bet · GL01NU2 · 1997-12-02 00:00:00 — bemyndigar regeringen att åta sig ekonomiska förpliktelseri samband med stöd för introduktion av ny energiteknik innebärande åtaganden omhögst för , högst för ,högst för , högst för ,högst för och högst för ,20. bemyndigar regeringen att åta sig ekonomiska förpliktelseri samband med bidrag till investeringar i solvärme innebärande åtaganden omhögst för vart och ett av åren 1999 t.o.m. 2002.1997/98:N286 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en fortsatt naturgasutbyggnad.1997/98:Bo517 av m.fl. (mp) såvitt gäller yrkandet (5) att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om gasnät ochklimatkonventionen.Den motion som väckts med anledning av proposition 1996/97:176 och sombehandlas här är1997/98:N6 av m.fl. (mp) såvitt gäller yrkandena att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omutgångspunkter för kärnkraftsavvecklingen,6. hos regeringen begär förslag till precisering och skärpning avkärntekniklagen i enlighet med vad i motionen anförts. Allmänt om energipolitikenMål- och resultatstyrningI budgetpropositionen för (prop. 1997/98:1 utg.omr. 21) hänvisarregeringen till energipolitiska beslut (prop. 1996/97:84, bet. Det påpekas att resultaten av energipolitiska programredovisades . I propositionen som låg till grund för nämndabeslut framhölls (s. 31) att det är av central betydelse att resultaten av deåtgärder som vidtas för att minska elanvändningen och öka tillförseln av elfortlöpande kan mätas, sammanställas och avrapporteras. Det är viktigt,underströks det, att resultatuppföljningen utvecklas så att den kan utgöraunderlag för kommande utvärderingar. Metoder borde utvecklas som gör detmöjligt att utvärdera effektiviteten hos och mäta resultaten av åtgärderna.Vidare betonades vikten av att ett system för uppföljning och utvärderingplaneras så att det kan användas redan när de energipolitiska åtgärderna börjartillämpas.I propositionen sades också att resultaten bör belysas utifrån en systemsyn,där också indirekta ekonomiska och tekniska effekter kan inkluderas. Riksdagenoch regeringen skall ha möjlighet att regelbundet bedöma resultaten av deenergipolitiska åtgärderna, framhölls det. Resultatet från utvärderingarnaskall - tillsammans med erfarenheterna från stängningen av reaktorerna iBarsebäcksverket - utgöra underlag för kommande beslut om hur den fortsattaomställningen skall genomföras. Av propositionen framgick att det är en uppgiftför regeringen att utfärda närmare anvisningar om hur utvärderingarna av detenergipolitiska programmet skall läggas upp. Regeringens avsikt är, sades det,att informera om de resultat som har uppnåtts. Den förstaredovisningen kommer att lämnas i budgetpropositionen för år 1999.Utskottet vill först - oavsett inställning till energipolitiken - välkomnaden ambition som regeringen har gett uttryck för beträffande redovisningen tillriksdagen av resultaten års omställningsprogram. En slutsats somutskottet dragit från egen uppföljningsverksamhet av 1991 årsenergiomställningsprogram är att det behövs en bättre redovisning avenergiomställningens resultat i förhållande till insatta resurser. Enförutsättning för detta är en tydlig verksamhetsindelning med väl formulerademålsättningar - nedbrutna från de övergripande energipolitiska riktlinjerna -som gör det lättare att följa hur resurserna används och de resultat som blirföljden av statens insatser. Det är t.ex. viktigt att bidragen frånEnergiteknikfonden - som är en finansieringskälla och inte ettverksamhetsområde - inordnas i en sådan verksamhetsstruktur som möjliggör entydligare resultatredovisning från fondens verksamhet. I vissa fall kan ocksåkonstateras att det funnits resultat-information tillgänglig, men som inteanvänts i beredningsarbete och därmed inte kommit riksdagentill del. Ett annat förhållande som utskottet har uppmärksammat gällerförekomsten av anslagsreservationer inom vissa delar av 1991 årsomställningsprogram som