bet · GL01SoU2 · 1997-09-02 00:00:00 — 25 (mp, kd)21. beträffande dagen-efter-pilleratt avslår motion 1996/97:So269,res. 26 (v)22. beträffande fetalt alkoholsyndromatt avslår motionerna 1996/97:So230 yrkande 6, 1996/97: So620 och1996/97:So669 yrkande 7,res. 27 (c)23. beträffande genteknikatt avslår motion 1996/97:Jo529 yrkandena 1, 3 och 4,res. 28 (mp)24. beträffande patientansvarig legitimerad behandlareatt avslår motion 1996/97:So272,25. beträffande patientföreningaratt avslår motion 1996/97:So203,res. 29 (fp)26. beträffande ryggkirurgiska kliniken i Strängnäsatt avslår motion 1996/97:So233,27. beträffande försöksverksamhet med rena sprutoratt avslår motionerna 1996/97:So603 yrkande 12 och 1996/97:Ju901yrkande 12,res. 30 (m, mp)28. beträffande utvärdering av bastuklubbslagenatt avslår motion 1996/97:So263,29. beträffande preskription av disciplinpåföljdatt avslår motion 1996/97:So202,30. beträffande statens medicinsk-etiska rådatt avslår motion 1996/97:So258.Stockholm den 2 september 1997På socialutskottets vägnarSten SvenssonI beslutet har deltagit: (), (), HansKarlsson (s), (), (), (), (), (), (), (), (), (), Elisebeht (), CatherinePersson (s), (), () och MichaelStjernström (kd). Hälso- och sjukvårdens finansiering m.m. (mom. 1 och 3), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 28 börjar med ?Hälso- ochsjukvården är? och slutar med ?21 avstyrks därför? bort ha följande lydelse:Köerna växer i sjukvården. Dagens system med landsting som finansiärer ochproducenter av vård förmår inte ge människorna den vård som de borde varagaranterade.För att alla människor skall garanteras en god hälso- och sjukvård krävsförändringar. En obligatorisk försäkring som omfattar alla, oavsettbetalningsförmåga, är enligt utskottets mening en väg att lösa problemen inomvården. Med en försäkringsmodell avskiljs produktionen av vård frånfinansiering och beställning. Med en allmän hälsoförsäkring som inkluderarfinansiering för rehabilitering, delar av sjukpenningförsäkringen ochförtidspension kan de offentliga resurserna utnyttjas optimalt eftersomavvägningar mellan t.ex. olika former av vård, sjukskrivning ochförtidspensionering kan göras i ett perspektiv och i ett sammanhang. Enomläggning av finansieringssystemet i sjukvården är ett komplicerat ingrepp.Utskottet anser därför att det kan vara lämpligt, som motionärerna föreslår iSo240 (m), att en modifierad modell av en hälsoförsäkring skulle prövas inomStockholms läns landsting. En obligatorisk sjukavgift skulle ersättalandstingsskatten men liksom den vara inkomstrelaterad samt oberoende av åldereller risk. Genom att öronmärka pengarna till sjukvården garanterasmedborgarna att den avgift de betalar enbart går till hälso- och sjukvård.Genom sina tilläggsdirektiv har HSU 2000 varit förhindrat att utredaalternativa finansierings- och produktionsformer inom vården. Med tanke påproblemen inom vården anser utskottet att det finns skäl för en stor öppenhetatt utreda alternativa finansieringsvägar. Utskottet anser därför attriksdagen bör ge regeringen i uppdrag att utreda den närmare utformningen avmedborgarkonton inom den öppna vården. Utskottet föreslår också ett modifierathögkostnadsskydd, ett medicinskt sparkonto eller medborgarkonto i den öppnavården. Ett sådant går enligt utskottets mening mycket väl att kombinera meden allmän hälsoförsäkring.Förslaget om medborgarkonto innebär att alla medborgare avsätter t.ex. 3 %av lönesumman skattefritt till att bygga upp ett individuellt konto till ettgivet tak. När patienten blir sjuk används pengar från kontot till att betaladen öppna vården, såväl sjukvårdande behandling som diagnostik. Kontots takkan lämpligen sättas till ett basbelopp och kombineras med ett golv. Ommedborgarkontots behållning överstiger taket återbetalasöverskottet till individen efter skatteavdrag. Miniminivån för den årligainsättningen kan exempelvis vara en sjättedel av ett basbelopp. Om individenslön är så låg att insättningen blir lägre än miniminivån, bör staten läggatill pengar upp till golvet. Om patienten har överskridit kontot vid åretsslut, återförs det till noll genom en insättning från staten. Det blir?lönsamt? att inte konsumera för mycket vård som staten kompenserarkostnader vid hög vårdkonsumtion. I verkligheten skulle medborgarkontotfungera som ett högkostnadsskydd. Den stora fördelen med ett medborgarkonto äratt patientens ställning i vården stärks och att patienten själv kan styrakostnaderna.