bet · GK01JoU10 · 1997-04-10 00:00:00 — I betänkandet behandlas sammanlagt 22 motionsyrkanden från den allmännamotionstiden om djurskydd och djurhälsa. Motionerna avser bl.a. frågor omdistriktsveterinärorganisationen, djurskyddstillsynen, transport av djur,djurfoder och varroakvalster. Samtliga motionsyrkanden avstyrks bl.a. medhänvisning till tidigare ställningstaganden och pågående beredning iregeringskansliet.Till betänkandet har fogats 6 reservationer. 1996/97:L708 av m.fl. (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bibehållande av nuvarande stränga djurskyddslag då reglernaomförhandlas i EU,1996/97:Jo229 av m.fl. (v) vari yrkas17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvärdering av distriktsveterinärorganisationen,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en genomgång och uppföljning av hur kommunerna hanterat sinaåtaganden vad gäller djurhälsovård.1996/97:Jo230 av och () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kampen för att utrota varroan återupptas.1996/97:Jo237 av m.fl. (v) vari yrkas17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvärdering av distriktsveterinärorganisationen,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en genomgång och uppföljning av hur kommunerna hanterat sinaåtaganden vad gäller djurhälsovård.1996/97:Jo258 av och () vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av nuvarande regler beträffande fördelningen av medeltill distriktsveterinärorganisationerna, syftande till konkurrensneutralitetmellan de olika slagen av veterinärer.1996/97:Jo501 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att fördelningen avmedel till distriktsveterinärorganisationerna bör vara sådan attkonkurrensneutralitet uppnås mellan privatpraktiserande veterinärer ochstatliga.1996/97:Jo503 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om kastrering av grisar.1996/97:Jo506 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om innehav av varghundar.1996/97:Jo507 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om upphävande avsvanskuperingsförbudet på vorsteh-hundar i skadeförebyggande syfte och attdjurskyddslagen i denna del blir föremål för översyn.1996/97:Jo510 av och (mp, fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att projektinriktadeåtgärder bör vidtas av den ansvariga myndigheten för att dokumentera attdjurskyddet inte åsidosätts vid transport av levande djur från tillandra länder inom och utom EU.1996/97:Jo513 av m.fl. (fp, v, mp) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna att en utredning tillsätts för attkartlägga djurskyddets organisation liksom de organ som administrerarfrågor där djur ingår utan att ha föreskrivningsskyldighet enligtdjurskyddslagen samt lämna förslag till organisation av en oberoendedjurskyddsmyndighet.1996/97:Jo521 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om djurtransporter.1996/97:Jo527 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om kodressörer.1996/97:Jo528 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om ändrad lagstiftning, isyfte att utrota varroasjukdomen bland bin,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en plan för bekämpning av varroasjukdomen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett statligt stödsystem.1996/97:Jo532 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att kartlägga och dokumentera huruvida djurskyddetåsidosätts vid transporter av levande djur mellan EU:s olika medlemsländer,3. att hos regeringen begär att den i en skrivelse redogör förvilka åtgärder regeringen har vidtagit i EU-arbetet, och i andrainternationella forum, för att främja bättre djurhållning och djurskydd.1996/97:Jo537 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att utföra enundersökning om förekomsten av trakékvalster i i syfte att bevarakontrollen vid införsel av bin i Sverige.1996/97:Jo770 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omskyddet