bet · GK01JoU18 · 1997-05-13 00:00:00 — Med hänvisning till detanförda avstyrks motion Jo411 (fp) yrkande 1.SLU genomför en utredning av vattenbrukets miljöeffekter.Projektet, som delvis finansieras med EU-medel, syftar bl.a. till att ökakunskaperna om de faktiska utsläppsnivåerna från befintliga anläggningar ochderas miljöeffekter samt att ge ett underlag för att klassificera olikavattenområdens lämplighet för odlingsverksamhet i relation till övriganaturvärden, biologisk mångfald m.m. Projektet skall enligt planen avslutasunder . Utskottet instämmer i vad som i motion Jo411 (fp) yrkande 2anförs om vikten av att utreda vattenbrukets miljöeffekter, men finner inteanledning till uttalanden om i vilken takt ovan nämnda utredning börgenomföras. Motionen avstyrks i berörd del.Av det svenska programdokumentet för Mål 6-området framgår att stöd inomvattenbruket kan lämnas för bl.a. utveckling och installation av nya odlings-och utfodringstekniker, avelsprogram och odling av nya arter. Av dokumentetframgår också att det är som fattar beslut om stöd tillvattenbruket. Med hänvisning till det anförda föreslås ingen åtgärd medanledning av motion Jo411 (fp) yrkande 3.ÖvrigtMotionernaMotionerna Jo407 (m) och Sk339 (c) yrkande 3 tar båda upp frågan om ersättningvid miljöskador. Motionärerna anför att reglerna för skadeersättning börändras så att det blir möjligt att erhålla ersättning även för skador somuppkommit genom produkter dumpade före den 1 juli 1986.Enligt motion Jo408 (m) yrkande 7 bör det längs kusten och i de storasjöarna skapas möjligheter att, på frivillig väg, bilda någon form avfiskeskötselområden med möjlighet att förvalta och upplåta visst fiske, utövatillsyn, samt bedriva fiskevård. I motion Jo412 (c) efterfrågas en utredningangående lagen om fiskevårdsområden. Utredningen bör syfta till att ändralagen så att den står i överensstämmelse med äganderättsskyddet i grundlagenoch Europakonventionen.I motion Jo409 (kd) påtalas behovet av att följa upp vidtagnafiskevårdsåtgärder i . Dessutom bör ytterligare åtgärder genomföras föratt garantera fisket även för kommande generation. Enligt motion Jo415 (c)yrkande 1 har de förstärkningsutsättningar av fisk som genomförts varit mycketeffektiva. Det är av yttersta vikt för många skärgårdsområden att denna välfungerande verksamhet kan beredas möjlighet att utvecklas och fortsätta.Regeringen bör därför återkomma med åtgärdsprogram på detta område. I motionJo410 (v) yrkande 1 framhålls rekreationsfiskets potential för att skapaarbetstillfällen och vikten av att statsmakterna satsar nödvändiga resurserför fiskevård m.m.Enligt motion Jo405 (mp) yrkande 1 bör regeringen utfärda direktiv tillFiskeriverket att ta större hänsyn till regionala faktorer ifiskeriförvaltningen. Vidare bör enligt motionens yrkande 2 en utredningtillsättas om ett resursfördelningssystem där det avsätts regionalagruppkvoter för kustfiskets behov av kontinuitet. I motionens yrkande 3efterfrågas snara initiativ för att påskynda utveckling av miljövänligabränslen och katalysatorer på alla båtar/fartyg.Utskottets övervägandenMiljöskadeersättningens utformning behandlades av utskottet i betänkande1995/96:JoU5. Utskottet anförde därvid att en arbetsgrupp inom HELCOM() med som ordförandeland har kartlagt dumpadestridsmedel i och samt i Måseskärsområdet i Skagerrak.Rapporten presenterades . har det övergripande ansvaret förrapporteringssystemet. Vid kommissionsmötet inom HELCOM antogsgemensamma riktlinjer beträffande skyddsåtgärder för fiskare (en s.k.skyddsmanual).Statskontoret har på regeringens uppdrag utrett frågan om ett system förersättning vid skador på fiskebåtar och fiskeredskap till följd av dumpadekemiska stridsmedel och liknande produkter. Statskontoret föreslår i sinrapport, som överlämnades , att kostnaderna för skador somuppstår i samband med dumpat avfall skall delas av staten och branschen. Detär rimligt att