bet · GL01SfU6 · 1997-11-18 00:00:00 — Drivs beslutet igenom blir det alltså väldigtsplittrat.Jag vill fråga och varför man , när manmed hull och hår tagit till sig utredarens förslag om en ny myndighet medganska mycket av de gränssnitt han har föreslagit, inte alls håller medutredaren om den här skrivningen: Utredningen understryker hur viktigt det ärmed en bred politisk förankring av den nya verksamheten och med ett engageratstöd från regering och riksdag. Betyder det ingenting? Är det verkligen bra attdriva igenom detta? Om nu regeringen tycker att man bara behöver en enkel ochingen kvalificerad majoritet får man väl ändå hoppas att åtminstone riksdageninte står för ett sådant här splittrat beslut.Ordföranden: Jag vill gärna att , som är forskare, kommenterarden första delen i inlägg.José : Jag är sociolog och arbetar med integrationsforskning iUppsala. Jag tror att diskussionen är viktigt. Det politiska samhället har en viktig möjlighet att litet grand skriva historia. De forskare som om tioår kommer att titta på hur integrations- och invandrarpolitiken i harsett ut kommer att tala om de här diskussionerna, kommittéerna ochutredningarna som en brytningspunkt. Jag tror att det hela fångas mycket bra avrubriken i propositionen: Från invandrarpolitik till integrationspolitik. Dettaär alltså väldigt viktigt.Också de andra frågorna som har ställts har en central betydelse. Dengrundläggande föreställning man har om integration är viktig. Begreppet ärsvårt, säger många. Men jag tror att det nu finns en consensus om vad detbetyder. Det centrala begreppet har fångats på ett bra sätt i propositionen.Man talar om att det gäller att skapa en samhällsgemenskap - något gemensamt.Olika gruppers värderingar bidrar i denna samhällsprocess. Detta är centralt.Därför blir jag, trots att vi har en fri debatt, litet förvånad närsynpunkter kommer fram i utfrågningen om att det kanske inte är så dumt medsegregation osv. och när man betonar former av gemenskap som bygger på enetnisk grund. Det har alltså uppfattats som något väldigt positivt. Jag troratt det är viktigt att de politiker som resonerar i de här banorna har klartför sig implikationen i det resonemanget när besluten skall fattas. Allintegration har att göra med uppbyggandet av en samhällsgemenskap med vissanormer och värderingar och naturligtvis med utrymme för mångfald och tolerans ide termer det finns en bred consensus om i samhället.Det är viktigt att man arbetar vidare kring den här grundläggandeföreställningen. Jag sysslar som integrationsforskare mycket med teorier omintegration och med empirisk forskning, jämför olika grupper osv. Jag tyckeratt det är bra att det politiska samhället nu samlar sig till en profileradpolitik, som betonar den här uppfattningen om integrationen.Varför är det här så viktigt? Jo, jag tror att det flesta här är överens omatt det inte är politiken som skall klara integrationsprocessen utan det ärfråga om ett samspel mellan individerna, grupperna och institutionerna. Det ären stark signal till institutionerna, grupperna, organisationerna ochindividerna, och det borde verkligen uppskattas av dem som fattar beslut häratt den här politiken skall profileras. Men det gäller inte bara profileringen,som är litet av en symbolhandling, utan också programmet, dvs. vad man skallgöra. Det är också väldigt roligt att det verkar finnas consensus kring detnationella målet, som det politiska samhället nu diskuteraroch kommer överens om.Min sista fråga kommer som en implikation av den gemensamma föreställningenom att det är invandrarrollen som utifrån ett integrationsperspektiv ärinstrumentet. Vem skall se till att det blir resultat? Det är intressant attkonstatera att frågan om verk eller icke verk redan från början var central.Det finns kanske en förklaring till detta. Instrumentet kan variera litet. Detkan finnas litet olika modeller. skapar man ett separat verk, och det ärkanske en modell, men