bet · GK01KU25 · 1997-05-15 00:00:00 — Hade regeringen känt till brevetoch velat ge ett godkännande på alla dessa delar hade det varit ett ganskavittgående regeringsbeslut där man hade måst nämna ortsdiskussionen,flyttstödet, pengar och mycket mer. Först fick han vetaatt brevet fanns. fick han veta att hade tecknat ett strukturavtal.Vid veckoberedningen inför regeringssammanträdet fannsinte något koncept till regeringsbeslut i ärendet om underhållsavtalet. ThageG undertecknade beslutet den 30 eller och såg dåkonceptet. Han kunde inte veta att det fanns något brev från i ärendet. Att Försvarsmaktens skrivelse nämns i konceptet ochexpeditionen innebär endast ett konstaterande av vem som registrerat ärendet.När regeringen fattade sitt beslut fanns inte någotutkast till blivande avtal mellan och Aero påFörsvarsdepartementet. har rutinerna i Försvarsdepartementet skärpts,så att konceptet skall finnas färdigt vid veckoberedningen.Det lär ha förekommit en kontakt per telefon efter regeringssammanträdetmellan tjänstemän vid Försvarsdepartementet och omregeringsbeslutet. Regeringsbeslutet expedierades den 8 januari 1997.I en Ekointervju har förklarat att regeringen inte kommeratt skjuta till några extra pengar för flyttningen från tillTrollhättan, dvs. inte några regionalpolitiska medel eller några extra sådanamedel som enligt försvarspropositionen är avsedda för teknologisatsningar inomsvensk försvarsindustri. Vad andra medier uppgivit att han uttalat kan haninte svara på. Om inte de medel som avsatts enligt strukturavtalet räcker, inte några nya pengar. Skattebetalarna får dockbetala strukturförändringarna.Thage G är förtrogen med företagsinformation sedan sin tid somindustriminister. Sådan information lämnas normalt i ordnade former, och Volvovar ett föredöme i detta avseende som industriminister.Regeringen har i detta ärende aldrig fått någon information från omnedläggningsbeslutet. Det verkar som om på något sätt i själva verketredan tidigare hade bestämt sig för att flytta Arbogaverksamheten tillTrollhättan. , då det först blev klart att börjattänka i olika banor, borde de ha kommit för att lämna information. Han kaninte utesluta att velat använda för att förainformation till under förhandlingsarbetet , men hanhade vid en träff med Försvarsindustriföreningensstyrelse, vid vilken var närvarande, gjort klart vilkadepartement hade att gå till i olika frågor. Det är inte en uppgift förmyndigheterna att vara budbärare åt industrin, utan industrin måste själv takontakt direkt med departementen. Flyttningen av Aeros verksamhet frånArboga till är inte en följd av regeringens beslut den 19 december1996 utan ett rent företagsbeslut.Arbogaverkstädernas framtid hade varit föremål för uppvaktningar, bl.a. frånkommunen och facken, på . Problemen varknappast någon nyhet för någon. Alla berörda visste ju att skulle utgåur det svenska flygvapnet. Beslutet om att JAS 39 skulle ersätta Viggenfattades /82. Naturligtvis kände regeringen till att det militäraflygunderhållet förr eller senare kommer att fasas ut när JAS ersätter Viggen.JAS-motorerna skulle ju underhållas i , inte i . Det kan varavärt att notera att faktiskt har haft som en egen målsättning att detcivila motorunderhållet skall kunna öka så pass mycket att det skulle gå atträdda kvar verksamheten i . Den informationen fick som industriminister.Justitiekanslerns yttrandeI sitt yttrande av har Justitiekanslern sammanfattningsvisanfört följande.Justitiekanslern har på uppdrag av regeringen granskat det avtal () ingick med () rörande hanteringen av vissa kostnader till följd avminskat underhållsbehov för motor RM 8. Justitiekanslern har haft till uppgiftatt klarlägga innebörden av avtalet och dess syften. Vidare skulleJustitiekanslern klarlägga varför har ansett sig behöva slutaavtalet liksom befogenheter därvidlag. Slutligen har uppdragetäven innefattat en granskning av Försvarsmaktens befattning med frågan.Avtalet har syftat till att klargöra vilka kostnader som skulle ansesföranledda