bet · GL01SoU11 · 1997-12-04 00:00:00 — Utskottet vill ocksåerinra om att det i överenskommelsen om vissa ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen m.m. för uttalas som ett gemensamt syfte förparterna att fortsätta utvecklingsarbetet med att fastställa nationellariktlinjer för ytterligare diagnoser eller sjukdomstillstånd, utöver diabetes,där det finns konsensus om adekvata metoder för diagnostik ochbehandlingsåtgärder. Utskottet utgår således ifrån att de olika sjukdomsgruppersom nu behandlas, men även andra diagnoser och sjukdomstillstånd, kan komma attövervägas i det nämnda utvecklingsarbetet.Utskottet ansåg att motionerna var i huvudsak tillgodosedda och avstyrkte demdärför. följde utskottet.Folkhälsoinstitutet har avslutat en särskild utredning om behovet av forskningom allergi. Det konstaterades att hitintills blygsamma belopp satsats påallergiforskning, i synnerhet sådan som är av betydelse för prevention. Som ledi en långsiktig strategi engagerades en forskargrupp för inventering avforskningsfronten och av behovet av forskning samt med uppdraget att föreslå enplan för uppbyggnad av allergiforskningen i . Forskargruppen avlämnadesin rapport i slutet av 1995.FHI anger i sin fördjupade anslagsframställning 1997-1999 att den mestutsatta gruppen inom Allergiprogrammet är barnen vars allergier fortsätter attöka. I Allergiprogrammets långsiktiga strategi prioriteras därför barn ochprimärprevention med inriktning på en minskning av barns allergier med 25 %år 2010. Insatser för att öka kunskapen hos berörda yrkesgrupper liksomtvärvetenskapligt arbetssätt kommer fortsatt att utvecklas i samarbete medmyndigheter, organisationer, utbildningsväsende och näringsliv, anförs det.År 1994 avsatte regeringen 250 miljoner i en särskild stiftelse för allergi-och vårdforskning, . Stiftelsen har enligt stadgarna att främjaforskning och forskarutbildning inom vård- och allergiområdet. Stiftelsenräknar med att kunna dela ut genom olika former avforskningsstöd.Statens institut för psykosocial miljömedicin () skall utveckla, värdera ochförmedla kunskaper om psykosociala risksituationer, riskgrupper ochriskreaktioner. Verksamheten omfattar målinriktad forskning samt utbildning,dokumentation och information. Resultaten av forskningsverksamheten skall varapraktiskt tillämpbara inom det sociala området, inom hälso- ochsjukvårdsområdet och inom arbetsmarknadsområdet. Verksamheten vid IPM äruppdelad i olika enheter, bl.a. prevention somarbetar med forskning och metodutveckling, epidemiologisk bevakning,information och undervisning. I förra årets budgetproposition (1996/97:1)angavs att kunskapsspridningen är helt central i institutets verksamhet och attett fortsatt utvecklingsarbete därför borde bedrivas dels för att bättre nå utmed kunskapen, dels för att bättre kunna redovisa och utvärdera effekterna avdenna del av verksamheten. /97 anslogs särskilt föratt bl.a. öka kunskapsspridningen vid myndigheten.Socialstyrelsen och bildade i samarbete med Centrumför suicidforskning och prevention ett Nationellt råd för självmordsprevention,som tagit fram ett nationellt program för prevention har för avsikt att varje åranordna en nationell konferens för samtliga som arbetar medsjälvmordsprevention. Syftet med konferensen är att starta ett nationelltnätverk för självmordsprevention.I slutet av 1980-talet initierades ett nationellt skadeprogram. Programmetbygger på ett tvärsektoriellt engagemang på lokal, läns- och central nivå ochen nära samverkan mellan statliga myndigheter, vetenskapliga institutioner,frivilliga organisationer och insatser inom ramen för primär- ochlandstingskommunal verksamhet. ansvarar för utveckling ochsamordning av programmet. Det finns även regionala och lokala program för attförebygga skador. Bl.a. har i flera län hälsopolitiska handlingsprogramutarbetats inom skadeområdet i samverkan på regional och nivå.FHI har i samarbete med bl.a. , , och olikaforskningsinstitutioner bildat en nationell s.k. hjälminitiativgrupp.Verksamhet i syfte att öka användningen av cykelhjälm pågår enligt FHI på bredfront även i övrigt, bl.a. ute i kommunerna.