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motionerna So240 (m)yrkandena 1-3, So248 (m) yrkandena 1 och 2 och So277 (fp) yrkandena 20 och 21ge regeringen till känna.dels att den del av utskottets betänkande på s. 28 som börjar med ?Hälso- ochsjukvården bör? och på s. 29 slutar med ?Motionerna avstyrks därför? bort haföljande lydelse:Utskottet delar också inställningen i motion So207 (m) yrkande 7 att detfinns flera skäl till att det är viktigt att vård ges på rätt nivå.Remisstvång är dock inte en bra lösning eftersom det minskar den enskildesfrihet och tillgången till vård. En bättre lösning är att styra medpatientavgifter. Egenvård kan också vara ett sätt att hålla kostnaderna nere iden öppna vården och att förebygga sjukdom. För vårdgivarna kan detvara ett bra konkurrens-medel att erbjuda utbildning i egenvård eller annantyp av förebyggande vård. Om har överblick över helavårdkedjor ges möjlighet att sträva mot en bättre hälsa och en bättre ekonomigenom bl.a. förebyggande vård, rehabiliteringsinsatser och utvärdering avvårdinsatserna. Utskottet delar även den bedömning som görs i motionerna So277(fp) yrkandena 12-19, 23, 31 och 32 och So410 (kd) yrkande 11.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motionerna So207 (m)yrkande 7, So277 (fp) yrkandena 12-19, 23, 31 och 32 och So410 (kd) yrkande 11som sin mening ge regeringen till känna. Motionerna So204 (fp), So261 (c)yrkandena 6, 7 och 9, So277 (fp) yrkandena 6 och 7, So294 (v) yrkandena 7 och9, So410 (kd) yrkande 10, So423 (fp) yrkande 21 och So802 (kd) yrkande 8avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1och 3 bort ha följande lydelse:1. beträffande hälso- och sjukvårdens finansieringatt med anledning av motionerna 1996/97:So240 yrkandena 1-3,1996/97:So248 yrkandena 1 och 2 och So277 yrkandena 20 och 21 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. beträffande vårdkedjoratt med anledning av motionerna 1996/97:So207 yrkande 7,1996/97:So277 yrkandena 12-19, 23, 31 och 32 och 1996/97:So410 yrkande 11och med avslag på motionerna 1996/97:So204, 1996/97:So261 yrkandena 6, 7 och 9, 1996/97:So277 yrkandena 6 och 7,1996/97:So294 yrkandena 7 och 9, 1996/97:So410 yrkande 10, 1996/97:So423yrkande 21 och 1996/97:So802 yrkande 8 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,2. Hälso- och sjukvårdens finansiering m.m. (mom. 1, 3 och 4)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 28 börjar med ?Hälso- ochsjukvården är? och slutar med ?21 avstyrks därför? bort ha följande lydelse:Människors förutsättningar för att växa och använda de livschanser som stårdem till buds avgörs i stor utsträckning av deras hälsa och ohälsa. Sjukdomeller handikapp som plötsligt drabbar eller sakta smyger sig på utgörstora begränsningar av friheten och är en källa till lidande. Arbetet för attförebygga ohälsa, lindra och bota sjukdom samt underlätta för handikapp ärdärför enligt utskottet en central politisk uppgift för att främja människorsvälfärd och frihet. Alla människor har rätt till sjukvård efter behov. Dettauppnås bäst om sjukvården är solidariskt skattefinansierad. Avgifter skallförekomma men vara på en skälig nivå så att det inte utestänger grupper avmänniskor från att söka vård på grund av otillräckliga ekonomiska resurser.Med en solidariskt finansierad sjukvård uppnås bäst målsättningen att allaindivider skall behandlas med samma hänsyn och respekt.Utskottet anser att blivande föräldrar skall ha valfrihet imödrahälsovården. Blivande föräldrar bör alltid kunna