bet · GL01TU7 · 1997-11-06 00:00:00 — En sådan anpassning följer också av dettelepolitiska målet om att alla, enskilda och myndigheter, i landets olikadelar skall ha tillgång till effektiva telekommunikationer.Utskottet delar också regeringens uppfattning om vikten av att inte låsa fastsig vid en viss teknik, t.ex. ISDN. Det är tjänsten som sådan som skall varasamhällsomfattande. Vilken teknik som används skall inte regleras. Ensamhällsstyrning av tekniken kan medföra felbedömningar och stora fel-investeringar.Utskottet anser med hänvisning till vad som anförts att de nu behandladeyrkandena i motionerna till väsentlig del blir tillgodosedda. Något initiativfrån sida är därför inte erforderligt. Motionerna 1996/97:T202 (c),1996/97:T916 (c), 1996/97:A430 (mp), 1997/98:T1 (s), 1997/98:T217 (s),1997/98:T221 (c), 1997/98:T807 (c), 1997/98:T809 (c), 1997/98:A457 (mp),1997/98:A460 (c) och 1997/98:Ju218 (m) avstyrks därför av utskottet i nubehandlade delar.PrissättningI ett internationellt perspektiv är telefonipriserna i bland världenslägsta. Enligt utskottets mening är det angeläget att denna position kanbibehållas såväl när det gäller traditionella tjänster som olika nya tjänsterpå teleområdet. Enligt det telepolitiska målet följer också att alla skall fåtillgång till teletjänster på likvärdiga villkor.I sitt av godkända betänkande har utskottet tidigare i årframhållit att om taxorna i t.ex. storstadsområdena skulle sjunka till följd aveffektiv konkurrens så får inte taxorna i andra regioner påtagligt släpa efterutan de bör följa den genomsnittliga prisutvecklingen. Vidare angavs att föratt uppnå en tillfredsställande bevakning av målen om rimligt pris och omlikvärdiga villkor är det viktigt att prisutvecklingen på telefonitjänstenföljs ur ett konsumentperspektiv. Utskottet förutsatte därför att regeringennoga uppmärksammar prisutvecklingen och rapporterar härom till riks-dagen (bet. 1996/97:TU5, rskr. 1996/97:201).Som framhålls i flera motioner finns det prisskillnader mellan glesbygd ochtätort när det gäller tillgång till ISDN-nätet. Enhetliga abonnemangs- ochtrafikavgifter tillämpas i hela landet men för anslutningsavgiften finns tvåpriszoner. För den ena zonen, där ISDN-nätet är utbyggt, tillämpas ett fastpris och för den andra zonen ett högre pris baserat på kostnaden i det enskildafallet. Utskottet konstaterar att utbyggnaden av ISDN har gått snabbt undersenare år. ingår av landets företag i det område där ISDN-nätetär utbyggt. Motsvarande siffra för Telias samtliga kunder är 90 %.Utbyggnaden fortsätter och ISDN kommer att integreras med . Det innebär attISDN kommer att erbjudas till ett fast pris i nästan hela landet. Isammanhanget kan vidare nämnas att har sänkt taxorna förISDN väsentligt. Anslutningsavgifterna till ISDN-nätet blir därmed i takt medmoderniseringen av kommunikationsnätet allt mer likformiga över hela landet.Dessutom kan nämnas att Telias utbyggnad av en bredbandsstruktur, som ger vidabättre kommunikationsmöjligheter än ISDN, kommer att påbörjas i de områden somännu inte nåtts av AXE-utbyggnaden, dvs. främst glesbygdsområden.Med hänvisning till vad som anförts anser utskottet att motionerna1996/97:T916 (c), 1997/98:T217 (s), 1997/98:T807 (c), 1997/98:A460 (c) och1997/98:N247 (c) i nu behandlade delar inte bör föranleda någon åtgärd frånriksdagen sida. Motionsyrkandena avstyrks följaktligen.DistanscentralerUtskottet anser att tillgången till god informationsteknik har stor betydelseför möjligheterna att skapa likvärdiga levnadsvillkor för medborgarna i helalandet. Som framhålls i motion 1997/98:T815 (c) kan därmed en utbyggnad avdistansarbetscentraler vara betydelsefull för landsbygdens utveckling ochdärmed för den regionala balansen.Enligt vad utskottet erfarit pågår försök med distansarbetscentraler på olikaplatser i landet. Som ett exempel kan nämnas att regeringen harlämnat ekonomiskt stöd till projektet i tätorter. Syftetmed projektet är att genom IT-värdshus skapa