År 1994 lade , och fram ettnationellt trafiksäkerhetsprogram för . Trafiknykterhet utgörett av de tio reformområdena i programmet. arbete inom reformområdetunder 1996 omfattade insatser med inriktning mot ungdomar som en av tvåhuvudmålgrupper.I hälsoskyddslagen (1982:1080) regleras de åtgärder som kan krävas avfastighetsägare eller nyttjanderättshavare för att förebygga eller undanröjasanitär olägenhet, dvs. en störning som kan vara skadlig för människors hälsaoch som inte är ringa eller helt tillfällig. Bedömningen av om åtgärder skallvidtas mot sanitär olägenhet görs av den nämnd som skall fullgöra kommunensuppgifter inom miljö- och hälsoskyddsområdet.Socialstyrelsens rekommendation för bedömning av sanitär olägenhet vid högaljudnivåer, exempelvis på diskotek och konserter, är för ekvivalentljudnivå (kontinuerligt buller) och för maximal ljudnivå (SOSFS1996:7). I de allmänna råden anges att har valt att behandla deföreslagna nivåerna som rekommendationer och inte som riktvärden, för att på såsätt möjliggöra för miljö- och hälsoskyddsnämnderna att planera åtgärder mothöga ljudnivåer.I den senaste budgetpropositionen (1997:98:1) anges att regeringens viktigasteuppgift är att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten. Målet är att denöppna arbetslösheten skall halveras från . På långsikt är målet full sysselsättning. En av principerna inomarbetsmarknadspolitiken är att utsatta grupper som långtidsarbetslösa,arbetshandikappade och ungdomar skall prioriteras.I proposition 1997/98:6 Förskoleklass och andra skollagsfrågor föreslås bl.a.att skolmåltiderna inom det obligatoriska skolväsendet skall vara kostnadsfria.Regeringen uttalar att det är av stor vikt att skolhuvudmännen även ifortsättningen tillhandahåller kostnadsfria skolmåltider. Det är inte möjligtatt i lag föreskriva vad en skolmåltid skall bestå av men för eleverna är detviktigt att de får näringsriktiga måltider, anförs det. Enligt propositionenutarbetar en vägledning förskolmåltiderna.I proposition 1996/97:137 Nollvisionen och det trafiksäkra samhället föreslåsen ny inriktning av trafiksäkerhetsarbetet med utgångspunkt i den s.k.nollvisionen. Det långsiktiga målet skall vara att ingen skall dödas ellerskadas allvarligt till följd av trafikolyckor inom vägtransportsystemet.Nollvisionen förutsätter att ansvaret för trafiksäkerheten delas mellantrafikanterna och de s.k. systemutformarna, dvs. bl.a. väghållare och de somansvarar för yrkesmässiga vägtransporter. Enligt propositionen kommer enutredning att tillsättas i syfte att bl.a. klargöra hur det allmännas ochnäringslivets ansvar för trafiksäkerheten kan och bör preciseras. Regeringenframhåller vidare att , polisen och kommunerna i huvudsak bör verkaför bl.a. att berörda beslutsfattare inom privat och offentlig sektorstimuleras till att ta ett ökat ansvar för trafiksäkerheten.Regeringen betonar att nyblivna bilförare uppvisar betydligt högreolycksrisker jämfört med erfarna förare och anser bl.a. att en hög och jämnutbildningsnivå bör eftersträvas för nya trafiklärare. Förutsättningarna föratt introducera en körkortsutbildning i etapper där körkortsaspiranten gesmöjlighet att erhålla erfarenhet av bilkörning under förhållandevis säkraformer bör utredas, anförs det vidare.Riksdagen har antagit förslagen i propositionen (rskr. 1997/98:11).I betänkande SOU 1996:124 anges allergi som en av desjukdomar som kan vara miljörelaterade. Ökningen av allergiförekomsten i denindustrialiserade delen av västvärlden misstänks enligt betänkandet bl.a. beropå brister i inomhusmiljön, främst fukt och försämrad ventilation. Som mål förmiljökvalitet anges i betänkandet att bristfällig ventilation och högaradonhalter i bostäder, skolor och förskolor skall åtgärdas och att ingenofrivilligt skall utsättas för tobaksrök.I betänkandet anges vidare att skador till följd av olyckshändelser är ett