välja vilken barnmorskade skall gå till. Kostnaden för mödrahälsovård bör enligt utskottet följaföräldrarna som en mödravårdspeng. Även någon form av barnhälsovårdspeng börinföras så att föräldrarna själva kan välja barnhälsovårdsmottagning.Utskottet delar således bedömningen i motion So277 (fp) yrkandena 20 och 21.dels att den del av utskottets betänkande som på s. 28 börjar med ?Hälso- ochsjukvården bör ? och på s. 29 slutar med ? (v) yrkande 3? bort ha följandelydelse:För att primärvården skall klara ett större åtagande än och samtidigtarbeta mer förebyggande bör primärvården förstärkas med fler husläkare.Antalet husläkare i primärvården bör öka från dagens ca 4 000 till omkring 6000 läkare. Utskottet anser också att det finns starka skäl att utvidgahusläkarmottagningarnas budgetansvar till fler vårdinsatser som riktas tillmottagningens egna patienter. I husläkarmottagningens budget skall inte baralokal- och personalkostnader för läkaren och dennes medarbetare ingå. Däri börockså ingå kostnader för åtgärder husläkaren själv initierar och kan påverka,t.ex. laboratorieprover och röntgen.Utskottet anser vidare att varje patient skall få sin egen sjuksköterskafrån inskrivning till utskrivning på sjukhus. Det innebär att ett mindre antalpersoner är inblandade i vården runt patienten. Även den som är inlagd påsjukhus eller i behov av upprepade besök på en klinik bör i så storutsträckning som möjligt få träffa en och samma läkare. Utskottet vill ocksåframhålla betydelsen av sammanhållna vårdkedjor för patientgrupper som är ibehov av flera olika insatser inom sjukvården. En patientorienterad sjukvårdstår för ett synsätt där kompetensen förs till patienten i stället förtvärtom. Cen- trumbildningar är ett sätt att åstadkomma detta.Distriktssköterskan är enligt utskottet lika väl som husläkaren en centralperson i primärvården. Den utbildning hon har gör att hon har stor bredd ochkan utföra vitt skilda arbetsuppgifter både på mottagning och i patientenshem, både för barn och gamla. Många svårt sjuka människor vill vårdas hemma istället för att tillbringa långa perioder på sjukhus. En ökad satsning påhemsjukvården behöver därför ske, anser utskottet. Omhändertagandet ihemsjukvård och hemvård bör även inriktas på mer akuta och kortvariga behov.Äldre människor bör enligt utskottet slippa köa på akuten. Landstingen börerbjuda direktintag på geriatriska kliniker. Utskottet anser också att det ärviktigt att bejaka frivilliginsatser. De tillför samhället värden som att vifaktiskt har ett ansvar för varandra och att det är fint att bry sig omvarandra.Patienter som behöver vård på sjukhus skall enligt utskottets mening hamöjlighet att påverka vid vilket sjukhus som de skall få vård. En sådanpåverkansmöjlighet för patienten sätter press på sjukhusklinikerna att höjakvaliteten på vården och ge patienten ett bra bemötande. En god kvalitet påomvårdnaden förutsätter att omvårdnadsfrågor, kvalitet och vårdutveckling haren central roll i sjukvårdsorganisationen.Utskottet anser att vården kan bli bättre även med de ekonomiska villkor somväntar. Nyckeln till detta är kloka effektiviseringar som kombineras med ettmedvetet kvalitetsarbete och ett visst tillskott av resurser. En faktor bakomlyckade rationaliseringar är personalens deltagande och engagemang. Ingenförändring blir hållbar i längden om den inte kan samla stöd hos dem som skallleva med den. Resurshushållningen måste bli en integrerad del av denmedicinska professionella organisationen och yrkesetiken.Folkhälsoarbetet måste enligt utskottets mening bli effektivare. Desamhällsmedicinska enheterna och olika måste bidra med denvetenskapliga kompetens som är nödvändig som stöd för det praktiskafolkhälsoarbetet. Ett stort värde ligger i att kunna ta vara på effekter avsjälva processen i en metod. S.k. självhjälpsgrupper och andra slags nätverkär därför intressanta metoder som bör bli vanligare i folkhälsoarbetet. Detpraktiska folkhälsoarbetet bör i huvudsak bedrivas lokalt