bet · GL01UbU1 · 1997-11-25 00:00:00 — Vidare skall nämnden hantera ärenden så snabbt som möjligt mediakttagande av kravet på rättssäkerhet och bedriva sin verksamhet så attstuderande och låntagare ges en, utifrån deras utgångspunkt, tillfredsställandeservice.Enligt regeringen har pressen på organisationen ökatkraftigt till följd av införandet av det särskildautbildningsbidraget, främst för vuxna arbetslösa, och ökningen av antaletstuderande vid eftergymnasiala utbildningar. Regeringen har beräknat 25miljoner kronor för administrationen av detta stöd.Regeringen föreslår att anvisas ett ramanslag på253 för . Det bör noteras att nämnden i innevarandeårs tilläggsbudget också tillförts för att täcka ackumuleratunderskott i återbetalningsverksamheten och kompensera för volymökningar.I ett par motioner lämnas förslag till andra anslagsbelopp.Enligt Moderata samlingspartiets budgetförslag i motion 1997/98:Ub811 yrkande24 bör kunna genomföra besparingar på 30 miljonerkronor under det kommande budgetåret, varför det av regeringen föreslagnaanslagsbeloppet minskas med denna summa. Motionärerna hänvisar i sammanhangettill den av dem begärda översynen av nämndens rådgivande roll.I motion 1997/98:Ub807 (mp) yrkande 62 tillförs anslaget till . Detta motiveras i motionom den ekonomiska politiken (motion 1997/98:Fi219) med att den ökade satsningenpå vuxenutbildning medför ökade arbetsuppgifter för nämnden och ett behov avytterligare medel.U t s k o t t e t finner inte skäl att sätta i fråga den medelsberäkning somregeringen gjort. bör således anvisa det anslagsbelopp som regeringenföreslagit till för nästa budgetår.Frågor som rör Centrala uppgifter tas upp i tre motioner.I motion 1997/98:Ub805 (m) yrkande 17 begärs en översyn av nämndensuppgifter. Det framhålls i motionen att en mer kvalificerad rådgivningsfunktioninte utan vidare låter sig förenas med ren myndighetsutövning, vilket inteheller är nödvändigt. Studenterna måste ges bättre förutsättningar för enlångsiktig planering av sin ekonomi, menar motionärerna. De anser därför attförsäkringsbolag eller banker bör kunna ta över den del av nämndens uppgiftersom rör ekonomisk rådgivning.Behovet av konkurrens i administrationen av studiemedelssystemet påpekas imotion 1997/98:Ub715 (fp) yrkande 1. Motionärerna anser att fler aktörer änCentrala bör kunna hantera utbetalningen av studiemedelefter det att en student beviljats studielån av nämnden. Det kan t.ex. finnasintresse hos banker och försäkringsbolag att knyta nya kundkontakter bland destuderande och utveckla servicetjänster till gagn för dem, framhållermotionärerna.Enligt motion 1997/98:Ub717 (s) är det nödvändigt att servicenivån inomCentrala ses över för att ge de studerande bättremöjligheter att komma i kontakt med myndigheten.U t s k o t t e t hänvisar i ärendet till ett interpellationssvar avutbildningsministern . Ministern redovisade i svaret attCentrala nu ser över sina rutiner och arbetsmetoder för attkunna ge bättre service till studenterna . stora resurser på teknikutveckling för att på detta sätt lösgörapersonalen för att kunna arbeta med rådgivning till studenterna. Enligtministern finns det dock uppenbarligen all anledning att se över nämndensadministration. Regeringen kommer därför att tillkalla en särskild utredare fördenna uppgift. Översynen skall göras . Utbildningsministern räknarmed att utredningen skall vara klar . Att läggaöver nämndens funktion på en bank