av den omstrukturering som skulle följa av det minskade underhålletav motor RM 8 och att göra dessa kostnader till föremål för separatredovisning och ersättning.FMV har av såväl kommersiella skäl som med hänsyn till de säkerhetsmässigaoch kvalitativa krav som måste ställas på underhållet av flygmotorer funnitsig böra acceptera en av VAC framförd uppfattning att verksamheten måsteomlokaliseras till . Justitiekanslern har vid den bedömning somskall göras inom ramen för regeringens uppdrag inte någon anledning attifrågasätta detta FMV:s ställningstagande.En sådan omstrukturering av verksamheten vid VAC som blev aktuell medförsjälvfallet att kostnader härför uppkommer. Att sådana kostnader på det enaeller andra sättet till slut får bäras av köparen eller konsumenten torde varanärmast oundvikligt i all typ av industriell kommersiell verksamhet. Än mersjälvklart framstår detta med hänsyn till den samverkan som finns mellan VACoch flygvapnet och det ömsesidiga beroendeförhållande som råder dem emellan.FMV har också accepterat att dessa kostnader skulle få ingå i underlaget förden offert som VAC nu lämnade för det framtida underhållet av motor RM 8.Vissa praktiska och ekonomiska skäl gjorde att man valde att reglera dessakostnader i ett särskilt avtal. Ingenting hade hindrat att avtalet rörandehanteringen av strukturkostnaderna i slutändan hade arbetats in iproduktstödsavtalet som ett särskilt avsnitt. Justitiekanslern har ingaerinringar mot den valda avtalskonstruktionen.Med tanke på innehållet i det beslutsunderlag som hade tillställtsregeringen har FMV enligt Justitiekanslerns bedömning rimligen inte kunnatuppfatta regeringens beslut på annat sätt än attgodkännandet också omfattade en reglering av kostnaderna för omstruktureringenav verksamheten från till Trollhättan.Justitiekanslerns slutsats av det nu anförda är att FMV får anses ha haftbefogenhet att träffa avtal rörande hanteringen av kostnader till följd avminskat underhållsbehov för motor RM 8 på det sätt som har skett genom avtaletden . Att detta skett i ett särskilt dokument förändrar påintet sätt denna bedömning.Justitiekanslerns utredning har till ändamål att också besvara frågan varförFMV ansett sig böra sluta strukturavtalet. Frågan har tolkats så att uppgiftenskulle vara att bedöma om FMV agerat affärsmässigt genom att träffa avtal medVAC i valda former och på överenskomna villkor rörande de bägge aktuellaavtalen.De hänsyn som FMV tagit till flygsäkerhet och tillgänglighet äruppenbarligen inte ovidkommande för de aktuella avtalen utan måste anses somnödvändiga komplement till önskemålet om kostnadseffektivitet.Utredningsmaterialet och intervjuerna med berörda parter har på ettövertygande sätt visat att en koncentration av underhållsverksamhetenbeträffande RM 8 till var nödvändig i den uppkomna situationen isyfte att uppnå erforderlig kvalitet och säkerhet i motorunderhållet. Däremotskulle FMV inte ha agerat affärsmässigt om myndigheten låtit sociala hänsynstyra innehållet i avtalen med VAC.Justitiekanslern har även ansett sig böra granska om det ingångna avtalet ifråga om hanteringen av strukturkostnaderna skulle kunna innebära någonotillåten form av statsstöd eller på annat sätt stå i strid mot EG:s regler.Justitiekanslern har kommit fram till att så inte är fallet.Försvarsmakten har inte tagit någon aktiv del i de förhandlingar som leddefram till avtalen . Försvarsmakten har dock hållitsinformerad om avtalens innehåll och om vilka konsekvenser dessa skulle medförabeträffande verksamheten i Arboga.Enligt Justitiekanslerns uppfattning finns det inte anledning att på någotsätt ifrågasätta Försvarsmaktens agerande i frågan.Utöver vad som framgår av den sammanfattning av Justitiekanslerns yttrande somnu har återgivits återfinns i yttrandet bl.a. den uppgiften att uppgivit att man vid sina kontakter med Aero tydligtframhållit att det ankom på Aero att informera ?sina? departement inomRegeringskansliet, dvs. i första hand ochArbetsmarknadsdepartementet, om den