bet · GK01FiU20 · 1997-05-29 00:00:00 — |förslag |------------------------------------------------------------------| |Utgiftsområde |statsbudget|| Ny|| | | |Förändring|ram /Ny|| | | |av| |-----------------------------------------------------------------| |Anslag |1997 | ram |anslagsnivå|| | | |/anslag | |----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|9 |Hälsovård, sjukvård och social| 23 721 | -50 000 | 23 671|| |omsorg | 787 | | 787|-----------------------------------------------------------------| A 1|Sjukvårdsförmåner m.m., | 15 637 |-125 000 | 15 512|| |ramanslag | 000 | | 000|-----------------------------------------------------------------| B 1|Vissa statsbidrag inom äldre- | | | || |och handikappområdet, | 711 200 |-300 000 |411 200|| |reservationsanslag | | | |-----------------------------------------------------------------| B 6|Bilstöd till handikappade, | 343 944 |-130 000 |213 944|| |ramanslag | | | |-----------------------------------------------------------------| B 7|Kostnader för statlig | | | || |assistansersättning, ramanslag|3 663 000|+475 000 | 4 138|| | | | | 000|-----------------------------------------------------------------| C 8|Alkohol- och drogpolitiska | | | || |åtgärder, ramanslag | 0 | +30 000 | 30 000|----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|13 |Ekonomisk trygghet vid | 36 174 | +5 556 | 41 730|| |arbetslöshet | 384 | 000 | 384|-----------------------------------------------------------------| A 1|Bidrag till | 34 088 | +5 556 | 39 644|| |arbetslöshetsersättning, | 334 | 000 | 334|| |ramanslag | | | |----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|14 |Arbetsmarknad och arbetsliv | 52 277 | -2 116 | 50 160|| | | 499 | 552 | 947|-----------------------------------------------------------------| A 2|Arbetsmarknadspolitiska | 25 612 | -2 124 | 23 488|| |åtgärder, ramanslag | 727 | 052 | 675|-----------------------------------------------------------------| A 7|Vissa kostnader för införandet| | | || |av en allmän och sammanhållen | | | || |arbetslöshetsförsäkring, | 0 | +7 500 | 7 500|| |ramanslag | | | |----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|15 |Studiestöd | 16 884 |+383 285 | 17 267|| | | 088 | | 373|-----------------------------------------------------------------| A 2|Studiemedel, m.m., ramanslag |9 485 430| +20 600 | 9 506|| | | | | 030|-----------------------------------------------------------------| A 3|Vuxenstudiestöd, m.m., |4 721 951|+362 685 | 5 084|| |ramanslag | | | 636|----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|16 |Utbildning och | 25 357 |+205 450 | 25 562|| |universitetsforskning | 109 | | 559|-----------------------------------------------------------------| A |Särskilda utbildningsinsatser | | | ||14 |för vuxna, ramanslag |2 546 348|+205 450 | 2 751|| | | | | 798|----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|17 |Kultur, medier, trossamfund |7 161 590| +49 537 | 7 211|| |och fritid | | | 127|-----------------------------------------------------------------| G 2|Bidrag till kulturmiljövård | | | || |och kulturstöd vid ombyggnad, | 224 337 | +16 000 |240 337|| |ramanslag | | | |-----------------------------------------------------------------| H 1|Centrala museer: Myndigheter, | 506 477 | +15 237 |521 714|| |ramanslag | | | |-----------------------------------------------------------------| H 5|Stöd till icke-statliga | | | || |kulturlokaler, ramanslag | 10 000 | +7 000 | 17 000|-----------------------------------------------------------------| N 3|Stöd till idrotten, ramanslag | 480 240 | +11 300 |491 540|---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------| | |Belopp | Utskottets|| | |enl. |förslag |------------------------------------------------------------------| |Utgiftsområde |statsbudget|| Ny|| | | |Förändring|ram /Ny|| | | |av| |-----------------------------------------------------------------| |Anslag |1997 | ram |anslagsnivå|| | | |/anslag | |----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|18 |Samhällsplanering, | | | || |bostadsförsörjning och | 33 368 | ±0 | 33 368|| |byggande | 197 | | 197|-----------------------------------------------------------------| A 2|Räntebidrag m.m., ramanslag | 23 400 | -25 000 | 23 375|| | | 000 | | 000|-----------------------------------------------------------------| A |Bostadsbidrag, ramanslag |5 910 000| +25 000 | 5 935||10 | | | | 000|----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|19 |Regional utjämning och |3 726 021| -6 