är inte aktuellt.Mot bakgrund av vad utbildningsministern aviserat om en översyn av , avstyrker utskottet motionsyrkandena.8 Anslag till nationella och internationella forskningsresurserRegeringens förslagRegeringen har vid beräkningen av anslagen inom detta verksamhetsområdegenomfört de förändringar i ansvarsfördelningen samt de besparingar somutskottet behandlat tidigare i detta betänkande (avsnitt 4.2). De anslagsbeloppsom regeringen föreslår framgår av bilaga 2, spalten Regeringens förslag.Besparingen med på forskarutbytet med utlandet är fördelatmed på (), på (), 2 miljonerkronor på () och påTeknikvetenskapliga forskningsrådet (TFR).Under anslaget till har medel beräknats för kostnader som uppkommer ioch med att fr.o.m. ingår som medlem i . Medlen för Kollegiet för samhällsforskning (SCASSS) harförts bort från anslaget till och i stället, som framgått i avsnitt 6.3,beräknats under anslaget till universitet.Anslaget till NFR har tillförts medel för kostnader avseende medlemskapet ide internationella organisationerna , , CEBM, EMBL, ESRF och JET. Vidarehar beräknats under detta anslag för driften av den s.k. R2-reaktorn i Studsvik, som tidigare finansierades från utgiftsområde 21 Energi.Från anslaget till TFR har medlen för förts bort. Innevarande årär dessa medel 38 505 000 kr.Under anslaget D 17 Särskilda utgifter för forskningsändamål har beräknatsmedel för bidrag till ett antal fristående vetenskapliga organ såsom Kungl.Vetenskapsakademien, de i och , Institutet förframtidsstudier m.fl. Medel för en forskarskola i teleinformatik har för år1998 också beräknats under detta anslag.Forskningsråden och FRN bör enligt regeringen ges fortsatt möjlighet att åtasig mer långsiktigt projektstöd. Regeringen begär därför bemyndigande att underår 1998 låta staten ta på sig ekonomiska förpliktelser i samband med stöd tillforskning som finansieras under verksamhetsområdet ochinternationella forskningsresurser som innebär åtaganden under åren 1999-2003.Vilka belopp som det begärda bemyndigandet skall omfatta anges i propositionen(avsnitt 7.4).Som utskottet redogjort för i avsnitt 4.2 föreslår regeringen att dethittillsvarande anslaget till Europeisk forskningssamverkan avvecklas. Vidutgången av innevarande år kan ett betydande anslagssparande på detta anslagförväntas. Regeringen avser att föra detta anslagssparande till anslagetSärskilda utgifter för forskningsändamål och anser att det bör kunna finansieraåtaganden i samband med bidragen till internationella forskningsorganisationersamt eventuella kostnader i samband med den föreslagna förändringen avfinansieringen av dyrbar vetenskaplig utrustning. De besparingar som görs påanslagen till forskningsråden och till dyrbar utrustning kommer på så sätt atti betydande utsträckning bli kompenserade under år 1998.MotionernaOppositionspartiernas budgetförslag framgår av bilaga 2 i en spalt för varjeberört parti.Moderata samlingspartiet föreslår i motion 1997/98:Ub811 sammanlagt 397miljoner kronor mer än regeringen inom verksamhetsområdet ochinternationella forskningsresurser. I sitt budgetalternativ tillför de 25miljoner kronor mer än regeringen till (yrk. 25), mertill MFR (yrk. 26), mer till NFR (yrk. 27) och 20miljoner kronor mer till TFR (yrk. Av det sistnämnda beloppet avser 10miljoner kronor fullföljande av satsningen på superdatorer. Moderaternaföreslår en minskning med på anslaget Särskilda utgifter förforskningsändamål (yrk. 30) och en ökning med på anslagettill dyrbar vetenskaplig utrustning (yrk. Vidare föreslår de ett anslagtill europeisk forskningssamverkan på . Regeringens förslag attöverföra resurserna för detta till myndighetsnivå bör enligt motionärernaavslås (yrk. 6).Miljöpartiet föreslår i motion 1997/98:Ub807 ökningar av vissa anslag bl.a.under detta verksamhetsområde för att finansiera ett antal i motionen förordadeprojekt som gäller dyslexi, sensorer, samspelet människa-maskin samt riskanalys(yrk. Ökningarna avser FRN, nämligen under anslaget tillforskning och forskningsinformation och under anslaget tillförvaltning. Vidare föreslås i budget- alternativ 20 miljonerkronor under ett nytt anslag, : Informationom genteknik (yrk. 62 i denna del). NFR bör få i uppdrag att informeraallmänheten om den gentekniska forskningen enligt riktlinjer som redovisas imotionen (yrk. 59).Miljöpartiets förslag när det gäller FRN motiveras huvudsakligen av att FRNenligt motionärerna skall ta ett betydligt större ansvar för samordning avfinansiering av tvärvetenskapliga projekt. Det behövs, anser motionärerna, enutredning av den tvärvetenskapliga forskningens situation med syftet attutarbeta förslag till åtgärder för att underlätta samverkan över ämnesgränserna(yrk. De anser vidare att forskningsråden bör få i uppdrag att inventeravilka forskningsrön som kan förväntas ha stora samhällskonsekvenser och att taett speciellt ansvar för information om nya rön inom sådana vetenskapsgrenar(yrk. 58).Utskottets bedömningU t s k o t t e t tillstyrker regeringens förslag till anslagsbelopp ochavstyrker motionsyrkandena om andra belopp.I fråga om ansvarsfördelningen när det gäller internationellaforskningsorganisationer hänvisar utskottet till sin bedömning i avsnitt 4.2och till vad utskottet redovisat angående dispositionen av förväntatanslagssparande.Det bör ankomma på berörda forskningsfinansierande organ, exempelvis FRN, attta ställning till olika projektförslag. Utskottet är inte berett att föreslåatt beslutar om en särskild medelsanvisning för vissa projekt. Ifråga om information om genteknik hänvisar utskottet till att regeringennyligen har tillsatt en parlamentarisk kommitté som skall utreda den modernabioteknikens möjligheter och risker. Genteknik är ett av de nya metodområdensom utvecklats inom biotekniken. Utredningsuppdraget skall redovisas senast den1 juni . Som ett första underlag till utredningen har FRN på regeringensuppdrag gjort en kunskapsöversikt över den moderna biotekniken och desstillämpningar inom olika samhällsområden. Kunskapsöversikten som nyligenöverlämnades har bl.a. delats ut till samtliga ledamöter i . Desstitel är på gott och ont. Översikt över bioteknologins användning,risker och möjligheter.Utskottet föreslår också att godkänner regeringens förslag angåendeanvändningen av anslagssparande och ger regeringen det begärda bemyndigandet.Förslaget om en utredning av den tvärvetenskapliga forskningens situation börenligt utskottets mening inte bifallas. I direktiven till denforskningspolitiska utredningen (dir. 1997:67) sägs bl.a. att både den snabbavetenskapliga utvecklingen och samhällsrelevansen innebär större behov avinterdisciplinärt samarbete och av tvärvetenskapliga ansatser. Kommittén bör isina förslag till ansvarsfördelning och organisation ta hänsyn till detta.Utskottet anser att resultatet av utredningen bör avvaktas och att yrkande 48 imotion 1997/98:Ub807 således