bet · GK01UU6 · 1997-02-13 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 1995/96:204Redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten , vilken föreslås blilagd till handlingarna. Utskottet behandlar också de motioner som har väcktsmed anledning av skrivelsen, ett antal motioner från den allmänna motionstiden1996/97 samt motionsyrkanden som har väckts med anledning av proposition1996/97:25 Svensk migrationspolitik i globalt perspektiv. Motionerna rörhuvudsakligen redovisningsfrågor, lagstiftningen rörande krigsmaterielexport,följdleveransbegreppets tolkning, försvarsindustriellt samarbete samtkrigsmaterielexport till enskilda stater och områden.Samtliga motionsyrkanden besvaras eller avstyrks.2 SkrivelsenRegeringen yrkar i skrivelse 1995/96:204 att tar del av Redogörelsenför den svenska krigsmaterielexporten . 3.1 Motioner väckta med anledning av regeringens skrivelse 1995/96:2041996/97:U1 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna att det bör tas fram lagstiftning och förordningangående tillverkning och utförsel av krigsmateriel.1996/97:U2 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en successiv avveckling av exporten av krigsmateriel,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen i EU-sammanhang måste verka för en mer restriktivhållning i frågor om krigsmaterielexporten från hela EU-området,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att någon åtskillnad i riktlinjer mellan nya leveranser avkrigsmateriel och följdleveranser inte görs,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringens redogörelse för den svenska krigsmaterielexportenbör innehålla en redovisning av vilken typ av materiel som sålts tillrespektive land samt av vilket företag,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringens redogörelse för den svenska krigsmaterielexportenbör innehålla en redovisning av vilka tillstånd som lämnats för svenskaföretags avtal om utlandssamarbete,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att samma riktlinjer skall gälla för Övrig krigsmateriel som förKrigsmateriel för strid,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för krigsmaterielexport till ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för krigsmaterielexport till ,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för krigsmaterielexporten till ,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för krigsmaterielexporten till ,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för krigsmaterielexporten till ,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för krigsmaterielexporten till ,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för krigsmaterielexport till ,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för krigsmaterielexport till ,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för krigsmaterielexport till ,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för krigsmaterielexport till /97:U3 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna att principen omatt regeringen skall avgöra ärenden av principiell betydelse bör tolkas så attalla ärenden där det råder oklarhet om regeringens uppfattning hänskjuts tillregeringen,2. att som sin mening ger regeringen till känna att regeringen börtillämpa riktlinjerna mycket restriktivt också vad avser export av övrigkrigsmateriel, vilket betyder att sådan export inte bör ske till stat som ärinblandad i konflikt som kan befaras leda till väpnad konflikt,3. att som sin mening ger regeringen till känna att skrivelsen omkrigsmaterielexport fortsättningsvis bör redovisa vad det är för svenskkrigsmateriel, eller kategorier av krigsmateriel, som exporterats till olikastater,4. att som sin mening ger regeringen till känna att regeringen börtillämpa en mycket restriktiv exportpolitik avseende minor, och inte godkännaexport av mina 013,5. att som sin mening ger regeringen till känna att det under 1995exporterades krigsmateriel till ett antal stater som inte uppfyllerexportvillkoren i riktlinjerna och att exportpolitiken bör vara merarestriktiv.1996/97:U4 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utvärdering av huruvida de länder till vilka krigsmaterielexportsker uppfyller kriterierna i riktlinjerna för denna export som anges iregeringens skrivelse,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av en översyn av reglerna för s.k. följdleveranser,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att aktivt påverka EU i riktning mot en gemensamrestriktiv syn på krigsmaterielexport, baserad på de svenska riktlinjerna ochkriterierna.3.2 Motioner väckta under den allmänna motionstiden /971996/97:U214 av m.fl. (v) vari yrkas29. