bet · GK01JoU11 · 1997-03-18 00:00:00 — 1994/95:120 och 1995/96:120, bet.1994/95:JoU16 och 1996/97:JoU17).I anslutning till årets skrivelse, som i vissa avseenden skiljer sig fråntidigare miljöredovisningar, behandlar utskottet, utöver följdmotionerna, ettstort antal fristående motioner om miljöpolitik, Agenda 21-arbetet,miljölagstiftningen (inkl. ), avfall, kretslopp och återvinning.Utskottet behandlar motionerna om miljöbalksarbetet och på ettförenklat sätt med hänvisning till att dessa frågor befinner sig i slutfasenav propositions- och utredningsarbete och att utskottet räknar med attåterkomma till dessa frågor under innevarande valperiod.Ett antal motioner i övrigt från allmänna motionstiden tar upp frågorsom berörs översiktligt i skrivelsen; t.ex. skogspolitik, jordbruketsmiljöfrågor, vatten- och luftvård, kemikaliekontroll, strålskydd ochkärnsäkerhet, miljöarbetet i EU samt naturvård och biologisk mångfald m.m.Dessa motioner behandlas av utskottet i särskilda betänkanden ochhösten 1997.I det följande redovisar utskottet främst de avsnitt av skrivelsen som harbetydelse för motionsbehandlingen. De delar av skrivelsen som inte kommenterassärskilt har inte föranlett någon erinran från utskottets sida.Miljöpolitikens inriktning m.m.SkrivelsenRegeringen erinrar om att regeringsförklaringen den 17 september 1996innehåller uttalanden om att skall vara en pådrivande internationellkraft och ett föregångsland i strävan att skapa en ekologiskt hållbarutveckling. De gångna 25 årens miljövårdsarbete har inneburit att denfortgående miljöförstöringen i vårt land har bromsats upp och i viktigaavseenden vänts. Hushållningen med naturresurser har förbättrats. På detnationella planet fokuseras arbetet alltmer på de diffusa utsläppen och påmiljöpåverkan från varor och från ämnen som är spridda och har långsiktigpåverkan. Regeringen framhåller att flera miljöproblem måste diskuteras ochbli föremål för åtgärder inom EU-samarbetet och i ett globalt perspektiv.En väsentlig uppgift är nu att utforma en politik för ekologisk uthållighet.En ekologiskt hållbar utveckling innebär betydligt mer än traditionellmiljövård. Det är att väva in miljö och resurshushållning tidigt i olikabeslut och handlingsprogram. Det är att skapa en tillväxt som bygger påekologiska hänsyn. Det är att handla långsiktigt.En förutsättning för omställningen är att miljöhänsyn och resurshushållningintegreras i alla samhällsprocesser. De olika samhällssektorerna måste därförta ett ökat ansvar. Det gäller att formulera konkreta mål för verksamheternaäven i fråga om ekologisk hållbarhet och kontinuerligt följa upp resultaten.Vissa statliga myndigheter har därutöver ett särskilt sektorsansvar sominnebär att mer aktivt påverka alla sektorns samhällsaktörer. I de närmasteårens politik måste kraven på hållbar utveckling prägla såvälsamhällsplaneringen som konkreta åtgärder i sektorer somenergianvändning/försörjning, jord- och skogsbruk, transporter, bostads- ochlokalförsörjning m.m.Miljö- och utvecklingsfrågorna påverkas i allt högre grad av vad som sker iomvärlden. Därför krävs att fortsatt intar en aktiv och pådrivanderoll inom det globala och regionala miljö- och utvecklingssamarbetet. Särskiltviktig är den internationella uppföljningen av ,klimatförhandlingarna, , östländernas miljöanpassning,, Östersjö- och Östeuropasamarbetet samt den s.k.Environment for Europe-processen.Utöver ett antal pågående utredningar (redovisas i bilaga 2 till skrivelsen)har regeringen tillsatt en särskild delegation för ekologiskt hållbarutveckling inom med två huvuduppgifter. Den skall utvecklaen för samhällssektorerna gemensam plattform med en sammanhängande målstruktursom innefattar såväl miljömål som mål för användning av och försörjning mednaturresurser. Delegationen skall vidare utveckla de första stegen i ett brettoch långsiktigt investeringsprogram för ekologisk hållbarhet och ökadsysselsättning. Avsikten är att ramarna för detta program skall läggas fast ivårpropositionen 1997. En samlad