förestående omstruktureringen. Vidareframgår av yttrandet att de kostnader som uppkom i samband med attverksamheten /92 omstrukturerades från till Arbogaomfattades av det produktstödsavtal som då träffades samt att Justitiekanslerni sitt yttrande konstaterat att alternativ till den omstrukturering som äraktuell har utretts och befunnits lämplig såväl ur ekonomisk som teknisksynpunkt.Utskottets bedömningUnder förhandlade och Aero omunderhållet för motorerna RM 8 och RM 12 och frågor som hängde samman med det.På ett tidigt stadium framfördes att ett särskilt strukturavtal borde tecknasangående kostnaderna för flyttning från till . uppger enligt Justitiekanslerns yttrande att man vid sinakontakter med Aero framhållit att det ankom på Aero att informera?sina? departement om den förestående omstruktureringen.Regeringens beslut hade beretts inomFörsvarsdepartementet . Den utredning som har gjorts omhur denna beredning gått till har visat att uppgifter av stor vikt förregeringens behandling av ärendet var kända inom Försvarsdepartementet ochfanns att tillgå i handlingarna i ärendet, men att varken departementschefeneller någon av chefstjänstemännen särskilt uppmärksammades på dessa uppgifterinnan ärendet togs upp på regeringssammanträdet. Detta har fått till följd attThage G vid regeringssammanträdet inte var klar över hur beslutetskulle kunna komma att uppfattas av och vad som kundevara att vänta från Aeros sida efter det att regeringens beslut hadefattats. Han hade därför inte heller varit i stånd att lämna regeringensövriga ledamöter en fullödig redogörelse för ärendet i hela dess vidd.Av det skriftliga materialet framgår att inte gjortsuppmärksam på de förhållanden som åsyftas i det sagda. Enligt utskottetsmening kan det också finnas utrymme för skiftande bedömningar av hur långt ettstatsråds ansvar skall sträcka sig i fråga om brister i handläggningen avstörre och mindre frågor inom ett departement. Som själv harbetonat inför utskottet måste emellertid chefen för ett departement i sistahand bära ett politiskt ansvar för departementets verksamhet. I ett sådantperspektiv står det enligt utskottets mening klart att departementschefen intekan undgå viss kritik för de brister i beredningen av regeringsärendet ommedgivande att teckna avtal för produktstöd för flygplansmotorerna RM 8 och RM12 som förekommit. Utskottet noterar emellertid att olika åtgärder harvidtagits inom departementet för att förhindra en upprepning av detinträffade.Efter beslutet har vid skilda tillfällen uttalat sig i dendebatt som uppstod. begränsar sin granskning i dettahänseende till vad uttalat om det sätt på vilket statensåtagande enligt strukturavtalet att svara för vissa kostnader skullefinansieras. Utskottet konstaterar att inför utskottet intehar givit uttryck för någon annan mening än att det strukturavtal som tecknatsav och Aero är civilrättsligt bindande och attstatens kostnader för strukturförändringarna bärs avskattebetalarna.Med de uttalanden som har gjorts är utskottets granskning av detta ärendeavslutad.14. Statsråden och tjänsteutövning i ärendet omdetaljplan för en del av m.m.ÄrendetI en granskningsanmälan, bilaga A 12.1, har till konstitutionsutskottetsgranskning anmälts statsråden och i samband med ett ärende om detaljplan för del av Norra länkenm.m. Anmälaren hänvisar till en dom av Regeringsrätten ivilken Regeringsrätten har upphävt regeringens beslut den 29 februari 1996angående detaljplan för del av inom i Stockholm.Enligt anmälaren framgår av domen att regeringen i sin handläggning avärendet har satt sig över gällande lagstiftning. som regeringenhandlagt ärendet är det enligt anmälaren klart att även agerat påett sätt som torde strida mot gällande rätt. Anmälaren påpekar att arbete medarbetstunnlar m.m. pågick även under Regeringsrättens prövning av ärendet.Till grund för granskningen har legat bl.a. tre promemorior frånMiljödepartementet, och ,bilagorna A 12.2-A 12.3. Utskottet har vidare hållit en utfrågning medkulturminister , bilaga