellt med en tidsram på tre månadertill operation. Regeringen bör skyndsamt ta upp överläggningar medLandstingsförbundet i frågan. Motionärerna föreslår att hälso- ochsjukvårdslagen skall ge möjlighet till lokala och regionala överenskommelser ombl.a. den grundläggande vården - primärvården under vissa förutsättningar.I motion So282 av m.fl. (fp) föreslås tillkännagivande om attbättre ekonomiska förutsättningar bör skapas för att vården skall få merresurser (yrkande 1). Motionärerna anser att problemen i svensk sjukvård ärmycket stora. Det finns en del som fortfarande fungerar bra, men det är viktigtatt se att kristecknen blir allt fler. Operationsköerna växer och många gamlafår inte den hemsjukvård och den hemtjänst de skulle behöva för att kunna levaett mänskligt och värdigt liv. Patienter skickas hem utan ettfungerande omhändertagande i bostaden. Väntetiden för att få komma på ettförsta besök på en sjukhusklinik kan ibland, trots remiss, vara lång.Väntetiden på akutmottagning är ibland mycket lång. Det förekommer att döendepatienter skickas hem, trots att de vill vara kvar på sjukhus. Också detmotsatta förekommer att patienter som vill leva sin sista tid i hemmet inte fården möjligheten på grund av brister i hemtjänst och hemsjukvård. Omkring 13 000gamla tvingas fortfarande bo i flerbäddsrum. Arbetslösa och lågavlönade harinte på samma sätt som tidigare råd att åtgärda krämpor. Detta märks inte minsti tandvården där vissa människor tvingas avstå från vård. Personalen är mycketpressad. Uppsägningarna i vården har gjort att den personal som arbetar kvarhar fått mycket tunga arbetspass. Medelåldern bland personalen är hög och tidenför omvårdnad har krympt.Motionären presenterar Krisplan för vården. Fram skall vi i ha åtgärdat kvalitetsbristerna och närmat ossmålet: ?Värdig vård för alla?.Vårdens resurser måste få öka. Det är omöjligt att klara vården utan störreresurser, ekonomiskt och personalmässigt. Motionärerna föreslår en aktiveringav pengar i sjukförsäkringen som används till passiva sjukskrivningar. Deföreslår vidare bl.a. ett särskilt statsbidrag till utbyggnad av äldreboende.Vårdköerna måste bort. En heltäckande och effektiv vårdgaranti måste införas.Den bör omfatta alla diagnoser och berättiga till behandling inom tre månaderfrån det patienten fått besked av specialistläkare. Även väntetiderna frånremitterande läkare till det första besöket hos specialistläkare måste kortasoch bör aldrig få överstiga . Garantin bör ges en sådan form att denför den enskilde är likställd med ett civilrättsligt bindande avtal. Patientenbör också ha rätt till s.k. second opinion. Rätten till eget rum på vårdhem ochservicehus måste bli verklighet. Motionärerna bedömer att det kostar ca 1,5miljarder kronor att bygga bort alla flerbäddsrum i denna typ avvårdinstitutioner och föreslår ett särskilt statsbidrag till stöd för dennaombyggnad. Omhändertagandet måste bli bättre också i andra avseenden.Uppsägningarna av vårdpersonal måste upphöra. Hemsjukvård och hemtjänst måsterustas upp. Orimligt många äldre får nu klara sig helt utan eller med mycketlitet hjälp. På sina håll kan färdigbehandlade patienter inte skrivas ut.Privata vårdgivare måste behandlas korrekt och rättvist. Det finns många godaskäl att hälsa alternativa vårdgivare, vid sidan av kommunernas ochlandstingens egna institutioner, välkomna. Även dessa småföretagare behöverstabila villkor och rimliga konkurrensförutsättningar.I motion So285 av m.fl. (v) föreslås tillkännagivande tillregeringen om ökade resurser till hälso- och sjukvården i enlighet medVänsterpartiets budgetförslag (yrkande 1).Det som präglar dagens svenska sjukvård är enligt motionärerna att ettomvårdnadsunderskott har utvecklats. Den strukturomvandling som påtvingatssjuk- och hälsovården har inneburit att de