tillgänglighet tillinformationsteknik och olika nätbaserade tjänster för småföretag och bredagrupper i samhället.Utskottet bedömer mot denna bakgrund att något särskilt tillkännagivandefrån sida inte är påkallat. Utskottet avstyrker därför motion1997/98:T815 (c) i denna del.DomännamnDen snabba tillväxten av Internet innebär att antalet namn och adresser påInternet, domännamn, i ökar kraftigt. Det finns omkring 50 000namn och antalet nyregistreringar uppgår till ca 2 500 . Namn- ochadresshanteringen har fallit utanför gällande lagstiftning. I ställetär det branschen själv som byggt upp ett regelverk och en organisation förändamålet.På regeringens uppdrag har Statskontoret i en utredning om densvenska delen av Internet granskat hanteringen av domännamn.Av utredningen framgår att den organisation som svarar för domännamns-hanteringen har förändrats. Statskontoret anser att den nyaorganisationen har förutsättningar att fungera bra och att regelverket förhanteringen av domännamn är till fyllest. Statskontoret föreslår dock att ensärskild samrådsgrupp med deltagare från olika myndigheter knyts tilldomännamnshanteringen. Statskontorets förslag remissbehandlas för närvarande.Enligt utskottets mening finns det från samhällets sida skäl att nära följautvecklingen av domännamnshanteringen och agera om den nya lösningen intefungerar på ett tillfredsställande sätt. Utskottet anser mot denna bakgrund ochmed hänsyn till pågående beredning av Statskontorets förslag att något särskilttillkännagivande från sida inte är påkallat. Utskottet avstyrkerdärför motionerna 1997/98:T911 (kd) och 1997/98:T912 (v) i nu behandlade delar.7 Näringslivsfrågor7.1 MotionsförslagI motion 1997/98:T906 (s) framhålls fördelarna med att främja nyetableringar iSverige av företagsformen Call Centers, dvs. företag som är specialiserade påatt erbjuda olika former av teleservice.I motion 1996/97:T917 (kd) framhålls att arbetslivets organisation förändrasradikalt av IT. De stora monolitiska organisationerna bryts sönder ellerkonkurreras ut av grupper av småföretag i samverkan. IT ger dessa små företagstorföretagens fördelar utan att belasta dem med deras nackdelar. Dennaomdaning från storskaligt till småskaligt förändrar de fundament den svenskavälfärdsstaten vilat på. En statlig utredning föreslås därför tillsättas som iförsta hand kartlägger konsekvenserna av den utveckling som pågår och sommed rimlig säkerhet kan förväntas fortsätta de närmaste fem till tio åren.Först när en sådan kartläggning föreligger bör man ta ställning till vilkastrukturella åtgärder som kan bli nödvändiga. I samma motion framhålls vidareatt inom IT-området bör särskild uppmärksamhet ägnas frågor om småföretagensutveckling.I motion 1997/98:T815 (c) behandlas s.k. virtuella företag med vilka man brukaravse företag som tack vare användning av IT kan ha en liten kärna av egnamedarbetare och ett omfattande nätverk av olika fristående personer ochföretag. Enligt motionärerna bör regelverket för denna nya företagsform sesöver.I motion 1996/97:T916 (c) framhålls att en samlad satsning bör göras inom EUför att gemensamt utveckla IT-området. Arbetet föreslås utgå från ett nyttgemensamt institut lokaliserat till . Institutet skall utvecklatillämpningen av informationstekniken, erbjuda kompetens och kunskap från helaFoU-området och bevaka den internationella utvecklingen. Institutet skallvidare anvisa strategiska val för FoU-politiken och ha kompetens och personellaresurser för att arbeta nära och tillsammans med industrin, de europeiskamedlemsstaternas administrationer, och forskargrupper i helaEU.7.2 Utskottets ställningstagandeFöretagsutvecklingEnligt handlingsprogrammet för informationsteknikens användning skallnäringspolitiken medverka till att främja näringslivets och särskiltsmåföretags IT-användning samt främja utvecklingen av en svensk programvaru-och informationsindustri. Det skall ske bl.a. genom en breddad marknad viaoffentliga och privata upphandlingar. () och spelar också en viktig roll när det gälleratt främja småföretagens IT-användning. Vidare kan nämnas att länsstyrelserna iökad utsträckning uppmärksammar IT:s möjligheter i sitt arbete att med olikaregionalpolitiska medel främja en önskvärd utveckling. Det gäller bl.a. attstimulera etablering av nya företag som verkar på tele- ochkommunikationsområdet. Utskottet förutsätter, att i syfte att skapa ökadtillväxt och sysselsättning, en fortsatt prioritering sker av insatser somfrämjar näringslivets och särskilt de små och medelstora företagens användningav IT.