successivt hade byggts upp utan att något klarläggandeom orsakerna till detta lämnades till riksdagen.I det energipolitiska betänkandet med anledning av deninledningsvis nämnda propositionen (bet. 1996/97:NU12 s. 40) underströks viktenav att omställningsprogrammen blir föremål för en kontinuerlig och ingåendeuppföljning. I uppföljningen skall uppnådda resultat ställas mot de anvisaderesurserna och de uppställda målen för åtgärderna. Vidare betonades detönskvärda i att denna redovisning görs i samlad form och att den gerinformation dels om hur insatta medel har använts, dels - - omåtgärdernas effekter. Bakom detta önskemål ligger iakttagelsen att de årsvisarapporter som togs fram under det förra omställningsprogrammet endastredovisade vissa delar till förfång för en mer energipolitiskt motiverad,heltäckande bild av insatserna.Utskottet menar att det i inledningsskedet, men även fortsättningsvis, av detnya omställningsprogrammet är viktigt att får del av en relevantuppföljningsinformation - uppdelad på berörda verksamhetsområden - som visar påt.ex. antalet beviljade ansökningar, påbörjade forskningsprojekt, beräknadesparnivåer, etc. Först på inställer sig frågan om vilka effektersom insatserna har medfört. Detta talar för, enligt utskottets uppfattning, attden nämnda redovisningen inledningsvis bör byggas upp kring ett antal lämpligas.k. nyckeltal på en för anpassad nivå.I budgetpropositionen (prop. 1997/98:1 finansplan m.m. avsnitt 7.7) sägs attdet för den fortsatta utvecklingen av resultatstyrningen är av stor vikt attriksdagen och regeringen kontinuerligt för en dialog ur ett styrningsperspektivom de beslutsunderlag som regeringen redovisar. Denna dialog bör utvecklas,framhålls det, både på politisk nivå och på tjänstemannanivå. Regeringenssträvan i årets budgetproposition har varit, uttalas det i samma del (avsnitt6.1), att utveckla resultatbedömningarna på utgiftsområdes- ochverksamhetsområdesnivå och fokusera på de viktigaste målen. Ambitionen iutvecklingsarbetet är att skapa bättre förutsättningar för ochregeringens prövning och prioritering av verksamheter.Utskottets bedömning är att dessa strävanden från regeringens sida kommer attha stor betydelse för möjligheter att inom ramen för en ordnadbudgetdialog erhålla en god resultatinformation. Den metodutveckling avresultatstyrningen som pågår och den utbyggda budgetdialog som planerasmellan regering och riksdag skapar förutsättningar för en förbättraduppföljning av det energipolitiska programmet. Det bör i detta sammanhangerinras om den bestämmelse i lagen (1996:1059) om statsbudgeten där (2 §) enskyldighet föreskrivs för regeringen att för redovisa mål ochresultat på olika verksamhetsområden. Ett av motiven bakom bestämmelsen är attden skall underlätta för utskott att i ökad utsträckning ägna sig åtuppföljning och utvärdering av resultaten av den verksamhet som riksdagenbeslutat om.Riktlinjer för energipolitikenPropositionenPå basis av en överenskommelse mellan företrädare förSocialdemokraterna, och en senare framlagdproposition i ärendet (prop. 1996/97:84) beslutade om nyariktlinjer för energipolitiken (bet. 1996/97:NU12). Enligt beslutet är måletför den svenska energipolitiken att trygga tillgången påenergi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Syftet är att främja en godekonomisk och social utveckling i . En säker tillgång på el till ettrimligt pris är en viktig förutsättning för den svenska industrinsinternationella konkurrenskraft. Landets elförsörjning skall tryggas genom ettenergisystem som grundas på varaktiga, helst inhemska och förnybara,energikällor samt en effektiv energianvändning. Energipolitiken skall skapavillkoren för en effektiv energianvändning och en kostnadseffektiv svenskenergiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samtunderlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle.Enligt riktlinjerna för energipolitiken skall en reaktor i Barsebäcksverketställas av före . Den