bet · GL01KU4 · 1997-11-04 00:00:00 — Även i övrigt kanen nämnds underställning knappast utformas så att den underställda nämndenssjälvständighet undermineras.Kommittén om hälso- och sjukvårdens finansiering och organisation, HSU 2000,föreslår i betänkande SOU 1997:154 en ny lag om patientnämnd m.m., som avsesersätta den nuvarande lagen om förtroendenämndsverksamhet inom hälso- ochsjukvården m.m. Nämndernas arbetsområde föreslås utvidgas till att omfatta alloffentligt finansierad hälso- och sjukvård samt vissa socialtjänstfrågor inomäldreomsorgen. De organisatoriska förutsättningarna för nämndernas verksamhetändras inte. Kommittén understryker patientnämndernas självständiga ställningoch uttalar att det är olämpligt att ledamöterna i nämnderna kombinerar dessauppdrag med uppdrag i kommunala nämnder med ansvar för hälso- och sjukvård.Utskottets bedömningI motion 1996/97:K513 (kd) efterlyses åtgärder från regeringens sida vad gälleren reglering av frågan om kommunala författningssamlingar. Utskottetkonstaterar att regeringen av ekonomiska skäl inte har föravsikt att pålägga kommunerna kravet att de skall tillhandahållaförfattningssamlingar i särskild form. Utskottet, som vill betonaangelägenheten av att de kommunala författningssamlingarna blir tillgängligaför allmänheten, ser positivt på det arbete som äger rum inom den särskildaarbetsgruppen i med inriktning på att kommunerna på frivilligväg skall kunna anslutas till ett elektroniskt rättsdatasystem. Med detta fårmotionen anses besvarad varför den avstyrks.I motion 1996/97:K215 yrkande 1 (fp) aktualiseras frågan om s.k. lagtrotssom yttrar sig i att en kommun t.ex. inte rättar sig efter domstolsutslag elleri övrigt brister i laglydnad. Utskottet hänvisar liksom tidigare till denpågående beredningen i angående ett förslag om att införaett personligt vitesansvar i vissa fall. Motionen avstyrks.I motion 1996/97:K215 yrkande 3 (fp) föreslås att ett kommunaltkonstitutionsutskott inrättas för att skärpa den konstitutionella granskningeni kommuner och landsting. Utskottet anser för sin del att en sådan ordning somden föreslagna inte passar in i det kommunala systemet. Utskottet konstaterarockså att kommunallagen ger utrymme för en granskning av lagenligheten i denkommunala förvaltningen genom revisorerna, vartill kommer att den kommunalaverksamhetens lagenlighet också prövas genom kommunalbesvär och JO:stillsynsverksamhet. Mot denna bakgrund avstyrks motionen.I motion 1996/97:K215 yrkande 4 (fp) föreslås att någon form av JOinrättas som klagomur för kommunmedborgarna. Utskottet framhöll i en fråga mednära anknytning till den här aktuella (bet. 1996/97:KU24) att riksdagensombudsmän har en särställning och att det inte finns anledning att ifrågasättaJO:s ställning och verksamhet. Utskottet vidhåller denna inställning ochavstyrker motionen.I motion 1996/97:K215 yrkande 5 (fp) föreslås att skadeståndslagstiftningenbör skärpas med hänsyn till att det kommunala ansvaret för felaktigmyndighetsutövning enligt motionärens mening är alltför begränsat. Medhänvisning till en aviserad lagrådsremiss i detta ärende avstyrker utskottetmotionen.I motion 1997/98:K502 (m) föreslås att titeln borgmästare används sombeteckning på kommunstyrelsens ordförande. Med hänsyn till attborgmästarfunktionen i historiskt sett inte i första hand var avpolitisk karaktär är det svårt att argumentera för att titeln borgmästaregenerellt införs som en benämning på kommunstyrelsens ordförande. Mot bakgrundav att begreppet borgmästare i det nutida framstår som diffust, bör detenligt utskottets mening inte införas generellt på det sätt som föreslås imotionen. Motionen avstyrks.I motion 1997/98:K521 (kd) föreslås att förtroendenämnderna i landstingengenom en ändring i kommunallagen skall få en självständig ställning inomlandstingets organisation (yrkande 1) och att kommunallagen ändras så attförtroendenämndens oberoende ställning klargörs (yrkande 2). Som framgått avvad utskottet redovisat i det föregående är det