politik för ekologisk hållbarhet kommer attpresenteras i sina huvuddrag i anslutning till budgetpropositionen i september1997. Konkreta åtgärder kommer även att presenteras i särskilda propositioner.Bl.a. planeras en energiproposition och en miljöpropositionvåren 1998.Naturvårdsverket har redovisat de nu gällande miljömålen och i vilken gradde uppnåtts (rapport 4646). Av sammanlagt ca 170 olika beslutade mål har ca 90följts upp. Hälften av dessa har nåtts eller kommer att nås medan läget iövrigt visar betydande gap mellan mål och verklighet. Mot den bakgrundenarbetar och med en fördjupad översyn avmiljömålen och förslag till delmål för 2000-talet. De nya målen skall bidratill en höjd ambitionsnivå i arbetet för en ekologiskt hållbar utveckling.Resultatet kommer att redovisas i den nämnda miljöpropositionen.MotionernaUtskottet anser det lämpligt att här lämna en översiktlig redogörelse avinnehållet i följdmotionerna till skrivelsen såvitt avser motionärernas merövergripande synpunkter på skrivelsen och på miljötillståndet i Sverige.Flertalet av de konkreta yrkanden som framförs i motionerna behandlas dock idet följande under motsvarande ämnesrubriker.I några motioner anförs att regeringen ger en alltför optimistiskbeskrivning av miljöpolitiken och miljötillståndet i . Tre motioner tarsärskilt upp klimatfrågorna och hänvisar bl.a. till årets miljörapport frånWorldwatch Institute, Tillståndet i världen 97. Enligt motionerna Jo16 (kd),Jo18 (fp) och Jo20 (m) innebär överenskommelsen om en förtida avstängning avkärnkraftverket i att frångår den av beslutademålsättningen i fråga om koldioxidutsläppen och att trovärdighet iinternationella sammanhang minskar. I kd- och fp-motionerna påpekas attregeringens budgetförslag på miljöområdet ger uttryck för betydligt lägreambitioner än formuleringarna i skrivelsen. I fp-motionen framhålls särskilthoten mot den biologiska mångfalden.I motion Jo19 (mp) redovisas mycket utförligt ett antal miljöproblem somMiljöpartiet anser särskilt viktiga att åtgärda för att skall kunnaanträda vägen mot ett ekologiskt uthålligt samhälle. Enligt den allmännamotiveringen i motionen är det bra att regeringen lämnar en årlig skrivelsetill om miljön. Det som saknas är en redovisning av miljötillståndeti landet, såsom det presenterats i tidigare skrivelser. Den skrivelse som nuframläggs visar att regeringen än så länge befinner sig i visionernas väntrum.I motionen presenteras vidare en bilaga i anslutning till översyn avSveriges miljöarbete. I polemik med regeringens redovisning anför motionärernaatt det som regeringen kategoriserar som ?åtgärder? i själva verket oftautgörs av t.ex. utredningar som pågår eller planeras eller att inga åtgärderalls vidtagits.Ett antal partimotioner från allmänna motionstiden innehållersynpunkter på allmän miljöpolitik, , miljömyndigheternas verksamhetm.m.I motion Jo722 (m) yrkande 1 framförs kritik mot utvecklingspessimismen,varmed avses uppfattningen att ekonomisk tillväxt skulle vara skadlig förmiljö och utveckling. I stället framhåller motionärerna att en humanistisktpräglad miljöpolitik bejakar teknisk utveckling och ekonomisk tillväxt.Målsättningen måste dock vara att försona tekniken och naturen. Tekniken skalläven fortsättningsvis användas för att skapa ett drägligare och lyckligare livåt människor, men den måste i högre grad än tidigare användas tillatt minska belastningen på miljön. Därför måste reglerna mot utsläpp avvatten- och luftföroreningar skärpas. Anhopningen av giftiga ämnen i naturenbör minska genom nya miljövänliga produkter och produktionsprocesser.Enligt motion Jo727 (c) yrkande 1 bör begreppet utveckling användas istället för tillväxt, och denna utveckling måste vara hållbar och uthållig.Kretsloppsutvecklingen bör vara vägledande för politiska beslut och allanvändning av naturresurser. Ett kretsloppssamhälle kan dock inte byggas pådirektiv uppifrån. Samhället skall ange ramar och riktlinjer, skapaförutsättningar och utforma styrmedel. Även energisektorn