andra reaktorn i skall ställasav före . Ett villkor för stängningen av den andra reaktorn iBarsebäck är att bortfallet av elproduktion kan kompenseras genom tillförsel avny elproduktion och minskad användning av el. Innan en stängning av den andrareaktorn kan genomföras skall ges möjlighet att pröva attförutsättningen för stängningen av kärnkraftsreaktorn är uppfylld.I budgetpropositionen erinras om det i proposition 1996/97:176 framlagdalagförslaget om kärnkraftens avveckling. I denna proposition föreslås en lagenligt vilken regeringen får besluta att rätten att driva en kärnkraftsreaktorför att utvinna kärnenergi skall upphöra . Lagen föreslåsträda i kraft . Under förutsättning att antarlagförslaget avser regeringen att besluta om att en reaktor i Barsebäcksverketskall ställas av . Nämnda proposition jämte motioner behandlarutskottet i betänkande 1997/98:NU5, som avlämnas med dettabetänkande.Regeringen förordnade f.d. generaldirektören att varastatens förhandlare för avvecklingen av kärnkraftverket i Barsebäck.Förhandlaren skall fortlöpande redovisa resultaten av sitt uppdrag samt därmedsammanhängande ersättningsfrågor till chefen för ochhandelsdepartementet. Regeringen avser att återkomma till iersättningsfrågan när ytterligare information finns att redovisa, påpekas det ibudgetpropositionen.Det energipolitiska programmets huvudinriktning är en kraftfull, långsiktigsatsning på forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik. Måletär att kraftigt öka el- ochvärmeproduktionen från förnybara energikällor och utveckla kommersiellt lönsamteknik för energieffektivisering. Bortfallet av el skall kompenseras genomeffektivare energianvändning, elhushållning, konvertering från el samttillförsel av el från andra energikällor. Ett villkor för stängningen av denandra reaktorn är, som nämnts, att bortfallet av elproduktion kankompenseras genom tillförsel av ny elproduktion och minskad användning av el.De energipolitiska riktlinjerna innebär att investeringsbidrag kommer att gesunder ytterligare en femårsperiod för att stimulera en fortsatt utbyggnad avekologiskt uthållig elproduktion.Sammanlagt löper energiomställningsprogrammet framt.o.m. Kostnaden beräknas totalt komma att uppgå till ca 9 miljarderkronor. Den nya centrala energimyndigheten, som skall inrättas den 1 januari1998, kommer att ha huvudansvaret för att verkställa merparten av detenergipolitiska programmet.Regeringen konstaterar i budgetpropositionen att medlemskap i harskapat delvis nya förutsättningar för energipolitiken. Fullbordandet av deninre marknaden för el och gas, liksom strävandena att utvidga EU, ställer ökadekrav på att de energipolitiska åtgärder som vidtas i står i samklangmed utvecklingen i vår omvärld.Utgiftsområde 21 omfattar frågor avseende tillförsel, distribution ochanvändning av energi samt det energipolitiska omställnings- ochutvecklingsprogram som godkändes av . Till utgiftsområdethör också energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser,innefattande ett program för utveckling av energisystemet i bl.a. ochÖsteuropa.Riksdagen har ställt sig bakom att lägga samman myndigheten oljelagermed geologiska undersökning (prop. 1996/97:150, bet. Från ochmed anvisas därför medel för den fortsatta avvecklingen av oljelageroch lagringsanläggningar m.m. under utgiftsområde 24 Näringsliv.MotionernaI det följande refereras inledningsvis framförda yrkanden om energipolitiskariktlinjer i parti- och kommittémotioner. Därefter behandlas motsvarandeyrkanden i enskilda motioner.I Moderata samlingspartiets partimotion 1997/98:N223 sägs att en god ekonomiskoch social utveckling blir omöjlig om inte energiförsörjningen är långsiktigttryggad till konkurrenskraftiga priser. energipolitiska beslut våren1997 är mot den bakgrunden djupt olyckligt och skadar somindustrination, menar motionärerna. En förtida kärnkraftsavveckling strideruppenbart mot utslaget folkomröstning, anför motionärerna ochframhåller att