500 | 3 719|| |utveckling | | | 521|-----------------------------------------------------------------| A 1|Regionalpolitiska åtgärder, |1 453 517|-122 500 | 1 331|| |ramanslag | | | 017|-----------------------------------------------------------------| A 5|Sysselsättningsbidrag, | 200 000 | +35 000 |235 000|| |ramanslag | | | |-----------------------------------------------------------------| A 6|Transportbidrag, ramanslag | 303 000 | +81 000 |384 000|----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|20 |Allmän miljö- och naturvård |1 329 871| +6 100 | 1 335|| | | | | 971|-----------------------------------------------------------------| A 1|, | 355 827 | +2 500 |358 327|| |ramanslag | | | |-----------------------------------------------------------------| A 4|Investeringar inom | 217 992 | +3 600 |221 592|| |miljöområdet, ramanslag | | | |----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|21 |Energi | 474 151 |+114 000 |588 151|-----------------------------------------------------------------| A 5|Bidrag till investeringar i | | | || |elproduktion från förnybara | 0 | +80 000 | 80 000|| |energikällor, ramanslag | | | |-----------------------------------------------------------------| A 6|Provning, märkning och | | | || |certifiering av energikrävande| 0 | +4 000 | 4 000|| |utrustning, m.m., ramanslag | | | |-----------------------------------------------------------------| A 7|Kostnader för bildandet av en | | | || |ny energimyndighet, ramanslag | 0 | +30 000 | 30 000|----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|22 |Kommunikationer | 25 063 |+204 500 | 25 267|| | | 442 | | 942|-----------------------------------------------------------------| A |Gemenskapens finansiella stöd | | | ||10 |för Transeuropeiska nätverk, | 0 |+200 000 |200 000|| |ramanslag | | | |-----------------------------------------------------------------| B 7|Utredningsarbete m.m. med | | | || |anledning av | 0 | +4 500 | 4 500|| |förlisning, obetecknat anslag | | | |---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------| | |Belopp | Utskottets|| | |enl. |förslag |------------------------------------------------------------------| |Utgiftsområde |statsbudget|| Ny|| | | |Förändring|ram /Ny|| | | |av| |-----------------------------------------------------------------| |Anslag |1997 | ram |anslagsnivå|| | | |/anslag | |----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|23 |Jord- och skogsbruk, fiske med| | | || |anslutande näringar | 13 324 |+232 774 | 13 556|| | | 084 | | 858|-----------------------------------------------------------------| B 1|, | 183 114 | +4 500 |187 614|| |ramanslag | | | |-----------------------------------------------------------------| B |Kompletterande åtgärder inom | | | ||12 |jordbruket, ramanslag |1 085 000| -5 000 | 1 080|| | | | | 000|-----------------------------------------------------------------| B |Från EG-budgeten finansierade | | | ||13 |kompletterande åtgärder inom |1 092 500| -15 000 | 1 077|| |jordbruket, ramanslag | | | 500|-----------------------------------------------------------------| B |Jordbrukets blockdatabas, | 0 |+100 000 |100 000||17 |ramanslag | | | |-----------------------------------------------------------------| C 2|Strukturstöd till fisket m.m.,| 30 890 | +10 300 | 41 190|| |ramanslag | | | |-----------------------------------------------------------------| C 3|Från EG-budgeten finansierade | | | || |strukturstöd till fisket m.m.,| 80 000 | +74 474 |154 474|| |ramanslag | | | |-----------------------------------------------------------------| D 2|Ersättningar för viltskador | 12 500 | +30 000 | 42 500|| |m.m., ramanslag | | | |-----------------------------------------------------------------| E 5|Bekämpande av smittsamma | | | || |husdjurssjukdomar, ramanslag | 89 500 | +20 500 |110 000|-----------------------------------------------------------------| E 6|Gränskontroll av livsmedel och| | | || |levande djur, | 0 | +13 000 | 13 000|| |reservationsanslag | | | |----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|24 |Näringsliv |2 859 744|+136 500 | 2 996|| | | | | 244|-----------------------------------------------------------------| A 1|Närings- och | | | || |teknikutvecklingsverket: | 353 268 | +6 500 |359 768|| |Förvaltningskostnader, | | | || |ramanslag | | | |-----------------------------------------------------------------| A 7|Kostnader för omstrukturering | | | || |av vissa statligt ägda | 25 000 |+130 000 |155 000|| |företag, m.m., ramanslag | | | |-----------------------------------------------------------------| E 3|, ramanslag| 120 000 | -3 100 |116 900|-----------------------------------------------------------------| E 4|AB Svensk Exportkredits | | | || |statsstödda export- | 16 500 | +3 100 | 19 600|| |kreditgivning, ramanslag | | | |----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|25 |Allmänna bidrag till kommuner | 83 612 | +4 000 | 87 612|| | | 000 | 500 | 500|-----------------------------------------------------------------| A 1|Generellt statsbidrag till | | | || |kommuner och landsting, | 62 227 | +3 800 | 66 027|| |ramanslag | 000 | 000 | 000|-----------------------------------------------------------------| A 2|Bidrag till särskilda insatser| | | || |i vissa kommuner och | 400 000 |+200 000 |600 000|| |landsting, reservationsanslag | | | |-----------------------------------------------------------------| A 4|Bidrag till Rådet för | | | || |redovisning, obetecknat anslag| 0 | +500 | 500|----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|27 |Avgiften till Europeiska | 20 525 |-472 000 | 20 053|| |gemenskapen | 000 | | 000|-----------------------------------------------------------------| A 4|Avgift baserad på | | | || |bruttonationalinkomsten, |8 510 000|-472 000 | 8 038|| |ramanslag | | | 000|----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------| |Summa | | +8 893 | || | | | 594 | |----------------------------------------------------------------- Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken (mom. 1)(), (), (), (), Per () och () anserdels att utskottets yttrande under rubriken syn påpropositionens konjunkturbedömningar bort utgå,dels att utskottets yttrande under rubriken förslag till inriktningav den allmänna ekonomiska politiken bort ha följande lydelse:Den ekonomiska utvecklingenUtskottet konstaterar att den ekonomiska utvecklingen i varit svagare än i flertalet jämförbara länder. varSverige det tredje rikaste landet i världen, räknat i BNP per invånare. Idagsläget har vi halkat ner till ungefär sjuttonde plats. ligger undergenomsnittet bland EU-länderna. I när hundratals miljoner människorlyfts ur fattigdom till välstånd och optimism präglar både nyamarknadsekonomier, som de i och , och gamla, som ,sitter många länder i fast i massarbetslöshet, växande socialaklyftor och låg tillväxt. Bland problemländer är i mångaavseenden mest illa ute.Den ekonomiska tillväxten är låg. Arbetslösheten är hög och sysselsättningenlåg. har sysselsättningen inte ökat alls i det privatanäringslivet. Reallöneutvecklingen har varit synnerligen blygsam. Sverigesekonomiska historia är en inflations- ochdevalveringshistoria.Samtidigt sker ett skifte av fokus i den internationella utvecklingen.Europa tappar mark. ekonomi visar styrka, men den verkliga expansionenfinns i . Den allt snabbare internationaliseringen skärper dagligenkonkurrenstrycket och kraven på teknik- och kunskapsförnyelse.Hos många medborgare finns en okunskap om dessa ekonomiska realiteter.- En klar majoritet tror att tillhör den rika halvan av EU. Det ärfel.- Sju av tio tror att de nya generationerna i genomsnitt är bättre utbildadeän sina föräldrar. Det är fel.- Hälften av alla företagsledare tror att industriinvesteringar i genomsnitthar varit lönsammare än statsobligationer. Det är fel.Utskottet konstaterar dess värre att även regeringen tycks omedveten om detta.Den ekonomiska bild som presenteras i denna proposition likaväl som itidigare saknar analys av den globala utvecklingen och konkurrensen och ärpåfallande historielös vad gäller . Utskottet anser att dennakortsiktiga och felaktiga verklighetsbild är en viktig orsak till denfelaktiga inriktningen av den ekonomiska politiken. En alternativ förklaringär att verkligheten krockar med de socialdemokratiska dogmerna, vilket lämnarpolitikens utformare villrådiga.Regeringens beskrivning av den ekonomiska utvecklingen gäller enbart detkortsiktiga konjunkturperspektivet. Utskottet anser detta helt otillräckligt.Sveriges ekonomiska problem är inte konjunkturellt utan strukturellt.Utvecklingen på arbetsmarknaden illustrerar detta. Sysselsättningen hadebörjat öka och detta fortsatte under 1994-1995.Allteftersom den socialdemokratiska politiken - med skattechock ochstrukturella ?