huvudsaken är att politikerna samlar sig kring idén attsamhället har ett ansvar.Jag sitter själv i styrelsen för och vet att det där finnskompetens. Jag delar också generaldirektörens syn på denna fråga. Samhälletmåste ha ett ansvar genom ett organ med en specialiserad funktion. Det gårlitet emot andra föreställningar som har kommit fram här om att det egentligeninte behövs någon politik, ingen behöver göra något i de här frågorna, utan dethär är någonting som individerna klarar själva. Det är ett väldigt konstigtsätt att formulera den här frågan. Å andra sidan talar samma personer ofta omatt det förekommer diskriminering. Det kan inte vara så enkelt attdiskriminering är något som invandrarna själva skall klara, utan diskrimineringär något som uppkommer i ett samspel med en omgivning. Det behöver också görassaker från den andra sidan.En annan uppfattning, som också har kommit fram här, är att detta är enspecialiserad funktion som kan utföras av andra myndigheter i samhället. Dettror inte jag. Man saknar litet grand perspektiv på detta. En gång i tiden hadeAMS ansvaret för invandrarfrågorna, men det ville man där inte ha. Man villebli av med de här frågorna, som då hamnade på andra myndigheter. Vi vet i dagatt det inte fungerar. Vi kan vara överens om att sfi och andra funktioner utei förvaltningen inte fungerar. Jag tror på en positiv föreställning omintegration som betonar det gemensamma, inte på den splittring som kommer frånraka föreställningar om etniska gemenskaper som driver egna skolor osv. Det ären typ av segregering. Jag tror att det är viktigt att där dra en gräns och attsedan koppla in politiskt profilerade instrument.Mikael : Frågan var hur väl genomtänkt propositionen är. Jag vill påståatt propositionen är mycket väl genomtänkt. Dessutom är det ganska unikt attregeringen lägger fram en proposition som faktiskt handlar om hela samhället.Denna proposition handlar om relationsfrågor inom alla olika sektorer, somblivit belysta och genomtänkta.Jag vet inte om det krävdes något förtydligande vad gäller rätten att varaolik, men jag vill säga följande. Till att börja med är det övergripande måletlika rättigheter och möjligheter. Det innebär att alla har samma rättigheteroch möjligheter att vara olik, och det skriver vi också i propositionen. 23 slår vi som en av de mest grundläggande delarna i regeringens syn påintegrationspolitiken fast rätten att vara olik. Det är inte fråga omassimilering eller försvenskning, och det uttalas mycket tydligt på s. är mycket svåranvänt. Regeringen försöker ipropositionen faktiskt överge begreppet ?mångkultur?, som har givits så oerhörtmånga tolkningar. Annars riskerar vi att hamna i en kamp om vem som har denbästa tolkningen av ordet ?mångkultur?. I stället har regeringen resonerat såatt man skall tala om de förhållanden som faktiskt råder i samhället underdefinitionen ?mångfald?.Vad gäller utredarens skrivning om en bred förankring framhåller utredarennågot som också är väldigt viktigt, nämligen att han själv funderar omkring enbred politisk förankring av den nya verksamheten. Det står inte explicit attdet skall vara en bred politisk förankring kring den nya myndigheten. Dessutomgör vi den bedömningen att det med de motioner som har väckts finns en bredpolitisk förankring kring de här frågorna. Ytterst är det en fråga förutskottet och att ta ställning till, när regeringen tycker attutredarens skrivningar i den delen mycket väl går ihop med det som regeringenföreslår.Sigge Godin (fp): hävdar alldeles riktigt att det inte finnsnågra mätmetoder och att man inte kan genomföra uppföljning och utvärdering.Invandrarverket har ju också av och till kritiserats för attdet inte har varit särskilt duktigt på detta. Jag skulle vilja ställa en frågatill våra två forskare från och från : Kan ni från forskningenhjälpa oss med det här? Det är sannolikt så att varken ellerden nya myndigheten är speciellt neutral när det gäller att