fiskarna själva eller genom sina branschorganisationer ser översina försäkringsskydd och utnyttjar de möjligheter som finns inom dekommersiella försäkringarnas ramar. Ett betydligt bättre skydd än kanenligt Statskontoret åstadkommas utan stora premiehöjningar. Det bör vara avintresse för myndigheterna att få kännedom om lokaliserat krigsavfall ochannat miljöfarligt avfall som kan orsaka skada. Om fiskare som får upp sådantmaterial erhåller ersättning torde antalet rapporterade incidenter öka ochsäkerheten förbättras. De förluster som återstår då kommersiella försäkringarär fullt utnyttjade bör enligt Statskontoret ersättas med statliga medel.Medlen bör förvaltas av Kammarkollegiet som har resurser för administrationoch skadebedömning samt möjligheter att avgöra gränsen mellan vad som skallbetalas av fiskarens privata försäkringar och vad som skall betalas medstatliga medel i varje enskilt fall.Statskontorets rapport bereds i . I avvaktanpå resultatet av detta arbete avstyrks motionerna Jo407 (m) och Sk339 (c)yrkande 3.Det förslag som framförs i motion Jo408 (m) yrkande 7 torde innebära att detfria fisket runt kusterna och i de skall upphöra. Frågan om denenskildes rätt till fritt fiske behandlades av utskottet i betänkande1995/96:JoU5 om ändringar i fiskelagen m.m. Utskottet anförde därvid att mandelade regeringens uppfattning att den nya fiskelagen och de förenklingar avfiskelagstiftningen som genomförts liksom de nu etablerade principerna förfördelning av fisket fungerar väl. Utskottet ansåg inte heller att en meromfattande lagöversyn var befogad. Regeringen avsåg enligt den då aktuellapropositionen (1995/96:8) göra en mer samlad utvärdering av lagstiftningen närytterligare erfarenheter vunnits om dess tillämpning och av deltagandet i dengemensamma fiskeripolitiken. Utskottet vidhåller sin ovan redovisadeuppfattning i frågan och avstyrker motionen.Bestämmelser för bildande av fiskevårdsområden finns i lagen (1981:533) omfiskevårdsområden. Enligt 22 § skall vid omröstning på fiskestämma gälla attvarje medlem har en röst om inte annat följer av stadgarna. Ingen får för egendel rösta för mer än en femtedel av det på stämman företrädda röstetalet. har alltså möjlighet att vid utformningen av sina stadgartillgodose de intressen som motionären förespråkar. Med hänvisning till detanförda avstyrks motion Jo412 (c).Utskottet har i betänkande 1996/97:JoU1 Statsbudgeten för budgetåret 1997uttalat att en rik tillgång på fisk av olika arter och i alla vatten är enviktig del av den biologiska mångfalden. Att skapa och återskapa biotoper somger förutsättningar för detta är en viktig uppgift. Vidare anförde utskottetatt det finns ett stort behov av fiskevårdande insatser och att ytterligareresurser bör ställas till förfogande för detta ändamål. Regeringen anmodadesdärför att återkomma till med en samlad redovisning av nödvändigafiskevårdsåtgärder samt förslag om hur dessa skall finansieras. Med hänvisningtill det anförda avstyrks motionerna Jo409 (kd) och Jo415 (c) yrkande 1.Utskottet kan instämma i de allmänna synpunkter som framförs i motion Jo410(v) yrkande 1 om rekreationsfiskets potential för att skapa arbetstillfällen.De delar av motionen som rör resurser för fiskevård torde vara tillgodoseddamed vad som ovan anförts och bör därmed inte föranleda någon ytterligareriksdagens åtgärd.Det bemyndigande som ges i fiskelagen (1993:787) ger möjlighet att meddelaolika typer av föreskrifter såsom förbud eller begränsningar när det gällerredskapsanvändningen, fiskemetoder, fiske inom vissa områden eller efter vissaarter och fiske för vissa ändamål. Vidare kan förbjuda ellerbegränsa fångst, ilandföring, införsel till landet och saluhållande av fisksom inte håller en viss minsta storlek eller som fångats med otillåtenfiskemetod eller otillåtet redskap. Det är dessutom möjligt att meddelaföreskrifter om individuell fördelning av fiskekvoter, förbud