bet · GK01UU9 · 1997-04-29 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens skrivelse 1996/97:148 medredogörelse för verksamheten i Organisationen för säkerhet och samarbete iEuropa (). Utskottet föreslår att lägger skrivelsen tillhandlingarna. En motion har väckts i anledning av skrivelsen. Denna besvarasav utskottet. Ett särskilt yttrande har fogats till betänkandet.Motionen1996/97:U19 av och () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär ett åtgärdsprogram för arbetet med denmiljömässiga och ekonomiska utvecklingens betydelse för det säkerhetspolitiskasamarbetet inom . Skrivelsens huvudsakliga innehållI skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för verksamheten iOrganisationen för säkerhet och samarbete i () under 1996.Verksamheten dominerades av översynsmötet i och toppmötet iLissabon . Ett viktigt resultat i anslutning till toppmötet varbeslutet att anpassa (om begränsning av konventionellastridskrafter i ) till det förändrade läget i efter det kallakrigets slut och upplösning. Toppmötet beslutade överväga attutarbeta en ny stadga för europeisk säkerhet och fortsätta dialogen om en nysäkerhetspolitisk ordning i . Toppmötet bekräftade omvandlingfrån en diplomatkonferens till en regional organisation med en omfattandedagordning. Tonvikten inom verksamhet låg på de löpandeoperativa insatserna för konfliktförebyggande, krishantering och civilåteruppbyggnad, med engagemanget i som det mestomfattande. Även andra insatser, såsom de i , , ochLettland, har varit betydelsefulla. parlamentariska församlingsammanträdde i , varvid 300 delegater från 51 medlemsländerdeltog.Verksamheten 1996Toppmötet i LissabonOSSE:s/ESK:s femte toppmöte - det tredje efter Parismötet - ägde rum iLissabon . Det föregicks av ett veckolångtförberedande möte. I praktiken hade förberedelserna pågått även parallellt medöversynsmötet i den 4-22 november.Toppmötet resulterade i en allmän deklaration () och ensärskild deklaration om en alleuropeisk säkerhetsmodell för det tjugoförstaårhundradet, vars utarbetande var ett huvudresultat av det föregåendetoppmötet i . Två annex innehåller riktlinjer för fortsattrustningskontroll: ett ramverk respektive en något mera detaljerad dagordningför arbetet i säkerhetsforum.I toppmötets marginal uppnådde de 30 stater som är parter till (om begränsning av konventionella stridskrafter i ) enighet omriktlinjerna för sitt fortsatta arbete i syfte att anpassa detta avtal tillförhållandena efter det slut och efter Warszawapaktensupplösning.I ljuset av pågående säkerhetspolitiska förändringar i var sistnämndaöverenskommelse om det viktigaste konkreta resultatet avLissabonmötet.En tanke, som inte vunnit stöd i EU före toppmötet men som drivits avframför allt , gällde utarbetande av en ny stadga för europeisksäkerhet. I ett sent skede enades , , ochTyskland om att föreslå en formulering om att ?överväga att utarbeta? en sådanstadga inom ramen för arbetet med säkerhetsmodellen. Vilken karaktär dennastadga skulle ha lämnades i princip öppet, vilket möjliggjorde för övrigadeltagarstater att godta förslaget. I vart fall och harförespråkat en ny och legalt bindande traktat.ÖversynsmötetOSSE:s långa översynsmöte i genomfördes huvudsakligen enligtden ordning som överenskoms vid toppmötet i , då den åtta veckorlånga översynskonferensen avskaffades. Deltagandet av enskilda organisationervar betydligt lägre 1996 än tidigare.I fyra arbetsgrupper sammanhållna av särskilt utsedda rapportörerbehandlades militära frågor, den ekonomiska dimensionen, den mänskligadimensionen samt verksamhet och instrument.Diskussionen om Wiendokumentet visade på två olika synsätt vad gällerfortsatt arbete. En skola (däribland och de centraleuropeiskaländerna) ville utveckla nya instrument anpassade till dagens delvis nya hotoch utmaningar. Den andra (främst ) lade tonvikten vid denuvarande åtgärderna och deras utvecklingspotential.I arbetsgruppen för den ekonomiska dimensionen framkom från många håll enönskan att fördjupa och utvidga