bet · GL01JoU3 · 1997-09-02 00:00:00 — I betänkandet behandlas 56 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden år1996 om jordbruk m.m. Motionerna avser bl.a. frågor om den svenskajordbrukspolitiken, reformeringen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik,mjölkkvoter, ekologisk odling, biodling och fäbodbruk. Samtliga yrkandenavstyrks.Till betänkandet har fogats fem reservationer och två särskilda yttranden. 1996/97:Jo201 av och () vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om hur fäbodbruket skall kunnabevaras och utvecklas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vad en ökad fäboddrift betyder ur sårbarhets- ochberedskapssynpunkt,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att behovet av en snabb handläggning är stort, då antalet fäbodarminskar ,4. att hos regeringen begär att den inom EU driver frågan ombehovet av särregler,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den bör se till att fäboddriften regleras på ett juridisktoantastligt och långsiktigt sätt.1996/97:Jo204 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bevarandet av fäbodarna,2. att hos regeringen begär förslag om bevarande av fäbodarnasnatur under naturvårdslagen,3. att hos regeringen begär förslag om bevarande av kulturmiljön ien särskild förordning under kulturminneslagen.1996/97:Jo205 av () vari yrkas att hosregeringen begär skyndsam utredning och förslag till lagändring för att främjafäboddriften.1996/97:Jo206 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökad sysselsättning inom jordbruket.1996/97:Jo209 av () vari yrkas att hos regeringenbegär förslag till sådan ändring i lagstiftningen att fäbodarna kan brukaseffektivt även i framtiden.1996/97:Jo210 av () vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om extra köp/säljomgång för mjölkproducenter i norra ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arrenderegler för mjölkkvotssystemet,1996/97:Jo213 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bevarande avsvenska fäbodar.1996/97:Jo218 av m.fl. (mp) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regeringen böruppmana EU att införa tullfrihet för kravodlade bananer.1996/97:Jo219 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om mjölkkvoter för fjällkor,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om SKB, och om att sparsamt använda nordisk sperma för att undvikainavel,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att för avel endast använda avkommebedömda tjurar,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att för avel endast använda tjurar som undersökts vad det angårärftliga defekter,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att även fjällkor med inslag av övriga nordiska länders kulligaboskap skall erhålla ursprungsbidraget för fjällkor.1996/97:Jo220 av m.fl. (v) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tillskapa en extra kvotförsäljningsomgång i region 1.1996/97:Jo223 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en extra omgånghandel med mjölkkvoter avseende kvotåret 1996.1996/97:Jo224 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en utredning avden svenska potatisbranschens ställning, svårigheter och möjligheter.1996/97:Jo227 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om fördelning av sockerkvot förGotland så att sockerproduktionen där kan ske i minst den omfattning som skerför närvarande.1996/97:Jo228 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett skydd för fäbodbruket.1996/97:Jo230 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om biodlingen och dess villkor och möjligheter att överleva i Sverige.1996/97:Jo232 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om bevarande av fäbodar.1996/97:Jo236 av m.fl. (m) vari yrkas1. att hos regeringen begär en utvärdering av miljömotiven förhandelsgödselbeskattningen i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förändring av EU:s jordbrukspolitik,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om mjölkkvoterna,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nivån på miljö- och djurskyddsreglerna inom EU,13. att hos regeringen begär en översyn av regler som påverkaretablerings- och servicemöjligheter på landsbygden i enlighet med vad somanförts i motionen.1996/97:Jo239 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen av svensk jordbrukspolitik syftande till att gemöjlighet att bedriva jordbruk i hela landet och fullt utnyttjande avbefintlig ,. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det globala perspektivet i livsmedelsförsörjningen skall vägasin vid utformningen av jordbrukspolitiken,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av långsiktiga och stabila spelregler för jordbruksnäringen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om genomförandet av en konsekvensanalys av jordbruksnäringensbetydelse och konkurrensvillkor gentemot omvärlden,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att principen om återförande av miljöavgifter tilljordbruksnäringen skall tillämpas,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i EU skall verka för målsättningen att minst hälften avdet europeiska jordbruket skall drivas enligt ekologiska principer år 2025.1996/97:Jo240 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av attkartlägga svenska bönders konkurrenssituation i relation till övriga EU:smedlemsländer.1996/97:Jo241 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till åtgärdsplan för hur 10-procentsmålet för ekologisk odling skall förverkligas, i enlighet med vad somanförts i motionen,2. att hos regeringen begär förslag till plan för halvering avhandelsgödselanvändningen jämfört med , i enlighet med vadsom anförts i motionen,3. att hos regeringen begär förslag till plan för att minskaanvändningen av kemiska bekämpningsmedel , jämförtmed 1994, i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utredning av lågdospreparatens giftverkan.1996/97:Jo243 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts attRiksantikvarieämbetet, och bör få ettgemensamt uppdrag att föreslå åtgärder för bevarande av svenska fäbodar.1996/97:Jo245 av m.fl. (c) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om extra köp/säljomgång för mjölkproducenter i norra ,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arrenderegler för mjölkkvotssystemet.1996/97:Jo250 av m.fl. (m, mp) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utredningmed uppgift att klargöra den svenska biodlingens situation ochframtidsmöjligheter.1996/97:Jo254 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning angående svenskbiodling.1996/97:Jo520 av och () vari yrkas3. att begär att regeringen i internationella fora driver kravetpå en långsiktigt hållbar livsmedelsproduktion.1996/97:Jo604 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förutsättningar för utvecklingen av högvärdiga ochkonkurrenskraftiga livsmedel,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betydelsen av agroindustriella kluster,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av en konkurrenskraftig råvaruproduktion tilllivsmedelsindustrin.1996/97:Jo729 av m.fl. (fp) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att avreglera jordbrukspolitiken inom EU.1996/97:Jo759 av m.fl. (fp) vari yrkas14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en långtgående miljöhänsyn inom de areella näringarna.1996/97:A431 av och () vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om omfördelning av mjölkkvoter.1996/97:Kr283 av m.fl. (c) vari yrkas34. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fäbodar.UtfrågningRepresentanter för har lämnat information om vissajordbrukspolitiska frågor. Jordbrukspolitik m.m.Utskottets övervägandenSveriges medlemskap i innebär att svenskt jordbruk omfattas av EU:sgemensamma jordbrukspolitik (Common Agriculture Policy, CAP) som också harstarka regionalpolitiska inslag. Som utskottet tidigare framhållit i olikasammanhang är det viktigt att det finns ett levande jordbruk i landets alladelar. Länsstyrelserna har den betydelsefulla uppgiften att administrera deolika strukturstöden som rör jordbruket och har därmed också ett ansvar förområden som på ett gynnsamt sätt stöder och kompletterar varandra iutvecklingen av ett mångfasetterat och miljövänligt lantbruk medkulturmiljövård som ett centralt inslag. Miljö- och regionalpolitiska hänsynsamt incitament till en inriktning mot kvalitet skall prioriterats i ställetför kvantitet. Därmed skall det svenska jordbrukets ställning på EU-marknadenstärkas och grunden läggas till ett långsiktigt uthålligt jordbruk. Denna synpå den svenska jordbrukspolitiken sammanfaller med den av regeringen ibudgetpropositionen för innevarande budgetår redovisade bedömningen av detsvenska jordbruket och den svenska livsmedelsindustrin som framtidsnäringar(prop. 1996/97:1). Dessa näringars villkor har stor betydelse för möjlighetenatt nå viktiga politiska mål som uthållig tillväxt, regional balans,landsbygdsutveckling och ökad sysselsättning. Vidare