bet · GL01BoU1 · 1997-11-25 00:00:00 — En annanmöjlighet är att göra en motsvarande besparing inom utgiftsområdet i övrigt.Utskottet är inte berett förorda att en sådan omfördelning mellan anslagen inomutgiftsområdet görs. Inte heller i övrigt är utskottet berett att ställa sigbakom de i motionerna framlagda förslagen till ändringar i bostadsbidragen.Utskottet avstyrker med hänvisning till det nu anförda partimotionerna1997/98:Bo202 (m) yrkandena 7 och 8, 1997/98:Bo231 (v) yrkande 4 och1997/98:Bo232 (v) yrkandena 5 och 12, detta yrkande i motsvarande del, samtmotionerna 1997/98:Bo218 (kd) yrkandena 9, 10 och 16, detta yrkande imotsvarande del, 1997/98:Bo224 (m) yrkande 5, 1997/98:Bo227 (m) yrkandena 1-5och 1997/98:Fi510 (fp) yrkande 3, detta yrkande i motsvarande del. Regeringensförslag i vad avser anslaget A 10 Bostadsbidrag tillstyrks.Regeringens förslag tillstyrks även i vad avser förslaget till lag om ändringi lagen (1987:813) om homosexuella sambor. Utskottets ställningstagande innebäratt förslaget i motion 1997/98:Bo218 (kd) yrkande 11 avstyrks.Utskottet tillstyrker även förslaget till lag om ändring i lagen (1993:737)om bostadsbidrag.De båda lagförslagen har som bilaga 3 fogats till betänkandet.C 1 Länsstyrelserna m.m.Riksdagen har tidigare beslutat (bet. 1996/97:KU4) om en försöksverksamhet medvidgad samordnad länsförvaltning i genom att föra inlänsarbetsnämnden och i organisation.Regeringen föreslår med hänvisning härtill att en särskild lag införs somreglerar försöksverksamheten (punkt 3). Lagen innebär att iGotlands län kommer att omfattas av de regelsystem som reglerarskogsvårdsstyrelsens respektive länsarbetsnämndens verksamheter. Med hänvisninghärtill föreslår regeringen att de förvaltningsmedel som disponeras avSkogsvårdsstyrelsen förs över till länsstyrelseanslaget. I fråga omförvaltningsmedlen för länsarbetsnämnden föreslås att medlen fördelasav enligt den modell som tillämpas vid fördelning avförvaltningsresurser till länsarbetsnämnderna.När det gäller det besparingskrav som ställts upp för i det nyaVästra aviserar regeringen sin avsikt att genom omfördelning inomutgiftsområdet sätta ned sparkravet till och att besparingenskall vara uppnådd senast till år 2001.Med hänvisning till tidigare beslut om besparingar och tillförsöksverksamheten i m.m. föreslås i budgetpropositionen (punkt10 i motsvarande del) att anslaget till länsstyrelserna för budgetåret 1998skall föras upp med 1 . Sammantaget anges detta, jämfört med detursprungliga sparbetinget, innebära att anslaget tillförs 50 miljoner kronorgenom omfördelning inom utgiftsområde 18 och frånförvaltningsmedel som disponeras av . Vidanslagsberäkningen har hänsyn dessutom tagits till att föreslåsöverförda till ett nytt anslag, C 2 Regionala självstyrelseorgan.Anslaget till länsstyrelserna kan enligt motion 1997/98:Bo224 (m) yrkande 6minskas med till 1 . Besparingen anges varamöjlig genom de minskade uppgifter för länsstyrelserna som följer av andramotionsförslag (m) om avregleringar på bostadsområdet liksom på andrasamhällsområden.Landets länsstyrelser har under en rad av år haft att göra besparingar iverksamheten. Även det förslag till anslag för som regeringennu lägger fram innebär som en följd av tidigare beslut fortsatta besparingar.Det framstår enligt utskottets mening mot bakgrund härav varken som lämpligteller knappast heller möjligt att nu genomföra ytterligare besparingar av denstorleksordning som förordas i motion 1997/98:Bo224 (m) yrkande 6. Motionensförslag bygger dessutom på förutsättningen att delar av länsstyrelsernasverksamhet kan rationaliseras som en följd av att andra motionsförslag (m)genomförs - förslag som inte torde samla någon riksdagsmajoritet. Motionenavstyrks.Länsstyrelserna i och sammanslogs den 1 januari1997 till i län. Regeringen aviserar i budgetpropositionensin avsikt att till följd härav minska anslagsramen för det nya länet med 30miljoner kronor. Det har från i inför utskottet