bet · GL01SoU11 · 1997-12-04 00:00:00 — Alla beslutsnivåer måste varaberedda att göra insatser för att klarlägga riskfaktorer och för att förbättramiljön inom sitt ansvarsområde. Utskottet vill betona vikten av arbetet pålokal nivå. Enskilda individer, föreningar, bostadsföretag, kommuner ochlandsting har alla möjlighet att påverka och förbättra den lokala miljön.Enligt utskottet behövs det emellertid också mer systematiska åtgärder frånstatens sida för att folkhälsoarbetet skall få genomslag. Den nationella nivånhar ett ansvar att utveckla strategier för preventiva åtgärder för enskildasjukdomar och för att förändra grundläggande strukturer som påverkarfolkhälsan. Enligt utskottet bör det på nationell nivå utformas strategierliknande dem som gjordes för Agenda 21-arbetet och som innefattar mål förkommunalt genomförande och en tidsplan. Utskottet anser vidare att kommunernamed jämna mellanrum bör ta fram folkhälsorapporter som belyser hälsosituationenbland kommuninvånarna. Det skulle underlätta bedömningarna i politiska beslutrörande folkhälsofrågor. Regeringen bör inleda samtal med kommunförbundet omsådana insatser på nivå. Utskottet vill också betona vikten av att detföre viktiga beslut görs en omfattande analys av vad beslutet kan få förbetydelse för hälsoutvecklingen, motsvarande vad som görs påmiljöområdet. Metoder för hälsokonsekvensanalyser bör utvecklas.Enligt utskottet bör folkhälsomål ges i uppdrag attpresentera en strategi kring hållbar utveckling i ett hälsoperspektiv samtpresentera hur sektorsgränser skall brytas och hur befintliga beslutssystem kanförändras.Vad utskottet nu anfört bör ge regeringen till känna med anledningav motion So241 (c) yrkandena 1-2, 6-8 och 10. Övriga motioner under avsnittetavstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande folkhälsoarbetets inriktning och organisationatt med anledning av motion 1997/98:So241 yrkandena 1-2, 6-8 och 10och med avslag på motionerna 1997/98:So285 yrkande 4, 1997/98:So345yrkandena 10, 12 och 13 samt 1997/98:So308 yrkandena 15, 17 och 20 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Folkhälsoarbetets inriktning och organisation (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 13 börjar med ?Utskottetser? och slutar med ?bör avslås? bort ha följande lydelse:Kommunernas folkhälsoarbete inriktas främst på allergi, droger och miljö samtäven mot att minska hälsoskillnaderna mellan olika grupper i befolkningen.Utskottet ser mycket positivt på att kommunerna inrättar olika former avhälsoråd och anser att denna utveckling bör fortsätta i nära samarbete medlandstingen. Kommunerna ansvarar för skolhälsovården som enligt utskottetfyller en viktig uppgift. Utskottet anser att den neddragning på området somskett på en del håll måste hejdas. Med hänsyn till elevernas ökade efterfråganpå psykologiskt stöd bör förutom läkare och sköterska även psykolog och kuratorfinnas tillgängliga inom skolhälsovården.Skolans folkhälsoarbete måste bygga på engagemang hos skolpersonalen,eleverna och föräldrarna. Det är enligt utskottet viktigt att arbetet utformasutifrån den enskilda skolans lokala behov och intressen och i nära samverkanmed andra sektorer i samhället samt ideella organisationer. Enligt utskottetmåste hälsofostran, dvs. undervisning om sex- och samlevnad, kost, motion ochANT, få ett större och tydligare utrymme på skolschemat. Sex- ochsamlevnadsundervisningen kan utvecklas vidare och utskottet anser det angelägetatt den inte utsätts för några nedskärningar. Skolans arbetsmiljö, i bådefysisk och psykosocial mening, måste ägnas större uppmärksamhet. bör skolorna löpande rapportera skador och psykosocial ohälsa blandeleverna samt utarbeta hälsoprogram med målsättningen att skapa en braarbetsmiljö för barn och lärare.Socialtjänsten och apoteken kan förstärka hälso- och sjukvårdens insatser ifolkhälsoarbetet genom att verksamheterna