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en bättre kontroll av den internationella vapenhandeln.1996/97:U401 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en avvecklingsplan för den svenska exporten av krigsmateriel,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall öka sitt engagemang för att begränsa deninternationella vapenhandeln,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall följa den amerikanska forskaren om att stoppa utvecklingen av nya större vapensystem med offensivkapacitet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det bör tillsättas en utredning med direktiv om att skärpariksdagens riktlinjer för krigsmaterielexport,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att riktlinjernas exportvillkor skall lagfästas,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att krigsmaterielbegreppet skall breddas så att åtminstone sådanmateriel som de största exportföretagen själva anser vara ?försvarsmateriel?omfattas,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att slutanvändarintyg skall användas vid all svensk krigsmateriel-export, också vid export av komponenter,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att hela krigsmaterielsystem aldrig får betraktas och exporterassom ?följdleveranser?,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att all export av krigsmateriel skall stoppas om en stat kommer ikrig eller av andra orsaker inte uppfyller riktlinjernas exportvillkor,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det inte skall upprättas avtal med leveransgarantier som medgerfortsatt export om köparen kommer i krig,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det inte skall ske någon svensk krigsmaterielexport tillIndonesien,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det inte skall ske någon svensk krigsmaterielexport till ,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det inte skall ske någon svensk krigsmaterielexport tillGulfstaterna i ,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att finna vägar för att förhindra service och export av komponenteroch reservdelar till smugglade krigsmaterielsystem.1996/97:U405 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det inte skall ske någon ?sammanvägning? av deförsvarspolitiska behoven och de utrikespolitiska villkoren i exportärenden,utan att de två olika bedömningsgrunderna var för sig och båda måstevara uppfyllda,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att endast bör exportera krigsmateriel till demokratier,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om krigsmaterielexport till ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om krigsmaterielexport till i ,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inom ramen för FN bör kräva att också mindrekrigsmaterielaffärer rapporteras till ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen i större utsträckning bör redovisa vilkakrigsmaterielaffärer som svenska företag genomför med utlandet,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att riktlinjerna för svensk krigsmaterielexport bör lagfästas,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att export av kompletterande krigsmaterielsystem inte skallbetraktas som följdleveranser och inte kunna ske till stater som inteuppfyller riktlinjernas exportvillkor.1996/97:U409 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen som en del av utrikespolitiken, ävenfortsättningsvis, skall verka för en minskad svensk, europeisk ochinternationell vapenhandel,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning av regelverket för svensk krigsmaterielexport,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör följa uppmaning att integodkänna export av militär materiel till , så länge ockupationen avÖsttimor fortsätter,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om MR-situationen i ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vapenexport till och Pakistan.1996/97:U508 av m.fl. (v) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att EU:s stöd till vapenteknologiskt samarbete skall upphöra.1996/97:U515 av m.fl. (kd) vari yrkas49. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att EU-ländernas vapenexportregler måste ändras,1996/97:U605 av m.fl. (mp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att internationellt verka för att all försäljning avmilitärutrustning till upphör.1996/97:U623 av m.fl. (fp) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om principerna för svensk vapenexport.1996/97:U628 av m.fl. (mp, c, fp, v) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vapenexport.1996/97:Fö501 av m.fl. (m) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillämpning av lagen om krigsmaterielexport,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om eventuell översyn av lagen om krigsmaterielexport,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en fast organisation för exportstöd.3.3 Motionsyrkanden med anledning av proposition 1996/97:251996/97:Sf13 av m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en successiv avveckling av vapenexporten,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökad kontroll av den internationella vapenhandeln. 4.1 Skrivelsens huvudsakliga innehåll4.1.1 Ärendets beredning i utskottetInför arbetet med detta betänkande har utskottet tagit del av föredragningarav det för krigsmaterielfrågor ansvariga statsrådet ,krigsmaterielinspektören och , forskare vidSIPRI, internationella fredsforskningsinstitut.4.1.2 Lagen om krigsmaterielTillverkning och utförsel av krigsmateriel regleras genom lagen (1992:1300) omkrigsmateriel och förordningen (1992:1303) om krigsmateriel. Bådaförfattningarna trädde i kraft och ersatte lagen(1983:1034) om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m. och lagen(1988:558) om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m.m. med tillhörandeförordningar.I propositionen 1991/92:174 föreslog regeringen den nya lagstiftningen pågrundval av en genomgripande översyn av med krigsmaterielexportensammanhörande frågor. biföll regeringens förslag (bet. 1992/93:UU1,rskr. 1992/93:61).I proposition 1995/96:31 föreslog regeringen att en ny myndighet skulleinrättas för kontroll över krigsmateriel och andra strategiskt känsligaprodukter, s.k. dual use-produkter. biföll regeringens förslag (bet.1995/96:UU3, rskr. 1995/96:93). Den nya myndigheten, Inspektionen förstrategiska produkter, ISP, påbörjade sin verksamhet . ISPersätter Krigsmaterielinspektionen, KMI, och har i uppgift att ansvara förutförselfrågor avseende såväl krigsmateriel som andra strategiskt känsligaprodukter, s.k. dual use-produkter. Krigsmateriellagen föreskriver attkrigsmateriel inte får tillverkas utan ISP:s tillstånd. Även allförsvarsindustriell utlandssamverkan förutsätter tillstånd av ISP.Krigsmateriel indelas enligt den nya lagen i två kategorier. Vapen och strids-ammunition återfinns inom kategorin krigsmateriel för strid, medan ickeförstörelsebringande materiel återfinns inom kategorin övrig krigsmateriel.Närmare definitioner av de två kategorierna finns i krigsmaterielförordningen.4.1.3 Krigsmaterielinspektionen och för strategiska produkter (ISP) utövar kontroll övertillverkningen av krigsmateriel. ISP har i sitt arbete nära samråd medUtrikesdepartementets enhet för europeisk integration, som sedan den 1 juli1996 har beredningsansvaret för frågor rörande krigsmaterielexporten, ochFörsvarsdepartementet.Förutom att fatta beslut i tillståndsärenden granskar ISP de underrättelsersom tillverkare av krigsmateriel är skyldiga att lämna regeringen senast fyraveckor innan ett anbud lämnas eller ett avtal ingås om export av eller annanutlandssamverkan om krigsmateriel. Företagen skall vidare till ISP kvartalsvisredovisa den marknadsföring de bedrivit utomlands. Slutligen skall dekrigsmaterielexporterande företagen rapportera om de leveranser som görs.4.1.4 Regeringens riktlinjer för krigsmaterielexportRegeringens riktlinjer tillämpas på alla former av utlandssamverkan somregleras i lagen (1992:1300) om krigsmateriel.Ett övergripande syfte med riktlinjerna är att ge en stabil och generell grundför tillståndsprövningen. Riktlinjerna