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motionerna 1996/97: T917(kd) och 1997/98:T906 (s) inte bör föranleda något initiativ från riksdagenssida. Motionsyrkandena avstyrks följaktligen.Virtuella företagUtskottet övergår därefter till den nya företagsformen, de s.k. virtuellaföretagen. Utskottet bedömer att en ökad användning av informationsteknikkommer att påverka organisationen av arbetet. Traditionella strukturer kandärvid i många fall komma att ersättas av olika former av nätverk. Dennaorganisationsförändring berör inte bara företag utan påverkar även strukturerinom myndigheter och olika organisationer.Bl.a. kommer noga att följa denna utveckling. I sammanhangetkan vidare hänvisas till det rättsliga observatoriet som har till uppgift attfölja olika lagstiftningsfrågor med anledning av IT-utvecklingen.Utskottet anser mot denna bakgrund att något särskilt tillkännagivande frånriksdagens sida inte är påkallat. Utskottet avstyrker därför motionerna1996/97:T917 (kd) och 1997/98:T815 (c) i nu behandlade förslaget om ett europeiskt framgår avregeringens skrivelse att denna fråga har diskuterats inom ramen förarbetet med på IT-området. Frågan bedöms dock ännu inte varamogen inom unionen.Utskottet förutsätter att regeringen aktivt följer den fortsatta hanteringenav frågan om en eventuell gemensam europeisk myndighet på teleområdet. mening är något särskilt tillkännagivande från sida intepåkallat. Utskottet avstyrker därför motion 1996/97:T916 (c) i denna del.8 Konsumentfrågor8.1 MotionsförslagI motion 1997/98:T4 (mp) efterlyses en utredning om konsumenternas förhållandetill IT-utvecklingen. Som motiv för en utredning anges att konsumenterna i daghar svårt att kunna bedöma olika tjänster och produkter. Nya betalningssätt somelektroniska pengar ställer också ökade krav på konsumentskydd.8.2 Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening har informationstekniken stora möjligheter attförbättra konsumenternas ställning på marknaden. Som uppmärksammas i motionenväcker dock också IT-utvecklingen en rad nya frågor. förväntasexempelvis att ?den elektroniska marknadsplatsen? kommer att vara fulltutvecklad. Därmed kan många varor och tjänster erbjudas via någon form av IT-baserat system som t.ex. Internet. Det innebär att såväl konsumenternassituation som strukturen på handelsområdet kan komma att förändras avsevärt.I 1996 års nationella handlingsprogram för att bredda och utvecklaanvändningen av informationsteknik har inte konsumentområdet berörts särskilt.Av regeringens skrivelse framgår dock att konsumentfrågorna för närvarandeövervägs och behandlas i en rad olika sammanhang. Det gäller även påinternationell nivå där utvecklingen på IT-området utifrån ett brettkonsumentperspektiv behandlas av bl.a. , och . uppdrag ingår också att lämna förslag till hur användarnasintressen kan tas till vara inom ramen för en strävan att åstadkomma en så bredanvändning av tekniken som möjligt. Vidare kan nämnas att det rättsligaobservatoritet tillsammans med och Swebizz tidigare i höstgenomfört en hearing om konsumentfrågor i informationssamhället.Utskottet bedömer att den snabba tekniska utvecklingen gör attkonsumentfrågorna på IT-området kräver kontinuerlig bevakning för att en högnivå av konsumentskydd skall kunna skapas och bibehållas inom området. Motbakgrund av vad som redovisats om pågående insatser kan utskottet inte finnaannat än att