hävdats attdetta sparbeting bl.a. kan få till följd att inte kan fullgöraålagda uppgifter på ett rimligt och förväntat sätt och att ytterligarenedskärningar kan tvingas fram. i har också helt nyligentillskrivit regeringen i denna fråga. Frågan är sålunda under beredning iregeringens kansli. Enligt vad utskottet erfarit avser också regeringen attinom kort fatta ett beslut i ärendet.Regeringens förslag till anslag till länsstyrelserna tillstyrks.Förslaget till lag om försöksverksamhet med vidgad samordnad länsförvaltningi tillstyrks av utskottet. Lagförslaget har som bilaga 3 fogatstill betänkandet.Bostadsutskottet har tidigare uttalat (bet. 1994/95:BoU12) att det vidfördelningen av länsstyrelseanslaget mellan olika länsstyrelser kunde finnasanledning att ta hänsyn till länets befolkningsstorlek. I budgetpropositionenredovisar regeringen att den för har beslutat att omfördela anslagetmellan länsstyrelserna varvid bl.a. befolkningsstorlek fått genomslag.I tre motioner riktas invändningar mot hur anslaget till länsstyrelsernafördelats mellan landets länsstyrelser. Det gäller motionerna 1997/98:Bo301(m), 1997/98:Bo302 (s) samt 1997/98:Bo528 (fp) yrkande 1. I de två förstnämndamotionerna hävdas att och län, trots regeringens omfördelningav anslaget, är missgynnade när det gäller resurstilldelningen. I densistnämnda motionen anförs att i måste få en merarättvisande andel av anslaget.Som framgår ovan har vid regeringens fördelning av länsstyrelseanslagetmellan länsstyrelserna för bl.a. befolkningsstorleken fått genomslagsom bostadsutskottet tidigare förordat. Trots regeringens upplägg kan detmöjligen hävdas att omfördelningen av anslaget mellan länsstyrelserna inte ärtillräckligt långtgående eller att fördelningen inte blir rättvisande ur andraaspekter. Utskottet är dock inte berett att på de i motionerna angivnagrunderna nu förorda att fördelningen mellan länsstyrelserna ges en annanutformning än den som regeringen redovisar i budgetpropositionen. Motionerna1997/98:Bo301 (m), 1997/98:Bo302 (s) samt 1997/98:Bo528 (fp) yrkande 1 avstyrkssålunda.Det är enligt partimotion 1997/98:Kr270 (mp) yrkande 47 svårt för enskildaatt sätta sig in i EU:s bidragssystem. Det bör enligt motionen därför uppdrasåt länsstyrelserna att ge stöd och hjälp till dem som söker bidrag från EU förbevarande av kulturlandskapets odlingsvärden.Länsstyrelserna har en rad administrativa uppgifter som följer avSveriges medlemskap i . Statsmakterna har bl.a. uppdragit åt länsstyrelsernaatt svara för sekretariatsfunktionen till de beslutsgrupper som har attgenomföra EU:s strukturfondsprogram. Vid beräkningen av länsstyrelseanslagethar också hänsyn tagits till detta förhållande. I den utsträckninglänsstyrelserna har ett ansvar för EU-bidrag av olika slag kan det sålundaförutsättas att de tar detta ansvar utan något särskildatillkännagivande härom. Motionen avstyrks.D 1 Förvaltningskostnader för bildades den 1 janauari 1996 genom en sammanslagning avdåvarande och inrättades i varje län statliga lantmäterimyndigheter genomsammanslagning av tidigare fastighetsbildnings-, fastighetsregister- ochöverlantmätarmyndigheter.Sammanslagningen har inneburit betydande rationaliseringar inomlantmäteriområdet. har antalet anställda minskat med 145personer. Inom fastighetsbildningsverksamheten beräknas minskningen tillytterligare 400 personer bl.a. till följd av minskad uppdragsverksamhet.Sammanlagt beräknas fortsatta rationaliseringar under åren 1997 och 1998medföra personalreduceringar med totalt omkring 750 personer.Regeringen bedömer att det är nödvändigt att fullfölja omorganisations- ochrationaliseringsarbetet. anges det vara viktigt att verksamheten kanhålla den omfattning och kvalitet som är nödvändig för myndighetsutövningen ochså att samhällets behov av grundläggande landskaps- och fastighetsinformationtillgodoses. Det är regeringens bedömning att de mål som lagts fast förverksamheten kan nås trots ändrade organisatoriska, finansiella