avde största folkhälsoproblemen. Enligt utredningen visar erfarenheterna attmöjligheterna att förebygga skador är stora. har dentotala dödligheten i olycksfallsskador minskat med . Specielltframgångsrikt har arbetet varit med att minska dödsolycksfall bland barn.Utredningen föreslår att hälso- och sjukvården bör registrera inträffadeskadefall inklusive olycksplats och händelseförlopp, att det nationellaskadeprogrammet bör få fortsatt stöd samt att kommunen bör bevakaolycksfallsrisker i boende- och fritidsmiljö samt vid behov tillse att åtgärdervidtas mot sådana risker.Barnpsykiatriutredningen (S 1995:06) har i uppdrag att utreda vården och stödettill barn och ungdomar med psykiska problem. Utredningen skall bl.a. definieragruppen barn och ungdomar med psykiska problem, redogöra för och analysera hurolika samhällsinstanser arbetar med denna grupp samt föreslå åtgärder för attförbättra samarbetet mellan främst hälso- och sjukvården och . Iuppdraget ingår även att överväga och föreslå olika insatser för att förebyggauppkomsten av psykiska problem och för att förebygga att psykiska problem, omde väl uppstått, inte fördjupas och befästs.Kommittén har avgivit delbetänkandet Röster om barns och ungdomars psykiskahälsa (SOU 1997:8). I betänkandet anges att den samlade bilden av förekomstenav psykiska problem hos barn är svårtolkad samt att allvarliga oklarheter ocksåråder i fråga om utvecklingen i . Kommittén föreslog motbakgrund härav att skulle få i uppdrag att utarbeta en modellför systematisk bevakning och analys av barns och ungdomars psykiska hälsa.I huvudbetänkandet, som skall avlämnas , avserkommittén att behandla bl.a. roll och ansvar, samarbetsfrågorsamt samhällets ansvar och möjligheter att förebygga psykiska problem hos barnoch ungdomar.Regeringen har som tidigare nämnts med anledning av kommitténs förslag givitSocialstyrelsens epidemiologiska centrum i uppdrag att studeraförutsättningarna för ett system för mätning av barns psykiska hälsa.HSU 2000 anför i betänkandet En tydligare roll för hälso- och sjukvården ifolkhälsoarbetet att kommittén ser allvarligt på nedskärningar inomskolhälsovården mot bakgrund av rapporterna om en ökning av antalet barn ochungdomar med psykosociala och psykosomatiska problem. Resurserna inom denförebyggande barn- och skolhälsovården bör därför värnas, särskilt i socialtmindre gynnade områden, anförs det.Även Barnkommittén har i sitt huvudbetänkande behandlat förebyggande arbeteriktat till barn och ungdomar. Kommittén framhåller vikten av att skolkuratoreroch skolpsykologer finns tillgängliga i det dagliga förebyggande psykosocialaarbetet i skolan.Kommittén konstaterar att förekomsten av allergier hos barn och ungdomar ökatdramatiskt. Det kan enligt kommittén inte accepteras att barn riskerar att blisjuka av att vistas i offentliga lokaler som skolor, daghem och fritidshem. Denlagstiftning som reglerar obligatorisk ventilationskontroll måste efterlevas ialla delar av landet, anförs det. Kommittén understryker vikten av attregeringen prioriterar denna fråga.Arbetstidskommittén har haft i uppdrag att bl.a. analysera de långsiktigakonsekvenserna av alternativa arbetstidsförkortningar och att undersöka påvilket sätt flexibla arbetstidsregler kan införas i svensk lagstiftning,däremot inte att föreslå en generell arbetstidsförkortning. I slutbetänkandetArbetstid, längd, förläggning och inflytande (SOU 1996:145) anges att det intekan uteslutas att en arbetstidsförkortning skulle kunna ge ett bidrag till attminska arbetslösheten och även påverka jämställdheten mellan män och kvinnor.Vad gäller sambandet mellan kortare arbetstid och hälsa har emellertid ytterstfå studier genomförts, och de forskningsresultat som finns är inte entydiga ochofta av dålig kvalitet. Det är därför omöjligt att dra några slutsatser i dettaavseende, anförs det. Betänkandet har remissbehandlats.Enligt uppgift från kommer en proposition baseradpå betänkande och med förslag till bl.a. en nyarbetstidslag att presenteras