måstekretsloppsanpassas. framtida energisystem måste baseras på förnybarenergi, som produceras över hela landet. Regeringen måste med kraft verka föratt producentansvar systematiskt införs för fler varor och produkter. Enligtyrkande 4 i motionen bör programmet för omställning till hållbar utvecklingårligen redovisas för . Under rubriken 21-arbetet anförs att iarbetet med lokala skall siktet vara inställt på en långsiktigsamhällsutveckling som ser till helheten och samverkan mellan olika kommunalasektorer. Arbetssättet bör vara öppet och uppmuntra kommuninvånare, företagoch organisationer att medverka. Det är också viktigt att industrin uppmuntrasatt delta i de lokala programmen. Lagstiftningen, som ofta beskrivs som enhämmande faktor, bör anpassas till Agenda 21-tankarna om demokrati ochmedbestämmande för att ge mer utrymme för lokala lösningar. Vissa kommuner kanbli ett slags frikommuner med avseende på miljöplaneringen och lokala planer.Detta kan t.ex. gälla regler för va och avfallshantering (yrkandena 16 och17). I ytterligare en c-motion, Jo758, framförs liknande synpunkter på detkommunala arbetet (yrkande 1). Enligt yrkande 2 bör en del avgenomförandearbetet kunna ske inom ramen för olika arbetsmarknadspolitiskaåtgärder som vänder sig särskilt till kvinnor.I partimotion Jo759 (fp) anförs att människan har en rätt att bruka naturen,men inte att förbruka den. När vi utnyttjar naturresurserna måste detta alltidske med hänsyn till naturens egna gränser. Stora delar av motionen harremitterats till utrikesutskottet för beredning. De yrkanden i motionen sombehandlas i detta sammanhang är yrkandena 5, 17, 24 och 31. Enligt yrkande 5bör en expertgrupp tillsättas för att granska huruvida lever upp tillsina rättsliga åtaganden genom olika internationella miljökonventioner. Enligtyrkande 17 bör energisystemet ställas om globalt för att bli ekologiskthållbart. Fossila bränslen skall fasas ut ur energisystemet och ersättas avekologiskt hållbara energikällor som inte förorsakar skadliga utsläpp elleravfall och inte förbrukar ändliga resurser. Omställningen måste dock ske medhänsyn till andra viktiga samhällsmål. Tillgången på energi tillkonkurrenskraftiga priser är i förlängningen avgörande för välfärden.Förnybara energislag måste ges tid för att utvecklas och erbjudas tillkonkurrenskraftiga priser. Med ekonomiska styrmedel kan man sätta pris påmiljöförstöringen. Utöver ekonomiska styrmedel behövs också aktiva insatsersom t.ex. teknikupphandling, utveckling av biobränsleteknik och annanmiljövänlig energiproduktion samt forskning. Forskningen kringenergiförsörjningen måste vara fri från regleringar. Det är viktigt attarbetet med teknikupphandling för energisnålare och miljövänligare teknik vidNUTEK får fortsätta (yrkande 31). I yrkande 24 understryks företagens centralaroll för utvecklingen mot ett hållbart samhälle. Genom nya regler förmiljörevision och skatteförmåner för miljöinvesteringar kan utvecklingen motmer miljömedvetna företag påskyndas.I motion Jo737 yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande av vadi motionen anförts om att miljön skall räknas som ett överordnat område ipolitiken. I motiveringen anförs i huvudsak endast att anser attmiljöpolitiken skall behandlas som ett överordnat område i politiken. Enjämförelse kan göras med finanspolitiken. Enligt yrkande 2 i samma motion börförslagen i offentliga utredningar och propositioner analyseras utifrånförväntade effekter på miljön. skall göra en bedömning avvilka sektorer som skall prioriteras när det gäller att minska de olikautsläppen (yrkande 3). Vidare görs i motionen en utförlig genomgång avmiljömålen och i vilken utsträckning målen uppfyllts. Under rubrikenSlutsatser anförs att tillräckliga åtgärder inte vidtagits för att uppnåmålen. Strategin med miljömål blir verkningslös, om inte åtgärdsplaner och enstram och kritisk utvärdering genomförs. I det fortsatta miljöarbetet måsteprocessen stramas upp och miljömålen få en mycket större genomslagskraft