bet · GL01JoU6 · 1997-09-02 00:00:00 — I betänkandet behandlas nio motionsyrkanden från allmänna motionstiden 1996rörande genetiskt modifierade organismer. Motionerna avser bl.a. märkning avgenmodifierade produkter och moratorium eller förbud mot avsiktlig utsättningav genetiskt modifierade organismer.Samtliga motionsyrkanden avstyrks bl.a. med hänvisning till tidigareställningstaganden och pågående beredning i . Flera yrkandenavstyrks av det skälet att de strider mot gällande rättsakter inom EU.Till betänkandet fogas tre reservationer och två särskilda yttranden. 1996/97:Jo502 av m.fl. (kd) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till uppbyggande av genbanker och fältgenbanker,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kravet att den etiska paragrafen i den svenskagentekniklagstiftningen får en internationell spridning,8. att hos regeringen begär förslag till ett förtydligande av densvenska gentekniklagen relaterat till EG-direktiven,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett tvåårigt moratorium för avsiktlig utsättning av genetisktmodifierade organismer.1996/97:Jo529 av m.fl. (mp) vari yrkas5. att hos regeringen begär lagförslag som innebär förbud motfrisläppande av gentekniskt förändrade organismer,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en internationell konvention som förbjuder frisläppande avgentekniskt förändrade organismer,9. att hos regeringen begär lagförslag som medför förbud motgenmanipulation av djur och växter enligt vad som i motionen anförts,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om försäljning av genmanipulerade livsmedel och andra produkter,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om märkning av genmanipulerade produkter. InledningUtskottet behandlade sju motionsyrkanden från allmännamotionstiden rörande genetiskt modifierade organismer (1995/96:JoU11).Som ett led i utskottets arbete med uppföljning och utvärdering behandladesockså frågan om ansvarsfördelningen mellan berörda myndigheter pågenteknikområdet. Utskottet föreslog vid behandlingen av motionsyrkandena tvåtillkännagivanden, ett som avsåg ansvarsfördelningen mellan berördamyndigheter m.m. och ett angående märkning av produkter som innehåller, bestårav eller framställts av genetiskt modifierade organismer. Övrigamotionsyrkanden föreslogs lämnas utan någon vidare åtgärd.Lagstiftningen om genetiskt modifierade organismerLagen (1994:900) om genetiskt modifierade organismer är tillämplig påinnesluten användning och avsiktlig utsättning av genetiskt modifieradeorganismer. Lagen är också tillämplig när produkter som innehåller ellerbestår av sådana organismer släpps ut på marknaden. Syftet med lagen är attskydda människors och djurs hälsa och miljön samt att säkerställa att etiskahänsyn tas vid verksamhet med genetiskt modifierade organismer. För allverksamhet enligt lagen skall de åtgärder vidtas och den försiktighet iakttassom behövs för att undvika negativa effekter på människors och djurs hälsa ochpå miljön. Aktsamhetskravet innebär också att etiska hänsyn skall tas.Enligt lagen krävs tillstånd för avsiktlig utsättning av genetisktmodifierade organismer och för utsläppande på marknaden av en produkt sominnehåller eller består av sådana organismer. Tillstånd får lämnas endast omden verksamhet som ansökan avser är godtagbar från hälso- ochmiljöskyddssynpunkt och etiskt försvarbar. Ett tillstånd gäller längst i femår och får förenas med villkor. Tillståndskrav eller anmälningsskyldighet fårföreskrivas för innesluten användning av genetiskt modifierade organismer omdet behövs från hälso- eller miljöskyddssynpunkt. Enligt 13 och 14 §§förordningen (1994:901) om genetiskt modifierade organismer krävs tillståndeller anmälan för att första gången ta i bruk en anläggning för verksamhet medinnesluten användning av genetiskt modifierade mikroorganismer.Enligt 21 § förordningen om genetiskt modifierade organismer beslutar sjuolika myndigheter, nämligen