för . För närvarandeföreligger inte några planer på att i propositionen föreslå en generellarbetstidsförkortning, dvs. att den ordinarie arbetstiden skall vara lägre än40 timmar i veckan.Utskottets bedömningUtskottet ser allvarligt på den ökande förekomsten av allergier och annanöverkänslighet. Utskottet vidhåller att såväl det förebyggande arbetet somvården och behandlingen av de allergisjuka bör ges ökad uppmärksamhet, liksomforskning och långsiktigt kompetensuppbyggande i övrigt. pågår påbred front verksamheter med syfte att förebygga allergi och lindra dessverkningar. Utskottet utgår vidare från att allergier kommer att tas upp såvälav hälsomål som i det kommande nationellahandlingsprogrammet för att minska den miljörelaterade ohälsan. Något initiativav med anledning av motionerna So302 (kd) yrkande 4 och So345 (fp)yrkande 4 behövs inte. Utskottet avstyrker motionerna.När det gäller motionsyrkanden om satsningar på vissa sjukdomar vidhållerutskottet att det i första hand är sjukvårdshuvudmännen som har att bedömadessa frågor. Utskottet vill åter framhålla att de riktlinjer förprioriteringar inom hälso- och sjukvården som ställt sig bakom intelåter sig förena med att generellt prioritera vissa sjukdomar före andra. Detsom tas upp i motionerna So270 (m, s, c, fp, v, mp, kd), So204 (m), So289 (s),So245 (s), So260 (c), So316 (c) och So345 (fp) yrkandena 7 och 8 bör enligtutskottets mening bedömas inom det enskilda med ledning av deprinciper och riktlinjer för prioritering som fastställts. Socialstyrelsenskall vid behov tillhandahålla underlag för bedömningarna. Utskottet villdärutöver erinra om det utredningsarbete som redan redovisats eller pågår,t.ex. inom SBU, och folkhälsomål samti enlighet med överenskommelsen om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännenm.m. bör enligt utskottet inte göra någottillkännagivande med anledning av motionerna. Motionerna avstyrks.Enligt utskottet är det självfallet mycket angeläget att på alla sätt förebyggasjälvmord. kommer i sitt huvudbetänkande bl.a. attföreslå olika insatser för att förebygga uppkomst och försämring av psykiskaproblem hos barn och ungdomar. Såväl HSU 2000 som har framhållitatt det förebyggande psykosociala arbetet genom kuratorer och psykologer iskolan bör värnas. prevention arbetar på bredfront, bl.a. genom att anordna undervisning om självmordsprevention förpersonal inom bl.a. hälso- och sjukvården, och skolan. Utskottetförutsätter att arbetet med att förebygga självmord och psykisk ohälsafortsätter och att det nationella programmet för självmordsprevention spridstill alla berörda. Enligt utskottets mening behövs inte något tillkännagivandetill regeringen. Motionerna So306 (kd, m, c, fp, v, mp) yrkandena 1, 6 och 8,So207 (fp), So345 (fp) yrkande 3, So302 (kd) yrkande 3 och So219 (kd) avstyrksdärför.Internationell forskning visar på ett samband mellan arbetslöshet och ohälsa.Svenska studier pågår också på området och bör enligt regeringen prioriteras.Regeringen har som sin viktigaste uppgift angivit att öka sysselsättningen ochminska arbetslösheten. Motion So345 (fp) yrkande 11 får enligt utskottet ansestillgodosedd och avstyrks därför. Även motion So258 (s) avstyrks.Enligt Arbetstidskommitténs slutbetänkande kan några säkra slutsatser rörandesambandet mellan kortare arbetstid och förbättrad hälsa inte dras på grundvalav de studier som genomförts på området. bör enligtutskottet inte göra något tillkännagivande till regeringen med anledning avmotion So308 (mp) yrkande 2. Motionsyrkandet avstyrks.Den totala dödligheten i olycksfallsskador har minskat under detsenaste decenniet. Särskilt framgångsrikt har arbetet varit med att minskadödsolycksfall bland barn. WHO:s mål att minska antalet dödsfall, skador ochhandikapp till följd av olyckshändelser kommer troligenatt uppfyllas. Skadeförebyggande verksamheter pågår på bred front i landet,bl.a. genom det nationella tvärsektoriella skadeprogrammet. Det finns såvälkommunala som regionala program för