i stor utsträckning möter sammamänniskor. kan hindra att sociala problem leder till ohälsa.Kunskapen inom att se och förstå tidiga varningssignaler behöveremellertid utvecklas. Utskottet anser att detta är ett viktigt område att taupp i utbildningen av personal. Apoteken har genom sin storakontaktyta goda möjligheter att förmedla kunskap om hur man kan förebygga olikahälsoproblem, vilket såväl landstingen som ochSocialstyrelsen har utnyttjat. Detta slags samarbete bör enligt utskottet ske iän större utsträckning och utvecklas vidare.Enligt utskottet gör de ideella organisationerna, t.ex.nykterhetsorganisationer, yrkesföreningar mot tobak, föreningar för olikapatientgrupper, stu-dieförbund, Friskis och Svettis m.fl., ovärderliga insatseri folkhälsoarbetet. Det organisationsstöd som utgår till dessa sammanslutningarär mycket begränsat i relation till vad de utför. Utskottet anser därför attdet bör utredas hur organisationsstödet till ideella organisationer inom dettaområde bäst bör utformas och dimensioneras för att nå högstakostnadseffektivitet.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motion So345 (fp) yrkandena 10och 12-13 ges regeringen till känna. Övriga motioner under avsnittet avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande folkhälsoarbetets inriktning och organisationatt med anledning av motion 1997/98:So345 yrkandena 10, 12 och 13 ochmed avslag på motionerna 1997/98:So241 yrkandena 1-2, 6-8 och 10,1997/98:So285 yrkande 4 och 1997/98:So308 yrkandena 15, 17 och 20 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Folkhälsoarbetets inriktning och organisation (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 13 börjar med ?Flertaletav? och slutar med ?bör avslås? bort ha följande lydelse:Enligt utskottet är det angeläget att följa hälsotillståndet inom olikagrupper av befolkningen och slå larm om de sjukdomar och skador som har sambandmed yttre faktorer ökar. Arbetet i syfte att kartlägga riskmiljöer somexempelvis hälsofarliga arbetsplatser och lokaler, luftföroreningar ochskadligt buller bör utvecklas, liksom målinriktade insatser i syfte attförebygga stora folksjukdomar såsom cancer, allergier och diabetes. Utskottetvill betona vikten av mödra- och barnhälsovårdens, skolhälsovårdens ochungdomsmottagningarnas arbete. Hälsoupplysningen bör bedrivas aktivt och medpedagogiska metoder så att den når även socialt utsatta grupper, t.ex. gruppermed språksvårigheter. Vidare bör enligt utskottets mening politiska åtgärdervidtas för att garantera allas rätt till hälsa, arbete och försörjning. Det ärviktigt att undanröja arbetslösheten eftersom den är en grogrund för bl.a.fysisk och psykisk ohälsa.Det råder oklarhet om det politiska ansvaret för folkhälsofrågor påcentral nivå. Formellt är socialministern högsta ansvarig, men hennes an-svarsområde är så vittomfattande att folkhälsofrågorna knappast kan gesprioritet. Enligt utskottet bör en folkhälsominister tillsättas. Det behövsmottagare på de politiska nivåerna som har nödvändig tid och kompetens att tatill vara den enorma kunskap om hälsan och dess bestämningsfaktorer som finnsinom hälso- och sjukvården. Folkhälsoministern bör förutom folkhälsofrågornaansvara för exempelvis handikappolitiken samt frågor om hjälpmedelsförsörjning,rehabilitering och arbetsliv. En sådan anordning skulle bl.a. medföra en bättrecentral samordning av folkhälsoarbetet och en bättre helhetssyn samt attregeringen får större kunskaper om hur olika åtgärder påverkar folkhälsan.Utskottet ser allvarligt på att det sällan görs konsekvensbeskrivningarinför politiska beslut. Mot bakgrund av de nedskärningar som genomförts ochvars konsekvenser det saknas forskning om, bör enligt utskottets mening ensamhällsanalys över levnadsförhållandena i göras.Vad utskottet nu anfört bör som sin mening ge regeringen till kännamed anledning av motion So285 (v) yrkande 