av nykläckta fågelungar i hav och på stranden. MotionernaDistriktsveterinärorganisationenEnligt motionerna Jo229 (v) yrkande 17 och Jo237 (v) yrkande 17 har denomorganisation av distriktsveterinärorganisationen som genomförts fått mycketkritik. Från djurägarhåll har bl.a. de höga veterinärtaxorna kritiserats.Omkring 90 veterinärer som arbetat inomdistriktsveterinärorganisationen har valt att stå utanför den nyaorganisationen. Anslagen har överskridits under föregående år bl.a. beroendepå en ökning under anslaget Bidrag till avlägset boende djurägare. Motbakgrund av kritiken och de överskridanden som gjorts bör regeringen utvärderaden nya organisationen och återkomma till med förslag på eventuellaförändringar. I en sådan utvärdering bör även den nya jordbrukspolitikenskonsekvenser för djurskydds- och djurhälsofrågor beaktas.I motionerna Jo258 (c) yrkande 8 och Jo501 (m) begärs en översyn avnuvarande regler beträffande fördelningen av medel tilldistriktsveterinärorganisationerna. Syftet bör vara att åstadkommakonkurrensneutralitet mellan de olika slagen av veterinärer. Enligtmotionärerna har den nya veterinärorganisationen positivt avlantbrukets organisationer och enskilda lantbrukare. Den förändradeveterinärorganisationen ger utrymme för både effektiviseringar och privatainitiativ som kommer både lantbrukarna och djurskyddet till del. Omkring entredjedel av distriktsveterinärerna har övergått till privat verksamhet.Jordbruksverket har deklarerat att man avser att fullfölja riksdagsbeslutet omen heltäckande statlig veterinärorganisation. pågår en utvecklingsom innebär att hälften av lantbrukets djur omfattas av den privataveterinärverksamheten. Denna verksamhet lyder under samma regler och dessveterinärer innehar motsvarande uppdrag gentemot lantbrukare, samhälle ochkonsument som den statliga organisationen och dess anställda veterinärer. Likaekonomiska villkor bör gälla för de olika veterinärgrupperna, bl.a. förupprätthållande av verksamhet i glesbygd och adekvat jourverksamhet.TillsynEnligt motionerna Jo229 (v) yrkande 18 och Jo237 (v) yrkande 18 behövs engenomgång och uppföljning av hur kommunerna hanterat sina åtaganden vad gällerdjurhälsovård. De nya krav som ställs på kontroll och uppföljning och somsammanhänger med inträdet i EU har lett till en ökad belastning på kommunernashälsoskyddsverksamhet. Bedömningarna skiljer sig åt mellan olika kommunervilket kan komma att få negativa konsekvenser för den enskilde jordbrukaren.En ökad satsning på utbildning och kompetenshöjning är därför både viktig ochnödvändig. Lika viktigt är att kommunerna har ekonomiska resurser attupprätthålla en godtagbar miljö- och djurskyddskontroll.I motion Jo513 (fp, v, mp) framhålls att djurskyddsfrågorna enligtdjurskyddslagen administreras av två centrala myndigheter, ochCentrala försöksdjursnämnden. utfärdar föreskrifter ochallmänna råd och har det högsta tillsynsansvaret för lantbrukets djur, djursom används inom flera andra verksamheter samt i viss mån försöksdjur.Centrala försöksdjursnämnden har till huvudsaklig uppgift att verka för enbegränsning av djurförsöken i landet och är huvudman för de djurförsöksetiskanämnderna. Vissa djurskyddsfrågor hamnar indirekt inom andra myndighetersansvarsområde och faller därvid ofta mellan två stolar eftersom dessamyndigheter inte har några bemyndiganden enligt djurskyddslagen. Mångastatliga organ hanterar således frågor som direkt påverkar djurens välfärd.Men djurskyddslagen och dess följdföreskrifter tillämpas väldigt olika ochdjurskyddsfrågorna finns egentligen inte alls med i det dagliga arbetet hosdessa myndigheter. En utredning bör därför tillsättas för att kartläggadjurskyddets organisation liksom de organ som administrerar frågor där djuringår utan att ha föreskrivningsskyldighet enligt djurskyddslagen. Vidare börförslag lämnas till inrättandet av en oberoende