fullmäktige som enligtkommunallagen bestämmer över nämnderna och deras inbördes förhållanden. Dennabestämmelse är en del av den fria nämndorganisation som infördes genom 1991 årskommunallag och som bl.a. innebär att ingen enskild nämnd utom styrelsenregleras särskilt i kommunallagen. Av utskottets redovisning framgår också atten underställd nämnd enligt kommunallagens intentioner inte är liktydig med enosjälvständig nämnd. Utskottet konstaterar att HSU 2000 föreslår bl.a. nylagstiftning om patientnämnder. Kommittén framhåller i sitt betänkandebetydelsen av nämndernas självständiga ställning och det olämpliga i attledamöterna i patientnämnderna tillika har uppdrag i nämnder med ansvar förhälso- och sjukvård. Utskottet anser att inte nu bör besluta om någonförändring av förtroendenämndernas ställning etc., eftersom dessa frågor kommeratt beredas i . Motion 1997/98:K521 avstyrks. beträffande kommundelningaratt avslår motionerna 1996/97:K527 yrkande 2, 1996/97:K536 yrkande 1,1997/98:K258 yrkande 3, 1997/98:K517 yrkande 3, 1997/98:K525 yrkande 1,1997/98:K526 yrkande 2 och 1997/98:A203 yrkande 7,res. 1 (m, c, fp, mp)2. beträffande återbetalning av kommunalskattatt avslår motion 1996/97:K502,3. beträffande sänkt rösträttsålderatt avslår 1997/98:K208 yrkande 1,res. 2 (mp)4. beträffande utjämningsmandat vid val av kommunfullmäktigeatt avslår motion 1997/98:K259,res. 3 (fp,v)5. beträffande antalet ledamöter i fullmäktigeatt avslår motion 1997/98:K516 yrkande 1,6. beträffande införande av ersättare i kommuner och landstingatt avslår motion 1997/98:K527 (delvis),7. beträffande införande av ett upplösningsinstitut m.m.att avslår motionerna 1996/97:K527 yrkande 1, 1997/98:K202 yrkande 7,1997/98:K205, 1997/98:K258 yrkande 5, 1997/98:K509 yrkandena 2 och 3 och1997/98:K527 (delvis),res. 4 (m, fp, mp)8. beträffande direktval till stadsdels/kommundelsnämnderatt avslår motionerna 1996/97:K530, 1996/97:K534, 1996/97:Sf632yrkande 11 och 1997/98:K258 yrkande 4,res. 5 (c, fp, v, mp)9. beträffande kommunala folkomröstningaratt avslår motionerna 1996/97:K509 yrkandena 1-3, 1997/98:K506yrkandena 1-4 och 1997/98:K526 yrkande 1,res. 6 (mp)10. beträffande motionsrätt i fullmäktigeatt avslår motionerna 1996/97:K516 yrkandena 1 och 2 och 1997/98:K509yrkande 1,res. 7 (mp)11. beträffande förstärkning av medborgarnas möjligheter tillinflytande, medansvar och valfrihetatt avslår motion 1997/98:K517 yrkande 1,12. beträffande ungdomars inflytandemöjligheteratt avslår motionerna 1997/98:K241 och 1997/98:So673 yrkande 2,13. beträffande den kommunala revisionenatt avslår motionerna 1996/97:K215 yrkande 2, 1996/97:K526,1996/97:K527 yrkande 3 och 1996/97:A607 yrkandena 5 och 6,14. beträffande en särskild valdelegationatt avslår motion 1997/98:K512,15. beträffande stärkande av den regionala demokratinatt avslår motionerna 1997/98:K519 yrkande 2, 1997/98:K528 yrkandena1 och 5 och 1997/98:A403 yrkande 6,16. beträffande kommunala författningssamlingaratt avslår motion 1996/97:K513,17. beträffande kommunalt lagtrotsatt avslår motion 1996/97:K215 yrkande 1,18. beträffande inrättande av ett kommunalt konstitutionsutskottatt avslår motion 1996/97:K215 yrkande 3,19. beträffande inrättande av JOatt avslår motion 1996/97:K215 yrkande 4,20. beträffande skärpning av skadeståndslagstiftningenatt avslår motion 1996/97:K215 yrkande 5,21. beträffande titeln borgmästareatt avslår motion 1997/98:K502,res. 8 (m, fp, mp) - motiv.22. beträffande förtroendenämndernas ställningatt avslår motion 1997/98:K521 yrkandena 1 och 2.Stockholm den 4 november 1997På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (), CatarinaRönnung (s), (), Axel (), (), BirgerHagård (m), (), (), Pär-AxelSahlberg (s), (), (), (), FrankLassen (s), (), () och Ann-KristinFøsker (fp). Kommundelningar (mom. 1)(), (), (m), (), (), (), () ochAnn-Kristin Føsker (fp) anserdels att utskottets yttrande på s. 8 i denna del bort ha följande lydelse:I motionerna 1997/98:K258 - - - (= utskottet) - - - får större spelrum.Utskottet