det innebär en kapitalförstöring som saknar motstycke ihistorien och som kommer att medföra välfärdsförluster. Fossila bränslen kommeratt ersätta kärnkraften med ökade luftföroreningar och utsläpp av koldioxid somföljd. Enligt motionärerna tas ingen hänsyn till påverkan på sysselsättning ochvälfärd.Dagens svenska reaktorer har föga gemensamt med dem som var föremål förfolkomröstningen , sägs det. Det är säkra reaktorer som stängsvid en förtida kärnkraftsavveckling i . Om frivilligt avhändersig egna elproduktionsresurser ökar därför avsättningsmöjligheterna för el frånproduktionsanläggningar i vår omvärld, bl.a.från ryska kärnkraftverk. Enparadoxal och djupt oroande effekt av en förtida kärnkraftsavveckling i Sverigekan bli en försämrad kärnsäkerhet i hela norra , sägs det.En stängning av den första reaktorn i får omedelbara ochdirekta konsekvenser för statens finanser, menar motionärerna.Budgetpropositionen innehåller ingen bedömning av vilken kostnad som enstängning åsamkar staten, och därmed de svenska skattebetalarna. Det har inteheller klargjorts hur den åsyftade stängningen av kärnkraftverket i Barsebäckegentligen skall gå till. Den mest närliggande slutsatsen är enlig motionärernaatt regeringen med hjälp av den nya lagstiftningen skall försöka tvingaSydkraft AB till en skenbart frivillig förhandlingsuppgörelse. Detta sätt attanvända den lagstiftande makten inger oro, heter det.I motionen riktas vidare kritik mot att regeringen i förhandlingar med övrigaEU-länder utverkat en rätt för att öka utsläppen av koldioxid med 5 %till år 2010 i stället för att minska utsläppen som de flesta andra EU-länderkommer att göra. Växthusgasernas klimatpåverkan har karaktären av en globalöverlevnadsfråga, varnar motionärerna. De hänvisar till att under år1996 nettoimporterade drygt elkraft, vilket motsvarar mer än halvaårsproduktionen vid . Runt om gränser finns ledigelproduktionskapacitet. Den har det gemensamt att produktionen sker i formersom vi av miljöskäl inte vill acceptera i vårt land. Allvarligt är enligtmotionärerna också att kärnkraftsavvecklingen snabbt bygger upp ett motiv föratt introducera naturgasen (fossilgasen) i stor skala i . Om naturgasersätter kärnkraft för elproduktion blir resultatet kraftigt ökade utsläpp avsåväl koldioxid som kväveoxider. Motionärerna fruktar också att en storskaliggasintroduktion snabbt skulle slå ut biobränsleanvändningen i kraftvärme- ochfjärrvärmeproduktion. Dessutom, hävdas det, är uppbyggnaden av ett gasnätutomordentligt kapitalkrävande.Om vi även framgent vill slå vakt om den svenska basindustrin finns det intenågot utrymme för en energipolitik som försämrar konkurrenskraften ytterligare,fortsätter motionärerna. Svensk basindustri är elintensiv och känslig för enenergipolitik som höjer priserna. En kärnkraftsavveckling hotar inte baraelintensiv basindustri, utan också ett stort antal underleverantörer ochserviceföretag. I många regioner är den offentliga sektorn helt beroende av attden tunga industrin har en framtid. Det framhålls också att en förtidakärnkraftsavveckling leder till att boendekostnaderna ökar. Skall denelintensiva industrins konkurrenskraft skyddas får hushållen bära den störstadelen av bördan. De investeringar i elvärme som staten har uppmuntratkommer att stå hushållen dyrt, hävdas det.Regeringens förslag att hindra användningen av avkopplingsbara elpannor ifjärrvärmesystemen leder inte till en ökad hushållning med el, anförs detvidare i motionen. Om elpannorna fasas ut ur fjärrvärmesystemen bliralternativet att producera motsvarande energimängd genom förbränning av främstolja, sägs det.Motionärerna vill erinra om att det på den avreglerade elmarknaden råderfundamentalt ändrade förutsättningar jämfört med tidigare. Prissättningen,investeringsbesluten och planeringen sker nu på grundval av den information somelmarknaden förmedlar till konsumenter och producenter. De nyaförutsättningarna måste tillvaratas i stället för att man