ochmarknadsmässiga förutsättningar.Mot bakgrund av pågående omorganisations- och rationaliseringsarbete och medhänsyn tagen till en tidigare aviserad besparing om beräknarregeringen anslaget för till för budgetåret1998 (punkt 10 i motsvarande del).Det är enligt motion 1997/98:Bo224 (m) yrkande 7 möjligt att ökaavgiftsfinansieringen av verksamhet. Med hänvisning härtillföreslås att anslaget till verket skall minskas med till386 174 000 kr.De sparkrav som ställts upp för bör enligt Vänsterpartietspartimotion 1997/98:Bo232 yrkande 6 i motsvarande del lindras eller kunnafördelas . Sådana åtgärder är enligt motionen nödvändiga föratt inte tvinga fram förhastade beslut som kan påverka verksamheten negativt.Enligt motion 1997/98:Bo205 (fp) planeras besparingar vid kartvårdscentraleni som skulle innebära att resurserna för kartlagning blirytterst begränsade. Om besparingen skulle komma till stånd innebär den enligtmotionen att en såväl verksamhetsmässigt som regionalpolitiskt framgångsriksatsning går till spillo.Lantmäteriverkets verksamhet finansieras både genom anslag och avgifter. Denavgiftsfinansierade verksamheten skall, med undantag för grundläggandefastighets- och landskapsinformation, bedrivas med full kostnadstäckning. Definansieringsprinciper som antogs av (bet. 1994/95:BoU17)innebär dessutom att användarna i ökad utsträckning skall bidra tillfinansiering av kostnaderna för drift och utveckling av informationssystemen.Sammantaget har detta lett till att den största delen av verksamheten vidverket finansieras genom avgifter. För beräknas sålundaavgifternas andel av den totala budgetomslutningen komma att uppgå till 65 %.En utgångspunkt för beslutet om en ny organisation för lantmäteri- ochfastighetsdataverksamheten var att uppdrag som kan skada förtroendet förmyndighetsutövningen skulle skiljas från det statliga lantmäteriet. Som ettresultat härav har den fastighetsekonomiska uppdragsverksamheten redanbolagiserats. Avsikten är dessutom att en bolagisering skall ske av denfristående förlagsverksamheten och den kartografiska uppdragsverksamheten närförutsättningar för detta föreligger. innebär detta att verket kommeratt få än mer renodlade myndighetsuppgifter jämfört med i dag.Utskottet är med hänvisning till det nu anförda inte berett att ställa sigbakom förslaget i motion 1997/98:Bo224 (m) yrkande 7 om att ytterligare ökaavgiftsuttaget för verksamheten vid . Motionen avstyrkssålunda.Utskottet är inte heller berett att ansluta sig till förslaget iVänsterpartiets partimotion 1997/98:Bo232 om hur besparingarna inomLantmäteriverket skall läggas ut. Enligt vad utskottet erfarit harLantmäteriverket hos regeringen aktualiserat frågan om en mera långsiktigfinansieringsplan för de besparingar som ålagts . Verketsgeneraldirektör har inför utskottet redovisat ett förslag till en sådan plan -detta som en del i en redovisning av det pågående arbetet med enomstrukturering av verksamheten vid verket. Det får enligt utskottets meningförutsättas att de fortsatta övervägandena i frågan kommer att omfatta också desynpunkter som förs fram i motionen utan något tillkännagivande.Vänsterpartiets partimotion 1997/98: Bo232 yrkande 6 såvitt nu är i frågaavstyrks.När det gäller frågan om den framtida verksamheten vid kartvårdscentralen iÅnge vill utskottet erinra om den aktiva roll som bostadsutskottets föregångarecivilutskottet spelade för att få till stånd en centraliserad kartkonservering.Till grund för utskottets ställningstagande låg bl.a. en oro för att delar avdet äldre kartmaterialet skulle gå förlorade till följd av förslitning m.m.Även om det finns delvis andra metoder att bevara äldre kartmaterial,t.ex. i digital form, är det enligt utskottets mening viktigt att tillräckligaresurser avsätts för att vårda det omfattande äldre kartmaterialet. Vid enföredragning för utskottet har också generaldirektör uttalatatt verksamheten vid kartvårdscentralen i är av strategisk betydelse.Samtidigt upplystes utskottet om att verksamheten kommer att ses över medbeaktande bl.a. av den nya teknik för datalagring av kartor som finns atttillgå.