bet · GL01FöU1 · 1997-11-20 00:00:00 — Vidare bör regeringen tainitiativ till en omlokalisering av statsisbrytare till staden. Motionären villäven att det skapas ett maritimt centrum bl.a. med de resurser som Försvars-makten och har samt att isbrytarledningen förs dit.UtskottetI såväl motion A414 (s) yrkande 1 som motion A416 (c) yrkande 3 föreslås attKustbevakningens regionledning skall bli kvar i Härnösand.Utskottet behandlade i betänkande 1996/97:FöU1 frågan om vilken instans somskall besluta om den regionala organisationen inom . borde det ankomma på regeringen eller, efter regeringensbemyndigande, på att besluta bl.a. i sådanalokaliseringsfrågor. biföll utskottets förslag. har sålundadelegerat beslutanderätten i dessa ärenden. bör därför inte göranågot uttalande i dessa frågor varför motionsyrkandena bör avslås.Utskottet anser vidare - i konsekvens härmed - att det därför heller inte börankomma på att uttala sig om var enskilda fartyg ur ,eller Försvarsmakten skall ha sin basering.När det gäller att av statens maritima resurser skapa ett centrum - t.ex. iHärnösand - så har den s.k. övervägt berördamyndigheters uppgifter och organisation för miljö- och sjöräddning och intefunnit anledning att föreslå någon ändring av dessa. Regeringen har ibudgetpropositionen för utförligt redogjort för sin bedömning omstatens maritima verksamhet med anledning av kommitténs slutbetänkande, somlämnades . De åtgärder som enligt regeringens mening bör göras föratt främja samverkan och samarbetet mellan berörda myndigheter kan genomförasutan särskilda beslut av . hade ingen annan mening änregeringen.Utskottet behandlade under förra förslaget att upprätta ettmaritimt centrum i . Utskottet fann att behovet av ett sådant inte harberetts. Frågan borde enligt utskottets mening först övervägas av regeringen.Utskottet gör samma bedömning . Därför bör motionen inte bifallas.Mot bakgrund av vad utskottet nu anfört anser utskottet att motionerna Fö216yrkande 3, A414 yrkande 1 samt A416 yrkandena 3-5 bör avslås av riksdagen.Det militära försvaretVerksamhetens omfattning. ResultatbedömningUtskottet behandlar här budgetpropositionens avsnitt om verksamhetensomfattning (s. 17-18) och resultat (s. 14-15, 18).RegeringenI verksamhetsområdet ingår anslagen A 1 Försvarsmakten, A 2 Fredsfrämjandetruppinsatser och A 3 Ersättning för kroppsskador.Regeringen citerar inledningsvis de fyra övergripande målen som enligt 1996års försvarsbeslut skall gälla för det militära försvaret.Regeringen anför vidare att de militära hoten i nuvarande omvärldsläge ärmycket begränsade. Försvarsmakten skall dock ha förmåga att anpassa sig tillförändrade krav och förutsättningar. Försvarsmaktens beredskap skall därförmedge att organisationens huvuddel efter beslut därom har uppnåttfull krigsduglighet. Beredskap, organisation och planläggning skall vidaremedge att Försvarsmaktens förmåga långsiktigt kan anpassas, dvs. utökas ellerförändras, för att motsvara framtida krav och behov.Regeringen redovisar följande tabell över utgiftsutvecklingen.Miljoner kronor i löpande priser-----------------------------------------------------|1995/96 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000|-----------------------------------------------------|40 472 |23 479 |38 054 |37 154 |39 676 |41 443|-----------------------------------------------------Regeringen förklarar det låga anslagsutfallet för /96 och år1996 med främst ändrade principer för finansiering av förskott tillförsvarsindustrin. Förskott finansieras numera med lån. Detta harbudgettekniskt inneburit en minskad utgift på statsbudgeten med 14,6 miljarderkronor under budgetåret.Försvarsmaktens resurser för drift och underhåll av fastigheter har förtsöver till Fortifikationsverket.Under /96 reducerades Försvarsmaktens utlandsstyrka med ca 400personer i samband med övergången från den till denav Nato ledda styrkan IFOR.Regeringen bedömer att Försvarsmakten har en förmåga som i stort motsvararuppgifterna enligt