påalla politiska beslut (yrkande 4). Enligt yrkande 6 kan ekonomiska styrmedelanvändas för att skapa incitament för utveckling av miljöteknik och för attsnabba på processen att bli av med t.ex. farliga kemikalier. En långtgåendeskatteväxling måste komma till stånd, och trafiken måste betala sitt fullasamhällsekonomiska kostnadsansvar.I motion Ju926 (mp) yrkande 15 anförs att tillsynsmyndigheternaskontrollbesök och besök för att utföra stickprov skall ske oanmälda. Enligtmotion Jo719 (mp) yrkande 1 krävs en utredning i syfte att tydliggöra statligaverks, bolags och institutioners ansvar för antagna miljömål. I motion Jo19(mp) yrkande 4 framhålls behovet av skärpt kontroll av industrins utsläpp ochav att tillsynsmyndigheterna gör oanmälda besök och kontrollmätningar.I en partimotion från kd, Jo714, yrkas att regeringen utarbetar en strategiför en övergång från BNP till MNP, dvs. en miljöjusterad nettonationalprodukt.Vidare anförs att de externa kostnaderna i ökad utsträckning måsteinternaliseras i produktionen av varor och tjänster, inom ramen för en socialoch ekologisk marknadsekonomi (yrkandena 1 och 4).Två motioner, Jo762 (c) och Jo772 (fp), berör , och motstridiga uppgifter om bl.a.kväveoxidhalten i tätorterna och trafikens inverkan på luftföroreningarna.Enligt den förstnämnda motionen behövs en ny, opartisk kommission förmiljöarbetet, en ny kunskapsplattform med ett samordnat synsätt som kan styrasamtliga aktörers verksamhet. Enligt fp-motionen måste den svenska officiellamiljöstatistiken bli vetenskapligt korrekt, och regeringen måste medverka tillatt statliga verk och andra officiella institut har en enhetlig och korrektmiljöinformation. En översyn av organisationen och ansvaret för den svenskamiljöstatistiken bör göras.Utskottets övervägandenUtskottet vill inledningsvis erinra om att motioner om allmän miljöpolitikbehandlats tidigare , bl.a. i betänkande 1995/96: JoU17.Vidare har regeringen aviserat att en miljöpolitisk proposition kommer attframläggas . Av skrivelsen framgår att Naturvårdsverketredovisat de nu gällande miljömålen och i vilken grad de uppnåtts i en rapport(4646:1996). Av sammanlagt ca 170 beslutade mål har ca 90 följts upp. Hälftenav dessa har nåtts eller kommer att nås medan läget i övrigt visar betydandegap mellan mål och verklighet. Mot den bakgrunden arbetar ochAgenda 21-kommittén med en fördjupad översyn av miljömålen och förslag tilldelmål för 2000-talet. De nya målen skall bidra till en höjd ambitionsnivå iarbetet för en ekologiskt hållbar utveckling. Resultatet kommer att redovisasi den miljöpolitiska propositionen.Utskottet har erfarit att regeringen beslutat förtydligaNaturvårdsverkets uppdrag att se över miljömålen. Miljöarbetet skall bygga påmål som är tydliga och konkreta. De skall också vara uppföljningsbara ochkunna användas på lokal och regional nivå. De skall utgöra mål för en hållbarutveckling där bland annat kretslopp och resurshushållning lyfts fram mer äntidigare.Utskottet kan i stor utsträckning instämma i de kritiska synpunkter somframförts angående de nationella miljömålens utformning och struktur.Problemen beror delvis på oklarheter i fråga om den statsrättsliga ochpolitiska betydelsen av olika riksdagsbeslut och uttalanden om inriktningen avmiljöarbetet. Av framgår också att målen inte ärformulerade utifrån en klar målstruktur och att en rad odefinierade begreppanvänts i målbeskrivningen. Utskottet anser det angeläget att dessa brister istörsta möjliga utsträckning rättas till i det fortsatta arbetet och att denmiljöpolitiska propositionen utformas på ett sätt som gör det möjligt förriksdagen att fatta ett konkret och överskådligt beslut om miljöpolitikensmål och medel.Regeringen har tillsatt en delegation för ekologiskt hållbarutveckling inom under ledning av fem statsråd. Syftet meddelegationen är att göra till ett föregångsland när det gällerekologiskt hållbar utveckling. Delegationens uppgift är bl.a. att till denekonomiska vårpropositionen och med en uppföljning i