Arbetarskyddsstyrelsen, , , , , ochStatens livsmedelsverk, på respektive område i frågor om tillsyn och tillståndtill verksamhet med genetiskt modifierade organismer. De angivna myndigheternameddelar också på respektive område föreskrifter om den utredning som kanläggas till grund för tillstånd till utsättning och om vilka uppgifter ochvilken dokumentation som en ansökan om tillstånd enligt 6 § lagen om genetisktmodifierade organismer eller anmälan enligt 13 och 14 §§ förordningen skallinnehålla. En tillsynsmyndighet får meddela de förelägganden och förbud sombehövs i enskilda fall för att föreskrifterna skall efterlevas.En särskild nämnd, , skall enligt 16 § lagen om genetisktmodifierade organismer följa utvecklingen på genteknikområdet, bevaka deetiska frågorna och ge råd om användningen av gentekniken. Nämnden har enligtsin instruktion (1994:902) att genom rådgivande verksamhet främja en etisktförsvarbar och säker användning av gentekniken så att människors och djurshälsa och miljön skyddas. Därvid skall beaktas att ett gott forskningsklimatupprätthålls. Nämnden har också till uppgift att sprida kunskap om dengentekniska utvecklingen.I gentekniklagens förarbeten (prop. 1993/94:198 s. 61) anförs attGentekniknämnden har en övergripande övervakning på hela genteknikområdet ochger råd om användning av gentekniken. Vidare anförs att börha ett centralt ansvar på området och att verkets medverkan och samordnadeinsatser är viktiga, speciellt vid uppbyggandet av strategier och praxis(prop. s. 38 och 55 f).Gentekniknämnden skall yttra sig vid ansökningar om tillstånd för avsiktligutsättning eller utsläpp på marknaden av genetiskt modifierade organismer.Tillsynsansvariga myndigheter skall även samråda med eller höra nämnden ochNaturvårdsverket i fråga om tillämpningsföreskrifter för gentekniklagen. skall samråda med och innanmyndigheten avgör ett ärende, om ärendet avser en ny eller tidigare oprövadorganism eller en utsättning av en organism med väsentligt annorlundaförutsättningar än tidigare (8, 9 och 17 §§ genteknikförordningen).Regeringen har i lagrådsremiss om miljöbalk föreslagit att bestämmelserna ilagen om genetiskt modifierade organismer arbetas in i och anförföljande (lagrådsremissen s. 368): mål är enligt 1 kap. 1 §miljöbalken att skydda människors hälsa och miljön. I sistnämnda uttryckinbegrips enligt regeringen även djurpopulationers hälsa. Det är i denbetydelsen begreppet djurs hälsa används i gentekniklagen. En etisk dimensionär särskilt uttryckt i paragrafen genom att det anges att naturens skyddsvärdeoch människans förvaltaransvar skall beaktas. Regeringen anför att det såledesframgår klart att gentekniklagens båda syften väl ryms inom mål.Utskottets övervägandenÖversyn av direktiv /220 m.m.Kommissionen har i en rapport gjort en översyn(KOM(96)630) av rådets direktiv av om avsiktlig utsättningav genetiskt modifierade organismer i miljön (90/220/EEG). I rapporten angesatt målen för bedömningen enligt direktivet inte har klargjorts ordentligt.Vidare saknas i direktivet en klassificering av risker och en koppling mellande administrativa förfarandena och de kända riskerna, vilket kan leda tillomständliga förfaranden vid frisläppanden som innebär låg risk. Kommissionenkonstaterar vidare att kopplingen mellan direktivets del B och C är svag,vilket innebär att frisläppande i försökssyfte i enlighet med del B intealltid resulterar i relevanta data för den miljöbedömning som krävs förmarknadsintroduktion enligt del C. De administrativa förfarandena och systemetför godkännande vid marknadsintroduktionen av produkter är krångliga. Vidaresaknas möjlighet att lösa konflikter genom samråd med en eller flera oberoendevetenskapliga kommittéer, vilket lett till svårigheter vid genomförandet avdel C. Det innebär, enligt kommissionen, att den flexibilitet som är nödvändigför teknisk anpassning saknas, vilket hindrar regelbunden uppdatering i taktmed vetenskapliga och tekniska framsteg. Kommissionen avser att under 1997anta ett förslag till ändringar i direktivet. att se till att de egna interna rutinerna tillämpas på ett effektivtsätt så att beslut rörande produkter kan antas snabbt och effektivt.Enligt artikel 13 i direktiv /220 skall kommissionen fatta ett beslut omproduktgodkännande om det inte är möjligt för medlemsstaternas representanteratt inom viss angiven tid komma överens i ett sådant ärende. I dettaförfarande biträds kommissionen av en kommitté, bestående av företrädare förmedlemsstaterna samt en företrädare för kommissionen som ordförande.Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärd.Kommittén skall yttra sig över förslaget . Yttrandet beslutasmed kvalificerad majoritet. Kommissionen antar förslaget om det tillstyrks avkommittén. Om förslaget inte tillstyrks av kommittén skallkommissionen föreslå rådet vilka åtgärder som skall vidtas. Rådet kantillstyrka förslaget genom beslut med kvalificerad majoritet. Om rådetemellertid inte fattar beslut , anges att kommissionen självskall besluta att de föreslagna åtgärderna skall vidtas.Förfarandet innebär att om rådet inte agerar inom utsatt tid kankommissionen anta sitt förslag ändå. Bestämmelsen tolkas så att rådet måstevara enhälligt för att ändra kommissionens förslag till åtgärd (se rådetsbeslut av om närmare villkor för utövandet av kommissionensgenomförandebefogenheter, 87/373/EEG). Om kommissionens förslag till åtgärdinnebär att en produkt skall godkännas innebär förfarandet att rådet måstevara enhälligt för att inte godkänna produkten.I motion Jo502 (kd) yrkande 9 påtalas att kommissionen i januari 1997godkänt att en genetiskt modifierad herbicidresistent majs fick släppas ut påmarknaden trots att flertalet medlemsländer röstade emot. Eftersom rådet vidbehandlingen av den herbicidresistenta inte fattat beslut inom den tidsom anges i artikel 21 godkändes produkten av kommissionen trots att enmajoritet av medlemsstaterna röstat mot godkännande.Parlamentet anförde i en resolution att kommissionen visatbrist på ansvarstagande då den ensidigt fattade beslutet att tillåtaförsäljning av herbicidresistent majs trots alla negativa uttalanden från deflesta medlemsstaterna och . Parlamentet kräver iresolutionen att förfarandena för att bevilja tillstånd för försäljning avgenetiskt modifierade produkter skall ses över så att de på ett riktigt sättåterspeglar medlemsstaternas och demokratiskt uttrycktaåsikter.Jordbruksministern förklarade i ett frågesvar (1996/97:309) och ett interpellationssvar (1996/97:202) attdet enligt hennes uppfattning inte finns några skäl för att i likhet medÖsterrike förbjuda införseln av den godkända produkten, dvs. herbicidresistentmajs, till Sverige.Utskottet har i anslutning till motion Jo502 (kd) inhämtat att det aktuellabeslutsförfarandet är en av de frågor som kan komma att övervägas i denkommande översynen av direktivet.När det gäller de frågor i övrigt som behandlas i motionerna Jo502 (kd)yrkande 9 och Jo529 (mp) yrkande 5 om ett moratorium respektive förbud motavsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer har utskottettidigare framhållit följande (1995/96:JoU11 s. 11). Redan genom EES-avtaletåtog sig att införliva två EG-direktiv, nämligen 90/219/EEG ominnesluten användning av genetiskt modifierade mikroorganismer, och 90/220/EEGom avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer. Sedan Sverigeblivit medlem i EU är direktiven, som utskottet i andra sammanhang påpekat,bindande för varje medlemsstat enligt de förutsättningar som anges i artikel189 i . De nu aktuella direktiven och den svenska lagstiftningeninnebär bl.a. att användningen av genetiskt modifierade organismer prövas frånfall till fall och att en tillsynsmyndighet får meddela de förelägganden ochförbud som behövs i enskilda fall för att t.ex. motverka hälso- ochmiljöskador. Generella förbud av det slag och den omfattning som i övrigtanges i motion Jo502 (kd) yrkande 9 om ett tvåårigt moratorium för