B 8.DetaljplaneärendetBakgrundKommunfullmäktige i antog detaljplan för del avNorra länken inom stadsdelen i . Detaljplanen syftade tillatt göra det möjligt att bygga en del av trafikleden i en tunnelmellan och och därmed genom nationalstadsparkenUlriksdal-Haga-Brunnsviken-Djurgården.Kommunfullmäktiges beslut överklagades av ett antal enskilda personer tillLänsstyrelsen i med yrkande om att detaljplanen skulleupphävas. Genom beslut avslog överklagandena ochfastställde kommunfullmäktiges beslut.Regeringens beslutÄrendet överklagades vidare till regeringen som avslogöverklagandena. I sitt beslut konstaterade regeringen att enligt 3 kap. 7 §andra stycket lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. (NRL) fårinom en nationalstadspark ny bebyggelse och nya anläggningar komma till ståndoch andra åtgärder vidtas endast om det kan ske utan intrång i parklandskapeller naturmiljö och utan att det historiska landskapets natur- ochkulturvärden i övrigt skadas.Regeringen konstaterade vidare att det i propositionen omnationalstadsparken (prop. 1994/95:3 s. 41-46) anges bl.a. att natur- ochkulturvärdena har varierande tyngd i olika delar av nationalstadsparkensamtidigt som området i sin helhet är av riksintresse med hänsyn till desssamlade natur- och kulturvärden. Av syftet med följer attområdets huvudstruktur vad avser natur- och bebyggelseområden inte får ändras.En utbyggnad av med anslutningar bör enligt propositionen kunnaförenas med bestämmelserna om en nationalstadspark. Detta kan ske genom attNorra länken med anslutningar förläggs i tunnelläge under nationalstadsparkenoch genom att till leden hörande anordningar ovan jord utformas på ett sättsom inte skadar områdets natur- och kulturvärden. En förnyelse avinfrastrukturen i området som sammantaget medför en förbättring av miljön inomnationalstadsparken eller som möjliggör en väsentlig förbättring för hälsa ochmiljö i fråga om infrastrukturanläggning som berör parken bör enligtpropositionen också vara möjlig att utföra.Regeringen fann med hänsyn till ett yttrande av överdetaljplanens inverkan på och de ställningstaganden somlåg bakom inrättandet av att bestämmelserna omnationalstadsparken fick anses vara beaktade på ett godtagbart sätt iplanärendet. Klagandenas invändningar att detaljplanen skulle strida motbestämmelserna i 3 kap. 7 § andra stycket NRL kunde enligt regeringen inteanses utgöra skäl att upphäva beslutet att anta den överklagade detaljplanen.Regeringsrättens beslutEtt par enskilda personer ansökte hos Regeringsrätten om rättsprövning avregeringens beslut. Som huvudsaklig grund för ansökningarna åberopade desökande att detaljplanen stred mot bestämmelserna om skydd förnationalstadsparken i 3 kap. 7 § NRL. Regeringsrätten upphävde genom dom den31 regeringens beslut och visade målet åter till regeringen förny behandling.Regeringsrätten konstaterade i sin bedömning att några formella brister vidhandläggningen av planärendet inte hade visats föreligga. Vad gällde beslutetsförenlighet med bestämmelserna i 3 kap. 7 § NRL anförde Regeringsrättenföljande.I får, enligt de i lagtexten uppställdaskyddsbestämmelserna, nya anläggningar komma till stånd och andra åtgärdervidtas endast om det kan ske utan intrång i parklandskap eller naturmiljö ochutan att det historiska landskapets natur- eller kulturvärden i övrigt skadas.Regeringens inställning är, som har framgått av det anförda, attlokaliseringen av , med hänsyn främst till de uttalanden somgjorts under lagstiftningsarbetet, inte kan bedömas strida motskyddsbestämmelserna för . Regeringen syftar därviduppenbarligen bl.a. på - - - uttalandena i prop. 1994/95:3 om att enförläggning av i ett tunnelläge bör kunna förenas med vad somföreslås i lagstiftningsärendet och att sådan förnyelse av infrastrukturen iområdet bör vara möjlig att utföra, som sammantaget medför en förbättring avmiljön inom eller som möjliggör en väsentlig förbättringför hälsa och miljö i fråga om en infrastrukturanläggning som berör parken.Stockholms