djurskyddsmyndighet.Transport av djur m.m.Enligt motionerna Jo510 (mp, fp), Jo521 (s), Jo532 (kd) yrkande 2 bör ettsamarbetsprojekt inledas med andra EU-länder för att följa och dokumentera vadsom händer de djur som transporteras från eller som transporteras frånoch till andra EU-länder. Enligt motionärerna har på 30 årgrisar exporterats från till för slakt. De efterSveriges medlemskap i öppnade gränserna underlättar denna typ av export.Transport av djur mellan EU-länder skall besiktigas av en av landet utseddofficiell veterinär. Någon ytterligare kontroll av transporten vid exempelvisankomsten till mottagarlandet behöver dock inte ske. harnyligen utfärdat transportföreskrifter som stadgar att de flesta djurslag inteskall transporteras . Men om tid för vila ges kan den totalatransporttiden bli mycket längre. Eftersom det är väl dokumenterat att djurensförhållanden vid transport ofta är undermåliga finns det anledning för Sverigeatt vara mycket uppmärksam på de transporter av levande djur till slakt som nukommit i gång.Andra länder har inte heller samma slaktbestämmelser som i . Reglerför att skydda djuren vid slakt är inte lika långtgående, och inställningentill djuren i många europeiska länder är annorlunda än i . För attSverige skall kunna bibehålla sin trovärdighet när det gäller högt ställdadjurskyddskrav i olika sammanhang bör åtgärder vidtas för att förbättrakontrollen av djurtransporterna.I motion Jo532 (kd) yrkas vidare att hos regeringen begär att deni en skrivelse redogör för vilka åtgärder regeringen har vidtagit i EU-arbetet, och i andra internationella forum, för att främja bättre djurhållningoch djurskydd (yrkande 3). Enligt motion L708 (c) har världenssträngaste djurskyddslag. Inga djur får hormonbehandlas för snabbare tillväxt,och inblandning av antibiotika och kadavermjöl i djurfoder är förbjudet.Djuren skall ha tillräckligt stor plats och alla kor skall beta ute påsommaren. Transporter samt djurhantering på slakterierna får inte orsakaonödigt lidande för djuren. Denna lagstiftning kan bli föremål för omprövningi samband med att övergångsregler som ny medlem i EU omförhandlas.Motionärerna yrkar att nuvarande lagstiftning bibehålls (yrkande 2).Varroa m.m.Enligt motion Jo230 (m) minskar antalet biodlare i . Det är allvarligtdå bina har stor betydelse som pollinatörer och ger honung som är ett nyttigtoch högvärdigt livsmedel. En stor anledning till minskningen är attvarroakvalstren fortsätter att sprida sig norrut över landet. Odlarna villinte fortsätta med sin verksamhet när de tvingas till användning av olikakemiska preparat för att hålla nere kvalsterangreppen. Enligt motionärerna ärdet hög tid att återuppta kampen mot varroan. Det gäller att se till att deninte sprider sig ännu mer. Den har tillåtits sprida sig för mycket, men det ärännu bara mindre områden i landet som är infekterade (yrkande 2). I motionJo528 (c) framhålls biodlingens betydelse som näring, dels genom produktionenav honung och dels genom binas arbete som pollinatörer och landskapsvårdare.Näringen har under senare årtionden varit hotad genom infektion av amerikanskyngelröta respektive varroa. Den förra har genom aktiv bekämpning kunnatbemästras. Varroan däremot ökar alltjämt i omfattning och orsakar näringen ochsamhället stora kostnader. har antalet bisamhällenminskat med . Huvuddelen av denna sänkning kan antas vara föranledd avendera inträffad infektion av varroa eller bedömd risk för infektion. Därtillkommer att ett stort antal vildbisamhällen infekterats. I kontamineradeområden ger utebliven pollinering väsentligt minskade skördar av bär, fruktoch jordbruksgrödor. Det är alltså hög tid att byta strategi. Från attförhindra spridning till att bekämpa varroan. Detta kräver förändringar iaktuell lagstiftning (yrkande 1). Vidare måste en plan för aktiv bekämpningupprättas (yrkande 2). Ett statligt stöd för denna bekämpning bör ocksåinföras. Stödet