konsumentfrågorna är väl uppmärksammade i det pågående arbetet påbåde nationell och internationell nivå. Utskottet förutsätter också attKonsumentverket och konsumentorganisationerna fortlöpande följer frågorna ochvidtar de åtgärder som är erforderliga för att tillgodose konsumenternasberättigade krav på IT-området.Utskottet konstaterar vidare att utgångspunkten för telepolitiken är att gekonsumenterna tillgång till effektiva telekommunikationer till rimliga priser.Utskottet vill vidare hänvisa till att ärsektorsmyndighet på teleområdet. Det innebär att myndigheten har ettövergripande ansvar för att telemarknaden fungerar effektivt från bl.a.konsumentsynpunkt. För att uppnå en effektiv tillsyn har vidare förutsatts ettutökat samarbete mellan och Konsumentverket.Utskottet anser mot denna bakgrund att något särskilt tillkännagivande frånriksdagens sida inte är påkallat. Utskottet avstyrker därför motion 1997/98:T4(mp) i denna del.9 Miljö- och hälsofrågor9.1 MotionsförslagResursförbrukningI motion 1997/98:T4 (mp) framhålls att den dagliga praktiska användningen av ITbör betonas mer inte minst med tanke på miljön. Vidare påtalas att iregeringens skrivelse saknas en redogörelse över hur IT-användningen påmiljöområdet kan medverka till att minska resursförbrukningen i samhället.Mobiltelefoners hälsoriskerHälsorisker i samband med användning av mobiltelefoner och elektromagnetiskafält uppmärksammas i fyra motioner.I motion 1997/98:T803 (s) efterlyses en översyn av reglerna för användning avmobiltelefoner.I motion 1997/98:T804 (s) föreslås att en utredning tillsätts för att klargöraom användandet av mobiltelefoner är farligt ur hälsosynpunkt.I motion 1997/98:T814 (fp) framhålls att riskerna med mikrovågor gör attutbyggnaden av digitala sändningar bör utredas med större kraft än hittills.Digitala sändningar bör därför bromsas och stoppas tills det kommer fram säkrabevis om deras ofarlighet.Enligt motion 1997/98:T805 (mp) bör försiktighetsprincipen gälla vid exponeringav elektromagnetiska fält. Vidare föreslås att det på mobiltelefoner skallfinnas en text som varnar för alltför flitigt användande. Enligt motionen börockså forskningen öka om såväl radiofrekventa fält som om interaktion mellanelektriska fält i luftrummet. Vidare förordas att undantagsklausulen förkontroll av apparater med en uteffekt på mindre än 7 W slopas.9.2 Utskottets ställningstagandeResursförbrukningUtskottet delar den uppfattning som framförs i motion T4 (mp) att en ökadanvändning av IT kan bidra till minskad resursförbrukning i samhället.Informationstekniken förbättrar därför möjligheterna att uppnå ett långsiktigthållbart samhälle. På transportområdet gäller exempelvis att även om inteinformationstekniken resulterat i ett minskat resande ger ITmöjligheter att anpassa resandet på ett sätt som medför ett bättre utnyttjandeav den befintliga infrastrukturen.Utskottet förutsätter att regeringen i samband med sin redovisning tillriksdagen av IT-politiken kommer att beskriva hur användningen av IT påverkarresursförbrukningen i samhället. I avvaktan härpå avstyrker utskottet motion1997/98:T4 (mp) i nu behandlad del. Syftet med motionsyrkandet förutsätts dockkomma att tillgodoses.Mobiltelefoners hälsoriskerEnligt vad utskottet erfarit pågår ett omfattande internationellt ochnationellt arbete för att klarlägga eventuella hälsorisker med bl.a.mobiltelefoni. Som exempel kan nämnas att , , sedanår 1995 bedriver ett särskilt projekt rörande elektromagnetiska fält (EMF).Projektet är planerat att löpa och målsättningen är att nåinternationell samsyn när det gäller värdering av hälsorisker förknippade medelektromagnetiska fält. Projektet skall ses mot bakgrund av den stora oro somfinns bland allmänheten i många länder för hälsorisker från elektrisk ochkommunikationsteknisk utrustning som kraftledningar, mobiltelefoner, radio- ochradarsändare. Till projektet är knutet en rådgivande kommitté bestående avföreträdare för de länder som stöder