kommun framför liknande synpunkter och framhåller att byggandet avbetongtunneln inte medför något bestående intrång.Regeringsrätten finner med hänsyn till vad som sålunda förekommit anledningatt först konstatera att lagtexten inte innehåller någon begränsning i frågaom skyddet mot intrång eller skada exempelvis så att detta skulle gälla baramot intrång eller skada som är av bestående karaktär. Det finns inte hellernågon regel som gör det möjligt att godkänna en åtgärd som medför intrångeller skada på den grunden att åtgärden har positiva effekter pånatur- eller kulturmiljön i andra avseenden. En annan sak är att åtminstoneskaderekvisitet i sig synes lämna ett visst utrymme för att man vidbedömningen av åtgärdernas karaktär skall kunna se till helhetsverkan ochsåledes bortse från helt tillfälliga eller annars obetydliga negativaeffekter.I förevarande fall innebär detaljplanen att det blir möjligt att anlägga enca trafikled i tunnel genom . Tunneln skalldelvis anläggas i ett öppet schakt från markytan. Sistnämnda del av tunnelngår bl.a. på en sträcka av inom ett område som är bevuxet medträd och annan vegetation och som har parkkaraktär. Inom detta område blir detalltså möjligt att fälla träd och ta bort vegetation och jord så att ett djuptschakt skapas. Det framstår som helt klart att dessa åtgärder innebär ettintrång i nationstadsparkens parklandskap och naturmiljö.Regeringsrätten finner redan på angiven grund att de åtgärder som blirmöjliga genom den antagna detaljplanen strider mot 3 kap. 7 § andra stycketNRL. Det innebär att också regeringens beslut strider mot lagrummet. På grundhärav skall regeringens beslut upphävas.Promemorior från och InrikesdepartementetI en promemoria upprättad inom anges attärendet om detaljplan för del av () kom intill departementet och sedermera kompletterades medskrivelser från de klagande samt från företrädare för diverse kultur- ochmiljöorganisationer m.fl. Departementet påpekar att bestämmelserna i 3 kap. 7§ lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m., NRL, trädde i kraftden . Eftersom i hade prövatöverklagandena av kommunens antagandebeslut före ikraftträdandet ochregeringen vid sitt ställningstagande hade att pröva också frågan om planensförenlighet med de nya bestämmelserna anmodades den 30 augusti1995 att avge yttrande i denna fråga. yttrande kom in tilldepartementet och kommunicerades med de klagande.Ytterligare skrivelser kom härvid in från dessa samt från företrädare förkultur- och miljöorganisationer m.fl.Departementet anger vidare att kommunfullmäktige i den 13november 1995 beslutade att anta detaljplan för delenRoslagstull-Ugglevikskällan-Frescati och detaljplan för delenVärtan. I samband härmed beslutade kommunfullmäktige också att hemställa hosregeringen om att den måtte fullfölja miljöprövningen beträffande samtliga tredetaljplaner för . Ytterligare en skrivelse kom därefter in frånkommunen. De klagande bereddes tillfälle att yttra sig över kommunenshandlingar. Ytterligare skrivelser kom därefter in såväl från de klagande somfrån vissa organisationer m.fl.Därutöver anger departementet att ärendet föredrogs vid regeringenssammanträde av statsrådet . Statsrådet inte vid behandlingen av planärendet om (). Skälet härtill var att hon tidigare som kommunfullmäktig iStockholms kommun bl.a. deltagit i kommunfullmäktiges beslut den 20 december1993 då detaljplanen antogs. Beredningen i anmäldes ochförankrades fortlöpande hos statssekreteraren en promemoria upprättad har lämnatvissa kompletterande uppgifter. Departementet anför att för den löpandeberedningen av förvaltningsärenden, t.ex. överklaganden inom plan- ochbygglagens tillämpningsområde, svarar normalt den arbetsenhet inom berörtdepartement till vars verksamhetsområde ärendet hör. Vid behov sker samrådmed ansvarig expeditionschef. Den löpande beredningen av dessaförvaltningsärenden sker således på tjänstemannaplanet. Enligt departementetinnebär detta att ansvarigt statsråd normalt inte deltar förrän ärendet bedömsklart