försvarsbeslut.Det militära försvarets förmåga att upprätthålla territoriellaintegritet och oberoende är i rådande läge god. Det militära försvaret har ävenen god förmåga att delta i internationella operationer.Det militära försvarets organisation och struktur är enligt regeringen istort sett i balans med ålagda uppgifter. De väsentligaste delarna avkrigsorganisationen kan uppnå full krigsdugliget och denoperativa förmågan kan anpassas till en långsiktig förändring av hotbilden.Regeringen pekar dock på två allvarliga problem som har uppmärksammats ochsom, om de inte åtgärdas, kan äventyra totalförsvarsbeslutet. Det ena är attFörsvarsmakten anmält att kompetensen inom befälskåren kan komma att gå ned såkraftigt att möjligheterna att nå full krigsduglighet inte med säkerhet kanuppnås . Bristerna påverkar även negativt möjligheterna tilllångsiktig anpassning.Det andra problemet är att Försvarsmaktens planläggning innehållerverksamhetskostnader på ca utöver den ekonomiskaram som har beslutat. Enligt Försvarsmakten kan endastambitionssänkningar åstadkomma balans. Försvarsmakten har vidareanmält att det inte kan uteslutas att förslag om strukturella åtgärder avseendesåväl krigs- som grundorganisationen måste föreläggas regeringen förställningstagande för att åstadkomma balans mellan uppgifter och resurser.Regeringen finner att nu nämnda förhållanden är anmärkningsvärda ochallvarliga. Enligt regeringens uppfattning skall det inom den ekonomiska ramsom anges i totalförsvarsbeslutet vara möjligt att genomföra krigs- ochgrundorganisationsförändringen och att upprätthålla den kompetens och kvaliteti verksamheten som förutsattes i beslutet. Regeringen föreslår därför varkennågon förändring av de mål för verksamheten eller av den ekonomiska ram somriksdagen har bestämt. Regeringen anmäler att den har givit Försvarsmakten iuppdrag att redovisa en plan för åtgärder som senast har höjtbefälens kompetens till en nivå som gör att myndigheten kan uppfyllatotalförsvarsbeslutets mål vad gäller krigsduglighet och förmåga tillanpassning. Vidare har Försvarsmakten fått i uppdrag att förklara hur obalansenhar uppkommit och lämna förslag till alternativa åtgärder för att rätta tilldensamma. I redovisningen skall ingå åtgärder som Försvarsmakten själv kanvidta. Regeringen avser återkomma till i denna fråga under år 1998.Regeringen finner vidare att avgångarna bland totalförsvarspliktiga somfullgör värnplikt är för höga. har därför fått iuppdrag att i samverkan med dem som genomför utbildning i nästkommandeårsredovisning föreslå åtgärder för att minska avgångar bland detotalförsvarspliktiga.Regeringen avger inga förslag till i denna del.UtskottetUtskottet anser, liksom regeringen, att de anmälda förhållandena med en nedgångi befälskårens kompetens respektive en obalans mellan verksamhetsinriktning ochkostnader är mycket allvarliga. Detta understryks av att utskottet fåttinformation om att den av regeringen i propositionen redovisade obalansen kanvisa sig vara betydligt större. Utskottet har därför ingen erinran mot deuppdrag som regeringen givit Försvarsmakten i syfte att reda ut problemen ochklarlägga behovet av åtgärder. Utskottet förutsätter att regeringen återkommertill med sin bedömning och eventuella förslag tillriksdagens beslut för det fall det krävs en annan inriktning av Försvarsmaktensverksamhet än den som fastställdes totalförsvarsbeslut.Krigs- och grundorganisationens utveckling i stortUtskottet behandlar här budgetpropositionens avsnitt 4.4 om krigs- ochgrundorganisationens utveckling (s. 21). Utskottet behandlar vidare motionernaFö211 (m parti) yrkandena 6 och 10, Fö213 (v parti) yrkande 3 i denna del,Fö216 (mp) yrkande 4, Fö220 (kd kommitté) yrkande 11, Fö221 (mp parti)yrkandena 1 och 9, Fö228 (fp parti) yrkande 2, Fö310 (mp), Fö320 (m) yrkandena1 och 2, Fö330 (s), Fö333 (s), Fö336 (m), Fö339 (fp) yrkandena 1-3 och Fö801(m).RegeringenEnligt totalförsvarsbeslut skall huvuddelen av de enheter och förbandsom skall