bet · GL01JoU1 · 1997-11-25 00:00:00 — Enligt regeringen har densvenska en central roll i detta sammanhang. Utskottet, som delarregeringens bedömning när det gäller medelsbehovet under anslaget A 1,tillstyrker med det anförda regeringens förslag om medelsanvisning. Därmedavstyrks motion Jo227 (v) yrkande 3 delvis.4. Jordbruk och trädgårdsnäring (B)PropositionenVerksamhetsområdet och trädgårdsnäring omfattarjordbruksadministration, vegetabilie- och animalieproduktion samt miljö-,struktur- och regionalpolitiska åtgärder på jordbruksområdet. Verksamhetenstyngdpunkt är genomförande och tillämpning av EG:s gemensamma jordbrukspolitik(CAP). Målen för CAP formulerades redan i . De generella målen förCAP äger fortfarande giltighet. Det har dock skettrelativt omfattande förändringar av politikens innehåll, den viktigaste genom1992 års reform. Denna innebar bl.a. en övergång från rena prisstöd till enkombination av prisstöd och direktbidrag. För att uppnå dessa mål användsregleringar av den interna marknaden och priserna, gränsskydd, direktstöd samtmiljö- och strukturpåverkande insatser. Beslut om ambitionsnivå och inriktningfattas av rådet. och i förlängningen de nationellamyndigheterna beslutar om tillämpningen och hur CAP skall administreras. Dessaregler är till stora delar direkt bindande för respektive medlemsstat. Densvenska regeringens möjligheter att påverka dessa är således begränsade,åtminstone på kort sikt. är centralförvaltningsmyndighet inom verksamhetsområdet. Länsstyrelserna svarar för denregionala administrationen. Vidare har , ,, och visstansvar inom området.Den beräknade utgiftsutvecklingen inom verksamhetsområdet till följd avtidigare beslut samt förslagen budgetproposition är följande (imiljoner kronor och löpande priser):1995/96 1996 1997 1998 1999 200013 676,3 7 706,0 9 539,3 11 379,9 11 388,4 11 397,35. (B 1)PropositionenStatens jordbruksverk har som övergripande mål att verka för enkonkurrenskraftig, miljö- och djurskyddsanpassad livsmedelsproduktion tillnytta för konsumenterna samt att administrera den gemensamma jordbrukspolitikeni enlighet med . Av det senare följer bl.a. att ,förutom att vara utbetalningsställe för samtliga stöd, har till uppgift attvara fondkoordinator för EG-stöden. Av den verksamhet som bedrivs svarar dendirekt EG-anknutna för av verksamhetens omfattning räknat såväl iårspersoner som i kostnader. Lägger man till samtliga EG-relateradeverksamheter inom övriga verksamhetsgrenar är motsvarande siffra drygt 40 %.När det gäller är det en stor skillnad mellan utgifter ochanslag. Detta beror enligt regeringen på att till följd av EU-medlemskapet ålagts ansvar för en mängd nya verksamheter utan att medel hartillskjutits i motsvarande utsträckning. I ett första skede tillfördesJordbruksverket arbetsuppgifter avseende ansvaret för djurbidrag, miljöstöd,stöd finansierade från , mål 5b och 6,samt för handläggningen av mjölkkvoter. tillkom ytterligarearbetsuppgifter i form av hantering av ett nytt miljöstöd till flerårigvallodling, kalvbidrag, utbetalningar av BSE-ersättning samt utbetalning avrevalveringskompensation. Till dessa utgifter skall läggas kostnaden för denexportbidragskontroll enligt avtal med ombesörjer.För att täcka dessa verksamhetskostnader har verket tvingats överskridaförvaltningsanslaget. har haft tillgång till ettstörre anslagssparande. Detta har använts till de ökade arbetsinsatser somföranletts av EU-medlemskap. Anslagssparandet minskar därför hastigtoch beräknas vid utgången av ha förvandlats till ettunderskott på ca . Underskottet kan till största delenförklaras av tillkommande kostnader för ADB- utveckling. Mot denna bakgrundhar regeringen föreslagit att tillförs verket påtilläggsbudget.Avgiftsinkomsterna inom växtinspektion, kvalitetsinspektion av frukt ochgrönsaker, vattenhushållning, foderkontroll, införsel av djur, försäljning avmaterial samt köttklassificering och distriktsveterinärverksamheten