4. Övriga motioner under avsnittetavstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande folkhälsoarbetets inriktning och organisationatt med anledning av motion 1997/98:So285 yrkande 4 och med avslag påmotionerna 1997/98:So241 yrkandena 1-2, 6-8 och 10, 1997/98:So308yrkandena 15, 17 och 20 och 1997/98:So345 yrkandena 10, 12 och 13 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. Folkhälsoarbetets inriktning och organisation (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 13 börjar med ?Flertaletav? och slutar med ?bör avslås? bort ha följande lydelse:Den ekonomiska utvecklingen, och därmed fördelningspolitiken, är enligtutskottet av strategisk betydelse ur ett folkhälsoperspektiv. Det finns i dagstor anledning att ur en folkhälsoekonomisk synvinkel diskutera och analyseraförändringar av skatte- och transfereringssystem samt effekten av olikalönepolitiska strategier. Folkhälsoarbete på en övergripande nivå präglas avtrender. För att undvika att fokus plötsligt förflyttas från en arena till enannan anser utskottet att alla eventuella nedskärningar av övergripandefolkhälsoanslag skall följas av konsekvensbeskrivningar.Utskottet anser att det är angeläget att ett nära samarbete sker mellanprimärvården, Agenda 21-arbetet, de folkbildande organisationerna och övrigtlokalt folkhälsoarbete. Ett sådant samarbete kan lokalt skapa utrymme för enfruktbar dialog runt folkhälsofrågor i människors vardag. Enligt utskottetsmening bör regeringen utreda hur man i projektform från statens sida skallkunna initiera, förankra och genomföra en sådan lokal försöksverksamhet.Försiktighetsprincipen innebär att om något på goda grunder bedöms ellermisstänks vara hälsostörande skall det undvikas, även om någon fullständigvetenskaplig bevisning om hälsofarligheten inte kan presteras. Denna principmåste enligt utskottet beaktas även inom hälso- och sjukvården.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motion So308 (mp) yrkandena 15,17 och 20 ges regeringen till känna. Övriga motioner under avsnittet avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande folkhälsoarbetets inriktning och organisationatt med anledning av motion 1997/98:So308 yrkandena 15, 17 och 20samt med avslag på motionerna 1997/98:So241 yrkandena 1-2, 6-8 och 10,1997/98:So285 yrkande 4 och 1997/98:So345 yrkandena 10, 12 och 13 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Skatte- och avgiftshöjningar för hälsofarliga verksamheter (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 13 börjar med ?Utskottetfinner? och slutar med ?yrkande 4 avstyrks därför? bort ha följande lydelse:En betydande del av kostnaderna för hälso- och sjukvård kan hänföras tilltrafikolyckor, miljöstörningar, alkoholmissbruk och tobaksanvändning. mening bör skatter och avgifter inom dessa verksamheter och på dessavaror användas för att betala de samhällsekonomiska kostnader som de direkteller indirekt orsakar. En höjning av skatten på dessa områden bör ske inomramen för en skatteväxling där skatten på främst arbete sänks. Genom dettasystem tryggas delvis den framtida finansieringen av hälso- och sjukvården. Detinnebär också att hälso- och miljöfarliga verksamheter och varor blir dyrareoch därmed sannolikt mindre vanliga. medför systemet lägrevårdkostnader och en betydande folkhälsovinst för medborgarna.