får finansieras inom ifrågavarande utgiftsområde (yrkande 3).Enligt motion Jo537 (c) finns det s.k. trakékvalstret i delar av Europa.Kvalstret orsakar en sjukdom hos bin som innebär att många bisamhällen dör närparasiten nyetableras. Kvalstret har ännu aldrig påträffats i . Genomde regler som gäller måste bin före införsel till Sverigebesiktigas. ansvarar för att denna besiktning görs ochSveriges , , utför självakontrollen. Inom ramen för medlemskapsavtalet pågår hos f.n.en utvärdering av möjligheterna för att erhålla s.k. tilläggsgarantierför ett antal djursjukdomar. bör med kraft hävda att trakékvalster börvara en av de sjukdomar för vilka särskilda införselregler skall gälla. Omtilläggsgarantier erhålls bör de också innebära att de zongränser som förnärvarande finns inom för att hindra spridning av varroa fårbibehållas. En mer omfattande undersökning måste göras för att dokumentera atttrakékvalster inte finns inom gränser. Detta kan också geerforderligt underlag för att med kraft hävda ett svensktinförselförbud av bin.Övriga frågorEnligt motion Jo503 (mp) bör kastreringen av grisar upphöra. Det bör tas framförslag till hur kastreringen av grisar skall kunna göras överflödig. Demetoder som finns för att ge grisarna smärtlindring behöver inventeras. Vidarebör det utredas om det alls går att kastrera grisar utan att tillfoga demsmärta under eller efter ingreppet. Dessutom är det viktigt att man utrederpåståendet att köttet påverkas i både lukt och smak om man inte kastrerarhangrisarna.Enligt motion Jo506 (s) är uppfödning och försäljning av korsningar mellanvarg och hund en ny företeelse inom svensk hundavel. importeradesden första varghybriden vilket kom att bli inledningen till en oroandeutveckling. Både och föreningen , som värnarom en livskraftig frilevande vargstam i , har uttryckt en stark oro överatt privatpersoner äger varghybrider och krävt ett förbud. Ett sådant förbudbör enligt motionären införas innan antalet blivit så stort attutvecklingen inte kan stoppas. Det finns ca 240 hundraser i och detfinns inga skäl att hålla varghybrider som sällskapsdjur, bruksdjur eller iforskningssyfte. Däremot är skälen många för ett snabbt och odiskutabeltförbud att inneha hund med inslag av varg.Enligt motion Jo507 (s) bör svanskuperingsförbudet upphävas när det gällervorstehhundar. Härigenom kan många skador förebyggas. Djurskyddslagen bör idenna del blir föremål för en översyn. Enligt motion Jo527 (m) främjarkodressörerna, rätt använda, djurhälsan. Djurskyddsförordningen bör därförändras i denna del.Enligt motion Jo770 (c) förekommer i våra skärgårdar båttävlingar påförsommaren som förorsakar skador på sjöfågel. De nykläckta fågelungarna är dåännu inte tillräckligt utvecklade så att de kan rädda sig undan. Det bordevara naturligt att man innan en sådan här båttävling planeras och genomförsförsäkrar sig om att de fåglar som häckar där i havet eller på stranden ärtillräckligt stora så att de klarar de svallvågor som orsakas av en eventuelltävling. Tävlingar av detta slag bör därför inte få förekomma före ett visstdatum. Tidpunkten bör vara satt så att fågelungarna som kläckts under vårenoch blivit stora nog att klara sig själva. börges i uppdrag att utarbeta föreskrifter som uppfyller detta krav.Utskottets övervägandenDistriktsveterinärorganisationenVåren 1994 godkände regeringens förslag till en ny rikstäckandeveterinärorganisation där finansieringen lades om från djursjukvårdsavgifttill ett ökat veterinärarvode som erläggs av djurägaren (prop. 1993/94:150,JoU32, rskr. Det statliga huvudmannaskapet fördistriktsveterinärorganisationen (DVO) behölls bl.a. med motiveringen attstaten har det yttersta ansvaret för att det i hela landet finns ett välfungerande veterinärväsende. Veterinärernas roll behövde också anpassas tillde krav som EU ställer. Den nationella gränskontrollen inom EU saknas och harersatts av en kontroll i