avsiktligutsättning av genetiskt modifierade organismer och i motion Jo529 (mp) yrkande5 om förbud mot frisläppande av gentekniskt förändrade organismer är enligtutskottets mening inte förenliga med åtaganden i detta hänseende.Motionärerna har för övrigt inte angett vilken rättslig grund som ett sådantriksdagsbeslut skulle vila på. Motionerna avstyrks.Ett generellt förbud mot genmodifiering av djur och växter i enlighet medmotion Jo529 (mp) yrkande 9 förutsätter långtgående inskränkningar iforskningen i en utsträckning som utskottet tidigare ansett oacceptabel(jämför 1995/96:JoU11 s. 11). Frågan regleras enligt utskottets uppfattning påett tillfredsställande sätt i lagen om genetiskt modifierade organismer och irådets direktiv av om innesluten användning av genetisktmodifierade mikroorganismer resp. avsiktlig utsättning av genetisktmodifierade organismer (90/219/EEG resp. 90/220/EEG). Motionen avstyrks.Inom ramen för konventionen om biologisk mångfald beslutades vid andrapartsmötet att påbörja förhandlingar om ett protokoll tillkonventionen om säker hantering av genetiskt modifierade organismer(1995/96:JoU11 s. 14). Protokollet kommer att fokuseras på gränsöverskridandemiljöeffekter av genetiskt modifierade organismer, både vad gäller regler förkontroll av export och krav på miljökonsekvensbeskrivningar av avsiktligutsättning i naturen som kan ha gränsöverskridande effekter. beslut skall förhandlingarna vara avslutade senast år 1998.Sverige har i internationella sammanhang drivit frågan om ett protokoll, ochavsikten med protokollet är att skapa internationella regler för en säkerhantering av gentekniken. Mot bakgrund av det pågående arbetet medinternationella regler om hantering av genetiskt modifierade organismeravstyrks motion Jo529 (mp) yrkande 6 om en internationell konvention somförbjuder frisläppande av gentekniskt förändrade organismer.Enligt artikel 15 i direktiv /220 får medlemsstaterna inte hindra attprodukter som godkänts enligt direktivet släpps ut på marknaden. Innebörden avden s.k. miljögarantin i artikel 100a.4 i är att om enmedlemsstat, efter det att rådet med kvalificerad majoritet har beslutat om enharmoniseringsåtgärd, anser det nödvändigt att tillämpa nationellabestämmelser som grundar sig på väsentliga behov eller som avser miljö- ellerarbetarmiljöskydd, skall den anmäla dessa bestämmelser till kommissionen.Enligt artikeln skall kommissionen därefter bekräfta att en sådan åtgärd inteutgör ett medel för godtycklig diskriminering eller innebär förtäcktahandelshinder. Kommissionens beslut kan överklagas till . Enligtlagen om genetiskt modifierade organismer krävs tillstånd för att släppa ut enprodukt som innehåller eller består av genetiskt modifierade organismer påmarknaden. Sådant tillstånd får lämnas endast om den verksamhet som ansökanavser är godtagbar från hälso- och miljöskyddssynpunkt och etiskt försvarbar.Vidare vill utskottet understryka att frågan om marknadsföring av s.k. nyalivsmedel regleras i och rådets förordning (EG) nr 258/97av om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser, somockså redovisas i följande avsnitt om märkning av livsmedel. I förordningensartikel 12 finns bestämmelser om vilka befogenheter som tillkommermedlemsstaterna när det gäller att tillfälligt begränsa eller skjuta upphandeln med livsmedel inom det egna territoriet. Ett sådant beslut förutsätterbl.a. att medlemsstaten till följd av ny information m.m. har särskilda skälatt anta att användningen av ett livsmedel medför risker för folkhälsan ellermiljön. I övrigt skall vissa procedurregler följas.En förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig imedlemsstaterna. Ett svenskt försäljningsförbud i enlighet med motion Jo529(mp) yrkande 10 är enligt utskottets mening oförenligt med de regler som härredovisats. Motionen avstyrks även i denna del.Nordiska genbanken, som är ett centrum för bevarande och användning avväxtgenetiska resurser i de nordiska länderna, har sin