samarbetet på detta område. ochFörenta staterna föreslog gemensamt att skulle delta i utarbetande avekonomiska indikatorer för krisförvarning och att det ekonomiska elementet iOSSE:s långtidsrepresentationer skulle stärkas.Arbetsgruppen för den mänskliga dimensionen företog en omfattande granskningav hur deltagarstaterna levt upp till sina åtaganden avseende mänskligarättigheter och rättsstatens principer. Det kunde föga överraskandekonstateras att, även om framsteg görs, så återstår alltjämt mycket attförbättra i detta avseende. hänvisade, tillsammans med bl.a.ordförandelandet , till det nordiska initiativet i FN:s kommission omde mänskliga rättigheterna och verkade för att rapporten från översynsmötetskulle uppmärksamma behovet av nya humanitära minimiregler, som skallefterlevas av alla parter i alla situationer.I arbetsgruppen för aktiviteter och institutioner behandladesverksamheten i , varvid man sökte dra lärdomar av OSSE-representationens första år. De med omfattande stöd av organiserade valeni september genomfördes i stort sett tillfredsställande, men med vissatekniska och organisatoriska brister.Denna arbetsgrupp diskuterade också bl.a. representationer sominstrument för konfliktförebyggande, konfliktlösning och krishantering.Diskussionen berörde också de jämte representationerna viktigasteinstrumenten för preventiv diplomati, nämligen kontoret för demokratiskainstitutioner och mänskliga rättigheter samt minoritetskommissarien. Detvisade sig vara svårt att enas om en prioritering inom kontorets omfattandemandat, som inte motsvaras av realistiskt tilltagna resurser. Stöd tilldemokratiska val och valövervakning kommer dock att tillhöradess viktigaste uppgifter.Från diskussionen om den politiska styrningen av organisationen skallnoteras att och uttalade sitt stöd för den av Rysslandtidigare framförda tanken på någon form av europeiskt säkerhetsråd, om också imodifierad form med endast rådgivande befogenheter för rådet. De flesta andradelegationer, särskilt de från , vände sig uttryckligenmot varje sådant förslag.Stark kritik uttalades beträffande bristfällig administrativ och ekonomiskstyrning i OSSE.EU-samarbetet och OSSEEU-kretsen har koncentrerat sig på frågor rörande insatser idet och förberedelser inför toppmötet i . Andrafrågor som varit föremål för ingående behandling är insatser i Estlandoch , organisationens medverkan i fredsprocessen i samtolika insatser för att stödja demokratisk utveckling och mänskliga rättigheteri medlemsländerna.EU-länderna har också diskuterat hur administrativafunktioner skall kunna stärkas. Nuvarande interna strukturer byggdes upp underden tid då ännu till stor del var en diplomatkonferens (ESK), och detfinns ett behov av att se över dem mot bakgrund av att utvecklats till enregional säkerhetsorganisation med en omfattande dagordning.EU stödde arbete med att genomföra valen i , bl.a.genom en gemensam aktion som finansierade deltagandet av 500 valövervakare.Denna aktion var en viktig förutsättning för valens genomförande.Inför toppmötet i utarbetade EU ett förslag inom ramen för arbetetmed en allomfattande säkerhetsmodell. Det avsåg att ge en tydlig roll föratt främja samarbetet mellan olika organisationer i den europeiskasäkerhetsstrukturen. Från svensk sida prioriterades centrala roll vadgäller konfliktförebyggande insatser, återuppbyggnad efter en konflikt samtdemokrati och mänskliga rättigheter. Dessa prioriteringar återspeglades väl iförslaget. initiativ om att tydligare skulle ta ställning motdödsstraffet vann dock inte gehör.OSSE:s verksamhetsfältKonfliktförebyggande, krishantering, fredsbevarande åtgärder och insatser iåteruppbyggnadsskedet efter en konfliktOlika former av förebyggande åtgärder, krishantering och insatser efter krisereller konflikter tillhör viktigaste uppgifter.Politiskt leds av ordförandelandet. Ordförandeskapet kan spela en aktivroll på alla stadier av en konflikt och ordföranden kan själv välja att ageramedlare.Ett viktigt instrument för ordföranden är möjligheten