skadeförebyggande åtgärder. Omfattandeinsatser pågår för att öka säkerheten i trafiken, bl.a. i det nationellatrafiksäkerhetsprogrammet. Trafiksäkerhetsarbetet skall fortsättningsvis ha sinutgångspunkt i den s.k. nollvisionen. har presenteratflera förslag till skadeförebyggande åtgärder. Utskottet förutsätter att skadorsåsom folkhälsoproblem kommer att belysas både i det nationellahandlingsprogrammet för att minska den miljörelaterade ohälsan och av Kommitténför nationella folkhälsomål. Utskottet utgår vidare från att detskadeförebyggande arbetet kommer att fortsätta och utvecklas utan någottillkännagivande till regeringen i frågan. Motionerna So801 (c) yrkande 12 ochSo345 (fp) yrkande 2 får anses i huvudsak tillgodosedda och avstyrks därför.En alltför hög ljudnivå på diskotek eller konserter kan utgöra risk förhörselnedsättning eller tinnitus. Åtgärder mot sanitära olägenheter i form avhög ljudnivå kan vidtas med stöd av hälsoskyddslagen. Utskottet anser det intenödvändigt att införa särskild lagstiftning om ljudvolymsbegränsning pådiskotek och konserter och avstyrker därför motion So259 (mp) yrkandena 1 och3.Utvärdering av smittskyddslagen m.m.MotionernaI motion So277 av m.fl. (mp) begärs dels att beslutaratt, i enlighet med vad i motionen anförts, bastuklubbslagen tills vidare inteskall gälla (yrkande 1), dels att , vid avslag på yrkande 1, hosregeringen begär förslag till sådan ändring av lagen att föreningsdrivna klubbatillåts (yrkande 2). Motionärerna konstaterar att den pågående utvärderingen avsmittskyddslagen även kommer att behandla bastuklubbslagen. Med hänsyn till denfortgående hivepidemins allvarliga karaktär anser motionärerna att en lagändrininte kan vänta. I avvaktan på betänkande föreslår dedärför att bastuklubbslagen tills vidare inte skall gälla.I motion So304 av () begärs ett tillkännagivande tillregeringen med innebörden att borde undersöka vilkamänniskor som tvångsisolerats med stöd av smittskyddslagen (yrkande 14). Enligtmotionärens uppfattning har människor med utländsk kulturell bakgrund varitöverrepresenterade i sammanhanget.Tidigare behandlingUtskottet har behandlat en motion liknande So277, nämligen i betänkande1997/98:SoU2, vartill hänvisas. I betänkandet redovisas tillkomsten av den s.k.bastuklubbslagen samt direktiven för (dir. 1996:68).Utskottet ansåg att inte borde föregripa regeringens kommande förslagpå området. följde utskottet.Enligt direktiven skall kommittén också utvärdera bestämmelserna omtvångsåtgärder samt genomgående uppmärksamma och analysera frågor kringrättssäkerheten för den enskilde.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin inställning att inte bör föregripa regeringenkommande förslag på området. Motionerna So277 (mp) yrkandena 1 och 2 samt So304(mp) yrkande 14 avstyrks därför. beträffande folkhälsoarbetets inriktning och organisationatt avslår motionerna 1997/98:So241 yrkandena 1, 2, 6-8 och 10,1997/98:So285 yrkande 4, 1997/98:So308 yrkandena 15, 17 och 20 samt1997/98:So345 yrkandena 10, 12 och 13,res. 1 (c)res. 2 (fp)res. 3 (v)res. 4 (mp)2. beträffande skatte- och avgiftshöjningar för hälsofarligaverksamheteratt avslår motion 1997/98:So308 yrkande 4,res. 5 (mp)3. beträffande förebyggande arbeteatt avslår motionerna 1997/98:So302 yrkandena 2 och 10, 1997/98:So319yrkande 4, 1997/98:So326 yrkandena 1 och 2 och 1997/98:So340 yrkande 1,res. 6 (m, mp, kd)4. beträffande skillnader i hälsaatt avslår motionerna 1997/98:So285 yrkande 2 och 1997/98:So302yrkande 1,res. 7 (kd)5. beträffande folkhälsoforskningatt avslår motionerna 1997/98:So241 yrkandena 3 och 5, 1997/98:So308yrkande 18, 1997/98:So326 yrkande 3 och 1997/98:So345 yrkande 15,res. 8 (m)res. 9 (fp, kd)res. 10 (c)res. 11 (mp)6. beträffande statistiskt underlagsmaterial i folkhälsoarbetetatt avslår motion 1997/98:So241 yrkande 9,res. 12 (c)7. beträffande allergiatt avslår motionerna 1997/98:So302 yrkande 4 och 1997/98:So345yrkande 4,res. 13 (fp, kd)8. beträffande vissa sjukdomaratt avslår motionerna 