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motion So308 (mp)yrkande 4 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande skatte- och avgiftshöjningar för hälsofarliga verksamheteratt med anledning av motion 1997/98:So308 yrkande 4 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. Förebyggande arbete (mom. 3)(), (), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 13 börjar med ?HSU 2000?och slutar med ?och avstyrks därför? bort ha följande lydelse:Enligt utskottet är det viktigt att förebyggande insatser liksomhälsoperspektivet uppmärksammas i diskussionerna om sjukvårdens framtidainriktning. Det är bättre att försöka förebygga och undvika skador där så ärmöjligt, än att enbart reparera de skador som redan uppkommit. Den enskildeslipper därmed lidande och ohälsa och samhället sparar resurser. Många studiervisar att äldre oftast ges enbart omvårdnad, inte förebyggande ellerrehabiliterande insatser. Enligt utskottet är detta både inhumant ochresursslösande. En ökad fokusering på hälsa och rehabilitering behövs och denenskilda människans handlingar och ansvar måste sättas i centrum. Hälsan haräven samband med grundläggande värderingar och kulturmönster. ser intealla sambandet mellan den egna livsstilen och hur de mår. Utskottet anser detmycket angeläget att människor uppmuntras att ta ansvar för sin hälsa.Enligt utskottets mening är det viktigt att alla som arbetar inom sjukvårdenfår ökade kunskaper om förebyggande åtgärder. Då dagens läkarutbildning inteägnar många timmar åt prevention har även läkarna behov av ökade kunskaper ompreventionens och livsstilens betydelse för hälsan.Utskottet anser det viktigt att det förebyggande arbetet sker långsiktigt ochmålmedvetet samt att uppföljande kontroller görs av insatsernas kvalitet ocheffekter på folkhälsan.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motionerna So302 (kd)yrkandena 2 och 10, So319 (mp) yrkande 4, So326 (m) yrkandena 1 och 2 och So340(mp) yrkande 1 ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande förebyggande arbeteatt med anledning av motionerna 1997/98:So302 yrkandena 2 och 10,1997/98:So319 yrkande 4, 1997/98:So326 yrkandena 1 och 2 och 1997/98:So340yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. Skillnader i hälsa (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 14 börjar med ?Enligtårets? och slutar med ?Motionerna avstyrks? bort ha följande lydelse:Utskottet vill betona vikten av att signalerna om ojämlikhet i hälsa mellanolika befolkningsgrupper beaktas i folkhälsoarbetet. Hälsopolitisk hänsyn måsteenligt utskottet tas i all samhällsplanering. Kunskap är därvid ett nyckelord.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motion So302 (kd)yrkande 1 som sin mening ge regeringen till känna. Motion So285 (v) yrkande 2avstyrks.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande skillnader i hälsaatt med anledning av motion 1997/98:So302 yrkande 1 och med avslag påmotion 1997/98:So285 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,8. Folkhälsoforskning (mom. 5), , och (alla m)anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 17 börjar med ?Iforskningspropositionen? och på s. 18 slutar med ?avstyrks därför? bort haföljande lydelse:Enligt utskottet är kunskaperna otillräckliga om vilka förebyggande insatsersom är effektiva och vilka åtgärder i preventivt syfte som är möjliga attutföra. I ekonomiskt trängda lägen nedprioriteras emellertid ofta forskning omförebyggande insatser och den som vill satsa på forskning på området har svårtatt få anslag. Utskottet ser allvarligt på detta och anser attFolkhälsoinstitutet och andra aktörer inom området bör studera vilka preventivainsatser som har bäst effekt och är lättast att genomföra.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motion So326 (m)yrkande 3 som sin mening ge regeringen till känna. Övriga motioner underavsnittet avstyrks.