att utse en s.k.personlig representant. Bland de insatser som gjorts av personligarepresentanter kan nämnas upprättandet av OSSE-närvaro i , vilketkom att spela en avgörande roll för fredsuppgörelsen och de val som hölls ijanuari 1997. Vidare var det i egenskap av personlig representant som Spaniensf.d. premiärminister reste till för att granska hur regimenhanterade resultatet av kommunalvalen i november 1996.Permanenta rådet, det beslutsfattande organ som sammanträder iWien, kan i princip behandla alla situationer som på något sätt rör Europassäkerhet. Genom uttalanden kan rådet erinra om de politiskt bindande åtagandensom medlemsländerna gjort och sätta press på parterna att hitta en lösning.OSSE:s långtidsrepresentationer finns i elva länder. får genomdem en lokal närvaro med möjlighet att i detalj följa utvecklingen på plats.Representationernas mandat fastställs av permanenta rådet. De är av skiftandeslag.Även kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättighetersyftar i ett längre perspektiv till att förebygga konflikter genom att främjademokrati och mänskliga rättigheter.Avtal om rustningskontroll inom ramen för och olika militäraförtroende- och säkerhetsskapande åtgärder bidrar aktivt till att skapa enstabil situation och att förebygga konflikter. har föreslagit att OSSEskall undersöka om de militära förtroendeskapande åtgärderna också skullekunna utnyttjas mer systematiskt i det allmänna konfliktförebyggande arbetetoch i samband med återuppbyggnadsinsatser efter en konflikt. Steg i den senareriktningen har tagits genom i är en mekanism för regionala åtgärder som syftartill att stärka goda grannskapsförbindelser över nationsgränserna inom enregion. I förberedelsearbetet för pakten upprättades två s.k. regionala bord,ett för och ett för . Ett liknandeinitiativ har tagits beträffande , men förhandlingar härom äger rumutanför ram till dess att frågan om i lösts.MinoritetskommissarienGenom att på fredlig väg lösa minoritetstvister och främja respekten förinternationella normer om de mänskliga rättigheterna, inbegripet rättigheterför personer som tillhör nationella minoriteter, kan både inomstatliga ochmellanstatliga konflikter förebyggas.Av denna anledning tillsatte en högkommissarie för frågorsom rör nationella minoriteter (High Commissioner on National Minorities,HCNM). Dennes uppdrag är att fungera som ett konfliktförebyggande instrumentgenom att söka dämpa motsättningarna i frågor som rör nationella minoriteteroch som annars skulle riskera att trappas upp till en konflikt. Därutöver harminoritetskommissarien till uppgift att varsko permanenta rådet eller högarådet så snart motsättningarna inte kan hanteras med de medel som står tillhans förfogande.Minoritetskommissarien uppmärksammade bl.a. medborgarskapsfrågor,minoritetsspråkens ställning och möjligheterna för personer som tillhörnationella minoriteter att återvända till områden i vilka de tidigare varitbosatta. arrangerade minoritetskommissarien ett seminarium iKazakstan om främjande av relationerna mellan olika folkgrupper. rundabordssamtal mellan ukrainska myndigheter och folkvaldarepresentanter från Krim.Mänskliga rättigheter och demokratibyggandeFrågor rörande demokratiuppbyggnad och respekt för de mänskliga rättigheternahar satt sin prägel på verksamhet alltsedan begynnelsen.Kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (Officefor Democratic Institutions and Human Rights, ODIHR) i fyller enviktig funktion inom detta område. Kontoret ordnar seminarier och möten samttillhandahåller utbildning i frågor inom den mänskliga dimensionen. Stöd gestill nationella institutioner för mänskliga rättigheter, och en särskildverksamhet bedrivs för minoritetsgrupperna romer och sinter.ODIHR svarar även för för den mänskliga dimensionensom hålls vartannat år.Flera länder, däribland , förespråkar att det permanenta rådet på ettmer systematiskt sätt borde behandla frågor som hänger samman med bristanderespekt för de mänskliga rättigheterna. Därigenom skulle den mänskligadimensionen i ökad utsträckning integreras med övriga verksamhet.Valövervakning har blivit ett betydelsefullt demokratifrämjande instrument.ODIHR fyller här en viktig funktion som samordnare av valövervakningsinsatseroch ledde valövervakningen i bl.a. , , ,, , och Litauen.Genom tilldelades flera uppgifter i Bosnien-Hercegovinainom området mänskliga rättigheter och demokratiuppbyggnad. skall bl.a.