1997/98:So204, 1997/98:So245, 1997/98:So260,1997/98:So270, 1997/98:So289, 1997/98:So316 och 1997/98:So345 yrkandena 7och 8,res. 14 (m, mp)res. 15 (fp)9. beträffande självmordspreventionatt avslår motionerna 1997/98:So207, 1997/98:So219, 1997/98:So302yrkande 3, 1997/98:So306 yrkandena 1, 6 och 8 samt 1997/98:So345 yrkande3,res. 16 (fp, mp, kd)10. beträffande arbetslöshet och ohälsaatt avslår motionerna 1997/98:So258 och 1997/98:So345 yrkande 11,res. 17 (fp)11. beträffande generell arbetstidsförkortning som enfolkhälsofrågaatt avslår motion 1997/98:So308 yrkande 2,res. 18 (v, mp)12. beträffande skador till följd av olycksfallatt avslår motionerna 1997/98:So345 yrkande 2 och 1997/98:So801yrkande 12,res. 19 (c, fp, mp)13. beträffande en lag om ljudvolymsbegränsningatt avslår motion 1997/98:So259 yrkandena 1 och 3,res. 20 (mp)14. beträffande utvärdering av smittskyddslagen m.m.att avslår motionerna 1997/98:So277 yrkandena 1 och 2 och1997/98:So304 yrkande 14.Stockholm den 4 december 1997På socialutskottets vägnarSten SvenssonI beslutet har deltagit: (), (), RinaldoKarlsson (s), (), (), (),(), (), (), MariannYtterberg (s), (), (), (),(), (), () och KerstinWarnerbring (c). Folkhälsoarbetets inriktning och organisation (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 13 börjar med ?Flertaletav? och slutar med ?bör avslås? bort ha följande lydelse:Enligt utskottet bör folkhälsoarbetet genomsyra allt samhällsarbete. Depolitiska besluten skall grundas på principen om en hållbar hälsoutveckling ochmänniskor ges möjlighet att leva ett hälsosamt liv. Ekonomisk tillväxt behöverinte innebära någon förbättrad social utveckling, speciellt inte om storagrupper av befolkningen inte får del av de växande resurserna.Nationalräkenskaperna bör därför enligt utskottets mening inkludera positivarespektive negativa effekter på folkhälsan, dvs. ett hälsojusterat BNP-mått.Utskottet vill framhålla vikten av att folkhälsoarbetet utgår från den enskildeindividen och dennes vilja. Det måste finnas en rimlig avvägning mellan det somanses folkhälsopolitiskt motiverat och människans önskan. En av degrundläggande förutsättningarna för ett lyckat folkhälsoarbete är att människorhar makt över sin vardag och ser möjligheter till förändringar. En betydandedel av ojämlikheterna i hälsa grundar sig just på att människor har olikamöjligheter till inflytande över sina egna liv. Ett decentraliserat samhällehar enligt utskottets mening bättre förutsättningar att ge människor inflytandeoch en överblickbar närmiljö, vilket minskar risken för ohälsa. Mekanismer ochfunktioner i det lokala samhället kan fungera som drivkrafter ifolkhälsoarbetet. Enligt utskottet måste folkhälsoarbetet få en sådan självklardel i samhällsarbetet som miljöarbetet har . Det handlar om att förändrastrukturer, om att ge människor makt över sina liv och om en målmedvetenstrategi från samhällets sida. Alla människor, institutioner och organisationermåste vara en del i detta arbete.Folkhälsoarbetet bör enligt utskottets mening inriktas på följande sätt.Skillnaden i hälsoutveckling hos olika grupper kan förklaras med att människorhar olika levnadsbetingelser. De sociala skillnaderna i befolkningen måstedärför minska. De stora regionala skillnaderna i hälsa mellan människor i olikalandsdelar och inom län och städer måste också minska. Även ojämlikheten ihälsa mellan kvinnor och män måste enligt utskottet bli mindre. Det krävs ökadeinsatser för att uppmärksamma och förbättra kvinnors ogynnsammahälsoutveckling. Folkhälsoarbetet skall också inriktas på att utvecklamekanismer för social gemenskap och integrering av funktioner i lokalsamhället.Ensamhet, osäkerhet och utanförskap skapar dåliga miljöer som har en negativpåverkan på människors fysiska och psykiska hälsa. Ofta är det enkla mekanismereller träffpunkter som gör att människor känner ökad trivsel och därmed mårbättre.Ett lyckat folkhälsoarbete kräver enligt utskottets mening fler aktörer ochmer genomgripande sektorsöverskridande arbete.