beräknasunder uppgå till . Verket bör under år 1998få bedriva den avgiftsfinansierade verksamheten i oförändrad omfattning. Fördenna period beräknas intäkterna till 205 miljoner kronor.Eftersom utbetalningar av EG-stöd ersätts i efterskott från EG-budgetenuppstår ett kreditbehov för . Regeringen bedömer dettakreditbehov till 5,5 miljarder kronor.Mot bakgrund av de tillkommande ansvarsområden verket ålagts bedömerregeringen anslagsbehovet till för . Anslagsbehoven föråren 1999 och 2000 är beräknade med utgångspunkt anslagsnivå.MotionernaEnligt motion Jo782 (m) yrkande 3 kan administrationunderlättas genom att de jordbrukspolitiska stödsystemen förenklas och en frihandel med mjölkkvoter införs. Därmed bör anslaget B 1 kunnareduceras med 5 000 000 kr.Hanteringen av den s.k. kartavgiften har enligt motion Jo230 (kd) blivit ettadministrativt misslyckande. Den definitiva kartavgiften fastställs först närlänsstyrelsen beslutat om godkänd stödomfattning. Den preliminära kartavgiftenskall då justeras i förhållande till den definitiva. Detta är enligtmotionärerna ett mycket byråkratiskt arbetssätt som kostar tid och resurserhelt i onödan. Man borde kunna förenkla administrationen kring kartavgiftengenom kvittning vid utbetalning av arealbaserat EU-stöd (yrkande 10). Frigjordaresurser vid effektivisering av jordbruksadministrationen skall användas förregisterhållning och stöd till avbytartjänsten. För mjölkgårdar äravbytarverksamheten helt nödvändig för att möjliggöra ett normalt liv förjordbrukarna (yrkande 11). I motion Jo236 (c) framförs krav om en översyn avJordbruksverkets tillsynsansvar. Den nuvarande tillsynen inom verkets ansvars-område omfattar ett flertal olika uppgifter. Dessa verkställs till en del avverkets egen personal men även av länsstyrelserna och kommunerna. Behovet av ensamordnad tillsyn över jordbruksföretagen är minst lika stort inomJordbruksverkets område som inom . Krav på en översyn avjordbruksadministrationen framförs även i motion Jo244 (c) yrkande 1. Enligtmotionärerna är det ett nationellt intresse att administrationen bidrar tillatt svenskt jordbruk kan få det stöd som det är berättigat till.Administrationen skall inte orsaka onödiga kostnader, vare sig internt ellerexternt hos t.ex. jordbrukarna. Det finns starka skäl som talar för enarbetsordning där det så långt som möjligt är länsstyrelserna som handläggerenskilda ärenden.Utskottets övervägandenSom framhålls i propositionen har verksamhet till följd av EU-medlemskapet i huvudsak inriktat sig mot tillämpning av EG:s regleringar ochstödsystem. Detta tar i anspråk mycket stora resurser. Utskottet delarregeringens bedömning när det gäller medelsbehovet under anslaget B 1 ochtillstyrker därför regeringens förslag. Det bör tilläggas att utskottet ibetänkande 1997/98:JoU9 har avstyrkt ett motionsyrkande (m) om fri handel medmjölkkvoter. Därmed avstyrks motion Jo782 (m) yrkande 3.När det gäller administrationen av de jordbrukspolitiska stödsystemenkonstaterar utskottet i likhet med regeringen att , mot bakgrundav de stora förändringar som EU-medlemskapet föranlett och de krav som ställts,får anses ha klarat sina uppgifter väl. Enligt regeringen har länsstyrelsernassamarbete med de centrala verken också i allmänhet fungerat på ett godtagbartsätt. En stor del av de problem som funnits kan hänföras till inkörningsproblemoch bör därför kunna lösas. Det är emellertid angeläget att hanteringen av EG-stöden utvecklas och effektiviseras. har regeringenbeslutat tillkalla en särskild utredare med uppgift att göra en översyn avförvaltningsstrukturen inom jordbruksområdet med utgångspunkt i hanteringen avde jordbruksstöd som berör såväl som länsstyrelserna.Utredaren skall bl.a. analysera behovet av sådana förändringar imyndighetsorganisation och i ansvars- och arbetsfördelning som kan främjaeffektiviteten i arbetet, såväl administrativt som ekonomiskt, samt som kanmedverka till att ekonomiska sanktioner undviks (se dir. 1997:125). Utskottetanser det lämpligt att avvakta resultatet av den nu beslutade utredningen ochföreslår därför att motionerna Jo230 (kd) yrkande 10, Jo236 (c) och Jo244 (c)yrkande 1 lämnas utan någon vidare åtgärd.Vidare avstyrks motion Jo230 (kd) yrkande 11.6. Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. (B 2)Utskottet tillstyrker regeringens förslag under anslaget B 2.7. Djurregister (B 3)PropositionenPå tilläggsbudget till statsbudgeten för anvisas ett ramanslag för atttäcka investeringskostnader för den databas i vilken identifieringen ochregistreringen av nötkreatur görs. Databasen skall vara i funktion senast den31 . Den avgift som föreslås finansiera kostnader uppkomna underanslaget tas ut fr.o.m. . Fr.o.m. skallkostnaderna för driften belasta anslaget. Kostnaderna beräknas uppgå till 35miljoner kronor . Finansiering av investeringar och drift sker genom attintäkterna från avgiften inlevereras till inkomsttitel på statsbudgeten.Avgiften beräknas ge full kostnadstäckning.Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . För åren1999 och 2000 beräknas anslagsbehovet med utgångspunkt anslagsnivå.MotionenI motion Jo223 (m) yrkas att avvisar förslaget till ny djurdatabas iSöderhamn. Enligt motionärerna måste det vara ett slöseri med statliga medelatt bygga upp ett nytt system när det redan finns en fungerande organisationsom kan handlägga registret. finns av landets mjölkkor inklusivekalvar i detta register samt av köttdjursraserna (yrkande 1).Utskottets övervägandenEnligt rådets förordning (EEG) nr 820/97 av om upprättande avett system för identifiering och registrering av nötkreatur och för märkning avnötkött och nötköttsprodukter skall medlemsstaterna införa ett system föridentifiering och registrering av nötkreatur på produktionsstadiet. Dessutomskall det skapas ett särskilt system för märkning av nötkött iförsäljningsledet. Anledningen till detta är att marknaden för nötkött ochnötköttsprodukter har destabiliserats på grund av den s.k. BSE-krisen. För attåterupprätta balansen på marknaden bör insynen i villkoren för produktion ochsaluföring förbättras. I ett första steg skall en databas över samtligadjurbesättningar och enskilda djur upprättas där man även skall kunna följaförflyttningar av djur mellan besättningar. Databasen skall administreras avStatens jordbruksverk i samarbete med Svensk husdjursskötsel.Utskottet delar regeringens bedömning när det gäller medelsbehovet underanslaget B 3 och tillstyrker därför regeringens förslag samt avstyrker motionJo223 (m) yrkande 1.8. Statens utsädeskontroll (B 4) och (B 5)Utskottet tillstyrker regeringens förslag under anslagen B 4 och B 5.9. Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket (B 6)PropositionenAnslaget disponeras av för att genom huvudsakligen försöks- ochutvecklingsverksamhet styra utvecklingen inom jordbruket och trädgårdsnäringenmot minskat växtnäringsläckage, minskad ammoniakavgång, säkrare och minskadanvändning av kemiska bekämpningsmedel, bevarande av biologisk mångfald ochökad andel ekologisk produktion. Likaså disponeras anslaget för uppföljning ochutvärdering av den gemensamma jordbrukspolitikens miljöeffekter.Anslagsbehållningarna som skall utnyttjas för försöks-och utvecklingsverksamhet avseende miljöförbättrande åtgärder är för periodenintecknade för flerårig verksamhet och kommer löpande att utnyttjas.För har anvisats , varav 9 miljonerkronor vardera för försöks- och utvecklingsverksamhet inombekämpningsmedelsprogrammet och programmet för minskat växtnäringsläckage. 