bör avslås.Utskottet avstyrker också yrkande 58 i samma motion, med hänvisning till attsåväl lärosätena som FRN och samtliga forskningsråd har ansvar för att samverkamed det omgivande samhället och att informera om forskningens resultat.9 Anslag till gemensamma ändamål9.1 Kostnader för medlemskap i m.m.Svenska unescorådet har till uppgift att för del vara ett sådantnationellt samarbetsorgan som - enligt stadgan för Förenta nationernasorganisation för utbildning, vetenskap och kultur () - skall samordna deviktigaste nationella organen inom område med organisationensverksamhet. Rådet skall främja verksamhet i och stödja svenskainsatser inom ramen för organisationens program.Anslaget (E 1), som disponeras av Svenska unescorådet, används till störstadelen för medlemsavgiften till . En mindre del avser medlemsavgifter tillkonventionen om världens natur och kulturarv och det internationella centretför konservering i (ICCROM). Från anslaget betalas även de administrativakostnaderna för Svenska unescorådet.Regeringen föreslår att under anslaget E 1 för budgetåret 1998anvisar ett ramanslag på 36 365 000 kr.U t s k o t t e t anser att bör anvisa det begärdaanslagsbeloppet.9.2 Utvecklingsarbete inom område m.m.De utgifter som belastar rubricerade anslag (E 2) avser utvecklingen av sy-stem som skall leda till effektiviseringar och kostnadsminskningar imyndigheternas verksamheter eller av system som ger ökad tillgång tillinformation nationellt och internationellt samt viss övergripande statistik.Anslaget kan även tas i anspråk för vissa andra myndighetsövergripandeverksamheter av tillfällig art. Vidare finns under anslaget särskilda medelavsatta för barnomsorgsundersökningar.Regeringen föreslår att under anslaget E 2 för budgetåret 1998anvisar ett ramanslag på 22 524 000 kr.Enligt motion 1997/98:Ub811 (m) yrkande 33 bör anslagsbeloppet ibesparingssyfte kunna minskas med 5 miljoner kronor.U t s k o t t e t, som inte har något att invända mot medelsberäkningen,anser att bör avslå motionsyrkandet och följa regeringens förslag.Till anslaget Utvecklingsarbete inom område m.m. börsåledes anvisas 22 524 000 kr.10 Sammanfattande förslag till anslag för budgetåret 1998I avsnitten 5-9 har utskottet redovisat sina ställningstaganden till anslageninom de olika verksamhetsområdena.Utskottet noterar att budgetförslagen från , går utöver den utgiftsram som harfastställt.Med hänvisning till detta och till vad som anförts i avsnitten 5-9 föreslårutskottet att med bifall till regeringens förslag anvisar anslagenunder utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning för budgetåret 1998enligt uppställning i bilaga 1.11 Övriga frågorMiljöpartiet föreslår i motion 1997/98:Ub807 yrkande 63 en beräknad fördelningpå anslag inom utgiftsområde 16 för budgetåren 1999 och 2000. I jämförelse medde beräkningar som regeringen redovisar i propositionen när det gäller denämnda budgetåren avviker förslag beträffande åren 1999 och 2000på samma sätt som partiets förslag beträffande år 1998.U t s k o t t e t anser att yrkandet bör avslås. bör inte ta någonställning till utgiftsramens fördelning på anslag förrän ramen är fastlagd ochregeringen har lagt fram ett förslag. Preliminära ramförslag kommer att läggasfram i vårpropositionerna 1998 och 1999 och definitiva sådana förslag samtförslag om anslagsbelopp kommer att läggas fram i budgetpropositionerna införrespektive budgetår.Centerpartiet pläderar i