att ilandförafisk i kapat skick och att förvara hummer. Enligt vad utskottet erfaritfördelar kvoter efter samråd med näringen och lokalaintressenter. har således alla nödvändiga befogenheter för attagera i enlighet med de synpunkter som framförs i motion Jo405. Med hänvisningtill det anförda avstyrks motion Jo405 (mp) yrkandena 1 och 2.Sveriges nationella och internationella arbete för att minska utsläppen frånsjötrafiken behandlades i betänkande /96:JoU5. Utskottet anförde därvidföljande.Transportsektorns miljöpåverkan var senast föremål för övervägandenunder . I skrivelse 1994/95:167 redovisade regeringen utförligt sinaöverväganden om vissa prioriterade sakområden i samband med miljöarbetet inomEU. Till de prioriterade områdena hör kampen mot försurning ochklimatförändringar. Under rubriken transporter redovisades det arbete sompågår för att bl.a. skärpa kraven på fartygstrafiken och kraven på svavelhalti olja. Skrivelsen behandlades i utskottets betänkande JoU23. Frågornaberördes även i skrivelse 1994/95:120 om Miljön ( vårt gemensamma ansvar därbl.a. deltagande i arbetet med att utforma ett miljöanpassattransportsystem uppmärksammas (JoU16). Vidare har godkänt avregeringen föreslagna riktlinjer för sjöfartens säkerhets- och miljöfrågor. Idetta sammanhang behandlades bl.a. frågor om svavelhalten i olja inomsjöfarten och katalysatorer på fartyg. En bärande princip i det av riksdagengodkända förslaget är att arbetet med en minskning av sjöfartens negativamiljöpåverkan även fortsättningsvis måste ha hög prioritet i verksamheten.Liknande krav bör gälla för såväl sjö- och lufttransporter som förlandbaserade källor vad gäller t.ex. utsläpp till luft och vatten. Inom ramenför samarbetet enligt konventionen om skydd av miljö(HELCOM) och inom EU skall verka för att påskynda arbetet inom IMO meden särskild bilaga till den s.k. avseendeluftföroreningar. Inom HELCOM finns en rekommendation till medlemsländerna attingå bindande avtal om begränsningar av svavelhalten i bunkerolja.Rekommendationen är främst avsedd för fartyg i reguljär trafik mellan ländernainom HELCOM. Inom EU antogs ett direktiv varigenom svavelhalten ibl.a. fartygsbränsle för bruk inom EU i ett första steg har minskats till 0,. I detta sammanhang bör även uppmärksammas att regeringen har tillsatt enarbetsgrupp med uppgift att söka utarbeta förslag till bilateralaöverenskommelser om minskning av sjöfartens svavel- och kväveoxidutsläpp.Kontakter har tagits med , , och (se vidare1994/95:TU12). Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att sjöfartensinternationella karaktär medför att åtgärder för att minska dess negativamiljöpåverkan i allt väsentligt måste grundas på internationellaöverenskommelser och regler. Som framgår av redovisningen ovan deltar Sverigeaktivt i det internationella arbetet med sjöfartens miljöfrågor inom EU, IMOoch HELCOM, och utskottet förutsätter att även i fortsättningen verkarpådrivande i detta arbete.Utskottet vill i detta sammanhang tillägga att Kommunikationskommitténpresenterat vissa överväganden och förslag rörande sjöfartens miljöproblemm.m. (SOU 1997:35, Ny kurs i trafikpolitiken). Av betänkandet framgår att enöverenskommelse träffades mellan , hamn-och stuveriförbund samt om åtgärder för att sänkautsläppen av svavel och kväveoxider från sjötrafiken. Överenskommelsenförutsätter att utsläppsminskningen skall uppnås genom ekonomiska styrmedel iform av miljödifferentierade farleds- och hamnavgifter. Överenskommelsen ärtänkt att fungera så att de tre parterna skall stå för var sin tredjedel.Riksdagen har bl.a. mot bakgrund av överenskommelsen beslutat attmiljödifferentierade farledsavgifter skall införas fr.o.m. (prop. 1996/97:1, TU1).Sjöfartsverkets förslag till åtgärder innebär i korthet följande.Användning av katalysatorer stimuleras genom att fartyg med katalysator gesrabatt på farledsavgiften, medan övriga fartyg påförs en högre