understryker den vikt som vid denutrikespolitiska bedömningen av varje utförselärende skall fästas vidrespekten för mänskliga rättigheter i mottagarlandet. Hänsyn skall alltid tastill mänskliga-rättighets-kriteriet även i de fall då det är fråga om utförselav materiel som i sig inte kan användas för att kränka mänskliga rättigheter.För kategorin krigsmateriel för strid gäller i stort sett samma riktlinjersom tidigare, dvs. att tillstånd till export inte bör ges till en stat sombefinner sig i väpnad konflikt med annan stat, en stat som är invecklad iinternationell konflikt som kan befaras leda till väpnad konflikt, en stat somhar inre väpnade oroligheter eller en stat där det förekommer omfattande ochgrova kränkningar av mänskliga rättigheter.För utförsel av övrig krigsmateriel, som i stor utsträckning omfattar nya,oreglerade produkter, gäller att utförseltillstånd bör beviljastill länder som inte befinner sig i väpnad konflikt med någon annan stat, sominte har inre väpnade oroligheter eller där det inte förekommer omfattande ochgrova kränkningar av mänskliga rättigheter. De skilda riktlinjerna förkrigsmateriel för strid respektive övrig krigsmateriel innebär att en störreländerkrets kan komma i fråga som mottagare av övrig krigsmateriel, dvs. Genom utvidgningen av krigsmaterielbegreppetsynliggörs och redovisas legitim export som var oreglerad. Dennaexport blir nu också föremål för en politisk prövning.4.1.5 för krigsmaterielexportfrågor och ExportkontrollrådetEnligt 10 kap. 6 § regeringsformen skall regeringen i utrikesärenden av störrevikt om möjligt överlägga med utrikesnämnden före avgörandet. Vissautförselärenden som rör krigsmateriel är av sådan art att överläggning mednämnden är påkallad. Det har dock ansetts önskvärt att prövningen av ävenandra enskilda utförselärenden av principiell vikt ges en bredare förankring.Riksdagen beslutade därför på grundval av proposition 1984/85:82 omökad insyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexport att en rådgivandenämnd i krigsmaterielfrågor skulle inrättas. Nämnden ombildades den 1 februari1996 till i samband med tillkomsten av ISP. Liksom nämndensammanträder , som har tio ledamöter, på kallelse av chefenför ISP, krigsmaterielinspektören, som leder överläggningarna. Inspektörenfattar efter rådets hörande beslut i de ärenden som behandlats. I de fall ettärende har principiell betydelse eller annars är av särskild vikt skallinspektionen dock överlämna ärendet till regeringens prövning.Exportkontrollrådet ges tillfälle att ta ställning till alla principielltviktiga ärenden vid sina månatliga sammanträden. Vidare ges ledamöternafullständig insyn i handläggningen av krigsmaterielexportärendena genom attsamtliga utförselbeslut för export fortlöpande redovisas. Genom denna procedursäkerställs en parlamentarisk insyn i ISP:s arbete.4.1.6 Det teknisk-vetenskapliga rådetFör att bistå krigsmaterielinspektören med beredningen av ärenden som rörklassificering av krigsmateriel inrättades ett särskilt teknisk-vetenskapligt råd med företrädare för institutioner med överblick överteknologins tillämpning på civila respektive militära områden. Under år 1995höll rådet fyra sammanträden samt ett samråd per korrespondens. Genomtillskapandet av ISP kommer det teknisk-vetenskapliga rådets arbetsområde attbreddas till att även omfatta dual use-produkter.4.1.7 Information om vapenexportpolitikenKMI:s handbok är till ledning för dem som inom försvarsindustrin och vidstatliga myndigheter har befattning med ärenden som rör tillverkning ochutförsel av krigsmateriel. redovisar gällande lagstiftning,regelverk och handläggningsordning för tillståndsärenden. ISP har vidare föravsikt att hålla seminarier och informationsmöten om ISP:s verksamhet ocharbetsområden . I en informationsskrift (Sverigesvapenexportpolitik, UD informerar 1993:4) behandlas krigsmaterielexportensroll i den svenska säkerhetspolitiken, den svenska försvarsindustrin,riktlinjerna för utförsel av krigsmateriel samt det internationella samarbetetför att reglera vapenexporten.4.1.8 Internationell öppenhet om vapenöverföringarFörenta nationernas generalförsamling antog en resolution somanmodar medlemsländerna att till ett register över konventionella vapenredovisa såväl sin import som sin export av tyngre