konstaterades att EU-medlemskapet har inneburit fördelar för såväl primärproduktionen somförädlingsledet. Svensk livsmedelsexport har ökat betydligt.Livsmedelsindustrins fortsatta konkurrenskraft bygger på möjligheten attvidareutveckla en produktion som bättre möter konsumenternas krav på högkvalitet, miljöhänsyn och omsorg om djur. En livsmedelspolitik som främjar ensådan utveckling ger därför den svenska livsmedelsproduktionenkonkurrensfördelar.Såväl den nationella som den europeiska livsmedelspolitiken måste dessutomha ett globalt perspektiv. I en värld där de rika länderna dumpar sinöverskottsproduktion i bl.a. tredje världens städer kommer urbaniseringen idessa delar av världen att accelerera och en fortsatt ensidig exportproduktionav specialgrödor att ytterligare utarma landsbygden och jordarna. Ländernasförmåga att försörja sig själva minskar. Den nationella livsmedelspolitikenmåste därför inte bara integreras i CAP utan även, liksom EU:s, ses ochförstås i sitt globala sammanhang. På måste det ekonomiska ochekologiska hållbarhetsperspektivet prägla livsmedelsproduktionen om behovenfrån en ökande befolkning skall kunna mötas. Detta förhållningssätt var ocksåen viktigt utgångspunkt för det svenska deltagandet vid FAO:svärldslivsmedelstoppmöte i november 1996.Enligt utskottets mening föreligger en betydande samstämmighet mellan å enasidan vad riksdag och regering uttalat när det gällerinriktningen av den svenska jordbrukspolitiken och å andra sidan de krav somförs fram i motionerna Jo206 (m) yrkande 1 och Jo239 (kd) yrkandena 1, 2 och 3beträffande sysselsättning, regional balans och långsiktiga och stabilaspelregler. Utskottet anser därmed att det inte finns anledning att nu förordanågot ytterligare uttalande från sida i enlighet med förslagen imotionerna. Motionerna avstyrks i berörda delar.Glesbygdsverket har redovisat sitt uppdrag att utreda ochanalysera aktuella servicefrågor i glesbygds- och landsbygdsområden.Resultatet har remissbehandlats och kommer att utgöra en del avunderlaget för den regionalpolitiska proposition som regeringen har för avsiktatt lägga under innevarande höst. Mot bakgrund av det anförda föreslårutskottet att motion Jo236 (m) yrkande 13 om en översyn av regler som påverkaretablerings- och servicemöjligheterna på landsbygden lämnas utan vidareåtgärd.Regeringen har tillsatt en utredning om vissa frågor av särskild betydelseför livsmedelssektorns omställning och expansion (dir. 1996:73). Utredarenskall göra en analys av jordbrukets konkurrenskraft och lägga fram förslagtill bl.a. åtgärder som behövs för att svenskt lantbruk skall ha jämbördigavillkor med omvärlden. Den gemensamma jordbrukspolitiken omfattar äventrädgårdsnäringen. Ett slutbetänkande väntas . I avvaktan påresultatet av utredningen och den fortsatta beredningen av dessa frågor anserutskottet det inte meningsfullt att nu föreslå något riksdagsuttalande omjordbruksnäringens konkurrensvillkor gentemot omvärlden. Utskottet föreslårdärför att motionerna Jo224 (fp), Jo239 (kd) yrkande 4, Jo240 (kd) och Jo604(m) yrkande 5 avslås.Med anledning av de i motion Jo604 framförda synpunkterna beträffandeagroindustriella kluster och förutsättningarna för utvecklingen av högvärdigaoch konkurrenskraftiga livsmedel vill utskottet anföra följande. finnsdet i tre centrum för FoU-verksamhet inom livsmedelsområdet. Dessa ärUppsala, och . De två första är universitet med råvaruinriktningrespektive förädlingsinriktning. I finns industriforskningsinstitutet() som arbetar mera industrinära än de grundforskningsinriktadeuniversiteten. har 120 medlemsföretag, varav finns i . Via dessahar kontakter med cirka 500 driftsenheter i svensk livsmedelsindustri.Enligt vad utskottet erfarit kompletterar de olika centrumen förlivsmedelsforskning varandra väl. För industrin är det inte viktigast var deligger i landet utan att de har kompetens. Gränsdragningsproblemen mellan deolika forskningsråden kan hanteras via den samarbetsnämnd som forskningsrådenhar. Det är naturligt att ett område som spänner från råvaruproduktion tillmedicinska frågor hanteras i skilda fora. Mot bakgrund av det anförda föreslårutskottet att motion Jo604 (m) yrkandena 1 och 4 lämnas utan vidare åtgärd.När det gäller den fortsatta reformeringen av EU:s gemensammajordbrukspolitik (CAP) delar utskottet regeringens bedömning, såsom den senastkom till uttryck i budgetpropositionen (1996/97:1).Regeringen har därvid klart deklarerat sin ambition att medverka till enfortsatt och utvidgad reform av CAP.Sedan