projektet, bl.a. . I sammanhangetkan nämnas att inom WHO har ett möte ägt rum om elektriska ochmagnetiska fält. På mötet framgick att oron för skadeverkningar av fältentenderar att öka runt om i världen. Rapporter om aktuell forskning ombiologiska effekter och skadeverkningar ansågs dock vid mötet inte ge stöd fördenna oro.Det kan vidare nämnas att inom EU har frågan behandlats vid ettteleministermöte . Som underlag inför mötet hade en hälsogruppstuderat eventuella hälsoeffekter i samband med användningen av mobiltelefoner.Av rapporten framgick att expertgruppen inte fann anledning att befara attmobiltelefoni innebär några hälsorisker. Expertgruppen ansåg dock att ettomfattande studie- och forskningsprogram borde genomföras för att ökakunskaperna. Vidare kan nämnas att i och pågår en störreundersökning av eventuella hälsoeffekter av användande av mobiltelefoner.Projektet innebär att en enkät har skickats ut till totalt 17 000 mobiltelefon-användare. Enkäten består av frågor som baseras på de problem som användaretidigare anmält, såsom huvudvärk, yrsel m.m. När det gäller mobiltelefoni kanäven nämnas att () har utrett strålningsförhållandenkring basstationer där teleantennerna är uppsatta. SSI anser att basstationernainte innebär någon risk ur strålskyddssynpunkt.Utskottet konstaterar att frågor om bl.a. mobiltelefoners eventuellahälsoeffekter ägnas stor uppmärksamhet. Med tanke på den snabbaspridningen av mobiltelefoner och olika IT-lösningar är det otillfredsställandeatt många människor känner osäkerhet och fruktan inför teknikens eventuellahälsoeffekter. Mot bakgrund av den kompetensuppbyggnad som sker och denövervakning som görs av berörda myndigheter anser inte utskottet att riksdagennu bör ta något initiativ i frågan. Utskottet förutsätter att regeringenfortsättningsvis kommer att lämna en redovisning av de insatser som görs påområdet.Utskottet avstyrker mot denna bakgrund motionerna 1997/98:T803 (s),1997/98:T804 (s), 1997/98:T805 (mp) och 1997/98:T814 (fp).10 Funktionshindrade och äldre10.1 MotionsförslagI motion 1997/98:T912 (v) anges att informationstekniken i möjligaste mån börbli tillgänglig för alla på samma sätt som posten och telefonen blivit ennaturlig del i vardagslivet. initiativ för ökad IT-använd-ningbland äldre liksom förslag till handlingsprogram är därförvälkomna. Enligt motionen bör dock ett större IT-projekt genomföras medinriktning på äldre och funktionshindrade. Projektet bör göras inom ettavgränsat geografiskt område och inriktas på att erbjuda äldre, förtids-pensionärer och funktionshindrade tillgång till bl.a. datautrustning ochuppkoppling på Internet. Därmed kan informationsteknikens möjligheterkartläggas som de kritiska punkterna för en ökad IT-användningidentifieras.I motion 1997/98:So403 (m) framhålls att IT-utvecklingen får en allt störrebetydelse för funktionshindrade. gäller att det alltid kommer attfinnas människor som kommer att behöva stöd. En svaghet med IT-tekniken är attden t.ex. hindrar många synskadade att ta del av utbudet på Internet. Det ärdärför viktigt att forskningen och utvecklingen på IT-området intensifieras medde funktionshindrade i allmänhet och de synskadade i synnerhet som enprioriterad grupp. Vidare uppmärksammar motionen att det saknashandledare på landets hjälpmedelscentraler som kan bistå synskadade viddatoranvändning. Regeringen bör därför skyndsamt återkomma till medförslag på hur denna brist kan avhjälpas. I motionen betonas vidare vikten avatt de funktionshindrade själva deltar i utvecklingen av nya program och ny IT-teknik.10.