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande folkhälsoforskningatt med anledning av motion 1997/98:So326 yrkande 3 och med avslag påmotionerna 1997/98:So241 yrkandena 3 och 5, 1997/98:So308 yrkande 18 och1997/98:So345 yrkande15 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,9. Folkhälsoforskning (mom. 5)() och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 17 börjar med ?Iforskningspropositionen? och på s. 18 slutar med ?avstyrks därför? bort haföljande lydelse:I förs statistisk över dödligheten i olika sjukdomar och över vilkasjukdomar som föranleder sjukhusvård. Uppgifterna om sjuklighet ochhälsoproblem i öppenvården är emellertid ofullständiga och måste enligtutskottets mening förbättras. Utskottet ser allvarligt på att SCB:sundersökningar om levnadsförhållanden () begränsats på grund avbesparingskrav. Detta kommer att försvåra möjligheterna att analysera vissautsatta gruppers hälsoproblem och hur de kan avhjälpas. Enligt utskottet behövsbättre kunskaper om barns fysiska och psykiska hälsa liksom om vilkariskfaktorer som ligger bakom vissa stora folksjukdomar. Könsperspektivet närdet gäller ohälsa har inte heller blivit föremål för ingående forskning.Kunskaperna om arbetslöshetens konsekvenser för hälsan är också ofullständiga.Vidare behövs forskning kring vad som påverkar etableringen av barns ochungdomars levnadsvanor. Utskottet anser även att studier behövs som belysersåväl hälso- och sjukvårdens som samhällsinriktade åtgärders betydelse förfolkhälsan, uttryckt i såväl mänskliga som hälsoekonomiska termer. är folkhälsoforskning ett prioriterat område, vilket bör beaktas avforskningsråden och forskningsstiftelserna.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motion So345 (fp) yrkande 15 gesregeringen till känna. Övriga motioner under avsnittet avstyrks.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande folkhälsoforskningatt med anledning av motion 1997/98:So345 yrkande 15 och med avslagpå motionerna 1997/98:So241 yrkandena 3 och 5, 1997/98:So308 yrkande 18och 1997/98:So326 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,10. Folkhälsoforskning (mom. 5)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 17 börjar med ?Iforskningspropositionen? och på s. 18 slutar med ?avstyrks därför? bort haföljande lydelse:Arbetsmiljön i är internationellt sett bra. Ohälsa på grund avförhållandena på arbetsplatsen är mindre förekommande här än i andra jämförbaraländer. En orsak till detta är den mycket medvetna satsningen som gjorts föratt förbättra arbetsmiljön. Enligt utskottet bör nu en motsvarande strategisksatsning göras på livet utanför arbetsplatsen, med utgångspunkt i det socialalivets stödpunkter: familjen, de sociala nätverken och närmiljön. Utskottetanser att ett omfattande forskningsprogram bör initieras om den socialagemenskapens betydelse för folkhälsan. Det behövs ny kunskap om socialintegration och om vilka mekanismer som påverkar människors livsvillkor ochlevnadssätt. Forskningsprogrammet bör enligt utskottet utgå frånmikroperspektivet och ha till syfte att belysa familjens, de sociala nätverkensoch den yttre närmiljöns betydelse för människors hälsa. Programmet bör varatvärsektoriellt och omfattas av idéhistoriker, sociologer, medicinare,antropologer m.fl.Skillnaderna i hälsa grundar sig ofta på klasskillnader vilket fått tillföljd att kvinnoperspektivet i folkhälsoarbetet glömts bort. Analyser av ochforskning kring hälsoutvecklingen har ofta begränsats till specifikakvinnosjukdomar och psykiska problem. Enligt utskottets mening måstefolkhälsoarbetet vidgas för att belysa kvinnors situation ur andra perspektiv.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motion So241 (c) yrkandena 3 och5 ges regeringen till känna. Övriga motioner under avsnittet avstyrks.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande folkhälsoforskningatt med anledning av motion 1997/98:So241 yrkandena 3 och 5 och medavslag på motionerna 1997/98:So308 yrkande 18, 1997/98:So326 yrkande 3 och1997/98:So345 yrkande 15 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,11. Folkhälsoforskning (mom. 5)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 17 börjar med ?Iforskningspropositionen? och på s. 18 slutar med ?avstyrks därför? bort haföljande lydelse:Det finns otaliga exempel på att patienter med oklara diagnoser och s.k.diffusa besvär behandlas kränkande och inte tas på allvar. Ofta omfattas dessapersoner inte av sjukförsäkringssystemet eftersom de inte får någon erkänddiagnos. Utskottet vill påpeka att diffusa besvär kan bero på en genomgripandepåverkan på flera organ i kroppen, t.ex. en allmän förgiftning eller annanstörning av kroppens funktioner på den molekylära nivån. Enligt utskottet börden forskning som saknas för att s.k. diffusa symptom skall kunna förklarasäven för prioriteras. Det kan handla om forskning kringsambanden mellan miljö, kemikalier och hälsa.