motion 1997/98:Ub484 yrkande 2 för decentralisering avhögskoleutbildningen i även till andra delar än Södertörn.Därigenom skulle ett nätverk av högskolecentrum kunna skapas med orter somNorrtälje, , , och . Enligt motionärerna börregeringen uppdra åt i att i samverkan med berördahögskolor och kommuner planera en sådan decentralisering.U t s k o t t e t anser att bör avslå motionsyrkandet. Det finnsinte anledning för att göra ett särskilt uttalande just om Stockholmslän. Alla länsstyrelser har enligt sin instruktion (1990:1510) som en av sinasärskilda uppgifter att samordna de olika sektorerna inom sitt ansvars- områdeoch därvid beakta de aspekter som är av betydelse för den regionalautvecklingen. Utbildning nämns bland de områden där har ettsådant ansvar.Frågan hur högskoleutbildningen skall kunna göras mer tillgänglig än hittillsför olika kategorier av personer som inte kan delta i reguljär utbildning på enhögskoleort tas upp i flera motioner.Centerpartiet förespråkar i motion 1997/98:Ub810 yrkande 13 ökade möjlighetertill distansstudier med ökad användning av informationstekniken. Tekniken i sigsjälv löser dock inte några ekonomiska eller pedagogiska problem, ansermotionärerna. De pekar på att det har tagits initiativ till olika projekt förutvecklande av virtuell högskoleutbildning. Regeringen bör enligt deras meningåterkomma till med förslag om virtuell högskoleutbildning. I sammamotion yrkande 14 för åter fram idén om öppna universitet. Deskulle kunna erbjuda en form för kompetensutveckling på hög nivå för människorsom av olika anledningar inte har möjlighet att ta del av reguljär högreutbildning. Tanken är att kurser skall erbjudas huvudsakligen på deltid ochkvällar och , och att deltagarna själva bedömer sina förkunskaper. Detenterar i sedvanlig ordning och får intyg på genomgången utbildning, menkurserna tillgodoräknas för en examen först då man registrerats vid ettuniversitet eller en högskola. Motionärerna vill att regeringen skall återkommatill med förslag om öppna universitet.Folkpartiet lanserar i motion 1997/98:Ub474 tanken på ett svenskt öppetuniversitet, ett distansuniversitet (SDU). Detta skulle inte utveckla egnakurser utan vara samordnare av kurser som universitet och högskolor utvecklar.Studenten skulle kunna fullfölja en hel akademisk utbildning genom SDU ochdärvid läsa kurser från flera olika lärosäten utan att ha behövt söka till vartoch ett av dessa (yrk. Som ett incitament för att få högre genomströmningvid (jämfört med vad som ofta är fallet vid distanskurser )kan motionärerna tänka sig att studenten betalar in en viss avgift för en kurs,en avgift som hon eller han sedan återfår när studierna är avslutade.Distansutbildningskommittén bör få tilläggsdirektiv att fundera på hur SDUskall utvecklas, anser motionärerna (yrk. l8).Vänsterpartiet vill enligt motion 1997/98:Kr601 yrkande 9 ha en satsning påhögskoleutbildning som anordnas på distans med lokal förankring ochkommunikation via IT. Lokala studiecentrum för det personliga mötet mellanstudenterna kan etableras i samverkan med folkhögskolor eller studieförbund,säger motionärerna. I budgetalternativ föreslås 10 miljonerkronor för fortsatt utvecklingsarbete inom detta område.Motion 1997/98:Ub417 (s) tar också upp lokala lärcentrum som instrument förspridning av högskoleutbildningen utanför de traditionella högskoleorterna.Högskolorna har enligt motionärerna en viktig roll att spela för att