följa upp vad somgjorts, om det går åt rätt håll, om vi kommer att lyckas med det eller om detkommer att bli ett fiasko. Kan alltså ni från forskningen hjälpa oss?José : Jag tror inte att någon har tänkt sig att vare sig det nyaeller det gamla verket skall syssla med forskning. Det talas däremot omuppföljning och om nya metoder, och jag tycker att det är en bra tanke. Varför?Jo, därför att invandrarforskning och annan forskning som är väldigt bred påmitt område tyvärr har visat sig inte riktigt följa upp trenderna i samhälletnär det gäller etniska relationer. Det lever litet sitt eget liv. Det kantolkas som en kritik, möjligen litet som en självkritik från forskarsamhället.Folk studerar viktiga och mindre viktiga saker.Någon profilering av utrednings- och kartläggningsverksamhet på de mer akutaproblem som kan förknippas med politiken finns inte. Åtminstone är det få somanstränger sig för detta. Jag tror att det där finns ett behov av enspecialiserad myndighet. Jag skall inte nu ta ställning till om det är dengamla eller den nya som kan skapa sig en kompetens och fokusera på tillämpningav olika saker. Mätningsmetoder finns inte till exempel.Den andra punkt som jag här kort vill kommentera är att politikerna ofta haren alltför stor tilltro till forskningen. Det gäller inte bara på det härområdet, utan det är generellt. Jag tror att de flesta har förstått att dettahar sina problem. Exempelvis ekonomisk politik bygger på olika teorier. Man harolika teorier, man använder olika perspektiv, man marginaliserar olika typer avdata osv. Var litet mera skeptiska och kritiska till akademisk forskning! Detfinns t.ex. folk som gör 10 intervjuer och sedan drar ganska stora växlar pådem, det gäller problemformuleringar osv. Det kan hända ganska mycket iakademisk forskning med varierande kvalitet och fokusering. Vänta er inte allasvar därifrån.Mauricio : Din fråga gällde om din fråga hade uppfattats rätt. Här finnsingen consensus, varken inom forskningen eller någon annanstans. Frågorna omintegration osv. är i grunden mycket värderingstyngda, också för oss forskare.Man kan säga att vi skall vara en del av en gemenskap, men man kan definiera engemenskap som en gemenskap av gemenskaper eller som bara en gemenskap och kommafram till helt annorlunda samhällsideal. Jag delar mycket hellre en gemenskapav gemenskaper, med mycket plats för individen, gruppen och det civilasamhället, medan andra kanske inte gör det.Vad blir det för problem när en myndighet fullföljer ett slagsforskningsrådsuppgift? Man drar en linje genom något som det inte finnsconsensus om och driver den. Det är det värsta som kan inträffa förforskningen. Forskningen liksom t.ex. ombudsmannarollen måste vara självständigoch underkastas andra kriterier och institutioner, inte myndigheter. Det allrafarligaste för forskningen är om forskningen och myndighetsutövningen går ihop.Anita (): Jag har två frågor. Först vill jag rikta mig tillArbetsmarknadsstyrelsen. Också jag satt med i , ochvi lade fram ett delbetänkande där vi på grund av den höga arbetslösheten blandinvandrare och arbetsmarknadens stora roll för integrationen föreslog positivasäråtgärder. Man säger nu att den generella politiken skall klara även den högaarbetslösheten bland invandrare. var inne på ett förslag inomramen för den generella politiken. Ser ni någon speciell svårighet med deåtgärder som ni har till ert förfogande för att möta den höga arbetslöshetenbland invandrare inom den generella arbetsmarknadspolitiken?Den andra frågan ställer jag till . Något annat i propositionensom har stor betydelse gäller hur man lyckas med introduktionsprogrammen för denyanlända invandrarna. Hur ser du på kommunens möjligheter att möta denyinflyttade invandrarna med dessa individuella introduktionsprogram? Finns dettillräckliga resurser och kunskaper för att klara detta på ett professionelltsätt och få den individualisering som man betonar är viktig i det