avvecklas vara nedlagda före . Regeringen anmäler attarbetet har påskyndats och att Försvarsmaktens plan visar att de flestaavvecklingsåtgärderna kan vara avslutade före den 30 juni 1998.Personalavgångarna är dock mindre än förväntat. Grundutbildningen vid berördaförband upphörde redan under våren 1997.Regeringen bedömer att denna snabbare omstrukturering av krigs- ochgrundorganisationen i förhållande till totalförsvarsbeslutet ökar möjligheternaatt uppnå beräknade kostnadsminskningar. En förutsättning är dock attpersonalutvecklingen blir i enlighet med vad som förutsatts i 1996 årstotalförsvarsbeslut.Regeringen avger inga förslag till riksdagsbeslut i denna del.MotionernaFlera motioner innehåller direkta yrkanden om krigs- och grundorganisationensrespektive utvecklingar eller tar upp angränsande teman.Moderata samlingspartiets partimotion Fö211 (m) yrkande 10 förordarförändringar i de militära stridskrafternas utveckling. I motionen anförssålunda att 13 armébrigader, varav fyra med nedsatt förmåga och samtliga medmateriella brister, inte kan försvara . Ett väsentligt bättre alternativvore att successivt mekanisera samtliga brigader varvid huvuddelen bordeutrustas med moderna stridsvagnar. Markstridskrafterna bör vidare fr.o.m. år2001 tillföras en attackhelikopterbataljon med moderna helikoptrar. Inom ramenför anpassningsdoktrinen bör förberedelser ske för att förstärka försvaret medytterligare två fördelningar om vardera fyra brigader.I motionen anförs att även om invasionshotet ter sig avlägset kan dentekniska utvecklingen för sjötransporter och överskeppningskapacitet leda tillkortare förberedelsetid i samband med ett angrepp. Motionärerna anser därföratt sjöstridskrafterna långsiktigt bör innehålla 24 ytstridsfartyg, inteutvecklas mot 20 fartyg som totalförsvarsbeslutet anger. Vidare bör stridsbåtartill ytterligare två amfibiebataljoner anskaffas. Mindre farkoster för enklareundervattensuppdrag bör studeras.Motionärerna anser att det för flygstridskrafternas utveckling bör hållashandlingsfrihet för att organisera ytterligare divisioner JAS 39-Gripen.Precisionsvapen med lång räckvidd bör studeras liksom försvar mot inflyganderobotar.Miljöpartiet de gröna står fast vid de krav på minskningar i organisationen somframfördes i samband med totalförsvarsbeslut. I partimotion Fö221 (mp)föreslås sålunda att antalet armébrigader minskas till 2001. Vidareföreslås att förhandlingar upptas med om att upphävasommarens beslut om anskaffning av ytterligare 64 flygplan i delserie 3 till enkostnad av . Med ledning av bl.a. dessa förslag förordas imotionen avslag på den av regeringen föreslagna inriktningen av programmen 1-14(yrkande 1).Kristdemokraterna behandlar i sin kommittémotion Fö220 (kd) yrkande 11luftförsvarets utveckling. Motionärerna anser att det bör finnas framtidahandlingsfrihet att kunna anskaffa ytterligare JAS-divisioner. Motionärernapekar vidare på bristerna i luftförsvaret, bl.a. otillräckligaövningstillfällen, och förordar noggrann uppföljning och redovisning avutvecklingen inom denna funktion.Folkpartiet liberalerna erinrar i sin partimotion Fö228 (fp) om vad somföreslagits för krigsorganisationen inför totalförsvarsbeslutet, bl.a.- åtta allsidigt användbara brigader utformade så att på kort sikt fyra och iallvarligaste fall ytterligare åtta kan utbildas,- två brigadliknande och för uppgiften skräddarsydda förband för försvar avStorstockholm resp. ,- anskaffning av s.k. luftburet kavalleri,- avveckling och nyanskaffning av materiel till sjö- respektiveflygstridskrafterna på ett sätt som gynnar snabb tillväxt.Motionärerna anför vidare att det redan nu finns anledning att befara att ettfattat försvarsbeslut återigen inneburit att man av politiska skäl sökt räddaen för stor organisation. Det av Överbefälhavaren och regeringen redovisadegapet mellan uppgifter och tilldelade resurser försvarsbeslut sägsunderstryka att redan inför kontrollstationen kan behöva göraytterligare neddragningar och långsiktiga