Även om det primärt är som har ansvaret för genomförandet avförändringarna inom organisationen får det enligt utskottets mening förutsättasatt stor hänsyn tas till den vikt som måste tillmätas den kartvårdandeverksamheten. Inrikesministern har också i ett avgivet skriftligtsvar på en fråga förutsatt att i sin fortsatta bedömning vägerin centralens betydelse för sysselsättningen i . Utskottet delar dennauppfattning. Det kan enligt utskottets mening mot bakgrund av det nu anfördaförutsättas att vad i motion 1997/98:Bo205 (fp) förordats om kartvårdscentraleni kommer att i allt väsentligt beaktas utan något särskildatillkännagivande. Motionen avstyrks.Utskottets ställningstagande i denna del innebär att regeringens förslagavseende anslag till förvaltningskostnader tillstyrks.E 1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhetRegeringen föreslår att ett nytt anslag inrättas inom utgiftsområde 18 . Anslaget är avsett att finansiera det statsbidrag till lokalainvesteringsprogram som aviserades ekonomiska vårproposition(1997/98:150). Stödet är avsett att utgå med sammanlagt5,. Avsikten är att kommunerna upprättar lokala inve-steringsprogram och ansöker om stöd för genomförandet av de åtgärder som ingåri programmen. Regeringen avses fatta besluten om fördelningen av stödet mellankommunerna. I propositionen lämnas en redovisning av målen för stödet samt avde urvalskriterier som kommer att tillämpas vid bedömningar av ansökningar.Syftet med stödet anges bl.a. vara att stimulera till åtgärder som- minskar miljöbelastningen,- ökar effektiviteten i användningen av energi,- ökar effektiviteten i användningen av andra naturresurser,- gynnar användningen av förnybara råvaror,- ökar återbruk och återvinning av resurser,- bidrar till att den biologiska mångfalden bevaras och förstärks,- bidrar till att förbättra cirkulationen av växtnäringsämnen.Därutöver nämns särskilt att statsbidraget i första hand skall gå tillinvesteringsprojekt som bidrar till ökad sysselsättning. Vidare anges att i defall som investeringarna sker inom bostadsbebyggelsen kommer insatser i de s.k.miljonprogramsområdena att prioriteras. Vad gäller villkoren i övrigt förbidragen anges bl.a. att:- endast kommuner får ansöka om stöd,- kommunerna får fördela stödet vidare till olika lokala aktörer,- den slutliga mottagaren av stödet behöver inte vara känd vid ansökan,- stödet förutsätter att kommunen har utarbetat ett investeringsprogram,- investeringsprogrammet skall redovisa bl.a. samband med översiktlig planeringsamt påverkan på teknikutveckling, jämställdhetsarbetet och arkitektoniskkvalitet,- beräknad kostnad för projekten skall redovisas,- konkurrensutsatt verksamhet ges högst stöd,- påbörjade projekt inte ges stöd.Regeringen underställer fyra förslag avseende den nya stödformen.Riksdagens föreslås godkänna inriktningen av de lokala investeringspro-grammenför ekologisk hållbarhet (punkt 8). För föreslås att 800miljoner kronor anvisas under anslaget (punkt 10 i motsvarande del). Högst 30miljoner kronor av anslaget avses användas för administration, utvärdering ochinformationsinsatser m.m. Regeringen begär vidare ett bemyndigande att åta sigekonomiska förpliktelser innebärande åtaganden om högst förvart och ett av (punkt 9). Slutligen föreslås att riksdagenantar ett förslag till lag om rätt för kommuner att ge stöd till åtgärder ilokala investeringsprogram som ökar den ekologiska hållbarheten i samhället(punkt 4). Lagförslaget återges i bilaga 3 till detta betänkande. Som motiv förlagförslaget hänvisar regeringen till de bestämmelser i kommunallagen(1991:900) som i princip innebär att en kommuns åtgärder inte utan särskiltlagstöd får ske i former som gynnar enskilda företag eller personer.Frågor om de lokala investeringsprogrammen tas upp i ett antal motioner. Itvå motioner