avgift. Fartygsom installerat katalysator ges dessutom en viss återbetalning (restitution)av investeringskostnaden. För att stimulera användningen av drivmedel med lågsvavelhalt ges en rabatt på farledsavgiften. Hamnarna förutsätts justerahamnavgifterna. Som stöd för införandet av miljödifferentierade hamnavgifterhar utfärdat enrekommendation till sina medlemmar att dessa bör inleda en översyn avavtal och hamntaxor för att genomföra en miljödifferentiering.Motion Jo405 (mp) yrkande 3 torde i huvudsak vara tillgodosedd genom vadutskottet redovisat och avstyrks därför. beträffande skydd för den naturligt reproducerande laxenatt avslår motionerna 1996/97:Jo229 yrkande 8, 1996/97:Jo237yrkande 8 och 1996/97:Jo404 yrkande 1,2. beträffande fiske med drivgarn i , m.m.att avslår motionerna 1996/97:Jo229 yrkande 9, 1996/97:Jo237yrkande 9, 1996/97:Jo404 yrkande 2, 1996/97:Jo413 yrkande 1,1996/97:Jo414 och 1996/97:Jo779 yrkande 21,3. beträffande kompletterande åtgärder för att rädda dennaturreproducerande laxenatt avslår motion 1996/97:Jo408 yrkande 5,4. beträffande fördelning av laxfisket i Östersjönatt avslår motionerna 1996/97:Jo402 och 1996/97:Jo413 yrkande 2,res. 1 (m)5. beträffande skydd för tumlare i Östersjönatt avslår motionerna 1996/97:Jo401 och 1996/97:Jo779 yrkande 22,6. beträffande internationell samordningatt avslår motion 1996/97:Jo408 yrkande 6,res. 2 (m)7. beträffande kvoter för torskatt avslår motion 1996/97:Jo779 yrkande 20,8. beträffande reduktion av fiskeflottanatt avslår motionerna 1996/97:Jo408 yrkande 1 och 1996/97:Jo415yrkande 2,9. beträffande ett satellitbaserat övervakningssystematt avslår motion 1996/97:Jo408 yrkande 2,10. beträffande fisketillsynatt avslår motion 1996/97:Jo408 yrkande 8,res. 3 (m)11. beträffande förbud mot dubbla trålaratt avslår motion 1996/97:Jo406,12. beträffande norsk laxodlingatt avslår motion 1996/97:Jo411 yrkande 1,13. beträffande vattenbrukets miljöeffekteratt avslår motion 1996/97:Jo411 yrkande 214. beträffande stöd till vattenbrukatt avslår motion 1996/97:Jo411 yrkande 3,15. beträffande ersättning vid miljöskadoratt avslår motionerna 1996/97:Jo407 och 1996/97:Sk339 yrkande 3,16. beträffande fritt handredskapsfiskeatt avslår motion 1996/97:Jo408 yrkande 7,res. 4 (m)17. beträffande bestämmelser för bildande av fiskevårdsområdenatt avslår motion 1996/97:Jo412,18. beträffande åtgärder för att främja fisketatt avslår motionerna 1996/97:Jo409 och 1996/97:Jo415 yrkande 1,19. beträffande rekreationsfisketatt avslår motion 1996/97:Jo410 yrkande 1,20. beträffande regionala hänsyn i fiskeförvaltningenatt avslår motion 1996/97:Jo405 yrkandena 1 och 2,res. 5 (mp)21. beträffande åtgärder för att minska utsläppen från båttrafikenatt avslår motion 1996/97:Jo405 yrkande 3.res. 6 (mp)den 13 maj 1997På jordbruksutskottets vägnarLennart DaléusI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), MaggiMikaelsson (v), (), (), (),(), () och (). Fördelning av laxfisket i (mom. 4), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar med ?Hur den? ochslutar med ?yrkande 2? bort ha följande lydelse:Laxfisket i är trots sin begränsade omfattning av mycket storbetydelse för yrkesutövare, industri och konsumenter. I generationer harutövare av fiske livnärt sig och sina familjer på råvara från . Detär viktigt att ge yrkesfiskarna goda förutsättningar för att kunna leva påsitt yrke och dessutom upprätthålla ett aktivt kust- och skärgårdsliv. måste reglera laxfisket för att säkerställa en långsiktigöverlevnad för laxbestånden måste det ske där av laxfångsten sker,nämligen i . De fåtal fiskare som finns kvar i och Kalixskärgårdar har en mycket marginell påverkan på det totala laxbeståndet och börej ensidigt drabbas. Ett alternativ till nuvarande restriktioner kunde varaatt fördela laxfiskekvoterna så att alla fiskare har möjlighet att utöva sittyrke. Vad utskottet här anfört med anledning av motionerna Jo402 och Jo413yrkande 2 bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande fördelning av laxfisket i Östersjönatt med anledning av motionerna 1996/97:Jo402 och 1996/97:Jo413yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Internationell samordning (mom. 6), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med ?Vad som? ochslutar med ?Motionen avstyrks? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning är det väsentligt att det sker eninternationell samordning av fisket. Fisk är en begränsad biologisk resurs somskall beskattas med syfte på uthållighet. Med hänsyn till vårafiskeberedningsindustrier är det av största vikt att svenskt fiske kan skekontinuerligt och uthålligt. Det är nödvändigt att i internationellaförhandlingar komma överens om en kvotering av fisket som garanterar en sådanuthållighet. Vidare måste regeringen i sådana förhandlingar kräva att redskapsom hotar eller skadar reproduktionen inte får användas. Ett exempel härvidlagär trålarnas nätmaskstorlek. Vad utskottet här anfört med anledning av motionJo408 yrkande 6 bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande internationell samordningatt med anledning av motion 1996/97:Jo408 yrkande 6 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Fisketillsyn (mom. 10), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med ?Med anledning?och slutar med ?yrkande 8? bort ha följande lydelse:I samma takt som fiskets värde ökar blir också brotten mot lagstiftning ochavtal inom fiskets område allt allvarligare. Det är väl omvittnat attinternationellt överenskomna fiskekvoter överstigs. Brist på resurser förövervakning och ett otillräckligt sanktionssystem kan vara några av orsakerna.Dessa svagheter måste enligt utskottets uppfattning åtgärdas. I enskildavatten ökar också den ekonomiska skadan av olovligt och olaga fiske. Här finnsen eftersläpning i påföljder för dem som fälls för tjuvfiske. Även detta böråtgärdas. Vad utskottet här anfört med anledning av motion Jo408 yrkande som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande fisketillsynatt med anledning av motion 1996/97:Jo408 yrkande 8 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. Fritt handredskapsfiske (mom. 16), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med ?Det förslag?och slutar med ?avstyrker motionen? bort ha följande lydelse:Lagen om fiskevårdsområden stiftades . har över 1 800 nyafiskevårdsområden bildats runt om i landet, nästan uteslutande i de vatten medenskilt fiske som inte berördes av lagen om fritt handredskapsfiske sominfördes år 1985.I de områden där fritt handredskapsfiske infördes avstannade bildandet avfiskevårdsområden nästan innan det kommit i gång. I dessa områden utnyttjasresurserna utan tillsyn, utan lokala regler för miljöhänsyn och utan möjlighetför ägarna till fiskerätten att fullt ut dra nytta av sitt produktionsmedeltill gagn för en levande landsbygd.Enligt utskottets uppfattning bör det längs kusten och i de stora sjöarnadärför skapas möjligheter att, på frivillig väg, bilda någon form avfiskeskötselområden med möjlighet att förvalta och upplåta visst fiske, utövatillsyn samt bedriva fiskevård. Fiskeskötselområdena bör kunna omfatta bådeenskilt och allmänt vatten. De allmänna vattenområdena, där staten bär ansvarför fiskevården, kan på detta sätt också få en mer aktiv förvaltning ochresurshushållning. Eftersom staten saknar medel till fiskevård även förde egna vattnen, bör detta vara en passande och decentraliserad lösning. här anfört med anledning av motion Jo408 yrkande 7 bör somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följande lydelse:16. beträffande fritt handredskapsfiskeatt med anledning av motion 1996/97:Jo408 yrkande 7 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Regionala hänsyn i fiskeförvaltningen (mom. 20)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med ?Detbemyndigande? och slutar med ?och 