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet vill erinra om att enligt målet för den nationella IT-strategin skallallas lika möjligheter värnas så att informationstekniken blir ett medel förökad kunskap, demokrati och rättvisa. Av den nationella strategin följer vidareatt IT skall användas för att stödja grupper med särskilda behov. För att allamänniskor skall kunna dra nytta av IT:s möjligheter och delta iinformationssamhället fordras därför enligt utskottets mening att kraven påtillgänglighet och användbarhet både uppmärksammas och tillgodoses. Utskottetvill vidare betona att för personer med svåra funktionshinder kan en ökad IT-användning innebära helt nya möjligheter att leva ett aktivt och självständigtliv.För att ta till vara den stora potential som IT innebär har på regeringens uppdrag redovisat ett förslag till IT-program med inriktning på äldre personer och funktionshindrade. I hand-lingsprogrammet, som sammanlagt innehåller femton prioriterade åtgärder, ingårbl.a. informationsinsatser, forsknings- och utvecklingsinitiativ, till-lämpningsprogram för utveckling och förnyelse inom olika samhällsektorer,utbildningsinsatser och en utbyggnad av bildtelefonitjänster. aner att de föreslagna åtgärderna i huvudsak bör kunna finansierasinom ramen för ordinarie verksamhet och i enlighet med ansvars- ochfinansieringsprincipen. Av regeringens skrivelse framgår att förslaget tillhandlingsprogram bereds inom Regeringskansliet.Den av fastställda nationella IT-strategin innebär att allamänniskor skall kunna dra nytta av IT:s möjligheter. I samband medriksdagsbeslutet förutsatte utskottet att det nationella programmet för IT-användningen vidareutvecklades och förtydligades. Utskottet ser därför positivtpå att det nu finns ett underlag som gör det möjligt att utarbeta ett samlatoch målinriktat åtgärdsprogam inom området.Utskottet förutsätter att de frågor som uppmärksammas i de aktuellamotionerna kommer att behandlas inom ramen för detta programarbete. Utskottetförutsätter vidare att resultatet av åtgärdsprogrammet kommer att redovisas isamband med de fortsatta årliga avrapporteringarna av den nationella IT-strategin.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motionerna 1997/98:T912(v) och 1997/98:So403 (m) i nu behandlade delar inte bör föranleda någotinitiativ från sida. Motionsyrkandena avstyrks följaktligen.11 Transportfrågor11.1 MotionsförslagI motionerna 1996/97:T213 och 1997/98:T213 (båda kd) framhålls att utvecklingenpå telematikområdet med all sannolikhet kommer att påtagligt förändrasituationen inom hela vägtrafikområdet . Det är därförangeläget att regeringen tar ett samlat grepp över informationsteknikensanvändning i det svenska transportsystemet. Mycket tyder nämligen på att desamhällsekonomiska vinsterna är påtagliga vid investeringar itransportinformatik. Det gäller framför allt avancerade trafiksignaler,motorvägsstyrning och bättre störningsplanering. På trafiksäkerhetsområdetbedöms den största effekten uppnås genom införande av system med obligatoriskdynamisk hastighetsanpassning. Antalet personskador kan därmed minska med merän hälften. Transportinformatiken kan också bidra till miljöförbättringar. Denstörsta effekten erhålls med automatiska betalsystem. Enligt motionerna är detuppenbart att trafikinformatiken innebär att politiker framöver kommer att hahelt nya och betydligt mer effektiva instrument i sin hand för att nå detrafikpolitiska målen. De största samhällsvinsterna genom effektiv användningav trafikinformatik kan göras i storstäderna. Inrättande av en speciellorganisation för vägtrafikledning, som är demokratiskt förankrad, synes därförvara en nödvändighet. Mot denna bakgrund framhålls att det är ytterst angelägetatt regeringen tar ett samlat grepp över IT-användningen inom transportområdet.11.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att transportinformatiken kommer att vara ett viktigttrafikpolitiskt medel. Utskottet delar därför motionärernas bedömning att enökad IT-användning inom transportområdet innebär större möjligheter att bådeöka effektiviteten och förbättra säkerheten i trafiksystemet. Förbättradtrafikledning som bygger på moderna IT-lösningar innebär också att mer gods ochpersoner kan transporteras med mindre resurser. En ökad användning avinformationsteknik påverkar därmed de grundläggande förutsättningarna för helatransportsystemet.