yrkas avslag på hela satsningen. Två motioner innehåller förslagom en begränsning av satsningen på lokala investeringsprogram. Övrigamotionsyrkanden avser förslag om att medlen skall användas för särskildaändamål.Riksdagen bör enligt motion 1997/98:Bo224 (m) yrkandena 8 och 9 avslåsamtliga regeringens förslag avseende lokala investeringsprogram. Motionärernamotiverar avslagsyrkandena med att Moderata samlingspartiet är motståndare förtida avveckling av kärnkraften. Även ett förslag i motion 1997/98:Fi510(fp) yrkande 3 i motsvarande del om avslag på regeringens anslagsförslag fårförstås som att regeringes förslag bör avslås i sin helhet. Satsningen pålokala investeringsprogram anses av motionärerna vara ett utslag avplanekonomi.I partimotion 1997/98:Bo216 (mp) yrkande 1 i motsvarande delföreslås anslaget för stöd till lokala investeringsprogram reduceras med 150miljoner kronor i förhållande till regeringsförslaget. Enligt motionen ärneddragningen avsedd att delvis finansiera den ökade satsning påNaturvårdsverkets verksamhet som föreslagit i annat sammanhang.Motionärerna framhåller vidare att satsningen på lokala investeringsprograminte får medföra att sysselsättningsaspekterna väger tyngre än miljöfrågornavid fördelningen av stödet.Även i partimotion 1997/98:Bo232 föreslås ett reduceratanslag och riktas viss kritik mot inriktningen av förslaget. I yrkande 12 imotsvarande del föreslås att anslaget för reduceras med 450miljoner kronor i förhållande till regeringens förslag. Neddragningen är enligtmotionen avsedd att bl.a. användas för ökat anslag till andra miljöändamål. Iyrkande 7 föreslås göra ett tillkännagivande om inriktningen avstödet. Motionärerna är bl.a. kritiska mot att medelstilldelningen inom områdetökar så snabbt att en kontinuerlig erfarenhetsåterföring försvåras och attgränsdragningen mot andra stödformer är oklar. Vidare vänder man sig mot attmedlen skall fördelas av regeringen i stället för av berörda myndigheter.Enligt motionen finns det risk för att de lokala investeringsprogrammen ger ensnedvridning av konkurrensen och att de kan användas i politiskt syfte.Fyra av de motioner som behandlar frågor om lokala investeringsprograminnehåller förslag om att de medel som fördelas inom ramen för programmen börsatsas på vissa särskilda områden.I motion 1997/98:Bo214 (s) framhålls koloniträdgårdsverksamhetens betydelse iarbetet med att sprida ett kretsloppstänkande i samhället. Motionärernaföreslår därför att såväl nyanläggning av koloniträdgårdsområden sommiljöinvesteringar i befintliga områden bör kunna ges stöd genom de lokalainvesteringsprogrammen.Enligt motion 1997/98:Jo523 (mp) yrkande 4 är radonsanering avdricksvattentäkter en åtgärd som bör prioriteras inom ramen förinvesteringsprogrammen.Centerpartiet föreslår i sin partimotion 1997/98:Jo784 att medel tillåtgärder inom tre områden anvisas inom ramen för satsningen på lokalainvesteringsprogram. I yrkande 3 föreslås att avmedlen bör avsättas för arbetet med lokala Agenda 21-program. Enligt yrkande 27bör medel från investeringsprogrammen tillfälligt kunna användas för skydd avskogsmark i avvaktan på att en fond för ändamålet hunnit byggas upp. Slutligenföreslås i centermotionens yrkande 33 att av medlenför investeringsprogram bör avsättas för sanering av miljöskadade områden.Även i partimotion 1997/98:Jo775 föreslås att medlen skall fåanvändas för sanering av miljöskadade områden. I yrkande 3 föreslås att 200miljoner kronor avsätts för detta ändamål.Bostadsutskottet vill anföra följande vad gäller stödet till lokalainvesteringsprogram för ekologisk hållbarhet.Utskottet ser positivt på att regeringen bedömt det vara möjligt attgenomföra en offensiv satsning med den inriktning och omfattning somföreslagits. Stödet bör kunna påskynda det lokala arbetet med ekologiskomställning och utveckling inom ett brett område och bidra till attsektorövergripande lösningar med denna inriktning kommer till stånd. Dettamöjliggör