omvårdande insatserna reduceratsmedan den s.k. kärnverksamheten, dvs. de operativa hantverksinsatserna gåttrelativt oskadda. Men även den kapaciteten har minskat vilket visas av deväxande vårdköerna. Omvårdnadsunderskottet visas bl.a. av att patienter iäldrevården försummas; bristen på omvårdnad leder bl.a. till uttorkning och förtidig död. Läkarinsatserna har minskat, delvis till följd av Ädelreformen ochHusläkarreformen vilka krävde att varje gammal patient påsjukvårdsinrättningarna skulle ha sin egen privata läkare. I praktiken fick deingen läkare eftersom målgruppen inte var intressant för den nya professionen.Den senaste Ädelrapport visar att läkartiden nu krupit ner under 4 minuterper vecka och patient, vilket måste betraktas som otillständigt när detverkliga behovet snarare torde kräva en daglig läkarkontakt för de gamlapatienter det är frågan om.Utvecklingen går helt uppenbart tvärt emot prioriteringsutredningen somlyfter fram vården i livet slutskede som en särskilt viktig angelägenhet förden svenska sjukvården.Motionären menar att alla måste ha rätt till ett värdigt slut på livet. Dettaskall innebära möjligheter till effektiv smärtlindring och individuelltanpassad vård. Ingen skall behöva dö ensam och alla skall ha rätt till ett egetavskilt rum när döden närmar sig. Detta ställer höga krav på landsting ochkommuner. Det kräver också en omprövning av resursanvändningen i samhället. Ettminimikrav är att den svenska hälso- och sjukvården tillåts utvecklas på sammanivå som tillväxten. är det enda land som har som målsättning attsjukvårdens andel skall minska i förhållande till BNP.I motion So218 av m.fl. (kd) begärs tillkännagivande om vad somanförts om att låta vård och omsorg få en särställning och tillförsäkravårdsektorn tillräckliga resurser (yrkande 1). Samma yrkande finns i motionSo423 av m.fl. (kd) (yrkande 1).Trygghet och medmänsklig omsorg för den enskilde och hans/hennes anhöriga ärenligt motionärerna i den förra motionen ett kännemärke för Kristdemokraternasvård- och omsorgspolitik. En grundläggande princip är att aldrig tumma påkvaliteten inom sjukvård och äldreomsorg oavsett om det är kommunen ellerlandstinget som är huvudman för verksamheten. Vården skall inta en särställningvid fördelning av samhällets resurser.Motionärerna hävdar att äldreomsorgen skall vara ett prioriterat område såatt äldre människor garanteras vård och omsorg, även om det sker med olikahuvudmän. De skall kunna välja att bo kvar hemma. När de önskar annanboendeform, skall de kunna erhålla boende så långt möjligt efter eget elleranhörigas val. De skall också kunna välja olika alternativ för service, vårdoch omsorg.Service, vård och omsorg skall ges utifrån en helhetssyn med hänsynstagandetill den enskildes behov och med respekt för självbestämmande och integritet.Det måste finnas en kontinuitet i äldreomsorgen. Att få känna trygghet dygnetrunt och ha tillgång till en väl fungerande hälso- och sjukvård är avgrundläggande betydelse för de äldre.Vårdpolitiken bör utgå från människovärdet och alla individers absoluta ochlika värde. Helhetssynen på människan med betoning av individens ansvar förmedmänniskorna och för sitt liv, liksom behovet av integritet, gemenskap ochtrygghet är enligt motionärerna fundament även i vårdpolitiken.Den förda politiken i riksdag och regering sedan valet har enligtmotionärerna drabbat kommuner och landsting mycket hårt. Till följd av denallmänna ekonomiska utvecklingen med minskade skatteintäkter, minskade statligabidrag, sänkta ersättningsnivåer, höjda egenavgifter och ökade socialakostnader har den kommunala sektorn varit utsatt för ettmycket omfattande ekonomiskt tryck.I motion So804 av m.fl. (mp) yrkas tillkännagivande om vad somanförts om beräknad fördelning på anslag inom utgiftsområde 9 Hälsovård,sjukvård