sommaren 1995 har den parlamentariska utrett hur denförestående reformen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik bör se ut. Kommitténöverlämnade sitt betänkande till regeringen (SOU 1997:102).Sammanfattningsvis konstaterar kommittén att det är angeläget att dengemensamma jordbrukspolitiken reformeras på ett sådant sätt att jordbruketsresurser tas till vara på bästa sätt . Man föreslår därför som målatt EU:s gemensamma jordbrukspolitik skall syfta till att möjliggöra ett brettoch varierat utbud av säkra livsmedel till skäliga priser och ett långsiktigthållbart jordbruk. Utöver dessa två övergripande mål skall jordbrukspolitikenäven syfta till att produktion, förädling och distribution av livsmedelbedrivs på ett sådant sätt att den biologiska mångfalden bevaras och främjas,kulturmiljöer bevaras, ett varierat odlingslandskap främjas, miljöbelastningenminimeras, animalieproduktionen sker med högt ställda djurskyddskrav, enregional balans och en levande landsbygd främjas samt att ett internationelltkonkurrenskraftigt jordbruk inom EU främjas.Kommittén framhåller vidare att en ny gemensam jordbrukspolitik måsteutformas så att produktionen ges bästa möjlighet att nå de mål somföreslagits. Det är viktigt att samhället lagstiftar om åtgärder respektivebetalar för tjänster som leder till att målen uppnås. För att uppnå ett brettoch varierat utbud av säkra livsmedel måste samhället se till att konkurrensenfungerar i alla led och att producenten ansvarar för att livsmedlen är säkrasamt informerar om livsmedlens produktionsmetoder, innehåll m.m. Utbildningoch information från samhällets sida är andra åtgärder som kan bidra till attmålen uppfylls. EU:s nuvarande marknadsregleringar motverkar generellt enutveckling där konsumenterna styr utbudet av livsmedel och behövs därför inte.För att uppnå de miljömål som föreslagits behövs en gemensam lagstiftning somdefinierar minimikraven för tillåten miljöbelastning med möjligheter till attha strängare miljökrav på nationell nivå. Därutöver bör jordbruket ersättasför olika typer av miljötjänster som t.ex. biologisk mångfald, varierandeodlingslandskap och kulturmiljöer. Vidare behövs strängare lagstiftning än dennuvarande för att uppnå en bättre djurmiljö inom hela EU. Lagstiftningen börså långt som möjligt vara gemensam, men enskilda länder måste bl.a. av etiskaskäl ha möjlighet att ha strängare nationella krav. Ambitionsnivån för dengemensamma lagstiftningen på såväl miljö- som djur-området bör vara hög. Föratt främja en regional balans och levande landsbygd är det rimligt att stödkan lämnas för att främja dessa ändamål. Detta bör ske inom ramen för engemensam lagstiftning och i samarbete med andra sektorer i samhället.Åtgärderna bör utformas så att flexibilitet och strukturutveckling inomjordbruket underlättas.Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att alla torde vara överens om attEU:s nuvarande jordbrukspolitik måste förändras och härför krävs engrundläggande reformering. De långsiktiga målen för den gemensammajordbrukspolitiken, som redovisat, bör kunna ligga tillgrund för en gemensam svensk linje som bl.a. innebär ökat konsumentinflytande,mer miljö- och djurskyddshänsyn och en ytterligare marknadsorientering. Meddet anförda och i avvaktan på den skrivelse i ämnet som regeringen har föravsikt att lämna till föreslår utskottet attmotionerna Jo236 (m) yrkandena 2 och 11, Jo239 (kd) yrkande 15, Jo520 (v)yrkande 3 och Jo729 (fp) yrkande 10 lämnas utan vidare åtgärd.Mjölkkvoter m.m.Utskottets övervägandenEnligt vad utskottet erfarit föranledde utvecklingen beträffande mjölkkvoternaunder , med ökande invägningar till mejerierna och den för region 1förhållandevis stora efterfrågan av kvot, en extra handel med kvoter underpågående kvotår (oktober-96). Denna extra kvothandel för innebar förnorra del ett utbud på och en efterfrågan som uppgicktill . Vidare har den ordinarie handelsomgången avseende år 1997genomförts. För norra del (region 1) uppgick efterfrågan till 58miljoner kg med ett utbud på . I region 2 var efterfrågan 11miljoner kg och utbudet . I region 3 var motsvarande siffror 120respektive . Mot bakgrund av det anförda finner utskottet attdet i motionerna Jo210 (m) yrkande 7, Jo220 (v) yrkande 3, Jo223 (fp), Jo245(c) yrkande 6 och A431 (s) yrkande 6 framförda kravet på en extraförsäljningsomgång av mjölkkvoter tillgodosetts. Motionerna avstyrks.Enligt förordningen (1994:1714) om mjölkkvoter m.m. är mjölkkvoten knutentill ett företag. förstås samtliga produktionsenheter