förändringar av försvaretskrigsorganisation och därmed också grundorganisation. Vad som anförts ominriktningen av försvarets krigs- och grundorganisation bör som sinmening ge regeringen till känna (yrkande 2).I partimotion Fö213 (v) hävdas att de lägre kraven påFörsvarsmaktens uppgift att kunna möta ett väpnat angrepp bör få konsekvenserför flertalet program och därmed också på behovet av ekonomiska medel.Armébrigadprogrammet bör reduceras till tio brigader. Vidare börstridsfartygsprogrammet reduceras, bland annat med de två ubåtar som avses ingåi materielberedskap. De tre flygkommandostaberna bör ersättas med en centralledning. Införandet av JAS 39 och systemmodifieringar av JA 37 börsenareläggas.Nämnda förslag får som konsekvens nedläggning av ytterligarekaderorganiserade krigsförband och utbildningsförband. förslag frånVänsterpartiet om att avveckla FMB i och I 13 i kvarstår. Förytterligare nedläggningar erfordras kompletterande underlag. Regeringen bör tafram ett sådant. Motionärerna hemställer att som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts om Försvarsmaktens grundorganisation(yrkande 3 i denna del).Miljöpartiet de gröna förordar i sin partimotion Fö221 (mp) att två regementenställs om till miljövärnsregementen (yrkande 9).Ett motsvarande yrkande om att inrätta ett miljövärnsregemente i Härnösandframförs i motion Fö216 (mp) yrkande 4 av m.fl.Motionärerna i motion Fö320 (m), och , anser att denav i försvarsbeslutet angivna flyttningen av verksamheten vid S 2 iKarlsborg till S 1 i föranleder dryga merkostnader. Motionärerna anserdärför att bör följa upp konsekvenserna av beslutet. bördärför hos regeringen begära en utvärdering dels av riksdagsbeslutet om attutbildningen av stabs- och sambandsförband skall upphöra i (yrkande1), dels en uppföljning och utvärdering av konsekvenserna för kommunsamt den sociala omställningen för de anställda (yrkande 2).Motion Fö339 (fp) av uppmärksammar de motstridiga intressen som rådermellan försvarets och friluftslivets/naturvårdsintressets anspråk på mark ochområden. Som exempel anges norr om och ön Stora Rökna i norraVättern. Enligt motionären riskerar den planerade utbyggnaden av Villingsbergsskjutfält allvarligt inkräkta på ett av örebroarnas populärastefriluftsområden. Situationen vid Stora Rökna sägs vara liknande. Under junitill augusti äger allmänheten tillträde till ön medan den för resten av åretinte är tillgänglig på grund av utprovning av materiel och annanförsvarsverksamhet. Motionären hemställer dels att utbyggnaden av Villingsbergsskjutfält stoppas (yrkande 1), dels att allmänhetens tillträde till Stora Röknai säkerställs t.o.m. september (yrkande 2), dels att riksdagenhos regeringen begär förslag om alternativ plats till Stora Rökna förförsvarets verksamhet (yrkande 3).Utskottet har valt att här även behandla vissa andra frågor, som utan att varadirekt knutna till krigs- eller grundorganisationen, berör Försvarsmaktensverksamhet.I Moderata samlingspartiets partimotion Fö211 (m) konstateras att Sverigesmilitära försvar alltmer aktivt kommit att samverka medandra länders försvarsmakter. En fråga som därmed sägs bli aktuell är hur detsvenska försvaret skall utformas för att på bästa sätt kunna samverka med såvälgrannländerna utanför Nato som med aktuella Natoländer. Motionärerna finner attregeringen tagit initiativ till en begränsad satsning på s.k.interoperabilitet. Enligt motionärerna måste denna fullföljas och bli ennaturlig del av det svenska försvarskonceptet. Härvid bör särskilt granskas:- Anskaffning och utveckling av materiel.- Utbyte och samövningar inom alla försvarets delar.- Lednings- och underrättelsesystemens kompabilitet med Natos motsvarandesystem.- Officersutbildning och befälssystem.