och social omsorg (yrkande 2). Förändringarnaär desamma som föreslås för budgetåret 1998.Utskottets bedömningUtskottet vill inledningsvis instämma i de mål för utgiftsområdet som förordasi propositionen. Dessa har inte satts i fråga i form av motioner. Utskottetföreslår att godkänner dessa mål.Välfärdspolitikens mål är enligt utskottet att ge alla människorförutsättningar att leva ett gott liv. Att gemensamt ta hand om barn, gamla ochsjuka är ett grundläggande inslag i ett solidariskt samhälle. Barnbidrag, ettallmänt pensionssystem och sjukförsäkringar är andra medel som utjämnarorättvisor och ger ekonomisk trygghet i olika skeden av livet.Vård och omsorg skall kännetecknas av trygghet, kvalitet och delaktighet.Alla skall veta att vården finns tillgänglig när den behövs. Den skall varagemensamt finansierad och demokratiskt styrd. Behovet av vård är avgörande.Personlig ekonomi eller social status får aldrig påverka vårdens kvalitet ellerfördelning.Den svenska sjukvården är av hög kvalitet och i många avseenden ivärldsklass. Äldreomsorgen har stor omfattning och formerna för vården ochomsorgen varierar. Omvårdnad och bemötande kan dock förbättras liksomkvaliteten i vård och omsorg. Det medicinska kunnandet kan ökas och nya rönspridas. Samverkan mellan olika huvudmän bör utvecklas ytterligare.Socialtjänsten är det yttersta skyddsnätet i vårt trygghetssystem. Den skallmedverka till att barn och ungdomar kan växa upp under goda förhållanden, attmänniskor med sociala eller andra handikapp kan delta i samhällslivet, att desom missbrukar alkohol eller andra beroendeframkallande medel kommer ifrån sittmissbruk och att de som saknar medel till sitt uppehälle får möjlighet attklara sin försörjning.Människor måste kunna påverka sin vardag. Detta gäller inte minst patienter isjukvården, äldre och personer med funktionshinder i kommunernas omsorg.Delaktighet för brukare och personal kan bidra till snabba förbättringar avvälfärdens viktiga verksamheter.Moderaterna föreslår i en motion egna utgångspunkter för välfärdspolitiken.Partiet har invändningar mot höga skatter och höga bidrag. Partiet vill bl.a.ändra vårdgarantin, vidga den enskildes valfrihet, skapa etableringsfrihet förläkare och sjukgymnaster samt införa en obligatorisk hälsoförsäkring och etthelt nytt skydd vid tillfälliga inkomstbortfall.Den av utskottet förordade inriktningen av välfärdspolitiken bygger påsolidarisk finansiering och demokratisk styrning av vård och omsorg, gemensamtansvar och allas delaktighet i välfärden genom generella lösningar, som ger denenskilde rättigheter utifrån behov och inte betalningsförmåga. Moderaternasförslag i motion So240 yrkande 1 är helt oförenliga med en sådanvälfärdspolitik. Förslagen utgår också från mycket omfattande minskningar avresurserna för hälso- och sjukvården. Motionen avstyrks.I flera motioner tas just frågan om vårdens resurser upp. Kristdemokraternaföreslår i två motioner att vård och omsorg skall få en särställning och attvårdsektorn skall tillförsäkras tillräckliga resurser. föreslår isin motion att bättre ekonomiska förutsättningar skapas för att vården skall fåmer resurser. vill i en motion ha tillkännagivande om ökaderesurser till hälso- och sjukvården i enlighet med partiets budgetförslag.Kristdemokraterna framhåller bl.a. kraven på kvalitet i verksamheten. De äldreskall kunna välja att bo kvar hemma. Önskar de annan boendeform skall de, sålångt möjligt efter eget eller anhörigas val, kunna få annan boendeform.Folkpartiet vill bl.a. ha en heltäckande vårdgaranti med rätt till behandlinginom , vidgade patienträttigheter, en upprustning av hemsjukvård ochhemtjänst och bättre omhändertagande. Partiet vill också ha en aktivering avpengarna i sjukförsäkringen och ett särskilt statsbidrag till utbyggnad aväldreboende.