ursprungsbesättningen i nära anslutning tilltransporten till annat EU-land. Distriktsveterinärer och länsveterinärer bordeenligt förslaget i de flesta fall vara de veterinärer som skall utföra dedärmed förenade officiella uppgifterna. Fr.o.m. /96 ladesfinansieringen av distriktsveterinärorganisationen om. Syftet var bl.a. attsäkerställa att sociala avgifter för distriktsveterinärernas arvodeninbetalades. Vidare syftade reformen till att reducera statens kostnader förorganisationen. omfattar ca 100 stationer ochca 360 tjänster. Uppbyggnaden av organisationen fortsätter. Den nyaveterinärorganisationen har således varit operativ under en relativt kort tidoch frågan om en eventuell utvärdering eller liknande är enligt utskottetsmening allt för tidigt väckt. De grundläggande skälen för omorganisationen ochett bibehållande av den statliga veterinärorganisationen kvarstår. Utskottetförutsätter att regeringen på lämpligt sätt följer den fortsatta utvecklingenpå detta område och vid behov vidtar de åtgärder som kan anses erforderliga.Med det anförda föreslår utskottet att motionerna Jo229 (v) yrkande 17 ochJo237 (v) yrkande 17 lämnas utan vidare åtgärd.Med det anförda föreslår utskottet att även motionerna Jo258 (c) yrkande 8och Jo501 (m) lämnas utan någon vidare åtgärd.TillsynUtredningen om djurskyddstillsynen slutförde sitt uppdrag medbetänkandet Offentlig djurskyddstillsyn (SOU 1996:13). Regeringen har medanledning av bl.a. utredningens förslag aviserat en proposition om vissaändringar i djurskyddslagen. Enligt regeringen kommer ett förslag attföreläggas . Mot bakgrund härav föreslårutskottet att motionerna Jo229 (v) yrkande 18, Jo237 (v) yrkande 18 och Jo513(fp, v, mp) lämnas utan vidare åtgärd.Transport av djur m.m.EG:s direktiv om skydd av djur under transport (91/628/EEG) är, till skillnadmot övriga djurskyddsdirektiv, ett totalharmoniserat direktiv. Direktivetgäller transport av djur inom, till och från gemenskapen. Nationella reglerfår tillämpas på transporter som understiger . Direktivet förbjudertransport av djur som inte är i skick för den avsedda transporten. Dessutommåste lämpliga åtgärder vidtas för djurens vård under transporten och vidankomsten till bestämmelseorten. Vidare anges hur olika djurslag skalltransporteras och hur transportfordonen skall vara utformade. I juni 1995antog rådet ett nytt direktiv (95/29 (EG)) om ändring i direktivet om skydd avdjur vid transporter. Ändringen innebär en viss skärpning av tidigaretillämpliga regler. Inom EU pågår f.n. arbetet med att inrätta ett nät avs.k. mellanstationer där djur under transport skall kunna rasta vidföreskrivna tidsintervaller.Sverige har efter EU-inträdet fört en offensiv politik för att skärpa kravenpå bl.a. djurtransporter. I samband med ovan nämnda ändringar i direktivet harockså vissa framgångar nåtts med att skärpa för krav påtransportfordonens utformning och förarnas utbildning. Vidare kan nämnas attkommissionen, med anledning av en svensk förfrågan angående vissamissförhållanden vid hästtransporter, konstaterat att EG:sdjurtransportdirektiv skall vara genomfört i nationell lagstiftning senast den1 och att kommissionen fr.o.m. den dagen har möjlighet att vidtaåtgärder om direktivet inte genomförts i respektive medlemsland. Vidareaviserar kommissionen ytterligare inspektioner på grund av bristerna inationell tillämpning.Det finns fortfarande mycket kvar att göra för att uppnå en önskvärdstandard på bl.a. djurtransporterna inom EU. Som redovisats ovan har Sverigesedan inträdet i EU på olika sätt varit aktivt på detta område och därmedfullföljt våra svenska traditioner när det gäller djurvänliga transporter.Utskottet förutsätter att regeringen även i fortsättningen kommer att varapådrivande i djurskyddsarbetet och därmed också på olika sätt försöker attförbättra och ytterligare skärpa de regler som gäller bl.a. djurtransporterna.Enligt utskottets mening får