verksamhet förlagd tillAlnarp. Genbanken lyder under och har bl.a. tilluppdrag att insamla, bevara och dokumentera genetiskt material, delta iforskningssamarbete och förmedla information och service. Ett databaseratinformationssystem är under uppbyggnad inom genbanken. Verksamheten är ihuvudsak koncentrerad på arbete med stråsäd, frukt och bär, potatis,rotfrukter, oljeväxter, trindsäd, vallväxter och grönsaker och sker isamarbete med arbetsgrupper med deltagare från de nordiska länderna. För år1996 var de sammanlagda intäkterna , varav 8,3 miljonerkronor härrör från en budgetöverenskommelse med . Andramedel kan erhållas för särskilda projekt. Enligt en utvärdering som gjorts avministerrådet bedöms genbanken arbeta kostnadseffektivt och med stort utbyte iförhållande till relativt begränsade budgetmedel (jfr 1996/97:JoU15 s. 38).Utskottet har inhämtat att Nordiska genbanken som ett särskilt projekt harbidragit med att bygga upp genbanksverksamhet i de baltiska länderna och isödra . I departementspromemorian (Ds 1996:73) Biodiversitet ochframtida genpolitik har som ett underlag för regeringens övervägandenredovisats centrala frågeställningar i fråga om en svensk strategi avseendeväxtgenetiska resurser. I promemorian föreslås bl.a. att en policykommitté förgenetiska resurser upprättas för diskussion av strategiska frågor såväl inomlandet som internationellt. Promemorian bereds nu inom Regeringskansliet.Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna i motion Jo502 (kd)yrkande 3 om att det är angeläget att stödja uppbyggandet av genbanker. Iavvaktan på behandlingen av den gjorda utredningen och vad som övrigt anförtssaknas skäl att föreslå någon åtgärd med anledning av motionen. uttalade vid behandling av motioner rörandegenetiskt modifierade organismer (1995/96:JoU11 s. 14) att det grundläggandekravet från svensk sida bör vara att det genom märkning tydligt framgår att enprodukt innehåller eller består av genetiskt modifierade organismer. Utskottetanförde att behovet av märkning är särskilt stort när det gäller livsmedel,men även beträffande andra produkter är det rimligt att kräva märkning. Om ettlivsmedel framställts med hjälp av genetiskt modifierade organismer är detenligt utskottets mening i de flesta fall angeläget att konsumenterna fårkännedom om detta förhållande genom märkning. Utskottet överlämnade tillregeringen att med utgångspunkt i det anförda närmare bestämma formerna föroch omfattningen av märkningskravet och förutsatte att märkningsfrågan skulleföras framåt i internationella sammanhang.En bestämmelse om märkning av produkter som innehåller eller består avgenetiskt modifierade organismer har förts in i rådets direktiv av den23 om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer imiljön (90/220/EEG). Ändringen (97/25/EG) innebär att sökanden i ansökan omgodkännande av en produkt skall ge in ett förslag om märkning. I fråga omprodukter som släpps ut på marknaden i blandningar med organismer som intemodifierats är det enligt bestämmelsen tillräckligt att ange att genetisktmodifierade organismer kan förekomma i blandningen.Utskottet har inhämtat att kommissionen avser att föreslå ett mer enhetligtsystem för märkning av genetiskt modifierade produkter. Kommissionenpresenterade riktlinjer som innebär att produkter som bestårav, innehåller eller härstammar från genetiskt modifierade organismer skallmärkas genom hela kedjan från producent till slutkonsument. Märkningen skallenligt riktlinjerna förse konsumenterna med entydig, korrekt och objektivinformation om produktens innehåll.Krav på märkning finns också i den tidigare nämnda förordningen om nyalivsmedel och nya livsmedelsingredienser. Enligt förordningen krävs bl.a.hälsoriskvärdering och miljöriskbedömning innan ett nytt livsmedel kangodkännas för att släppas ut på marknaden. Förordningen är bl.a. tillämplig pålivsmedel som framställts av genetiskt modifierade organismer men inteinnehåller några sådana organismer. Märkningskrav