övervaka valprocessen, utöva tillsyn över mänskliga rättigheter och ge råd vidutformningen av ny lagstiftning. Genom att stödja lokala enskildaorganisationer i främjas återuppbyggnaden av det civilasamhället. utsåg en internationell ombudsman för mänskligarättigheter i , som tillsammans med en nyinrättad kammareför mänskliga rättigheter bildar kommissionen för mänskliga rättigheter.Rustningskontroll inklusive förtroende- och säkerhetsskapande åtgärderRustningskontroll inklusive förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder utgören central del av verksamhet. har ett antal dokumentförhandlats fram inom detta område. De viktigaste av dessa är avtalet ombegränsning av konventionella stridskrafter i , kallat , ochWiendokumentet av 1994. begränsar styrkenivåerna för de stater somingår i NATO eller ingick i den numera upplösta . Wiendokumentetinnehåller olika former av förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder. Detgäller för samtliga OSSE-stater.I maj 1996 hölls översynskonferensen rörande . Resultatet blevatt tilläts ha avsevärt mer krigsmateriel i flankområdet än vad sommedgavs i det ursprungliga avtalet. Trots att inte är avtalspart,följdes förhandlingarna noggrant från svensk sida, varvid betydelsen avflankbegränsningarna för och poängterades.Överenskommelsen om innebar också att avtalet skall anpassas ochvidareutvecklas. Anpassningsförhandlingarna inleddes och avsesvara avslutade , dock senast . Regeringen betonar iskrivelsen att noggrant kommer att följa detta arbete och bevaka desvenska intressen som berörs av anpassningsförhandlingen.Vid toppmötet i antogs två dokument benämnda ramverket respektivedagordningen för fortsatt rustningskontroll. lägger fast allmännagrunder och principer. En grundläggande princip är att avtal inomrustningskontrollområdet är en legitim angelägenhet för alla stater, oavsettom de är avtalsparter eller ej. Fortsatt rustningskontroll skall bedrivas såatt ett nätverk av ömsesidigt förstärkande regler och normer skapas.Dagordningen prioriterar förbättrad kontroll av att överenskomna åtgärdergenomförs, säkerhetsdialog och regional rustningskontroll. Avrapporteringskall ske till ministerrådsmötet i i december 1997.Den ekonomiska dimensionenOSSE:s ekonomiska dimension omfattar samarbete i ekonomiska frågor, vetenskap,teknik och miljö.I januari hölls i en utvärdering av vad som uppnåtts i relation tillmålsättningarna Bonndokument, som utgör grunden för samarbetet inomdetta område. hölls årliga ekonomiska forum i ,det fjärde i ordningen. Temat - ekonomiska aspekter på säkerhet - var avsettatt bidra till det pågående arbetet med säkerhetsmodellen i och utgöraförarbete för översynsmötet och toppmötet . Sverigeunderströk vikten av att utveckla instrument för tidig analys av krisriskeroch påtalade behovet av fördjupade studier av sambandet mellan säkerhetsriskeroch ekonomiska faktorer.Konkreta insatser - representationerOSSE:s arbete med konfliktförebyggande insatser i fält inleddes och harväxt i omfattning . finns nu närvarande genom representationeri elva länder.Mandaten för representationerna är individuellt utformade och varierar istorlek, men de flesta består av mellan fem och tio diplomater, i vissa fallförstärkta av relevant expertis såsom jurister eller militärer.OSSE:s representationer är flexibla instrument för att förhindra ellerbilägga konflikter. Arbetet är ofta komplicerat och konflikterna ellerproblemställningarna svårlösta. Eftersom målsättningen är att försökaåstadkomma varaktiga politiska lösningar måste arbetet ses i ett långsiktigtperspektiv. Detta är en av de