förstärkaoch utveckla den svenska glesbygden. Möjligheterna att studera på distans måsteöka, sägs det i motion 1997/98:Ub424 (s). Den decentralisering som skett genomutbyggnaden av de mindre och medelstora högskolorna är enligt motionären intetillräcklig. I motion 1997/98:Ub427 (m) framförs förslag om att genomföra enförsöksverksamhet med en distanshögskola ?on line?. En avdelning för sådanverksamhet har inrättats vid och visat sig kunna utvecklaIT-baserade distansundervisningsmetoder med förvånande resultat. Metoden ärtämligen oberoende av volymer - kvalitativt spelar det ingen roll om det är 20eller 2 000 studenter. Om resultaten efter försöksverksamheten visar sig godabör man överväga att skapa en distanshögskola för hela landet, ansermotionärerna. Även i motion 1997/98: A455 (fp) om en levande skärgård framhålls(yrk. 2) att distansutbildning på högskolenivå, exempelvis via digital TV,möjliggörs av den nya tekniken. med dess Östersjöprofil harenligt motionärerna en viktig roll härvidlag.U t s k o t t e t föreslår att avslår motionerna med hänvisningtill det utredningsarbete som pågår inom och tillregeringens beredning av dess framlagda delbetänkande angåendeframtidens utbildningsprogram i radio och TV (SOU 1997:148).Distansutbildningskommittén fick tilläggsdirektiv att analyseramöjligheterna att utveckla den organisation, den pedagogik och de läromedel somuniversiteten och högskolorna tillämpar respektive använder vid undervisningmed hjälp av IT (dir. 1997:49). Kommittén skall lämna sitt slutbetänkande i maj1998. beträffande andra anordnare än komvux inom Kunskapslyftetatt avslår motion 1997/98:Ub284 yrkandena 1 och 2,res. 1 (m, fp)2. beträffande utbildning av funktionshindrade inom Kunskapslyftetatt avslår motionerna 1997/98:Ub276 och 1997/98:Ub808 yrkande 2,3. beträffande inrättandet av en idébankatt avslår motion 1997/98:Ub808 yrkande 4,4. beträffande samverkan mellan folkbildning och kommunalvuxenutbildning inom sfi-undervisningenatt avslår motion 1997/98:Kr601 yrkandena 5 och 6,res. 2 (v)- delvis5. beträffande försöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildning förkvinnliga brandmänatt avslår motion 1997/98:Fö720 yrkande 2,6. beträffande den framtida kvalificerade yrkesutbildningenatt avslår motionerna 1997/98:Ub208 yrkande 19, 1997/98: Ub225,1997/98:Ub452 yrkandena 2-8 samt 11 och 1997/98:Ub810 yrkande 3,res. 3 (m) - delvisres. 4 (c) - delvisres. 5 (kd) - delvis7. beträffande allmänt om IT i skolanatt avslår motionerna 1996/97:T917 yrkandena 16 och 19, 1997/98:Ub208yrkande 7, 1997/98:Ub221 yrkande 22, 1997/98: Ub250 yrkande 14,1997/98:Ub267 yrkande 8, 1997/98:K333 yrkande 15, 1997/98:T815 yrkande 1,1997/98:T911 yrkande 6, 1997/98: T912 yrkande 1 och 1997/98:So411 yrkande6,res. 3 (m) - delvisres. 4 (c) - delvisres. 6 (fp) - delvisres. 2 (v) - delvisres. 5 (kd) - delvis8. beträffande utbildning och fortbildning av lärare i ITatt avslår motionerna 1996/97:T916 yrkande 4, 1996/97: T917 yrkande17, 1997/98:Ub256 yrkande 8, 1997/98:Ub263, 1997/98:T815 yrkande 2 och1997/98:T912 yrkande 13,9. beträffande läs- och skrivsvårigheter/dyslexiatt avslår motionerna 1997/98:Ub214, 1997/98:Ub250 yrkande 4,1997/98:Ub256 yrkande 13, 1997/98:Ub801 yrkande 1, 1997/98:Ub807 yrkande 7samt 1997/98:So674 yrkandena 2 och 3,res. 6 (fp) - delvisres. 7 (mp) - delvisres. 