och utifrån desärskilda folkhälsoproblem och förutsättningar som finns i ett visstgeografiskt område. bör förmedla kunskap att användas idet lokala arbetet. Det krävs samverkan mellan kommunen, ,myndigheter och frivilligorganisationer. Inom alla kommuner bör det därförfinnas en lokal folkhälsogrupp som arbetar över bl.a. myndighetsgränserna.Kommunerna måste ta ett större ansvar för folkhälsofrågorna. Politikernabehövs också i folkhälsoarbetet, dels eftersom det kan uppstå konfliktermellan människors personliga integritet och exempelvis behovet av informationför ändamålsenliga insatser för en bättre hälsa, dels såsom en direkt kanalmellan folkhälsogrupperna och de politiska beslutsfattarna.Frivilligorganisationer som borde också i betydligt högregrad än involveras i folkhälsoarbetet då de skapar legitimitet åt ettarbete som annars riskerar att bli en angelägenhet för experter ochmyndigheter. Det är vidare viktigt att stimulera arbetsgivare att minskarisken för ohälsa på arbetsplatsen genom exempelvis förändradarbetsorganisation och förbättringar i arbetsmiljön. Företagshälsovården harhär ett stort ansvar. De förebyggande insatsernas eventuella ekonomiskavinster är långsiktiga. Det krävs därför särskilda ?öronmärkta? pengar för attdessa insatser inte skall prioriteras lågt när de ställs mot åtgärder, vårdoch behandling som har omedelbar och uppenbar nytta. Mest resurser ochengagemang bör satsas i områden med hög ohälsa. Husläkaren har en viktigfunktion i det förebyggande arbetet, särskilt genom den individuellarådgivningen. Primärvården i vilken även distriktssköterskan har en mycketbetydelsefull uppgift har ett ansvar för att arbeta förebyggande gentemotolika befolknings- eller riskgrupper i närområdet. Även ungdomsmottagningarnautgör en viktig resurs. Apoteken bör också i fortsättningen användas somkunskapsspridare i folkhälsoarbetet. Miljöproblem och hälsoproblem hänger oftanära samman. Det är en viktig uppgift att spåra upp och ta itu medhälsorisker i den yttre och den inre miljön, t.ex. avgaser och andraluftföroreningar, utsläpp, buller, radon och mögel. Vidare bör forskninginitieras om farliga produkter, personskadornas omfattning och orsaksmönsteroch om metoder för skadeförebyggande program. En skadegrupp som särskilt börframhållas är cykelolyckorna.År 1995 lade Nationella rådet för självmordsprevention tillsammans en rapport där man formulerade mål,riktlinjer och strategier för det självmordspreventiva arbetet. Utskottetanser att det är viktigt att denna rapport sprids ut i landet och att dekonkreta råd som presenterats kommer att användas ute i vården. Forskning börinitieras, t.ex. genom det läkemedelsepidemiologiska nätverket, NEPI, omhuruvida de nya s.k. antidepressiva medlen bidrar till att förebyggasjälvmord.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motionerna So204(fp), So277 (fp) yrkandena 6 och 7, 12-21, 23, 31 och 32, So423 (fp) yrkande21 och So280 (fp) yrkandena 1-9, 13, 15 och 16 ge regeringen till känna.Motionerna So240 (m) yrkandena 1-3, So248 (m) yrkandena 1 och 2, So207 (m)yrkande 7, So261 (c) yrkandena 2, 3, 6-9, So294 (v) yrkandena 3, 7 och 9,So410 (kd) yrkandena 10 och 11, So802 yrkande 8, So224 (s) och So230 (c)yrkande 3 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1, 3 och 4 bort ha följande lydelse:1. beträffande hälso- och sjukvårdens finansieringatt med anledning av motion 1996/97:So277 yrkandena 20 och 21 ochmed avslag på motionerna 1996/97:So240 yrkandena 1-3 och 1996/97:So248yrkandena 1 och 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,3. beträffande vårdkedjoratt med anledning av motionerna 1996/97:So204, 1996/97:So277yrkandena 6 och 7, 12-19, 23, 31 och 32 och 1996/97:So423 yrkande 21 ochmed avslag på motionerna 1996/97:So207 yrkande 7, 1996/97:So261 yrkandena6, 7 och 9, 1996/97:So294 yrkandena 7 och 9, 1996/97:So410 yrkandena 10och 11 och 1996/97:So802 yrkande 8 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,4. beträffande