gäller om s.k. nya livsmedelenligt förordningen innehåller ämnen som inte finns i en redan förekommande,jämförbar produkt och som kan ha effekter på hälsan hos vissabefolkningsgrupper eller om etiska betänkligheter kan framföras mot dessaämnen. Innehåller ett livsmedel genetiskt modifierade organismer skall dettaalltid anges.Regeringen föreslår i lagrådsremiss om miljöbalk (s. 368) att den somsläpper ut en produkt som innehåller eller består av genetiskt modifieradeorganismer på marknaden skall enligt vad regeringen eller den myndighetregeringen bestämmer märka produkten. Detta gäller även om produkten är avseddför innesluten användning. Regeringen anför att det är rimligt att den som påmarknaden möter produkter som innehåller eller består av genetiskt modifieradeorganismer alltid får vetskap om den genetiska modifieringen. Regeringen avseratt driva på utvecklingen inom EU i den riktningen. Regeringen anser att denmöjlighet som finns enligt gentekniklagen att i enskilda fall föreskriva ommärkning inte är tillräckligt, utan att det bör finnas ett allmänt krav påmärkning.Det anförda tillgodoser i allt väsentligt motion Jo529 (mp) yrkande 11.Motionen avstyrks.Etiska bedömningar och sekretessI lagen om genetiskt modifierade organismer anges att dess syfte är att skyddamänniskors och djurs hälsa och miljön samt säkerställa att etiska hänsyn tasvid en sådan verksamhet som omfattas av lagen. Utskottet instämmer i vad somanförs i motion Jo502 (kd) yrkande 5 om att den etiska dimensionen inomgentekniken och den etiska bestämmelsen i den svenska lagstiftningen omgenetiskt modifierade organismer bör få internationell spridning.Vid remissbehandlingen av betänkande (SOU 1996:103)påtalade en remissinstans att EG-direktivet saknar uttryckligaregler om etiska bedömningar. Regeringen redovisar detta i lagrådsremiss ommiljöbalk (s. 368) och anför att EG-direktivets syfte är att skydda människorshälsa och miljön och att en prövning utifrån detta syfte omöjligen kan görasfrikopplat från hänsynstagande till moraliska normer och miljöetik. Utskottetutgår från att regeringen verkar för att denna uppfattning accepteras iinternationella sammanhang. Motion Jo502 (kd) yrkande 5 avstyrks i den mån detinte kan anses tillgodosett med det anförda.Enligt artikel 19 i direktiv /220/EEG om avsiktlig utsättning av genetisktmodifierade organismer får vissa uppgifter inte hållas hemliga. Det gällerbeskrivning av aktuella genetiskt modifierade organismer, anmälarens namn ochadress, utsättningens syfte samt platsen för utsättningen, metoder och planerför övervakning av aktuella genetiskt modifierade organismer och förnödsituationer samt analysen av förutsebara effekter, framför allt eventuellapatogena eller ekologiskt skadliga effekter. Artikeln har genom punkt 91 ibilagan till sekretessförordningen (1980:657) införlivats i svensklagstiftning. Enligt denna bestämmelse gäller sekretess för utredning,tillståndsgivning och tillsyn enligt lagen (1994:900) om genetiskt modifieradeorganismer och förordningen (1994:901) om genetiskt modifierade organismer.Sekretess gäller dock inte om intresset av allmän kännedom om förhållanden somrör människors och djurs hälsa, miljön eller ett liknande allmänintresse harsådan vikt att uppgifterna bör lämnas ut. Sekretess gäller inte i övrigtbeslut i ärenden eller i ärenden om tillstånd och anmälan för en beskrivningav de genetiskt modifierade organismerna, syftet med verksamheten och platsenför denna, metoder vid och planer för övervakning av de genetiskt modifieradeorganismerna och för nödsituationer samt bedömningar av de effekter avverksamheten som kan förutses. Med det anförda är motion Jo502 (kd) yrkande 8om de svenska sekretessbestämmelserna i relation till EG-direktivet enligtutskottets uppfattning tillgodosedd. Motionen avstyrks.MyndighetsfrågorSom nämnts i inledningen av utskottets överväganden behandladejordbruksutskottet ett antal motionsyrkanden från den allmännamotionstiden .