som drivs avden enskilde producenten. Med produktionsenhet förstås enligt (SJVFS 1995:20) den eller de djurstallar med tillhörande mark därmjölkproduktionen bedrivs. Detta innebär att mjölkkvot ej kan vara knuten tillett rent markarrende, s.k. tillskottsarrende. Därmed riskerar inte hellerföretagaren att utan förvarning bli av med del av kvot vid förändring avtillskottsarrendet. Mot bakgrund av det anförda avstyrks motionerna Jo210 (m)yrkande 8 och Jo245 (c) yrkande 7.Mot bakgrund av vad utskottet anfört ovan beträffande en reformering av dengemensamma jordbrukspolitiken är utskottet inte berett att i detta sammanhangtillstyrka förslag till förändringar av det nuvarande mjölkkvotssy-stemet.Därmed avstyrks motionerna Jo219 (mp) yrkande 1 och Jo236 (m) yrkande 3.Ekologisk odling m.m.Utskottets övervägandenJordbruket utgör en viktig faktor i ambitionen att skapa ett ekologisktuthålligt samhälle. Livsmedelspolitiken skall främja såväl en utveckling avdet ekologiska jordbruket som ökad miljöhänsyn i det konventionellajordbruket. har satt som mål att av åkerarealen odlasekologiskt . har presenterat en aktionsplan för hurmålet skall nås (rapport 1996:3). Enligt aktionsplanen krävssammanfattningsvis prioriterade insatser i form av ekonomiskt stöd tillsamhällsinformation, rådgivning, utbildning, försöks- ochutvecklingsverksamhet samt forskning för att nå detta mål. Regeringen har isamband med behandling av budgeten för framhållit attJordbruksverkets aktionsplan skall genomföras. Under anslaget B 6Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket anvisades till försöks- och utvecklingsverksamhet samt marknadsstödjandeåtgärder inom området ekologisk produktion. Inom miljöprogrammet finns ettsärskilt delprogram för främjande av ekologisk odling. Vidare utökadesjordbrukets miljöprogram varigenom insatserna för att utveckla detkonventionella jordbruket mot en ekologiskt hållbar produktion kan öka.Särskild hänsyn tas till behovet att stödja och stimulera vallproduktion.Därigenom ges animalieproduktionen ökat stöd, vilket bidrar till bibehållandeav öppna landskap. Vidare har ett nytt investeringsstöd till jordbruketinförts (). Stödet riktas främst till insatser för miljö-och djurskyddsinvesteringar (prop. 1996/97:1, JoU1, rskr. Medanledning av ekonomiska vårproposition har beräknat enutökad ram för utgiftsområde 23 med för en utvidgning avmiljöprogrammet (prop. 1996/97:150, FiU20, rskr. I sin skrivelse omarbetet med omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle(skr. 1996/97:50 s. 21) framhåller regeringen att arbetet med att miljöanpassaverksamheten inom jordbruket fortsätter. Regeringen säger sig förfoga överen mängd åtgärdsförslag och styrmedel för att genomföra dessa. En samladredovisning planeras att föreläggas . Utskottet fårsåledes anledning att återkomma till de frågor som tas upp i motionerna Jo241(mp) yrkande 1 och Jo759 (fp) yrkande 14 beträffande en åtgärdsplan för hurmålet för den ekologiska odlingen skall nås och miljöhänsynen inom de areellanäringarna. Utskottet föreslår därför att berörda motionsyrkanden lämnas utanriksdagens vidare åtgärd.Naturvårdsverket har i samråd med presenterat ett förslagtill åtgärdsprogram för att reducera jordbrukets kvävebelastning (rapport4561). Enligt beräkningar har växtnäringsläckaget minskatmed jämfört med . I detta sammanhang bör även utredningen omvattenavrinningsområden uppmärksammas. I ett delbetänkande, En nyvattenadministration (SOU 1997:99), föreslås bl.a. ett nytt administrativtsystem för vattenavrinningsområdena med cirka tio avrinningsdistrikt ochmotsvarande antal ansvariga avrinningsmyndigheter. För varjeavrinningsdistrikt bör miljökvalitetsmål beslutas. Sådana mål kommer till stordel att bestå av miljökvalitetsnormer. skall ges ansvarför att ta fram och fastställa åtgärdsplaner i syfte att uppnåmiljökvalitetsmål och miljökvalitetsnormer samt övriga krav till följd avsåväl internationell som nationell lagstiftning. När det gäller samverkan inomavrinningsdistrikt och avrinningsområden framhålls betydelsen av att berördaintressenter som myndigheter, kommuner, vattenvårdsförbund, organisationer ochföretag ges möjlighet att påverka arbetet med åtgärdsplaner m.m. Vidarekonstateras att miljösamverkan på det lokala planet, exempelvis mellanjordbrukare inom ett delavrinningsområde, ger en möjlighet till ökat lokaltengagemang. Det bidrar även till att öka kunskaperna ute i brukarleden vadgäller sambanden mellan t.ex. marktyp, brukningsmetoder och miljöpåverkan.