- Internationellt utbyte mellan officerarnas och de plikttjänstgörandesorganisationer.Motionärerna hemställer (yrkande 6) att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om satsning på förmåga till samverkan medNatos länder och dess militära infrastruktur.Enligt motion Fö310 (mp) av framstår som en stormakt iÖstersjön. Motionären hävdar att den svenska Försvarsmakten flyttar fram sinapositioner genom att utsträcka sina övnings- och spaningsområden på ett sättsom kan uppfattas som provocerande på våra grannländer i öst. Motionären anseratt den svenska Försvarsmakten bör sträva efter att öva inom den svenskaekonomiska zonen i övnings- och spaningsverksamheten med offensiva enheter ochuppträda på ett sätt som provocerar i minsta möjliga mån.Två motioner - Fö333 (s) av och () av att värnpliktiga ges utbildning i hjärt- och lungräddning. En sådanåtgärd, till vilken inte behöver anslås , skulle ge flerafördelar, t.ex.- ökad trygghet för den värnpliktige till följd av större sannolikhet attöverleva en allvarlig olycka,- ökat riskmedvetande genom ordentlig utbildning i första hjälpen,- ökad möjlighet för den värnpliktige att även senare i livet ingripa vidkriser och olyckor,- en samhällsvinst genom att en värnpliktskull skulle få livräddandeutbildning.Bodens fästning är för många ett känt begrepp. I motion Fö330 (s) av LennartKlockare och anförs att fästningen, när den utgår urkrigsorganisationen, utgör en unik möjlighet för såväl turism somkulturaktiviteter. Den skulle även kunna utnyttjas industriellt. Ställning bördärför tas till vad som bör bevaras åt eftervärlden. bör som sinmening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om Bodens fästning.Motion Fö336 (m) av , som har ett likalydande yrkande, pekar påfästningen som en unik nationell tillgång som saknar motstycke i vår omvärld.Regeringen bör därför via , ,och Bodens kommun tillsammans lösa finansieringen.UtskottetUtskottet behandlar först ett antal motionsyrkanden som berör Försvarsmaktenskrigs- respektive grundorganisation.Moderata samlingspartiet föreslår i sin partimotion Fö211 (m) en annaninriktning för Försvarsmakten innebärande bl.a. ökad mekanisering, organisationav en helikopterbataljon, fler stridsfartyg och ytterligare flygdivisioner JAS39. Förslaget, som i stort överensstämmer med vad partiet framförde inför 1996års försvarsbeslut, förutsätter en högre anslagsram än vad regeringen ochutskottet förordar. Utskottet ser inga skäl för att nu ompröva den inriktningsom lades fast i försvarsbeslutet. Härav följer att motionens yrkande 10 böravslås.Även liberalerna återkommer till förslag som framförts inför detsenaste försvarsbeslutet. I partimotion Fö228 (fp) förordas sålunda bl.a. enannan armébrigadorganisation och införande av s.k. luftburet kavalleri. Imotionen anförs vidare att redan inför kontrollstationen 1998 kanbehöva besluta om ytterligare neddragningar och andra förändringar avkrigsorganisationen. Utskottet anser även i detta fall att det inte nu finnsskäl att frångå den inriktning som beslutade . Bl.a. börregeringens bedömning och eventuella förslag till riksdagsbeslut i samband medkontrollstationen avvaktas. Motionens yrkande 2 bör därför avslås av riksdagen.Vänsterpartiet föreslår i partimotion Fö213 (v) reduceringar i alla treförsvarsgrenarnas program. I överenstämmelse med partiets uppfattning inför detsenaste försvarsbeslutet föreslås nu att Dalregementet I 13 och FårösundsMarinbrigad FMB avvecklas. Utskottet gör i dessa frågor ingen annan bedömningän inför försvarsbeslutet. Motion Fö213 (v) yrkande 3 i denna del bör därföravslås.I partimotion Fö221 (mp) yrkande 1 förordar de grönareduceringar och en annan inriktning i Försvarsmaktens program, bl.a. färrearmébrigader och hävande av kontraktet för JAS 39 delserie 3. Vidare föreslåsatt två förband ställs om till miljövärnsregementen (yrkande 9). Utskottet harinför försvarsbeslut behandlat och avvisat motsvarande yrkanden. Skälfinns inte för en omprövning i denna del varför de båda motionsyrkandena böravslås. Även motion Fö216 (mp) yrkande 4 bör avslås eftersom motionen föreslårett miljövärnsregemente i Härnösand.I kommittémotion Fö220 (kd) yrkande 11 förordas handlingsfrihet för attanskaffa ytterligare