folkhälsofrågoratt med anledning av motionerna 1996/97:So280 yrkandena 1-9, 13, 15och 16 och med avslag på motionerna 1996/97:So224 yrkandena 3-5,1996/97:So230 yrkande 3, 1996/97:So261 yrkandena 2, 3, 8 och 13 och1996/97:So294 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. Kvalitetssäkring m.m. (mom. 2 och 3)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 28 börjar med ?Utskottetvidhåller? och på s. 29 slutar med ?Motionerna avstyrks därför? bort haföljande lydelse:Utskottet anser att ett ackrediteringssystem bör införas på nationell ellerregional nivå. Ett sådant system innebär att en vårdproducent, privat elleroffentlig, måste vara kvalitetsgodkänd för att få verka för landstingetspengar. Systemet skulle fungera som en form av konsumentupplysning tillpatienterna. Arbetet med ett effektivt kvalitetssäkringssystem för hälso- ochsjukvården måste enligt utskottet intensifieras.Utskottet anser vidare att det bör tillsättas lokala och regionalasamarbetsorgan för att utveckla samarbetsformer som sätter patienten icentrum. Ur flera aspekter är det positivt och utvecklande att det finns fleraolika huvudmän på den s.k. vårdmarknaden. Det skapar en bättre vårdkvalitetoch ger incitament för utveckling. Det borde vara en självklarhet att de olikaaktörerna visar förmåga att samarbeta kring temat patienten/vårdtagaren icentrum.Utskottet anser vidare att närsjukvården skall prioriteras. De småakutsjukhusen och deras tillgänglighet bör värnas. Slutligen ifrågasätterutskottet uppdelningen i länsdelssjukhus, länssjukhus och regionsjukhus.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motionerna So410 (kd)yrkandena 10 och 11 och So802 (kd) yrkandena 3, 4 och 8 som sin mening geregeringen till känna. Motionerna So291 (m), So204 (fp), So207 (m) yrkande 7,So261 (c) yrkandena 6, 7 och 9, So277 (fp) yrkandena 6 och 7, 12-19, 23, 31och 32 och So294 (v) yrkandena 7 och 9 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 2 och 3 bort ha följande lydelse:2. beträffande kvalitetssäkringatt med anledning av motion 1996/97:So802 yrkandena 3 och 4 och medavslag på motion 1996/97:So291 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,3. beträffande vårdkedjoratt med anledning av motionerna 1996/97:So410 yrkandena 10 och 11och 1996/97:So802 yrkande 8 och med avslag på motionerna 1996/97:So204,1996/97:So207 yrkande 7, 1996/97:So261 yrkandena 6, 7 och 9,1996/97:So277 yrkandena 6 och 7, 12-19, 23, 31 och 32, 1996/97:So294yrkandena 7 och 9 och 1996/97:So423 yrkande 21 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,4. Vårdkedjor m.m. (mom. 3 och 4)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 28 börjar med ?Hälso- ochsjukvården bör? och på s. 29 slutar med ? (v) yrkande 3? bort ha följandelydelse:En väl utbyggd och fungerande hälso- och sjukvård är en av grundstenarna iett välfärdssamhälle. Vården skall vara av god kvalitet och finnas tillgängligför alla människor oavsett ålder, bostadsort eller inkomst. Alla medborgareskall enligt utskottet erbjudas en god vård. De ekonomiska förutsättningarnafår inte avgöra vårdinsatsen. Det finns enligt utskottet fortfarandeeffektivitetsvinster att göra inom sjukvården. Det krävs även nyaorganisatoriska förändringar, administrativ förnyelse och rationaliseringarför att frigöra resurser till förebyggande insatser samt kostnadsökningar pågrund av en ökad andel äldre. Vården måste ges på rätt vårdnivå. Primärvårdenbör enligt utskottet få ett ökat ansvar för medborgarna i omgivningen.Utskottet anser vidare att det behövs en vägledare i vårdkedjan. Det kan i dagvara svårt att hitta rätt inom sjukvårdens organisation. Många människorupplever att de blir slussade mellan olika vårdgivare utan att någon tarhelhetsansvaret. Utskottet anser att vårdcentralen skall vara stadsdelens,förortens eller byns medicinska centrum. Den lokala nivån i vården börstärkas. Det skapar trygghet och närhet.Utskottet konstaterar med oro att skillnaderna i hälsa mellan bl.a. olikasocialgrupper