förstaintroduktionsprogrammet?Levi : Arbetsmarknadspolitiken är fortfarande mycket strikt ochutformad efter den förutsättningen att vi har en hög sysselsättning. Detbetyder bl.a. att de åtgärder som vi arbetar med har som sin förutsättning har haft ett jobb, så att man har kunnat arbeta upp en a-kasseersättning.Det gäller för ALU, för OTA, för resursarbete och även för den friareanvändning av a-kassemedel som har föreslagits. En rad av de nyligenbeslutade åtgärderna har alltså som sin förutsättning att man har haftett jobb och har arbetat upp sin a-kasseersättning. Detta är ett hinder förinvandrarna, som inte i samma utsträckning som andra har haft arbete.Vi har från AMS sida i remissarbetet föreslagit att man skulle bortse från a-kasseersättningen och låta invandrarna ta del av de arbetsmarknads-politiskaåtgärderna. Det har funnits särskilt generösa insatser för invandrarna. Detgäller bl.a. det förhöjda rekryteringsstödet, som dessvärre har tagits bort.Regeringen har inte tagit upp det förslag som den Rosengrenska utredningenlanserade, nämligen att vidga ramen för lönebidragen - som är riktade ihuvudsak mot arbetshandikappade - så att de omfattar också invandrare med långarbetslöshet. Tvärtom avvisas det.Ersättningar till resekostnader som är förenade med sådana insatser somyrkesprövning för invandrare och mer kvalificerad arbetsmarknadsutbildning somtillvaratagande av utbildningarna, , har också tagits bort. Naturligtvis vardet inte till invandrarnas fördel att bidraget sänktes för de invandrare sominte har a-kassa eller KAS sänktes från 230 till 103 kr.Jag tycker att det skulle vara intressant med den typen av förslag som AnitaJönsson antyder, nämligen att vi inom arbetsmarknadspolitiken skulle få arbetamed våra åtgärder men med andra villkor än de som gäller för dem som har haftarbete dvs. särskilda villkor för de invandrade grupperna.Anita (): Det finns ett förslag inom arbetsmarknadspolitiken benämntotraditionella insatser. Det måste väl ge möjlighet för er ute i verksamhetenatt på ett rikt sätt kunna låta alla blommor blomma, med utgångspunkt i despecifika problem som kan dyka upp. Har jag missuppfattat dig?Levi : Det är dessvärre så att dessa otraditionella insatser skallanvändas till väldigt mycket, som regering och riksdag också har specificerat.I runda tal arbetar vi det här budgetåret med en halv miljard. Men det är intesärskilt mycket om vi ser på de närmare 25 miljarder som alla åtgärder kostar.Läget är nog dessvärre sådant att det vore bra om de invandrade gruppernafick del av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna utan att arbetsvillkorettolkas så strikt som vi nu tvingas göra.Jag delar i hög grad de synpunkter som har framförts från ochfrån . Det är ett faktum att var fjärde person som deltar i dearbetsmarknadsutbildningar som länsarbetsnämnder och arbetsförmedlingar ordnarär invandrare. Det är ett tecken på att man ute på arbetsförmedlingarna, iväxande utsträckning tack vare arbetsförmedlingsnämnderna, är uppmärksamma påatt våra insatser skall vara mer individualiserade. Det är en sak där vi kanjobba ännu bättre än vad vi gjort. Vi delar synpunkterna att det ärfråga om att individualisera åtgärderna.Ronny : Finns det tillräckliga kunskaper ute på fältet för att lyckasmed den individuella introduktionen? Jag tycker att det finns. Det finnsväldigt mycket kunskaper och erfarenheter. Men det behöver utvecklas på mångaställen.Utgångsläget är att tydliggöra målet för den första introduktionen. Jag trorinte att det alltid görs. Utredningar visar att den delen saknas. Där är detfråga om att se helheten i introduktionen, dvs. integration avsvenskundervisning och de övriga delarna av introduktionen. Det är oerhörtväsentligt att det är en helhet där.Sedan har vi de stora städerna. Jag kommer från . Förutsättningen attindividualisera är större i en större population. Men så får vi en del andrasvårigheter. I de mindre orterna måste man generellt gå utanför ramarna,samverka mer, ge möjligheter för övriga invandrare att få sin introduktion igrannkommunen eller på annat sätt. Utgår man från målet, hittar man formernaför en bra introduktion.Gustaf von (): Jag uppfattar det som att jag är den sistafrågeställaren. Då tänkte jag ställa en fråga till Tzeghe från . har du tillsammans med oss hört alla inlägg och frågor.