divisioner JAS 39 samt en noggrann uppföljning avbristerna i luftförsvaret. Utskottet har inhämtat att Försvarsmakten i budget-underlaget till regeringen anmält att en förlängd serieleverans av JAS 39bedöms vara möjlig så länge serietillverkning av detta flygplan pågår.Luftförsvaret var en av de funktioner som prioriterades i det senasteförsvarsbeslutet. Utskottet utgår från att de brister inom luftförsvaret sommotionären nämner följs upp och av regeringen anmäls till . Detanförda innebär att motionsyrkandet bör bli tillgodosett varför det inte börbifallas av riksdagen.I beredningsarbetet års totalförsvarsbeslut analyseradesutbildningsbehovet av stabs- och sambandsförband. Analysen visade att detendast behövdes två utbildningsenheter för sådan utbildning. Som följd av 1996års totalförsvarsbeslut upphörde grundutbildningen av stabs- ochsambandsförband i . Utskottet utgår från att regeringenföljer upp resultatet av samtliga grundorganisationsförändringar och redovisarresultatet för . Något särskilt uppdrag om detta anser inte utskottetnödvändigt varför motion Fö320 (m) yrkandena 1-2 inte bör bifallas.När det gäller Villingsbergs skjutfält har utskottet erfarit att någonutbyggnad inte är planerad. Utredning pågår och Försvarsmakten harinte tagit ställning till någon förändring. Utskottet utgår från attövervägandena i denna fråga, liksom när det gäller andra skjutfält, har somutgångspunkt att effektivisera användningen av de befintliga marktillgångarna,inte i första hand att utöka dessa. Härvid bör rimlig hänsyn också tas tillfritidsintressets behov av tillträde till aktuella markområden. Motion Fö339(fp) yrkande 1 bör därmed kunna bli tillgodosett varför det inte bör bifallas.Utskottet har erfarit att verksamheten vid skjutplatsen Stora Rökna i Vätterngodkändes efter miljöprövning så sent som . Särskilda inve-steringar har därefter skett för den fortsatta verksamheten. Normalt fårallmänheten tillträde till denna plats och frånmaj till september. har särskilda förhållanden medfört att vissainskränkningar måst göras. Utskottet anser därför att inte heller yrkandena 2och 3 i nämnda motion bör bifallas.Utskottet behandlar härefter vissa andra frågor som berör Försvarsmaktensverksamhet utan att vara direkt knutna till krigs- eller grundorganisationen.I partimotion Fö211 (m) anförs att regeringen tagit initiativ begränsad satsning på s.k. interoperabilitet. Motionärerna förordar en ökadförmåga till samverkan med Nato:s länder och dess militära infrastruktur.Utskottet kan konstatera att det som motionärerna tar upp behandlas iregeringens skrivelse 1997/98:29 och detfördjupade Partnerskap för fred-samarbetet. Regeringen anför (s. 5)att på kort sikt tonvikt bör läggas vid att öka den militära samverkansförmåganför fredsfrämjande och humanitära insatser vad gäller metod och arbetssättenligt Natostandard. Strävan bör vara att samtliga svenska officerare skall hasådana kunskaper och färdigheter i internationella metoder och arbetssätt attde med viss kompletterande utbildning vid behov skall kunna samarbeta medpersonal från Natos medlemsländer och partnerländer.Utskottet framhåller i sitt yttrande 1997/98:FöU3y över nämnda skrivelse (s.11) bl.a.att frågan om det svenska totalförsvarets förmåga att samverka med andra ländermot bakgrund av den nya internationella verksamheten behandlades i 1996 årsförsvarsbeslut. Det är ett svenskt intresse att ytterligare utvecklainteroperabiliteten (samverkansförmågan) vid fredsfrämjande och humanitärainsatser. En förbättrad samverkansförmåga kräver anpassning till internationellstandard såväl inom det materiella området som vad gäller metoder ocharbetssätt.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att grundtankarna i partimotionFö211 (m) är beaktade. Motionens yrkande 6 bör därför inte bifallas.Utskottet utgår från att Försvarsmakten bedriver sin övnings- ochspaningsverksamhet i och i enlighet med internationellaregler och att verksamheten därmed inte skall vara provocerande.