ökar igen. Det är extra viktigt att studera barns hälsa eftersomden utgör en mätare på vad som kan komma att hända framöver. Mödra- ochbarnhälsovårdens insatser bör kunna göras effektivare för särskilt utsattaföräldrar och barn. En samlad hälsopolitik kräver enligt utskottet insatserfrån olika sektorer i samhället. Det är inte tillräckligt att kommuner ochlandsting samarbetar. Även ideella organisationers och folkrörelsernasinsatser måste tas till vara. Det krävs en medicinsk helhetssyn. Detförebyggande arbetet måste ges fortsatt utrymme inom primärvården.Vad utskottet nu anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna med anledning av motionerna So230 (c) yrkande 3 och So261 (c) yrkandena2, 3, 6-9 och 13. Motionerna So204 (fp), So207 (m) yrkande 7, So277 (fp)yrkandena 6, 7, 12-19, 23, 31 och 32, So294 (v) yrkandena 7 och 9, So410 (kd)yrkandena 10 och 11, So423 (fp) yrkande 21 och So802 (kd) yrkande 8 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 3 och 4 bort ha följande lydelse:3. beträffande vårdkedjoratt med anledning av motion 1996/97:So261 yrkandena 6, 7 och 9 ochmed avslag på motionerna 1996/97:So204, 1996/97:So207 yrkande 7,1996/97:So277 yrkandena 6, 7, 12-19, 23, 31 och 32, 1996/97:So294yrkandena 7 och 9, 1996/97:So410 yrkandena 10 och 11, 1996/97:So423yrkande 21 och 1996/97:So802 yrkande 8 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,4. beträffande folkhälsofrågoratt med anledning av motionerna 1996/97:So230 yrkande 3 och1996/97:So261 yrkandena 2, 3, 8 och 13 och med avslag på motionerna1996/97:So224 yrkandena 3-5, 1996/97:So280 yrkandena 1-9, 13, 15 och 16och 1996/97:So294 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,5. Folkhälsofrågor (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 29 börjar med ?Utskottetvidhåller? och slutar med ? (v) yrkande 3? bort ha följande lydelse:Utskottet delar bedömningen i motion So294 (v) att folkhälsoarbetet börprioriteras. Man bör därvid följa hälsotillståndet inom olika grupper avbefolkningen och slå larm om det förekommer en ökning av sjukdomar och skadorsom har samband med yttre faktorer. Vidare bör arbetet i syfte att kartläggariskmiljöer som exempelvis hälsofarliga arbetsplatser och lokaler utvecklas.Utskottet anser att tobaken, alkoholen och trafiken skall ta ett större ansvarför att täcka sjukvårdens kostnader. Även målinriktade insatser i syfte attförebygga stora folksjukdomar såsom cancer, allergier, diabetes, reumatism,m.m. Utskottet anser också att en aktiv hälsoupplysning medpedagogiska metoder vilken når även socialt utsatta grupper, exempelvisgrupper med språksvårigheter, bör prioriteras. Politiska åtgärder bör vidtasför att garantera allas rätt till hälsa, arbete och försörjning. Det ärviktigt att undanröja arbetslösheten för att få en bättre folkhälsa. En nylåginkomst- och levnadsnivåutredning vore också ett stöd för att kunna görarelevanta analyser och hälsokonsekvensbeskrivningar på området.Vad utskottet nu anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna med anledning av motion So294 (v) yrkande 3. Motionerna So224 yrkandena3-5, So230 (c) yrkande 3, So261 (c) yrkandena 2, 3, 8 och 13 och So280 (fp)yrkandena 1-9, 13, 15 och 16 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande folkhälsofrågoratt med anledning av motion 1996/97:So294 yrkande 3 och med avslagpå motionerna 1996/97:So224 yrkandena 3-5, 1996/97:So230 yrkande 3, 1996/97:So261 yrkandena 2, 3, 8 och 13 och1996/97:So280 yrkandena 1-9, 13, 15 och 16 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,6. Personal- och utbildningsfrågor (mom. 5), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 34 börjar med ?Genom attökade? och slutar med ?vilka avstyrks? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det behövs ökad utbildning och fortbildning ireumatologi för läkare och vårdpersonal. Utskottet anser att de reumatiskasjukdomarna och framför allt de reumatikersjuka måste uppmärksammas mer inomhälso- och sjukvården.