2? bort ha följande lydelse:I förhållande till de stora fiskefartygens framfart med jättringnoter är detkustnära fisket både energisnålt och miljövänligt. Ett nytt problem för detkusrnära fisket är att för allt fler arter beräknas kvoterna gemensamt medEU:s Nordsjözon. För fisket i detta område krävs särskild licens. Däremot kanfiske fritt bedrivas av alla licensierade yrkesfiskare i ochKattegatt. Problemet kommer att växa eftersom de som har licens att bedrivafiske i också har kapacitet att fiska upp heladen tillgängliga svenska kvoten av arten i fråga.Fiskefartygen kan, med sina stora fångstredskap, taupp hela årets kvot. När det gäller torsk, där kvoterna är säsongsindelade,blir slutfiskningen något uppdelad och sker i början av varje kvotperiod.Fiskebåtarna, som har enklare redskap, har inte en chans att konkurrera omkvoten. Den jämna tillgången till de lokala fiskmarknaderna rycks undan,som de kustnära fiskarna förlorar sina utkomstmöjligheter och blirarbetslösa. Fiskbestånden har ingen möjlighet att utvecklas i takt medutfiskningen. bör därför säsongsindela de svenska kvoterna ochgarantera kustfiskets andel. Man bör också utreda ett resursfördelningssystemliknande det engelsk-skotska, så att det avsätts regionala gruppkvoterbaserade på regionala faktorer. Det skulle ge kustfisket en trygghet som längesaknats. Vad utskottet här anfört med anledning av motion Jo405 yrkandena 1och 2 bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 20 bort ha följande lydelse:20. beträffande regionala hänsyn i fiskeförvaltningenatt med anledning av motion 1996/97:Jo405 yrkandena 1 och 2 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. Åtgärder för att minska utsläppen från båttrafiken (mom. 21)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med ?Sverigesnationella? och på s. 13 slutar med ?avstyrks därför? bort ha följandelydelse:Enligt utskottets uppfattning borde fiskeflottan kunna övergå till attanvända hydraulolja gjord av i huvudsak raps. Det är viktigt attfiskerinäringens distributörer av olja, i första hand föreningar ägda avfiskarna, deltar i arbetet. försök att introducera rapsoljan har,enligt vad utskottet erfarit, fallit på att det inte fanns tillgång tillrapsolja. Detta var i sin tur en följd av ogynnsam beskattning. En nyefterfrågan och en ur miljösynpunkt rättvis beskattning bör kunna ge rapsoljanmöjlighet att återkomma på oljemarknaden. Vad utskottet här anfört medanledning av motion Jo405 yrkande 3 bör utskottet som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 21 bort ha följande lydelse:21. beträffande åtgärder för att minska utsläppen från båttrafikenatt med anledning av motion 1996/97:Jo405 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.Särskilda yttranden1. Skydd för den naturreproducerande laxen (mom. 1)() anför:Miljöpartiet de gröna har i motioner och interpellationertagit upp den vilda naturreproducerande laxens situation i . Dethårda havsfisket efter lax i kombination med sjukdomen M74 har medfört att deflesta vildlaxstammar är akut utrotningshotade. utgörs endast10-15 % av den totala rekryteringen till av vild laxsmolt. Dekommande åren förväntas den siffran sjunka till (uppgifter frånRödlistade ryggradsdjur i - Artfakta. Risken är alltsåuppenbar att den naturreproducerande laxen försvinner. I Artdatabankens såkallade rödlista klassas därför den vilda laxen som Sårbar, hotkategori 2.Vår uppfattning är att havsfisket på blandbestånd i nu är detstörsta hotet mot de vilda laxpopulationer som finns kvar. Fisket påblandbestånd bedrivs med drivgarn, något vi kritiserat, eftersomdetta fiske inte enbart hotar vildlaxen utan även utgör ett hot mot tumlaren iÖstersjön. Förutsättningen för att skall undantas från den FN-resolution, som förespråkar begränsning av drivgarnslängder , äratt detta inte utgör något ekologiskt hot. Vi menar att drivgarnens längd iÖstersjön är ett ekologiskt hot mot tumlaren.