15miljoner kronor avser försöks- och utvecklingsverksamhet samt marknadsstödjandeåtgärder för ekologisk produktion. Utöver dessa ändamål avser 2 miljoner kronorfunktionstest av lantbrukssprutor.Regeringen anser att anslaget skall användas för att genomföra de ipropositionen redovisade förslagen till handlingsprogram vad avser försöks- ochutvecklingsverksamhet m.m. innebär det attbekämpningsmedelsprogrammet skall kunna omfatta åtgärder motsvarande 9 miljonerkronor. Programmet för minskat växtnäringsläckage tillförs 9 miljoner kronoroch området ekologisk produktion , varav högst 2 miljonerkronor avser marknadsstödjande åtgärder. Kostnader avseende marknadstödjandeåtgärder bör initialt få belasta anslaget, men är det rimligt attmarknadsaktörerna tar det fulla ansvaret för sådana åtgärder. Utöver dessaändamål bör medel för funktionstester av lantbrukssprutor och för utvärderingoch uppföljning av den gemensamma jordbrukspolitikens miljöeffektermotsvarande högst och internationellt standardiseringsarbetekunna lämnas.Regeringen bedömer anslagsbehovet till för år 1998.Anslagsbehoven är beräknade med utgångspunkt i 1998 årsanslagsnivå.MotionernaEnligt motion Jo227 (v) bör anslaget tillföras utöver regeringensförslag. Anslaget till marknadsstödjande åtgärder har minskat i samma takt somden ekologiska produktionen ökat. Detta innebär att medel saknas förinformation till bl.a. allmänheten, offentliga inrättningar och storkök. Medelsaknas även för att främja en långsiktig utveckling av marknaden. En ökadsatsning på marknadsstödjande åtgärder bör därför göras genom en omfördelningav dels från anslaget F 6, dels inomanslaget B 6 där motsvarande belopp tas från funktionstest av lantbrukssprutor(yrkande 3 delvis). I motion Jo230 (kd) yrkas att anslaget tillförs 10 000 000kr utöver regeringens förslag. Genom att höja anslaget förbättrasförutsättningarna för att uppnå målet att av åkermarken skall varaomställd till ekologisk odling . Vidare möjliggörs ökade insatser förmarknadsstödjande åtgärder för ekologiskt producerade livsmedel (yrkande 15delvis). Enligt motion Jo241 (mp) yrkande 14 delvis bör anslaget tillförasytterligare utöver regeringens förslag. Sammanlagt bör 9 miljonerkronor satsas på marknadsstödjande åtgärder för ekologiska produkter. 2miljoner kronor finns redan för detta ändamål inom anslaget. 2 miljoner kronortillförs genom att bidraget till funktionstest av lantbrukssprutor dras in.Återstående del, , tas från anslaget F 6 som därmedförsvinner. För budgetåren 1999 och 2000 beräknas tillskottet till 5 miljonerkronor (yrkande 15 delvis).Utskottets övervägandenSom framgår av propositionen anser regeringen att anslaget skall användas föratt bl.a. genomföra den föreslagna aktionsplanen för ekologisk produktion medsyftet att nå målsättningen att av landets åkerareal bör vara ekologisktodlad . Detta innebär att försöks- och utvecklingsverksamhet samtmarknadsstödjande åtgärder inom området ekologisk produktion tillförs 15miljoner kronor, varav högst avser marknadsstödjandeåtgärder. Som regeringen anför bör kostnader avseende marknadsstödjandeåtgärder initialt få belasta anslaget. är det dock rimligt attmarknadsaktörerna tar det fulla ansvaret för sådana åtgärder. Med det anfördaansluter sig utskottet till regeringens bedömning när det gäller medelsbehovetunder anslaget B 6 och tillstyrker därför regeringens förslag i denna del.Därmed avstyrks motionerna Jo227 (v) yrkande 3 delvis, Jo230 (kd) yrkande 15delvis och Jo241 (mp) yrkande 14 delvis. Det i motion Jo230 framförda yrkandetom en höjning av anslaget ryms inte inom den av beslutade ramen förutgiftsområdet.Vidare avstyrks motion Jo241 (mp) yrkande 15 delvis.10. Bekämpande av växtsjukdomar (B 7)Utskottet tillstyrker regeringens förslag under anslaget B 7.11. Strukturstöd inom livsmedelssektorn (B 8) och Från EG-budgeten finansieratstrukturstöd (B 9)PropositionenUnder anslaget anvisas medel för de av tillämpade horisontellastrukturstöden inom jordbruket. Dessa är investeringsstöd till lantbrukare,startstöd till yngre jordbrukare och stöd till bearbetning och avsättning avjord- och skogsbruksprodukter. Dessa stöd ingår i EG:s strukturstöd för mål 5a.Totalt förväntas stöd omfattande kunna beslutas . Av stödkostnaderna finansierar drygt 100 miljonerkronor.När det gäller