budgetpropositionen iseptember formulera en plattform för regeringens samlade politik för ettekologiskt hållbart samhälle.Utskottet vill i anslutning till motion Jo722 yrkande 1 - utöver vad somanförts ovan - hänvisa till regeringens uttalanden i olika sammanhang ominriktningen av den ekonomiska politiken och till finansutskottets bedömning ibetänkande 1996/97:FiU1 (s. 79 f.). Enligt finansutskottet råder det ingetmotsatsförhållande mellan strävan att öka tillväxten och ambitionen att skyddaoch förbättra miljön. De investeringar som är nödvändiga för att skapa enuthållig tillväxt bör också kunna ge ett väsentligt bidrag till kampen motarbetslösheten. I avsnittet Ekonomisk tillväxt och miljö i den nu behandladeskrivelsen anför regeringen att den ekonomiska politiken skall utformas medhänsyn till medborgarnas krav på god livskvalitet, miljö och välfärd i vidmening. Ett centralt mål för tillväxtpolitiken är en varaktigt hög ochekologiskt långsiktigt hållbar tillväxt. Miljöpolitiken bör vidare enligtregeringen vara så effektiv som möjligt och ta hänsyn till samhällsekonomiskavinster och kostnader. Miljöpolitiken bör därför utformas så kostnadseffektivtsom möjligt, dvs. att given miljöeffekt uppnås till så låg kostnad sommöjligt. Utskottet ser ingen motsättning mellan synpunkterna i motion Jo722 ombetydelsen av fortsatt ekonomisk tillväxt för att lösa bl.a. miljöproblemenoch de uttalanden i ämnet som gjorts av regering och riksdag. I övrigtkonstaterar utskottet att motionen tangerar frågor som kommer att behandlas isamband med miljöbalksförslaget och den aviserade miljöpolitiskapropositionen. Motionen påkallar ingen särskild åtgärd i denna del.Utskottet utgår från att kretsloppsprincipen och behovet av hushållning mednaturresurserna kommer att bli vägledande för regeringens fortsatta arbete medmiljöpolitiken, i enlighet med vad som anförs i motion Jo727 yrkande 1.Liknande motionsyrkanden (c) behandlades i utskottets betänkande 1995/96:JoU17(s. 8), varvid utskottet enhälligt hänvisade till beslut omriktlinjer för en kretsloppsanpassad utveckling och om producentansvaret(1992/93:JoU14). Som framgår av skrivelsen kommer kretsloppsprincipen ochhushållningen med naturresurser att få allt större tyngd inom allasamhällssektorer. Också i övrigt ansluter sig utskottet till vad som anförs imotionen om bl.a. kretsloppsanpassning av energisektorn och utveckling avproducentansvaret. Det kan tilläggas att den ingångnaenergiöverenskommelsen mellan Socialdemokraterna, ochVänsterpartiet syftar till ett ekologiskt uthålligt energisystem. Vidare harregeringen lagt fram en proposition om energipolitiken (prop.1996/97:84 En uthållig energiförsörjning). I avvaktan på fortsattaöverväganden om energipolitiken och aviserade förslag om miljölagstiftningenoch miljöpolitiken bör motionen inte föranleda något initiativfrån sida.I likhet med vad som anförs i yrkande 4 i c-motionen anser utskottet detvärdefullt om får fortlöpande information angående programmet föromställning till ekologiskt hållbar utveckling. Det bör ankomma på regeringenatt avgöra om informationen skall tas in i t.ex. budgetpropositionen eller iden årliga miljöredovisningen. Motionen avstyrks i denna del, i den mån deninte tillgodosetts genom det anförda.Folkpartiets partimotion Jo759 tar bl.a. upp efterlevnaden i avinternationella miljökonventioner, frågor om ett hållbart energisystem,energiforskningen och företagens centrala roll för utvecklingen mot etthållbart samhälle. Utskottet vill framhålla att många konventioner i siginnehåller en rapporteringsskyldighet, vilken som regel fullgörs gentemot ensärskild kommitté som skall kontrollera efterlevnaden. Vidare innebär enkonvention ofta att sätter upp mål i fråga om det som regleras ikonventionen. Utskottet är inte berett att förorda någon särskild expertgruppför detta ändamål och avstyrker därmed yrkande 5 i motionen.Det torde råda stor enighet om att energipolitiken bör inriktas mot etthållbart energisystem och att forskningen på