främsta anledningarna till att ingenrepresentation ännu kan sägas ha slutfört sitt uppdrag.OSSE:s fältrepresentationer beskrivs i det följande.EstlandRepresentationens mandat är inriktat på att bidra till att skapa förståelseoch främja de olika folkgruppernas integration. Representationen upprätthållerkontakt med nationella och lokala myndigheter, i synnerhet de som ansvarar förmedborgarskap, invandring, språkfrågor och sociala frågor. Kontakternainkluderar även politiska partier, fackföreningar och massmedier.I likhet har arbetet inriktats på frågor rörandemedborgarskap, uppehållstillstånd och främlingspass. Representationen har ävenrapporterat om situationen för den ortodoxa kyrkan i , de ryskspråkigasmöjligheter att rösta i det ryska presidentvalet, språkkrav för kandidater ilokalval samt samarbetet mellan olika befolkningsgrupper.I finns en särskild OSSE-representant som arbetar med frågor som rörde kvarvarande ryska militärpensionärerna.LettlandÄven i vänder sig representationens verksamhet till den ryskspråkigabefolkningsgruppen och uppmärksammar frågor om bl.a. medborgarskap ochuppehållstillstånd. Representationen tillhandahåller rådgivning såväl tillregering och myndigheter som till enskilda.Representationens mandat har kommit att utvidgas till att även omfatta hjälpmed genomförandet av de avtal och överenskommelser som och Rysslandnått rörande pensionerade ryska officerare bosatta i Lettland.Bosnien-HercegovinaOSSE:s ministerråd beslutade att upprätta enlångtidsrepresentation i . Denna växte snabbt till största. bestod personalstyrkan i Bosnien-Hercegovinaav drygt 230 internationellt rekryterade tjänstemän och var därmed dubbelt såstor som sekretariat i Wien.Mandatet för OSSE-representationen i anger treverksamhetsinriktningar: övervakning av allmänna val, rustningskontroll-åtgärder och mänskliga rättigheter.Under 1996 var insatser i anslutning till de allmänna valen, som ägderum , en dominerande del av verksamheten. Vid sidan av OSSE-representationens personal hade i samband med valen drygt 1 200rådgivande valövervakare och närmare 900 observatörer på plats i Bosnien-Hercegovina.Under 1996 har i enlighet med under överinseendeförhandlats fram dels en överenskommelse mellan Federationen och om förtroendeskapande åtgärder, dels ettavtal mellan , och Bosnien-Hercegovinaom rustningsbegränsning.Jämfört med andra organisationer har byggt upp en vittförgrenadstruktur i . Detta har skapat bred kontakt med det bosniskasamhället, vilket varit en förutsättning för överblick, för övervakning avmänskliga rättigheter och för bidrag till lokala insatser fördemokratiutveckling.OSSE:s insatser under förberedelserna och genomförandet av de allmänna valengick vida utöver mandatets inriktning på övervakning. Detta har bidragit utbredd uppfattning om en oklar roll- och ansvarsfördelning. Valen fylldedock en viktig funktion genom att etablera myndighetsstrukturer som baseras påerkända valresultat.KroatienI beslutade att upprätta en representation i Kroatien.OSSE-representationen skall erbjuda såväl kroatiska myndigheter somintresserade individer, grupper och organisationer stöd och sakkunskap i syfteatt främja försoning och respekt för mänskliga rättigheter, inbegripeträttigheter för dem som tillhör nationella minoriteter. Den skall vidare bidratill att utveckla demokratiska institutioner och ett rättssamhälle.I februari 1997 utsågs den svenske ambassadören till ny chefför representationen i Kroatien.Den f.d. jugoslaviska republiken 1992 har en representation i vars främsta syfte varitatt förhindra en spridning av den jugoslaviska konflikten även till dettaland. Genom dels , dels överenskommelsen om ömsesidigt erkännandemellan och har läget blivit mindrespänt. Den utdragna krisen i i slutet av 1996visar å andra sidan att området förblir instabilt. Detta gäller inte minstKosovo.OSSE-representationen har också främjat dialog och fungerat som brobyggareför att förebygga konflikter mellan de olika befolkningsgrupperna iMakedonien.Förbundsrepubliken