instämmer i de deklarationer som görs i motionerna när det gällerönskvärdheten av att fler kommuner delas. Som framgår av motionerna vägerdemokratimotivet starkt i detta sammanhang.I motionerna 1996/97:K527 - - - (= utskottet) - - - under pågåendemandatperiod.Utskottet instämmer i vad som framförs i motionerna vad gäller behovet av enallmän översyn av reglerna för kommundelningar respektive behovet avförändringar i vissa enskildheter i dessa regler.Riksdagen bör med anledning av motionerna ge regeringen till känna vadutskottet anfört om behovet av en kommunindelningsreform och en översyn avreglerna för kommundelningar.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande kommundelningaratt med anledning av motionerna 1996/97:K527 yrkande 2, 1996/97:K536yrkande 1, 1997/98:K258 yrkande 3, 1997/98:K517 yrkande 3, 1997/98:K525yrkande 1, 1997/98:K526 yrkande 2 och 1997/98:A203 yrkande 7 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.2. Sänkt rösträttsålder (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjar med ?I motion1997/98:K208? och slutar med ?Motionen avstyrks.? bort ha följande lydelse:I motion 1997/98:K208 yrkande 1 (c) föreslås att en försöksverksamhet medsänkt rösträttsålder bör genomföras val. Utskottet delar den meningsom framförs i motionen att det är nödvändigt att samhället bättre tar tillvara unga människors värderingar, engagemang och vilja till inflytande i dendemokratiska processen, vilket kan ske genom bl.a. förändringar irösträttsåldern. Enligt utskottets mening accentueras behovet av en sänkning avrösträttsåldern av att de fyraåriga mandatperioderna medfört att genomsnitts-åldern för förstagångsväljare höjts till 20 år.Utskottet tillstyrker motionen. Vad utskottet anfört bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande sänkt rösträttsålderatt med bifall till motion 1997/98:K208 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.3. Utjämningsmandat vid val av kommunfullmäktige (mom. 4)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjar med ?I motion1997/98:K259? och slutar med ?avstyrks motionen.? bort ha följande lydelse:I motion 1997/98:K259 (v) föreslås att ett system med utjämningsmandat införsvid val till kommunfullmäktige. Som framhålls i motionen kan ett parti undervissa förhållanden, nämligen om partiets röster är jämnt fördelade överkommunen, hamna utanför fullmäktige som en konsekvens av valkretsindelningenoch att det endast finns fasta valkretsmandat. Utskottet instämmer medmotionären att detta är ett demokratiskt problem därigenom att väljarnas rösterriskerar att inte få genomslag i fullmäktiges sammansättning. Därför bör enligtutskottets mening kommunallagen ändras så att utjämningsmandat, i likhet medvad som gäller vid val till , införs även vid val tillkommunfullmäktige.Motionen tillstyrks. Vad utskottet anfört bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande utjämningsmandat vid val av kommunfullmäktigeatt med bifall till motion 1997/98:K259 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.4. Införande av ett upplösningsinstitut m.m. (mom. 7)(), (), (m), (), (), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjar med ?Som framgått?och slutar med ?K527 delvis.? bort ha följande lydelse:Som framgått av vad utskottet redovisat i det föregående finns det en regel ikommunallagen som infördes och som gör det möjligt förfullmäktige att återkalla samtliga uppdrag i en nämnd när den politiskamajoriteten är densamma som i fullmäktige.Enligt utskottets mening är inte denna möjlighet till fyllest, när det gälleruppgiften att lösa upp en politisk situation av mer komplicerat slag, som merpåminner om en regelrätt regeringskris. Sådana situationer tenderar såvittutskottet kan bedöma att bli allt vanligare på nivå.För att råda bot på detta problem bör enligt utskottets mening en sådan ordningtillskapas i kommunallagen som gör det möjligt att anställaförtroendeomröstning, upplösa fullmäktige och utlysa nyval, om den politiskasituationen i en kommun