för avgörande, varvid föredragning sker för statsrådet.Departementet anför vidare att i förvaltningsärenden av större vikt brukaransvarig statssekreterare eller ansvarigt statsråd informeras omberedningsläget och vid behov delta i beredningen. Vad gäller överklagandet avden aktuella detaljplanen för konstaterades redan när ärendet komin till att statsrådet deltagit ikommunfullmäktiges beslut i ärendet och därför var jävig. hardärför inte deltagit vare sig i den löpande beredningen av ärendet eller iregeringsbeslutet.Enligt departementet har inte heller något annat statsråd deltagit i denlöpande beredningen av det aktuella ärendet. Däremot har departementetsstatssekreterare fortlöpande informerats om och deltagit iärendets beredning.Inför ärendets avgörande föredrogs ärendet för statsrådet somockså var föredragande statsråd vid regeringens beslut den 29 februari 1996.Enligt departementet var det först vid denna föredragning som del av ärendet.Utfrågning med statsrådet utskottets utfrågning med statsrådet uppgav hon att hon viddet aktuella tillfället var civilminister och enligt ersättarsystemet iregeringen ersättare för , som var jävig i ärendet. Rätts- ochexpeditionschefen i och tjänstemannen bokade in hos henne för föredragning av ärendet. MaritaUlvskog anser att hon fick en grundlig föredragning i ärendet, i alla fall med?regeringskanslimått? Vid föredragningen gjordes en mycket utförliggenomgång av kartor och av naturresurslagen. Hon uppskattar att föredragningenpågick under drygt . påpekade att den fortlöpandeberedningen av ärendet hade skötts av statssekreteraren iMiljödepartementet, eftersom det fanns ett jävigt statsråd. Hon anförde vidareatt som föredragande statsråd måste man dock vara väl insatt i frågan för attt.ex. kunna svara på frågor från kolleger under själva regeringssammanträdet.Föredragningen ägde rum i syfte att hon själv skulle göra ettställningstagande i ärendet och ej endast för hennes information.Tidigare granskning i konstitutionsutskottetUnder föregående behandlade utskottet i singranskning ett regeringsbeslut som blivit föremål för rättsprövning (bet.1995/96:30, avsnitt 21). I samband med denna granskning lämnade utskottet enredovisning av bakgrunden till rättsprövningsinstitutets införande i svenskrätt. Utskottet redovisade också i tabellform i vad mån ditintills inkomnaansökningar om rättsprövning hade bifallits, avslagits respektiveavvisats/lämnats utan åtgärd av Regeringsrätten.Det under föregående års granskning aktuella regeringsbeslutet hade fattatsden och avsåg godkännande av en viss typ avlottförsäljningsautomat. Regeringsrätten upphävde genom dom den 30 maj 1995regeringens beslut och återförvisade ärendet till regeringen för ny prövning.I sin bedömning konstaterade utskottet att det regeringsbeslut som upptagitstill granskning hade blivit föremål för rättsprövning av Regeringsrätten.Regeringsrätten hade därvid upphävt regeringens beslut och återförvisatärendet till regeringen. Granskningen föranledde inget uttalande frånutskottets sida.Ärendet om bygglov för arbetstunnlar m.m. som tillfällig åtgärdBakgrundStadsbyggnadsnämnden i beviljade genom beslut den 23november 1995 bygglov för tre arbetstunnlar samt arbetsplats-et-ablering på vissa fastigheter inom stadsdelen . Bygglovetbeviljades som tillfällig åtgärd och avsåg tiden till och med den 1 december1996.Beslutet överklagades till i . I beslut den 12januari 1996 meddelade att den inte tog upp överklagandet tillprövning på grund av att klagandena ansågs sakna besvärsrätt.Länsstyrelsens beslut överklagades till Kammarrätten i , som ibeslut avslog överklagandet.Kammarrättens beslut överklagades till Regeringsrätten. Regeringsrättenbeslutade att inte meddela prövningstillstånd.Statsrådet svar på interpellation den 4 februari 1997Statsrådet svarade på en interpellation frånEwa () gällande om statsrådet avsåg att verka för att Vägverketomedelbart skulle avbryta sina arbeten på i avvaktan på utgångenav den rättsliga prövning som pågick.