investeringsstödet kan investeringar påbörjade fr.o.m. den 1januari 1997 vara stödberättigade. Genom en högre medfinansiering från EG-budgeten, än vad som tidigare beräknats, har den nationella finansieringenkunnat minskas med . Beträffande startstöd bygger stödnivån påbedömningen att ca 300 ansökningar om stöd kommer att beviljas under år 1998.Den svenska finansieringen har kunnat minskas genom att kommissionen beslutatatt retroaktivt medfinansiera utbetalningar och framåt församtliga beslut om startstöd som fattats . Vad gällerstödet till bearbetning och avsättning av jord- och skogsbruksprodukterföreligger svårigheter att budgetera de årsvisa utbetalningarna av de beslutadestöden, då utbetalningarna sker först sedan stödmottagaren har genomfört helaeller delar av de stödbeviljade investeringarna. En reducering av anslagetföreslås för åren 1998 och framåt då utbetalningarna bedöms ligga på en lägrenivå. kommer detta stöd att utvärderas.Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . För åren1999 och 2000 beräknas anslagsbehovet vara oförändrat.När det gäller anslaget B 9 bedömer regeringen anslagsbehovet till125 för . beräknas anslagsbehovet varaoförändrat.MotionenEnligt motion Jo229 (m) yrkande 5 har det från lantbrukets håll framförtsönskemål om ytterligare medfinansiering av EU:s investeringsstöd föranimaliesektorn. Investeringsstödet kräver en högre andel egen finansiering änvad som gäller för miljöstödet, vilket gör det svårare att motivera en ökadkostnad. har konkurrenssituationen och därmed expansionsviljan ilantbruks- och livsmedelssektorn försämrats, vilket kan tala för att isamma utsträckning som viktiga konkurrentländer bör utnyttjainvesteringsstödet. Vad ett ytterligare utnyttjande av investeringsstöd från EUtill animalieproduktionen skulle innebära för sysselsättningen bör bli föremålför en särskild utvärdering.Utskottets övervägandenUtskottet tillstyrker regeringens förslag om medelsanvisning under anslagen B 8och B 9.Som framgår av propositionen godkändes ett svenskt program förinvesteringsstöd till lantbrukare av kommissionen den 23 januari 1997.Investeringsstöd till lantbrukare lämnas till fasta investeringar i jordbruks-,trädgårds- och renskötselföretag i de sju nordligaste länen. Stöd kan ocksålämnas till kombinationsverksamhet samt till miljö- och djurskyddsinvesteringari hela landet. Stödet är medfinansierat av EG till (inom mål 6-området) och kan maximalt utgå med per företag i norra och i södra och . Det procentuella bidraget i förhållandetill investeringskostnaden är inom mål 6-området, inom övriga delarav , , , , ochNorrbottens län samt inom övriga delar av landet.Utgångspunkt för investeringsstödet är att det skall ge möjligheter till ökadsysselsättning i glesbygdsområden och möjlighet att förstärka åtgärder fördjurskyddet och miljön. Som anförts ovan godkändes det svenska programmet förinvesteringsstöd och därmed kan investeringar påbörjade förstfr.o.m. Med hänsyn härtill ärutskottet inte berett att förorda en sådan utvärdering som föreslås i motionJo229 (m) yrkande 5. Motionen avstyrks i berörd del.12. Regionala stöd till jordbruket (B 10) och Från EG-budgeten finansieraderegionala stöd (B 11)PropositionenUnder anslaget anvisas medel för det av EG medfinansieradekompensationsbidraget till norra respektive samt det nationellastödet till jordbruket i norra . Anslaget fördes upp på statsbudgetenförsta gången /96. lämnades stöd under anslaget Stödtill jordbruk och livsmedelsindustrin i norra . Anslaget /96 med beroende på vissa problem vidövergången från det gamla stödet till det nya EG-anpassade systemet. Enligtprognosen för innevarande budgetår kommer anslaget att överskridas med ca 11miljoner kronor. Överskridandet beror på att stödet för inteutbetalades helt utan även belastar innevarande år. Neddragningenpå regionala stöd till jordbruket med som aviserades i 1997års ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:FiU 