eller ett landsting motiverar detta. Detta börriksdagen med bifall till de här aktuella motionerna som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande införande av ett upplösningsinstitut m.m.att med bifall till motionerna 1996/97:K527 yrkande 1, 1997/98:K202yrkande 7, 1997/98:K205, 1997/98:K258 yrkande 5, 1997/98:K509 yrkandena 2och 3 och 1997/98:K527 (delvis) som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.5. Direktval till stadsdels/kommundelsnämnder (mom. 8)(), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19 börjar med ?Enligtutskottets mening? och slutar med ?1997/98:K258 yrkande 4.? bort ha följandelydelse:Enligt utskottets mening är det inte möjligt att få ut det fulla demokratiskavärdet av den nuvarande indirekta valordningen vid val avstadsdels/kommundelsnämnder. I likhet med anserutskottet att ett direktval skulle ge förutsättningar att minska avståndetmellan väljare och valda och att utveckla medborgarinflytandet och den lokalademokratin.Med tillstyrkan till motionerna 1996/97:K530, 1996/97:K534, 1996/97:Sf632yrkande 11 och 1997/98:K258 yrkande 4 anser utskottet att regeringen börutarbeta förslag till ändringar i lagstiftningen som möjliggör direktval tillstadsdels/kommundelsnämnder års val. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande direktval till stadsdels/kommundelsnämnderatt med bifall till motionerna 1996/97:K530, 1996/97:K534,1996/97:Sf632 yrkande 11 och 1997/98:K258 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.6. Kommunala folkomröstningar (mom. 9)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 23 börjar med ?Utskottetkonstaterar? och slutar med ?yrkande 4 avstyrks.? bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer i motionens bedömning att den ordning som råder sedan1994 vad gäller medborgarinitiativ i fråga om kommunala folkomröstningar harblivit ett misslyckande på det sättet att inget av de ca 40 initiativ somtagits faktiskt har lett till beslut av fullmäktige att en folkomrösning skallgenomföras. Mot denna bakgrund finns det enligt utskottets mening skäl att påolika sätt stärka det kommunala folkomröstningsinstitutet. Det kan som föreslåsi motionerna ske genom att ett folkinitiativ dels alltid skall leda till att enfolkomröstning genomförs, dels att en sådan folkomröstning skall varabeslutande. En förutsättning för att detta skall ske är att en tillräckligtstor andel av de röstberättigade i kommunen, enligt motionens förslag ,ställt sig bakom initiativet. Det föreslås också att en minoritet ifullmäktige, minst en tredjedel, kan väcka frågan om en folkomröstning, somskall vara beslutande.Utskottet ställer sig bakom dessa förslag och delar motionärernas uppfattningatt en reformering av det kommunala folkomröstningsinstitutet på det sätt somföreslås i motionerna kan bidra till att stärka demokratin i generellt.Vad utskottet anfört bör med bifall till motionerna 1996/97:K509yrkandena 1-3 och 1997/98:K506 yrkandena 1-4 och med anledning av motion1997/98:K526 yrkande 1 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande kommunala folkomröstningaratt med bifall till motionerna 1996/97:K509 yrkandena 1-3 och1997/98:K506 yrkandena 1-4 och med anledning av motion 1997/98:K526yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.7. Motionsrätt i fullmäktige (mom. 10)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 23 börjar med ?I motionerna1996/97:K516? och slutar med ?Motionerna avstyrks.? bort ha följande lydelse:I motionerna 1996/97:K516 yrkande 1 och 1997/98:K509 yrkande 1 föreslås attdet skall bli möjligt att ge de röstberättigade i en kommun motionsrätt ifullmäktige. Enligt motion 1996/97:K516 yrkande 2 bör motioner som väckts avkommunmedlemmar ges samma ställning från beredningssynpunkt som motioner somväckts av fullmäktigeledamöter.Utskottet instämmer i vad som framförs i motionen om att många goda förslagfrån medborgarna aldrig kommer fram till politikerna för beslut eftersom mångaförslagsställare inte engagerar sig politiskt