konventionella vapen.Enligt vissa definitioner skall handeln med följande sju vapenkategorierrapporteras: stridsvagnar, pansrade stridsfordon, grovt artilleri,stridsflygplan, attackhelikoptrar, stridsfartyg och robotar/robotlavetter.Genom redovisningen torde öppenheten i fråga om internationellavapenöverföringar komma att öka i väsentlig grad. I samråd med försvaretsmyndigheter och ISP sammanställer ESEK aktuella uppgifter som i enlighet medden ovannämnda resolutionen överlämnas till FN.Sverige deltar endast i obetydlig omfattning i världshandeln med aktuellatyngre vapensystem. rapporterade import från av232 splitterskyddade trupptransportfordon. Någon svensk export av materielinom de nämnda sju kategorierna förekom inte under år 1995.Sverige verkar på olika sätt för ökad rapportering till och förstörre öppenhet om vapentransfereringar. Samråd om rapporteringen till sker med övriga medlemmar av EU.4.1.9 TruppminorSverige har innehaft ordförandeposten i översynskonferensen ochvåren 1996 avseende vapenkonvention, vars huvudsyfte varit attrevidera landmineprotokollet. Redan vid det förberedande mötet i augusti 1994föreslog att man i detta protokoll skulle införa totalförbud förtruppminor (antipersonella landminor). , som avslutades imaj 1996, lyckades uppnå en rad förbud och begränsningar av minor, men inteett totalförbud för truppminor, som eftersträvats av flera länder. I detreviderade landmineprotokollet införs även vissa begränsningar avseende exportoch överföring av landminor. Således förbjuds konventionsstaterna att överföratruppminor vars användning blivit förbjuden i protokollet, huvudsakligen icke-detekterbara truppminor samt icke-självförstörande truppminor. Vidare förbjudsvarje överföring av minor till en mottagare som inte är en stat. Slutligenåtar sig konventionsstaterna återhållsamhet i handeln med minor, varvid bl.a.krävs att mottagande land, som inte är konventionsstat, måste åta sig attfölja dess bestämmelser.Sverige har inte exporterat några truppminor sedan början av 1970-talet.I har varit medförslagsställare till enresolution i vilken bl.a. vissa staters ensidiga moratorier för export avantipersonella landminor välkomnades, och övriga stater uppmanades att snarastdeklarera sådana moratorier.4.2 Svensk krigsmaterielexport (bilaga till regeringens skrivelse1995/96:204)4.2.1 Beviljade utförseltillståndRegeringen har lämnat en skrivelse medredogörelse för den svenska krigsmaterielexporten. Härigenom förses riksdagenmed en samlad information om krigsmaterielexporten, som underlag gesför en bredare allmän debatt. På grundval av redovisning från dekrigsmaterielproducerande företagen har ISP utarbetat en redogörelse för år1995.Regeringen har beviljat utförseltillstånd för försäljning avkrigsmateriel till ett värde av , varav 3 248 miljonerkronor avser krigsmateriel för strid och övrigkrigsmateriel. Flera av tillstånden avser leveranser . Värdet avbeviljade tillstånd ökade jämfört med , vilket ihuvudsak förklaras av ett par större beställningar från respektive USA.För krigsmateriel för strid uppgick ökningen till och för övrigkrigsmateriel till jämfört med . Räknat i fasta priser ökadevärdet av beviljade tillstånd . För krigsmateriel för stridsteg motsvarande värde , medan för övrig krigsmateriel noterades enuppgång med 86 %.Antalet inkomna utförselärenden har varierat mellan1 500 och 2 300. Den övervägande delen av dessa tillstånd har gällt utförselav andra anledningar än försäljning, såsom utförsel före eller efterreparation, för demonstration eller för prov. , som var detförsta år under vilket den nya krigsmateriellagen tillämpades, inkominledningsvis ett betydande antal ansökningar om utförseltillstånd förförsäljning avseende övrig krigsmateriel vilken tidigare inte vartillståndspliktig. Många av dessa tillstånd avsåg leveranser under flerakalenderår. Beslut om utförseltillstånd fattades t.o.m. den 31 januari 1996enbart av regeringen. I ärenden som inte avsåg utförsel i större omfattningeller i övrigt inte var av större vikt prövade emellertid det statsråd somhade till uppgift att föredra ärenden om utförsel av krigsmateriel frågan omtillstånd. Som framgår av tabell 1 fattades regeringsbeslut iutförselärenden som sammantaget motsvarar av det totala värdet av givnatillstånd.Tabell 1.