5 (kd) - delvis10. beträffande införandet av en nationell skolpengatt avslår motionerna 1997/98:Ub208 yrkande 12, 1997/98: Ub229yrkande 2 och 1997/98:Sk734 yrkande 4,res. 3 (m) - delvis11. beträffande resurstilldelningssystemet i grundskolanatt avslår motion 1997/98:Ub256 yrkandena 1 och 16,res. 5 (kd) - delvis12. beträffande statsbidrag till nedläggningshotade små skoloratt avslår motion 1997/98:Ub267 yrkande 7,res. 4 (c) - delvis13. beträffande inrättande av ett nytt institut fördistansutbildningatt avslår motion 1997/98:T912 yrkande 16,res. 2 (v) - delvis14. beträffande utveckling av iskolanatt avslår motion 1997/98:Ub222,15. beträffande statsbidrag till vissa deltidskurseratt avslår motion 1997/98:Ub258,res. 2 (v) - delvis16. beträffande nätverksuniversitet på Södertörnatt avslår motion 1997/98:A456 yrkande 5,17. beträffande högskola i nordvästra avslår motion 1997/98:Ub402 yrkandena 1 och 2,18. beträffande behovet av fler utbildade lärareatt avslår motionerna 1997/98:Ub221 yrkande 17 och 1997/98:Ub250yrkande 15,res. 6 (fp) - delvis19. beträffande reformering av lärarutbildningenatt avslår motionerna 1997/98:Ub208 yrkande 16, 1997/98:Ub215 yrkande 17, 1997/98:Ub226 yrkande 1, 1997/98:Ub245 yrkande 4,1997/98:Ub457 yrkandena 5 och 7 samt 1997/98:Ub473,20. beträffande lärarutbildning med Waldorfinriktningatt med anledning av motion 1997/98:Ub487 yrkande 1 och med bifalltill samma motion yrkandena 2-3 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,res. 8 (s)21. beträffande modifierad distansutbildning med praktisk-pedago-giskt innehållatt avslår motion 1997/98:Ub226 yrkande 2,22. beträffande fokus i forskningen inom lärarutbildningenatt avslår motion 1997/98:Ub457 yrkande 2,23. beträffande samarbetet mellan skolväsendet, forskningsvärlden ochnäringslivetatt avslår motion 1997/98:Ub457 yrkandena 3 och 4,res. 6 (fp) - delvis24. beträffande barn- och ungdomsperspektiv i de konstnärligautbildningarnaatt avslår motion 1997/98:Ub412,25. beträffande arkitektutbildningenatt avslår motion 1997/98:Ub413,26. beträffande principer för fördelningen av forskningsresursermellan universitet och högskoloratt avslår motionerna 1997/98:Ub489 yrkande 12, 1997/98: Ub805yrkande 11, 1997/98:Ub807 yrkande 43 och 1997/98:Ub811 yrkandena 5 och 7,res. 3 (m) - delvisres. 7 (mp) - delvisres. 5 (kd) - delvis27. beträffande grundforskningsavdragatt avslår motionerna 1997/98:Ub467 och 1997/98:Ub807 yrkandena45-47,res. 7 (mp) - delvis28. beträffande utvecklingsfond för små och medelstora högskoloratt avslår motionerna 1997/98:Ub468 och 1997/98:Ub807 yrkande 44,res. 7 (mp) - delvis - villk. mom. 2729. beträffande ett tekniskt forskningsinstitutatt godkänner regeringens förslag att inrätta ett teknisktforskningsinstitut i ,30. beträffande internationellt forskningssamarbeteatt avslår motionerna 1997/98:Ub805 yrkande 15 (delvis) och1997/98:N223 yrkande 8,res. 9 (m, kd)31. beträffande högpresterande datorsystematt med avslag på motionerna 1997/98:Ub445 och 1997/98: Ub811 yrkande8 godkänner vad regeringen förordat om högpresterande datorsystem,res. 3 (m) - delvis32. beträffande inrättande av ett från friståendekvalitetsinstitutatt avslår motion 1997/98:Ub805 yrkande 7,res. 3 (m) - delvis33. beträffande en översyn av Centrala studiestödsnämndensuppgifteratt avslår motionerna 1997/98:Ub715 yrkande 1, 1997/98:Ub717 och 1997/98:Ub805 yrkande 17,res. 10 (m, fp, kd)34. beträffande en utredning av den tvärvetenskapliga forskningenssituationatt avslår motion 1997/98:Ub807 yrkande 48,res. 7 (mp) - delvis35.