eller för fram sina tankar imassmedia. Utskottet delar också motionärernas uppfattning att ett sätt attkomma till rätta med detta är att ge varje kommuninvånare rätt att motioneradirekt till fullmäktige. Enligt utskottets mening är det en självklarhet attmotioner som väckts av kommunmedlemmar från beredningssynpunkt skall behandlaspå samma sätt som motioner som väckts av fullmäktigeledamöter.Utskottet tillstyrker motionerna 1996/97:K516 yrkandena 1 och 2 och1997/98:K509 yrkande 1. Vad utskottet anfört bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande motionsrätt i fullmäktigeatt med bifall till motionerna 1996/97:K516 yrkandena 1 och 2 och1997/98:K509 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.8. Titeln borgmästare (mom. 21) - motiveringenBirgit (), (), (m), (), (), () och ()anseratt den del av utskottets yttrande som på s. 36 börjar med ?I motion1997/98:K502? och slutar med ?Motionen avstyrks.? bort ha följande lydelse:Utskottet finner att det historiskt sett och vid en jämförelse med vad som ärbrukligt i andra länder är befogat att i benämna kommunstyrelsensordförande borgmästare. En sådan titulatur skulle bl.a. kunna underlätta desvenska kommunernas internationella kontakter. Utskottet finner dock ingenanledning för att föreslå någon lagstiftning på det aktuella området.Kommuner som så vill bör dock kunna använda sig av titeln borgmästare på detsätt som förespråkas i motionen. Med detta får motion 1997/98:K502 ansesbesvarad, varför den avstyrks.Särskilt yttrandeUtjämningsmandat vid val av kommunfullmäktige (mom. 4)() anför:I motion 1997/98:K259 (v) föreslås att ett system med utjämningsmandat införsvid val av kommunfullmäktige. Utskottet avstyrker motionen med hänvisning tillatt det inte har gått att skapa en tillräcklig politisk enighet för attgenomföra en ändring av det slag som motionären vill.Enligt mening är det valkretsindelningen som orsakar att mindrepartier får en sämre utdelning på sina röster och riskerar att bli utan mandatunder vissa förhållanden. anser att varje kommun bör utgöra envalkrets, vilket skulle medföra en rättvis fördelning av mandaten. Behovet avutjämningsmandat skulle därmed elimineras. Sammanfattning........................................1Motionerna............................................1Motioner väckta under den allmänna motionstiden 1Motioner väckta under den allmänna motionstiden 3Utskottet.............................................5Kommundelningar 5Motionerna 5Bakgrund 6Utskottets bedömning 8Återbetalning av kommunalskatt 9Motionen 9Bakgrund 9Utskottets bedömning 10Val till fullmäktige och nämnder m.m. 10Motionerna 10Bakgrund 12Rösträttsålder 12Valkretsindelning och regler för mandatfördelning vid fullmäktigeval13Antalet ledamöter i fullmäktige 13Ersättare i fullmäktige och nämnder 14Entledigande av förtroendevalda/nyval 14Direktval till kommundelsorgan 15Utskottets bedömning 17Medborgarinitiativ, inflytandefrågor 19Motionerna 19Bakgrund 20Kommunal folkomröstning 20Medborgerlig motionsrätt 21Ungdomspolitiska kommittén 22Utskottets bedömning 23Kommunal revision 24Motionerna 24Bakgrund 25Utskottets bedömning 27Regional demokrati 28Motionerna 28Bakgrund 28Utskottets bedömning 29Övriga frågor 29Motionerna 29Bakgrund 30Kommunala författningssamlingar 30Lagtrots m.m. 32Kontrollorgan 33Kommunal JO-funktion 33Ansvar vid myndighetsutövning 33Borgmästarbegreppet 34Förtroendenämnder i kommuner och landsting 34Utskottets bedömning 35Hemställan 36Reservationer........................................381. Kommundelningar (mom. 1) 382. Sänkt rösträttsålder (mom. 3) 393. Utjämningsmandat vid val av kommunfullmäktige (mom. 4) 394. Införande av ett upplösningsinstitut m.m. (mom. 7) 405. Direktval till stadsdels/kommundelsnämnder (mom. 8) 406. Kommunala folkomröstningar (mom. 9) 417. Motionsrätt i fullmäktige (mom. 10) 428. Titeln borgmästare (mom. 21) motiveringen 42Särskilt yttrande....................................43Utjämningsmandat vid val av kommunfullmäktige (mom. 4) 43