återfaller i etttraditionellt plantänkande. Den fortlöpande omställningen, miljöanpassningenoch förnyelsen av energisystemet gagnas bäst om statsmakterna kan gelångsiktigt stabila förutsättningar för kraftföretagen, industrin ochhushållen, hävdas det i motionen. Kraftbranschen får då själv ta det fullaansvaret för sin utveckling. Motionärerna menar att avregleringen avelmarknaden innebär att ansvaret för förnyelse, utveckling och omställning avproduktionsapparaten läggs hos kraftbranschen själv. Följden blir att enreaktor kan drivas så länge ägaren anser det vara kommersiellt lönsamt attårligen reinvestera de belopp som behövs för att svara upp till säkerhetskravoch driftssäkerhet. När lönsamheten i dessa reinvesteringar är tveksam kommerannan produktion att fasas in och reaktorn läggs ned.I motionen framhålls också vikten av att skall vara ett striktaffärsmässigt bolag som deltar i konkurrensen på jämbördiga villkor med andrakraftproducenter. Motionärerna uppfattar det som ett stort steg tillbaka när nuVattenfall AB tilldelas en ?strategisk roll i omställningsarbetet? och menaratt företagets ledning politiseras. Bolagets fortsatta utveckling hämmas, sägsdet, när politiska skäl lägger hinder i vägen för ett affärsmässigt agerande. Istället borde även fortsättningsvis bedriva sin verksamhetsjälvständigt och på affärsmässiga grunder. Därutöver bör, anser motionärerna,ägandet i bolaget breddas.I motionen anförs att de nya energipolitiska omställningsprogrammen utgörväsentligen en upprepning av de program som infördes i samband med 1991 årsenergipolitiska uppgörelse. Olika utvärderingar av dessa program har allapåvisat allvarliga brister, menar motionärerna. Programmens struktur haransetts vara svåröverskådlig och resultatuppföljningen bristfällig. Programmenhar gripit in i varandra på ett osystematiskt sätt, vilket försvåratmöjligheterna att utvärdera kostnadseffektiviteten i de enskilda programmen.Energisystemet måste ställas om globalt för att bli ekologiskt hållbart, ärbudskapet i liberalernas partimotion 1997/98:Jo785.Energiframställning genom fossila bränslen som kol, olja och naturgas samtkärnkraften skall fasas ut ur energisystemet och ersättas av ekologiskthållbara energikällor, som inte förorsakar skadliga utsläpp eller avfall ochinte förbrukar ändliga resurser. Samtliga fossila bränslen kommer att utgöraparenteser i mänsklighetens energiförsörjning, heter det i motionen. Ensuccessiv omställning av energisystemet är dock att föredra framför kortsiktigabeslut som leder till snabba och kraftiga energiprishöjningar. I motionenframförs farhågor för att kortsiktiga beslut riskerar att kullkastaförutsättningarna för viktiga delar av industrin, försämra sysselsättning ochvälfärd, urholka de offentliga finanserna och försvåra för hushållen. Förnybaraenergislag måste ges tid att utvecklas och erbjudas till konkurrenskraftigapriser.Enligt motionärerna bör staten använda sig av ekonomiska styrmedel ienergipolitiken och därigenom sätta pris på miljöförstöringen från de fossilaenergikällorna. Utöver ekonomiska styrmedel som miljöavgifter behövs aktivainsatser som teknikupphandling, utveckling av biobränsleteknik och annanmiljövänlig energiproduktion samt forskning. Motionärernas förhoppning är attframtiden kan komma att erbjuda nya energikällor och ny teknik som ärekologiskt hållbar. För att nå dithän måste forskningen kringenergiförsörjningen vara fri, påpekas det.I de grönas partimotion 1997/98:N283 framträder ett annat synsättvad gäller hur de energipolitiska riktlinjerna bör utformas. Här sägs det attSveriges energipolitik inte är inriktad på en omställning av energisys-temet,utan leder i bästa fall till en stängning av två kärnkraftsreaktorer.Miljöpartiets energipolitik, understryks det, innebär däremot en totalomställning av energisystemet till elproduktion med förnybara energislag och enslutgiltig avveckling av kärnkraften . Den strategi för vilken detpläderas i motionen går