Är du mer eller mindre övertygad nu än vad du var från början om någonting? Detskulle vara intressant att höra din slutkommentar på den punkten.Tzeghe : När jag hör talas om institutioner blir jag väldigt skeptisk.Sådana beslut fattas på grund av vissa saker. T.ex. beslutet att skapa ettintegrationsverk är på grund av att AMS inte tar ansvaret. Det är inte för attmänniskorna inte har lyckats. Det är ingen som vill ta ansvar.Man pratar om återvandring. Det finns med i propositionen. Det är inte föratt människorna vill återvandra till sitt hemland. Det är på grund avarbetslöshet och att de inte känner sig väl till rätta här.Jag måste säga att jag är mer skeptisk . Det hela är så splittrat.Sedan var det den stora frågan. Jag har bott här . Mina barn är föddahär. Många andra med dem. Dem har vi inte tagit hänsyn till på något sätt. Jaghar inget svar till dem när jag kommer hem: ?Har ni pratat om oss? Hur skalldet bli med oss?? Vi har pratat om många administrativa och praktiska saker,inte om människorna.Jag hoppas att diskussionen leder fram till något annat än vad det hittillshandlat om. Jag har inget svar till mina barn och många andra ungdomar om vadsom skall göras. Det är den känslan jag har. Jag hoppas att vi kan diskuteramer.Ordföranden: var delvis inne på frågan om hur skolan arbetarmed dessa frågor.José : Vi har pratat om etnisk diskriminering från olikaperspektiv. Jag tror att det är klokt att i utskottet eller i andra sammanhanggenomföra en utfrågning om just den frågan, med tanke på att det pågår enutredning som skall lämna sina förslag inom en månad eller två. Där kommerfrågan om huruvida DO skall flytta in i en annan myndighet eller icke. Denfrågan kunde belysas på ett annat sätt när förslagen har kommit frånDiskrimineringsutredningen. Det är en viktig fråga. Det finns en grund för attha en egen utfrågning om etnisk diskriminering.Ordföranden: . Vi skall ta den frågan med oss. Klockan närmar sig 13.Vi skall nu avsluta utfrågningen. Vi vill framföra ett mycket stort tack tiller för att ni närvarit vid utfrågningen. Vi har haft många frågor och utförligaoch bra svar. Vi är tacksamma för det från utskottets sida.Vi har här behandlat en av de utan tvivel viktigaste samhällsfrågorna. Detgäller att skapa ett tillfredsställande liv för alla, både de infödda och förden invandrade befolkningen.Propositionen är ett viktigt försök i den riktningen. Vi skall nu i utskottetfölja upp den. Vi skall också försöka komma fram till en viss enighet, framförallt när det gäller riktlinjerna. Det är oerhört viktigt att vi är överens. Viskall nu börja behandlingen. Vi fattar beslut . Vi hoppas att detskall bli ett bra betänkande, ett bra förslag som skall skapa förutsättningarnaatt ge ett tillfredsställande liv för alla.Tack skall ni ha för denna förmiddag.Deltagarförteckning vid den offentliga utfrågningen - Från invandrarpolitiktill integrationspolitikInledningsanförareTzeghe , UppsalaMarianne Nivert, ABÖvriga deltagareMkyabela Sabuni, Afrosvenskarnas RiksförbundChristine Chambay - ? -, , universitetWuokko Knocke, ArbetslivsinstitutetMauricio , , Lunds universitetBörje , RinkebyskolanBjörn , landshövding i (tidigare ordf. iInvandrarpolitiska kommittén), , stadLevi , ArbetsmarknadsstyrelsenKaija Suur-Nuuja - ? -, DiskrimineringsombudsmannenCafer Uzunel - ? -, diskrimineringMai Beijer, SkolverketMats - ? -, Svenska KommunförbundetLena Häll , Statens invandrarverkBitte - ? -, InrikesdepartementetBirgitta Ornbrant- ? -Till utfrågningen hade också inbjudits , som dock intehade möjlighet att närvara.