exempelvis att åtgärder i bostadsbeståndet kan kombineras medinfrastrukturella satsningar så att goda helhetslösningar uppnås. Vad gällersatsningarna i bostadsbebyggelsen delar utskottet regeringens uppfattning attåtgärder i s.k. miljonprogramsområden bör prioriteras.Flera inslag i den förordade inriktningen av investeringsprogrammen kanförväntas bidra till att goda effekter uppnås genom de investeringar som kommeratt ges stöd. Genom att stödet till rena investeringsåtgärder föreslås kunnakombineras med stöd till informations- och folkbildningskampanjer skapasförutsättningar för en bredare användarmedverkan vid introduktionen av nyatekniska lösningar eller andra åtgärder. Vid prioriteringen mellan olikainsatser kan den lokala kunskapen tas till vara genom att kommunerna svarar föransökan och fördelning av medlen mellan olika projekt och aktörer. Denförordade modellen för beredning av ansökningarna med en dialog mellan denlokala, regionala och centrala nivån torde också ge nya förutsättningar för enkunskapsspridning i båda riktningarna.Utskottet har erfarit att intresset från kommunernas sida visat sigvara mycket stort för stödet till lokala investeringsprogram. Nästan samtligakommuner har inkommit med en intresseanmälan. Alla ansökningar om stöd kommerdärför knappast att kunna beviljas. Däremot är det viktigt att erfarenheternaav de genomförda satsningarna kan komma alla till del. Utskottet delar såledesregeringens bedömning att kunskapsspridning bör ingå som en viktig del isatsningen på lokala investeringsprogram.Samtidigt som den förordade beredningsmodellen har flera fördelar kan även,som framhålls i vissa motioner, invändningar riktas mot förslaget. Vid entraditionell bidragsgivning finns vanligen redan från början klart definieradekriterier för vilken typ av åtgärder som är bidragsberättigade. Normalt gällerockså principen att stödet ges i den ordning som ansökningarna kommer in. Närregeringen nu föreslår att andra principer delvis skall gälla vid fördelningenav stödet till lokala investeringsprogram är det givetvis av stor vikt att enkontinuerlig uppföljning sker av såväl användningen av medlen somerfarenheterna av den tillämpade modellen för beredning av ansökningar. Enligtvad som anförs i propositionen avser regeringen också att ta initiativ tilluppföljning och utvärdering från denna utgångspunkt. Regeringen framhållervidare att man kontinuerligt avser följa hur stödet till lokala inve-steringsprogram förhåller sig till andra närliggande satsningar, exempelvis dens.k. Vid behov avses justeringar i gällande bestämmelserkunna göras. Sammantaget anser utskottet att eventuella problem med denberedningsmodell som avses gälla för investeringsprogrammen bör kunna hanterasoch successivt lösas på det sätt som regeringen förordar.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att bör ge sittbifall till regeringens förslag avseende stödet till lokala investeringsprogramför ekologisk hållbarhet. Utskottet tillstyrker således förslagen om anslag , bemyndiganden avseende , inriktningen avprogrammen samt förslaget om en lag för kommuner att ge stöd till åtgärder ilokala investeringsprogram.Det anförda innebär vidare att utskottet avstyrker motionerna 1997/98: Bo216(mp) yrkande 1 i motsvarande del, 1997/98:Bo224 (m) yrkandena 8 och 9,1997/98:Bo232 (v) yrkandena 7 och 12, det sistnämnda i motsvarande del, samt1997/98:Fi510 (fp) yrkande 3 i motsvarande del.Vad gäller motionsförslagen om att de medel som fördelas inom ramen förprogrammen bör satsas på vissa särskilda områden anser utskottet att dessa intebör föranleda något tillkännagivande från . Uttalanden i den riktningsom föreslås i motionerna skulle innebära att handlingsutrymmet vidmedelsfördelning redan från början begränsas. Däremot kan utskottet konstateraatt flera av förslagen om prioritering av vissa åtgärder synes ligga väl inomramen för de kriterier som regeringen anger kommer att beaktas vid bedömningenav ansökningar.