ut på att aktivt utnyttja marknadsekonomiska styrmedelför att åstadkomma huvuddelen av kärnkraftsavvecklingen. Utgångspunkten förmotionärerna är att alla energislag skall betala sina fulla kostnader. Enavvecklingslag bör emellertid utnyttjas i inledningen som komplement till deekonomiska styrmedlen i syfte att påskynda nedtrappningen avkärnkraftsproduktionen. Enligt motionärernas strategi skall en minskad andelkärnkraftsel kompenseras av dels en minskad elanvändning genom konverteringfrån eluppvärmning, effektivare elanvändning och hushållning, dels en utbyggnadav ny elproduktion med förnybara energislag.I motionerna 1997/98:K715 och 1997/98:N216 från företrädare förKristdemokraterna argumenteras ävenledes för att en ny energipolitik skallutarbetas. Långsiktigt, sägs det i den sistnämnda motionen, bör Sverigesenergiförsörjning baseras på inhemska förnybara energikällor och bränslen. Påså sätt byggs det ekologiskt uthålliga energisystemet. Industri och hushållskall, understryks det, tillförsäkras säkra elleveranser till fortsattkonkurrenskraftiga och rimliga priser. Strävan skall vara att möjliggöra ensuccessiv utfasning av kärnkraftsreaktorer genom elsparande och nyproduktion avel från förnybara energikällor. Utgångspunkten, anser motionärerna, skall varaeleffektivisering och utveckling av förnybar elproduktion som skall görakärnkraft obehövlig, liksom energisystem som bygger på fossila bränslen.Partiets uppfattning är att den första kärnkraftsreaktorn kan tas ur produktionnär motsvarande mängd el kan kompenseras med ny tillförsel och sparande.Motionärerna anser det vara en oansvarig politik att fatta beslut om att stängaen reaktor utan vetskap om hur detta skall gå till i praktiken, vilkamiljökonsekvenser detta får och vilka samhällsekonomiska kostnader dettamedför.Motionärerna uppmärksammar också att regeringen gett tillstånd till bådeMalmö och om att få uppföra naturgaseldadekraftvärmeverk. Det är helt uppenbart, anför motionärerna, att regeringen nuavser att storskaligt satsa på naturgas - eller riktigare benämnt fossilgas -för att ersätta kärnkraft. Motionens budskap i denna del är att en politik somgår ut på att ersätta biobränslen med naturgas är ett direkt hot mot strävanatt ställa om energisystemet till det ekologiskt hållbara.Motionärerna riktar kritik mot avsaknaden av ett samlat klimatpolitiskthandlingsprogram från regeringens sida och påpekar att denna brist äranmärkningsvärd. Regeringen och de partier som står bakom energiuppgörelsenbidrar nu dessvärre till en negativ utveckling vad gäller växthuseffekten,anförs det.Utskottet övergår nu till att referera övriga motioner med bäring påriktlinjerna för energipolitiken. Motionerna är grupperade partivis.Elanvändningen inom industrin i är lika stor som inomindustrin i inklusive , påpekas det i motion1997/98:N244 (s). De tre största elintensiva företagen i svarar -inräknat indirekta sysselsättningseffekter - för av den totalasysselsättningen i kommunen. Den höjda elbeskattningen har medfört en försämradkonkurrenssituation för bl.a. landets enda aluminiumsmältverk, understrykermotionärerna.Ett liknande budskap framförs i motion 1997/98:N266 (s). Näringslivet iskogslänen är starkt beroende av att ha god tillgång till energi tillinternationellt konkurrenskraftiga priser. Motionärerna välkomnar att det iöverenskommelsen om kärnkraftsavveckling som träffats slås fast attbasindustrin skall garanteras tillräcklig tillgång på elkraft tillkonkurrenskraftiga priser och att ersättningskraft till konkurrenskraftigapriser skall finnas framme innan ytterligare steg tas i kärnkraftsavvecklingen.I motion 1997/98:N286 (s) argumenteras för en utbyggnad av naturgasen i syfteatt åstadkomma ett långsiktigt hållbart energisystem. Motionären pekar på attnaturgasen har en marknadsandel på i den svenskaenergiförsörjningen. Mot denna bakgrund är en fortsatt naturgasutbyggnad frånSyd- och mot och Bergslagen motiverad, lyder slutsatseni motionen.