detta område bör vara fri frånregleringar. Den ovan nämnda energiöverenskommelse som ingåtts mellantre riksdagspartier syftar bl.a. till ett ekologiskt uthålligt energisystem.När det gäller energiforskningen vill utskottet främst hänvisa till riksdagensbehandling av forskningspropositionen (prop. 1996/97:5 s. 281 f., bet.1996/97:UbU3). Där framgår att förordat större resursertill energiforskningen och att energiforskningsprogrammet kompletteras medstrategier och specifika åtgärder som bidrar till teknikens utveckling ochmarknadsanpassning. Det är regeringens och utskottets uppfattning attutvecklingen av ett långsiktigt hållbart energisystem är en omfattande uppgiftsom ställer stora krav på hela samhället. Energiforskningen och den tekniskautvecklingen har en strategiskt viktig funktion i denna process somförutsätter gemensamma insatser från staten och näringslivet. De framtidainsatserna måste vara både kraftfulla och målinriktade. Frågor omteknikupphandling och energiforskning behandlas också i proposition 1996/97:84En uthållig energiförsörjning. Utskottet anser således inte att yrkande 17 imotion Jo759 påkallar någon särskild åtgärd.Utskottet delar vidare till stor del motionärernas synpunkter på företagenscentrala roll för utvecklingen mot ett hållbart samhälle. Av skrivelsenframgår att regeringen är inriktad på en varaktig samverkan mellannäringspolitik och miljöpolitik, präglad av en helhetssyn på miljö ochtillväxt (s. 40). Vidare redovisas utförligt marknadens möjligheter att drivapå utvecklingen av miljöanpassade produkter och processer (s. 41).Miljöledningssystem av typen ISO 14001 och EMAS (andAudit Scheme) förekommer i allt större omfattning i näringslivet. Vidare börframhållas att frågan om teknikupphandling i för energisnålare ochmiljövänligare teknik utgör en del av energiforskningsprogrammet. Inom dettaprogram ansvarar för ett särskilt forskningsprogram rörandeenergisystemstudier. Utskottet utgår från att frågan återkommer för merfördjupade överväganden i samband med den energipolitiska propositionen. Medhänvisning till det anförda bör motion Jo759 yrkandena 24 och 31 inteföranleda någon särskild åtgärd.Yrkande 1 i motion Jo737 (mp) går ut på att miljön skall räknas som ettöverordnat område i politiken. Utskottet tolkar motionen på det sättet att deninnebär att miljöhänsyn i varje tänkbar situation skall vara överordnade allaandra intressen i samhällsprocessen. Utskottet kan inte ställa sig bakom en sålångtgående princip. Däremot anser utskottet att varje samhällssektor bör taett eget och ökat ansvar för miljövården. Vidare utgår utskottet från attmiljöintresset successivt får en allt större tyngd i det fortsatta arbetetför en ekologiskt hållbar utveckling och i samband med kommande övervägandenom miljölagstiftningen. Frågan torde bli aktuell t.ex. när skall taställning till förekommande förslag om hänsynsregler och s.k. stoppregler förmiljöpåverkande verksamhet i den nya . Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet motionen i denna del.Som framgår av utskottets betänkande 1993/94:JoU19 skallmiljökonsekvensbeskrivningar (MKB) i ökad utsträckning komma till användning iprincip- och programinriktade beslut. Som allmän regel skall MKB innefattas ipropositioner och andra förslag till övergripande beslut av strategiskkaraktär. Myndigheterna förutsätts beakta konsekvenserna för miljön innan deutfärdar regler i form av föreskrifter och allmänna råd. Miljövårdsberedningenhar föreslagit att regeringen skall utforma ett miljödirektiv som gerkommittéer och utredningar i uppdrag att väga in konsekvenserna för miljön isina förslag (SOU 1996:112). Regeringen har beslutat införamiljöledningssystem inom statsförvaltningen och har utsett ett tjugotalpilotmyndigheter som skall påbörja utvecklingen av miljöledningssystem inomolika områden. I avvaktan på resultatet av den angivna verksamheten böryrkande 2 i motion Jo737 inte föranleda någon åtgärd. Utskottet gör sammabedömning beträffande mp-motionen Jo719 yrkande 1.