det dock i första hand ankomma på regeringen ochberörda myndigheter att bedöma i vilka former och i vilka sammanhang dettaarbete kan bedrivas på mest effektiva sätt. Med anledning härav avstyrkerutskottet motionerna Jo510 (fp, mp), Jo521 (s) och Jo532 (kd) yrkande 2.I anslutning till motion Jo532 yrkande 3 hänvisar utskottet till regeringensredovisning i skrivelsen 1996/97:80 om verksamheten i Europeiska unionen år1996 (se s. 125 f.). Utskottet är därmed inte berett att i förevarandesammanhang tillmötesgå de krav på att regeringen i en särskild skrivelse skallredogöra för vilka åtgärder som vidtagits på detta område som förs fram imotionen. Motion Jo532 (kd) yrkande 3 avstyrks.Det svenska förbudet mot inblandning av kadavermjöl i fodret kan enligtanslutningsfördraget behållas under en övergångstid (31/12 1997).När det gäller antibiotika har enligt anslutningsavtalet med fåttmöjlighet att behålla sina regler under en fyraårig övergångsperiod (31/121998). skall de svenska kraven ses över på grundval avvetenskaplig dokumentation som skall tillhandahålla.EU:s ständiga foderkommitté beslutade att godta kommissionensförslag om ändring av rådets direktiv /524/EEG om fodertillsatser. Dettainnebar att användningen av antibiotikan avoparcin som fodertillsats idjurfoder är förbjuden fr.o.m. . Vidare kan nämnas att EU:sjordbruksråd beslutat om vissa förändringar när det gäller förbudetmot hormoner. Genom direktiv /22/EG förbjuds användningen av hormoner iannat än terapeutiskt eller zootekniskt syfte. De hormoner som är tillåtna idetta syfte specificeras i direktivet. Även hormoner som över huvud taget intefår användas specificeras. Genom direktivet fortsätter således det förbud motanvändningen av hormoner i tillväxtbefrämjande syfte som redan tidigare gälldeinom EU. Också importen från tredje land av kött som produceras medtillväxtbefrämjande hormoner förbjuds genom direktivet. De skäl somgemenskapen anför som motivering för att inte tillåta import av kött somproducerats med tillväxtbefrämjande hormoner, dvs. intresset att skyddamänniskors och djurs hälsa, anses av vissa exporterande länder inte varavetenskapligt vedertagna. Importförbudet anses därför strida motinternationella handelsavtal. Frågan har hänskjutits till en s.k. WTO-panelför prövning av om importförbudet står i överenskommelse med gällandeinternationella handelsavtal.Utskottet förutsätter att regeringen även i fortsättningen är pådrivandeinom EU när det gäller dessa frågor. Regeringen har också tillkallat ensärskild utredare som skall sammanställa och redovisa de vetenskapliga faktaoch bedömningar som är av betydelse för ett ställningstagande i frågan om ettfortsatt förbud mot användningen av antibiotika, kemoterapeutika,koccidiostatika och andra tillväxtbefrämjande medel som tillsatser i foder.Uppdraget skall redovisas (dir. 1995:71). Utskottetanser det lämpligt att avvakta resultatet av den fortsatta beredningen i dennafråga och föreslår därför att motion L708 (c) yrkande 2 lämnas utan någonriksdagens vidare åtgärd.Varroa m.m.Bekämpningen av varroakvalstret liksom av smittsamma bisjukdomar i övrigtregleras främst i bisjukdomslagen (1974:211) och i bisjukdomsförordningen(1974:212). Enligt förordningen åligger det att bl.a. följasjukdomens uppträdande och spridning, utfärda föreskrifter om bekämpning ochmeddela råd och anvisningar. Det åligger att regionalt biträdaverket när det gäller bekämpningen.Som utskottet tidigare framhållit (/96:JoU14) måste den oromånga biodlare känner inför varroakvalstrets etablering och fortsattautbredning i tas på största allvar. Till viss del kan denna oro beropå den osäkerhet som råder om varroakvalstrets mer långsiktiga inverkan påbiodlingen och om effekterna av de insatser som görs för att bekämpa denfortsatta spridningen. Stora biologiska och ekonomiska värden står på spel ominte varroakvalstret kan bekämpas på ett godtagbart sätt.