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motion So308 (mp) yrkande 18 gesregeringen till känna. Övriga motioner under avsnittet avstyrks.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande folkhälsoforskningatt med anledning av motion 1997/98:So308 yrkande 18 och med avslagpå motionerna 1997/98:So241 yrkandena 3 och 5, 1997/98:So326 yrkande 3 och1997/98:So345 yrkande 15 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,12. Statistiskt underlagsmaterial i folkhälsoarbetet (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 18 börjar med ?Folk- ochbostadsräkningar? och slutar med ?avstyrker motionen? bort ha följande lydelse:Det statistiska underlag som folk- och bostadsräkningarna utgjort har enligtutskottet varit ett ovärderligt material för folkhälsoarbetet. Om intemotsvarande uppgifter tas fram kommer det att få betydandekonsekvenser för forskningen om människors hälsa och dess bestämningsfaktorer.Utskottet anser det mycket angeläget att det förberedelsearbete som pågår föratt kunna genomföra de nya registerbaserade folk- och bostadsräkningarnapåskyndas.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motion So241 (c)yrkande 9 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande statistiskt underlagsmaterial i folkhälsoarbetetatt med anledning av motion 1997/98:So241 yrkande 9 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,13. Allergi (mom. 7)() och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 30 börjar med ?Sedan länge?och slutar med ?avstyrker motionerna? bort ha följande lydelse:Allergiproblemen kan inte lösas enbart inom hälso- och sjukvården. Utskottetanser det därför viktigt att arbetet bedrivs tvärsektoriellt. Det krävsstrategier som genomsyrar olika områden samt konkreta handlingsplaner. De storaallergiproblemen i skolorna är enligt utskottets mening oacceptabla. Elever medsvåra allergibesvär drabbas såväl fysiskt som genom att inte kunna tillgodogörasig undervisningen. Enligt utskottet måste attityderna förändras och respektenöka för dem som lider av allergi. De ideella föreningarna har här en viktiguppgift som kunskapsspridare. Utskottet anser att en skolans allergiutredningbör tillsättas för att studera vad som gjorts och vad som kan göras för attförebygga allergier bland skoleleverna.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motionerna So302 (kd)yrkande 4 och So345 (fp) yrkande 4 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande allergiatt med anledning av motionerna 1997/98:So302 yrkande 4 och1997/98:So345 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,14. Vissa sjukdomar (mom. 8)(), (), (), ()och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 30 börjar med ?När det? ochslutar med ?Motionerna avstyrks? bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattningen i motionerna So204, So270 och So289 om attosteoporos är ett växande folkhälsoproblem som måste prioriteras. Sjukdomenorsakar ett stort enskilt lidande och enorma samhällskostnader. behöver forskningen intensifieras och kunskaperna om sjukdomen blandvårdpersonal, allmänhet, media och sjukvårdspolitiker förbättras. Varje läkaresom behandlar vuxna patienter bör ha grundläggande kunskaper omosteoporossjukdomens förekomst och riskfaktorer samt känna till möjligheternatill profylax och behandling. Eventuell förekomst av osteoporos bör utredas hosalla patienter med frakturer.