20, rskr.1996/97:284) utgår. Regeringen föreslår att anslaget anpassas till beräknadförbrukning, vilket innebär en nedjustering med i förhållandetill anslagsnivå. Detta innebär dock inte någon minskning avstödnivåerna.Regeringen föreslår således att totalt avsätts för regionalastöd till jordbruket. beräknas anslagsbehoven varaoförändrade. Med hänvisning till vad som anförts under anslaget B 10 bör underanslaget B 11 anvisas ett belopp motsvarande EG:s finansiering av regionalastöd till jordbruket.MotionernaEnligt motion Jo227 (v) yrkande 3. delvis bör anslaget Regionala stöd tilljordbruket tillföras utöver regeringens förslag. Enligtmotionärerna bör det nationella stödet i stödområdena 1-3 räknas upp medmotsvarande belopp. Det är märkligt att regeringen, mot bakgrund av att manåterför , inte återställer hela det regionala stödet.Sammanlagt bör stödet således räknas som förinnevarande budgetår. I motion Jo239 (fp) yrkas att den i den ekonomiskavårpropositionen aviserade besparingen på de regionala stöden genomförs.Anslaget bör således reduceras med (yrkande 6 delvis).Enligt motion Jo232 (c) finns det några kommuner i som har varitinplacerade i område 4 när de egentligen borde ha varit placerade i område 3.Det vore väl motiverat med en uppflyttning av kommunerna samt Älvsbacka och Nyeds församlingar i från område 4 till område 3. I motion Jo240 (c) konstateras attJordbruksverket i en delrapport, överlämnad till regeringen ,redovisat motiv för att ytterligare 21 församlingar avgränsas som mindregynnade områden. Omfattningen av en sådan ändring är sådan att EG-kommissionenkan besluta om den. Med stöd av denna delrapport yrkas att regeringen skallförhandla med om att tillföra dessa 21 församlingar till des.k. mindre gynnade områdena. Enligt motion Sk321 (m) yrkande 6 krävs enändring av stödindelningen för felplacerade mjölkproducenter. Enligtmotionärerna har särskilt mjölkbönder i drabbats av en felaktigstödområdesindelning. En flyttning från stödområde 4 till område 3 har utlovatsgång efter annan. I motion A437 (s) föreslås en översyn av stödområdesgränsernai . Köttproduktionen har med rätt förutsättningar chans till lönsamhetoch kan dessutom bidra till att antalet betesdjur växer i . I och medEU-inträdet förändrades dock förutsättningarna för jordbruket i . Länettillhör fortfarande Norrlands-jordbruken men med kan intestödområde 4 kompenseras på samma sätt som stödområdena 1-3. Den stora del avVärmland som tidigare tillhört stödområde 4 hamnar nu utanför det egentligastödområdet, EU:s s.k. inre stödområde. Detta har inneburit väsentligalönsamhetsförsämringar och nedläggning av ett antal djurgårdar.Utskottets övervägandenUtskottet tillstyrker regeringens förslag om medelsanvisning under anslagen B10 och B11. Därmed avstyrks motionerna Jo227 (v) yrkande 3 delvis och Jo239(fp) yrkande 6 delvis.Med anledning av att flera motioner tar upp stödet till s.k. mindre gynnadeområden och frågan om förändringar i den nuvarande stödområdesindelningen villutskottet anföra följande. Utskottet har tidigare (1996/97:JoU1) uttalat attdet finns starka skäl som talar för att en mer sammanhållen utvärdering görs avde nuvarande stödsystemen med avseende på jordbruksnäringens situation inomframför allt stödområdena 1-4. Som framgår av propositionen har Jordbruksverketfått ett sådant uppdrag att utvärdera de regionala stöden till jordbruket.Utvärderingen skall kunna utgöra underlag för en bedömning av möjligheternatill och behovet av förändringar av stöden. Verket har lämnaten delrapport som omfattar en granskning av hur EG:s kriterier för attklassificera områden som mindre gynnade har tillämpats i . Regeringenbehandlar denna översyn av klassificeringen. Utskottet anser detlämpligt att avvakta resultatet av den fortsatta beredningen i denna fråga ochföreslår därför att motionerna Jo232 (c), Jo240 (c), Sk321 (m) yrkande 6 ochA437 (s) lämnas utan någon vidare åtgärd.13.