ingår formellt i men har varit avstängt fråndeltagande i möten. kräver att få återupptas i påJugoslaviens plats, men flertalet OSSE-stater driver linjen attFörbundsrepubliken måste begära inträde som ny medlem på sammasätt som de andra stater vilka tidigare tillsammans utgjorde den socialistiskafederativa republiken - - hade en representationi Jugoslavien.Sommaren 1993 bestämde sig regeringen i för att tvinga bort dennaOSSE-övervakning genom att inte förlänga överenskommelsen med . OSSEsvarade med att dels systematisera och effektivisera samarbetet mellan ambassader i , i synnerhet vad avser bevakningen av Kosovo,Sandjak och , dels inrätta en särskild samrådsgrupp under permanentarådet i för dessa frågor.Regeringen i inbjöd att sända en delegationför att på ort och ställe kunna bedöma läget beträffande hållandet av lokalaval. OSSE-delegationen, som leddes av den före detta spanske premiärministernGonzalez, utfärdade ett antal rekommendationer som fick såväl EU:s som stöd.TjetjenienOSSE har aktivt deltagit i sökandet efter en politisk lösning på kriget iTjetjenien. En permanent OSSE-närvaro, i form av en stödgrupp, etablerades iapril 1995. Stödgruppen kunde komma på plats först efter intensivakonsultationer och svåra förhandlingar inom OSSE.Gruppens övergripande uppgift är att försöka bidra till en politisk lösningav konflikten, men den skall även följa och rapportera om respekten förmänskliga rättigheter. har sedan stödgruppen bildades haft en officerstationerad i gruppen.Gruppens insatser var mycket viktiga för det rysk-tjetjenska avtal som slötsunder . Avtalet innebar eldupphör, tillbakadragande av de ryskatrupperna och fria val. Nyckelfrågan om status sköts på framtidenför att avgöras först år 2001.UkrainaOSSE-representationen i etablerades . Dess främstauppgift är att främja och följa förhandlingarna om Krims status. Frågorrörande mänskliga rättigheter, författningen, medborgarskap och mediernasfrihet bevakas också av representationen.MoldovaSedan 1993 har en representation i . Den försöker medverka till envaraktig politisk lösning av konflikten om Transnistrien, baserad påterritoriell integritet för och viss autonomi för Transnistrien.Representationen har även ägnat uppmärksamhet åt mänskliga rättigheter,främst skol- och språkfrågor.GeorgienTvå konflikter pågår på georgiskt territorium. Abchasien i väster ochSydossetien i norr strävar båda efter självständighet från Georgien.Stridshandlingar i egentlig mening förekommer inte längre, men konflikternakvarstår olösta. har engagerat sig för att finna en lösning på konflikteni , och FN har en roll i Abchasienkonflikten.Sedan 1992 har en representation i huvudstad insatser sker på bred front, och har stor mödaägnats åt att försöka få till stånd ett återupptagande av de politiskaförhandlingarna mellan och myndigheterna i , Sydossetiensstörsta stad. Huvudfrågan rör framtida politiska status.TadzjikistanOSSE har haft en representation i huvudstaden sedan 1994.Huvuduppgifterna är att främja dialog och förtroende mellan olika folkgrupper,respekt för de mänskliga rättigheterna och upprättandet av demokratiskainstitutioner.I december 1996 slöts överenskommelser mellan regeringen och den tadzjikiskaoppositionen om att förhandlingsvägen försöka finna en lösning på landetspolitiska problem.Konflikten i och Minskgruppens arbeteEn väpnad konflikt pågår om enklaven iAzerbajdzjan. har armenisk befolkningsmajoritet ocheftersträvar självständighet, som endast kan accepteraatt enklaven erhåller begränsad autonomi.Sedan 1992 har lett förhandlingar med parterna om en lösning påkonflikten, som orsakat stort mänskligt lidande och drivit uppskattningsvis enmiljon människor på flykt. eftersträvar en stabil och varaktig lösningbaserad på följande huvudprinciper: erkännande av territoriellaintegritet, självstyrelse för kopplad tillsäkerhetsgarantier, säkrad landförbindelse mellan enklaven och samtflyktingars obehindrade rätt till återvändande.Förhandlingarna sker inom ramen för den s.k. Minskprocessen.