återställare? - fick genomslag försvann emellertid allt flerjobb. är sysselsättningen den lägsta , dvs. !Jämförelsen gäller april månad respektive år. Jämfört med hardet som de tre borgerliga oppositionspartierna Moderata samlingspartiet,liberalerna och varnade för i en gemensamreservation - att ytterligare jobb skulle gå förlorade - tyvärr inträffat.Sysselsättningen har på årsbasis minskat med ca 66 000 personer. Regeringenräknar med fortsatt minskning detta år och en blygsam ökning , såatt läget då återgår till vad som gällde . I stora drag innebärregeringens egna prognoser att ökningen i antalet jobb under mandatperioden1994-1998 är obefintlig.Vad gäller de kortsiktiga prognoserna över den ekonomiska utvecklingen villutskottet resa frågetecken med anledning av den osäkerhet somerfarenhetsmässigt vidlåder prognoser över hushållens sparande. Regeringenförutser en kraftig minskning av sparkvoten. Om den inte inträffar kommerefterfrågan att bli svagare än i prognosen, i synnerhet sominvesteringsefterfrågan påverkas negativt av politikens utformning.Stor osäkerhet måste också anses gälla utvecklingen på ränte- ochvalutamarknaderna. Många bedömare befarar en viss turbulens på dessa marknaderinför starten av EMU:s tredje fas och valet av deltagande länder. Det finns enrisk att regeringen varit alltför optimistisk i sina antaganden.En misslyckad politikRegeringen är medveten om att den enligt egna utsagor högst prioriteradeuppgiften - att minska arbetslösheten - är på väg mot ett katastrofaltmisslyckande. Antalet jobb växer inte. Den nu aktuella propositionen utgörenligt utskottet en kapitulation inför detta faktum - en flykt bort frånarbetslinjen. Kampen mot arbetslösheten har blivit en kamp mot arbetskraften.Huvuddragen i regeringens ekonomiska politik är ransonering av arbeten. Detär enligt utskottet en destruktiv politik med olika varianter på ?dela-på-jobben-temat?. Utskottet anser att det handlar om att statistiskt manipuleraarbetslöshetssiffrorna genom att människor flyttas bort från arbetsmarknaden.Arbetslöshetsförsäkringen skall användas som permanent försörjning, arbetslösaskall förtidspensioneras av arbetsmarknadsskäl och man aviserar ett kommandeförslag om s.k. generationsväxling, där människor som har arbete skalluppmuntras att sluta detta.Utskottet anser att sådana förslag vittnar om en gammalmodig och defensivsyn på arbetsliv och företagande. Medarbetare betraktas som utbytbara klossar.Kunskap och erfarenhet värderas till noll.Utskotter ser också med oro på effekterna av att regeringen tycks haövergivit prioriteringen av fler jobb i privata företag som huvudstrategi ikampen mot arbetslösheten. I det s.k. fempunktsprogrammet satsas 15 av 16miljarder kronor på ökade offentliga insatser och ökade offentliga jobb, medanåtgärder för ett bättre företagsklimat med några mindre undantag lyser med sinfrånvaro. Utskottet anser att Socialdemokraterna - med aktiva stöd -gör om sitt klassiska misstag att vilja stimulera den offentliga sektorn utanatt skapa förutsättningar för ett växande privat näringsliv.De åtgärder som rubriceras lokala investeringsprogram är ett tecken pådetta. Utskottet avvisar dessa förslag på ökade selektiva byggstöd imiljöförklädnad. De är ett avskräckande exempel på vad som händer när man intelängre driver miljöpolitik för miljöns skull. Detsamma gäller energipolitikensom påstås främja en miljömässigt positiv utveckling, trots att den iverkligheten tvärtom ökar miljöproblemen med ökande koldioxidutsläpp. Tilldetta kommer de negativa effekterna för tillväxt och sysselsättning.Utskottet erinrar om att regeringen tidigare beskrivit sin ekonomiskapolitik som en trestegsstrategi. Först kom saneringsfasen, därefter skulletillväxtfasen komma och slutligen skördetiden. Politikens nuvarande inriktningtycks emellertid innebära ett försök att hoppa över tillväxtfasen och undvikade strukturella reformer som därvid krävs. Utskottet är mycket kritiskt sådan uppläggning och ser i stället behovet av strukturella reformer, isynnerhet på arbetsmarknaden, som helt nödvändiga. Detta är också denuppfattning som t.ex. och , liksom flertalet fristående ekonomer,förordat för ekonomi.Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politikenDen ekonomiska utvecklingen visar att lider av allvarligastrukturproblem. Det räcker inte - som regeringen och tycks tro- med bättre konjunktur för att knäcka massarbetslösheten. Därför måstepolitiken läggas om.Finanspolitiken måste vara fortsatt stram. Sammansättningen av åtgärdernamåste ändras till större andel besparingar och sänkta skatter.Dagens höga offentliga skuldsättning försämrar förtroendet för denekonomiska politiken med onödigt höga räntor som följd. Den medför även att deoffentliga finanserna är mycket känsliga för förändringar i räntenivå ochvalutakurs, eftersom lån successivt måste omsättas till rådande marknadsränta.I syfte att stoppa skulduppbyggnaden har omfattande budgetförstärkningargenomförts och har beslutat att balans skall uppnås i deoffentliga finanserna . bör enligt utskottet driva enekonomisk politik som syftar till att minska den konsoliderade bruttoskuldenfrån nuvarande nivå på . innebär attbruttoskulden får vara högst av BNP.Målet bör mot denna bakgrund vara att efter 1998 gradvis minska denoffentliga skulden i förhållande till BNP. En viktig förutsättning för dettaär att de offentliga finanserna inte uppvisar underskott överkonjunkturcykeln. Det bästa sättet att få ned skuldkvoten är att driva enekonomisk politik som genererar hög långsiktig tillväxt. De åtgärder förarbete och företagande som , skulle enligt utskottet främja en högre tillväxt och därmed ensnabbare nedgång av skuldkvoten. Dessutom bör ytterligare åtgärder, somexempelvis försäljning av statliga tillgångar, genomföras för att minska deoffentliga finansernas konjunkturkänslighet och snabbare än med regeringenspolitik uppnå kriterium.Skattepolitiken måste inriktas på att sänka det totala skattetrycket. Deskattebelastningar på arbete, sparande och kapitalbildning som försämrarförutsättningarna för företagande och investeringar måste avskaffas. Utskottetanser det vara synnerligen riskabelt att låta skattetrycket överskrida nivån50 % av BNP, vilket emellertid är vad som skett sedan regimskiftet hösten1994. Utskottet återkommer nedan till specifika skattesänkningar för attförbättra företagsklimatet, särskilt för mindre och medelstora företag samtinom tjänstesektorn, men vill också betona behovet av sådana skattesänkningarsom gör det möjligt för fler människor att leva på sin lön. Däri ingår ocksåen sänkning av fastighetsskatten.Utskottet konstaterar att den svenska välfärdspolitiken bygger på hög tillväxtoch hög sysselsättning. Den nuvarande utvecklingen urholkar basen förvälfärden. Viktiga kärnområden inom vård, omsorg och utbildning måste ges godautvecklingsförutsättningar. Det sker bl.a. vid en god tillväxt som ökarkommuners och landstings skattebas. Utskottet vill dessutom betona vikten avatt stat, kommun och landsting i högre grad än använder sig avenskilda entreprenörer för att skapa en effektivitetsfrämjande konkurrens ochför att ge medborgarna valfrihet. Den valfrihetsrevolution som inleddes underden borgerliga regeringsperioden men som därefter förbytts i sin motsats måsteåterupprättas. Utskottet vill också betona vikten av allmän avreglering,slopande av offentliga monopol samt färre kommunala bolag.Utskottet gör i flera avseenden en annan politisk prioritering än regeringenoch . T.ex. avvisar utskottet föreslagna besparingar inomhandikappolitiken, vad gäller änkepensionerna och inom rättssystemet.En viktig princip i en tillväxtfrämjande politik är enligt utskottet värnet omprivat ägande och privat sparande. Privat ägande och sparande är enligtutskottet grundbultar i en marknadsekonomi. Utskottet ser därför medtillfredsställelse den pensionsreform vars huvudinriktning är beslutad medbred parlamentarisk majoritet. Särskilt inslaget med privat premiereserv ärvälkommet och utgör enligt utskottet en viktig strukturell förbättring i densvenska ekonomin. Utskottet vill betona att premiereserverna är de blivandepensionärernas tillgångar. Möjligheten att i nationalräkenskaperna bokförapremiereserven som offentligt sparande, som medgivit, ändraringa reala förhållanden och ger varken större eller mindre utrymme för lägreskatter eller ökade offentliga utgifter.Utskottet förordar vidare att den avskaffas. Erfarenhetenvisar att kollektiv kapitalbildning inte kan lösa de problem medkapitalförsörjning som bl.a. skapats av dubbelbeskattningen. Endast ökathushållssparande skapar goda förutsättningar för nödvändigriskkapitalförsörjning.Vad gäller penning- och valutapolitiken har utskottet inte någon annanuppfattning än den som kommer till uttryck i den träffadefempartiuppgörelsen om ställning. Utskottet hälsaröverenskommelsen med tillfredsställelse och konstaterar att den i alltväsentligt uppfyller de krav som Moderata samlingspartiet, Folkpartietliberalerna och tidigare ställt på en oberoende riksbank -krav som då avvisats av socialdemokrater och centerpartister.Utskottet återkommer nedan till andra nödvändiga strukturförändringar, isynnerhet vad gäller lönebildning och arbetsmarknad, men vill också betonavikten av att återupprätta kvaliteten i utbildningspolitiken.