bet · GL01AU1 · 1997-11-27 00:00:00 — Definitionen avfunktionshinder är i undersökningen att man har en fysisk, medicinsk ellerpsykisk nedsättning, som kan medföra begränsningar i det dagliga livet.Undersökningen gäller således inte enbart dem som anser sig ha ettarbetshandikapp. Undersökningen visar att drygt hälften, eller avde funktionhindrade är sysselsatta. Detta skall jämföras med motsvarandesiffra, , för befolkningen totalt. Av de funktionshindrade var detcirka som ansåg att deras arbetsförmåga helt eller delvis varnedsatt. En tredjedel av dessa ansåg att de hade behov av anpassad arbetsplats.Enligt AMS var cirka 30 000 arbetshandikappade arbetslösa . Detär en minskning med 8 000 jämfört med . Antaletlönebidragsanställningar har ökat med cirka 1 000 tillomkring 46 000. Anställningar av arbetshandikappade vid har dockminskat med 1 400 . Enligt AMS prognos för kommer andelenarbetshandikappade som söker arbete på arbetsförmedlingen att öka. Anledningentill det är att det är fler äldre i befolkningen och att försäkringskassantillämpar alltmer restriktiva regler för sjukbidrag och förtidspension.Det torde vara oomstritt att de arbetshandikappade har en mycket besvärligsituation på arbetsmarknaden, särskilt i tider av hög arbetslöshet blandbefolkningen totalt. De arbetshandikappades utbildningsnivå är betydligt lägreän andra gruppers. Över hälften saknar gymnasieutbildning. Frekvensen avinskrivningar längre än är enligt AMS dubbelt så hög bland dearbetshandikappade som bland övriga sökande hos arbetsförmedlingarna. Statligainsatser är därför nödvändiga för att så långt som möjligt förhindra passiviteti form av arbetslöshet eller förtidspensioneringar. Utskottet delarmotionärernas uppfattning att behovet av såväl subventionerade arbetsplatserför arbetshandikappade som andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder är stort.Utskottet ser därför positivt på att regeringen anser att de arbetshandikappadeäven i fortsättningen skall prioriteras i arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Enligt utskottet är de arbetshandikappades situation väl känd för regeringenoch några tillkännagivanden i enlighet med vad som yrkats av motionärerna ärinte behövliga. Utskottet avstyrker motionerna A259 yrk. 23, A285 delvis. ochA300.När det gäller förslaget om en parlamentarisk utredning om arbetshandikappadekonstaterar utskottet att det inte var länge sedan den s.k. LOSAM-utredningenpresenterade sina båda betänkanden Aktivt lönebidrag - Ett effektivare stöd förde arbetshandikappade (SOU 1997:5) och - En arbetsmarknadspolitiskåtgärd (SOU 1997:64). Utskottet har fått den underhandsupplysningen frånArbetsmarknadsdepartementet att regeringen avser att lämna förslag mot bakgrundav betänkande om i samband med vårpropositionen.Utskottet anser därför inte att det finns anledning atttillsätta en ytterligare utredning om arbetshandikappade. Utskottet avstyrkermotion A251.1989 års handikapputredning lämnade sitt slutbetänkande Ettsamhälle för alla (SOU 1992:52). I slutbetänkandet tog utredningen bland annatupp frågan om en lagstiftning om arbetslivets tillgänglighet för människor medfunktionshinder. Utredningen lade fram ett förslag till lag med förbud motdiskriminering av funktionshindrade. Vid behandling av propositionenHandikappsombudsman (prop. 1993/94:219) uttalade socialutskottet att regeringenborde belysa förutsättningarna för att ge enprocessförande roll och ange de lagändringar som ett sådant beslut skulleföranleda samt återkomma till riksdagen.För närvarande pågår en utredning (Dir. 1997:8) med uppgift att utreda förbudmot diskriminering i arbetslivet av funktionshindrade. Utredningen skall varaklar . Utskottet utgår ifrån att regeringen så snartdet är möjligt därefter presenterar ett förslag till lagstiftning motdiskriminering i arbetslivet. Ett tillkännagivande i enlighet med vad somyrkats i motionerna A233, So411 yrk. 4 och So443 yrk. 12 får anses vara tillgodosedd med vad utskottet anfört och avstyrksdärför.A 3. Särskilda åtgärder för arbetshandikappadePropositionen-----------------------------------------|1997|Anslag |6 794 |Utgiftsprognos|6 188|| | |3001 | |894 |-----------------------------------------|1998|Förslag|6 596 | | || | |798 | | |-----------------------------------------|1999|Beräknat|6 728 | | || | |734 | | |-----------------------------------------|2000|Beräknat|6 863 | | || | |309 | | |-----------------------------------------1 Beloppen anges i tusental kronor.Från anslaget bekostas bidrag till arbetshjälpmedel och arbetsbiträde samtnäringshjälp till handikappade, anställning med lönebidrag, statsbidrag tillskyddat arbete hos offentliga arbetsgivare (), kostnader för vissaotraditionella insatser för arbetshandikappade samt viss nationellmedfinansiering som svarar mot utbetalningar från anslaget Europeiskasocialfonden m.m. Även en försöksverksamhet - särskilt introduktions- ochuppföljningsstöd för funktionshindrade i arbetslivet - finansieras underanslaget.SIUS har pågått som försöksverksamhet i vissa län /94.Stödet syftar till att öka möjligheterna för personer med omfattandefunktionshinder att få och behålla ett arbete. I verksamheten ingår attsärskilt utbildade stödpersoner medverkar till att relevant träning ochintroduktion kommer till stånd i samband med att en svårt arbetshandikappadperson anställs.MotionerAnn-Marie m.fl. (s) anser i motion A243 att tillräckligt utrymmeför lönebidrag bör skapas inom ramen.I motion A274 begär () ett tillkännagivande om attrehabiliteringen av synskadade, tillgången till arbetshjälpmedel samtlönebidrag gagnar gravt synskadades förutsättningar på arbetsmarknaden.Utskottets ställningstagandeSIUS har pågått som försöksverksamhet /94. Regeringen haraviserat att den överväger att komma med ett förslag om en permanentning avförsöksverksamheten. Utskottet utgår från att regeringen lämnar ett sådantförslag och att försöksverksamheten till dess pågår somhittills.Enligt regeringen tyder beräkningar på att antalet lönebidragsanställningarunder kommer att överstiga 50 000. Enligt regeringen kommer inte heladet tilldelade beloppet för att förbrukas trots attomfattningen av åtgärderna blivit större än beräknat. Regeringen beräknar att53 000 arbetshandikappade kommer att få bidrag från anslaget under år 1998.Motion A243 avstyrks i den mån den inte kan anses vara tillgodosedd med vadutskottet anfört. Utskottet återkommer till motionen i avsnittet Sammanfattandebedömning av budgetförslagen och medelsanvisning på utgiftsområde 14 nedan.Utskottet vill upprepa vad som sagt inledningsvis om de arbetshandikappadessvåra förhållanden på arbetsmarknaden. De olika åtgärder som finansieras underanslaget A 3 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade, såsom lönebidrag ochbidrag till arbetshjälpmedel, kan bidra till att de arbetshandikappadesförutsättningar på arbetsmarknaden förbättras. Utskottet delar uppfattningenatt de synskadade bör ha tillgång till arbetshjälpmedel och lönebidrag.Utskottet anser dock inte att det finns någon anledning att göra etttillkännagivande med hänsyn till en särskild grupp av arbetshandikappade.Motion A274 avstyrks därför.Lönebidragens nivåFram till var bidragsnivåerna inom lönebidragssystemet fastaoch dessutom olika för skilda kategorier av arbetsgivare. Bidragsnivåerna varför statliga arbetsgivare , för allmännyttiga organisationer och förkommuner, landsting, affärsdrivande verk och enskilda företag 50 eller 25 %beroende på anställningstidens längd.Den 1 juli 1991 gjordes bidraget flexibelt. Bidragets nivå skall fastställasefter den arbetssökandes behov och förutsättningar med hänsyn tillarbetsförmåga och graden av funktionsnedsättning. Däremot tas inte hänsyn tillarbetsgivarens ekonomiska möjligheter att svara för lönekostnaden. Bidragetutges med ett belopp som motsvarar högst av lönekostnaden för denarbetshandikappade personen. Om arbetsgivaren är en allmännyttig organisationfår bidrag utges med högst av lönekostnaden. För vissa grupper med svårarefunktionshinder kan bidrag lämnas av lönekostnaden.Bidragsbeloppet fastställs i kronor och skall gälla hela bidragsperioden. Taketför den bidragsgrundande inkomsten är i månaden.PropositionenEnligt regeringen låg den genomsnittliga bidragsnivånför samtliga arbetsgivarkategorier på en i stort sett oförändrad nivå, avden bidragsgrundande lönekostnaden. minskade den till . Denkraftigaste minskningen har skett hos de statliga arbetsgivarna som tidigarehade de högsta bidragsnivåerna. För har AMS givits i uppdragatt sänka den genomsnittliga bidragsnivån i lönebidrag som lämnas till andraarbetsgivare än allmännyttiga organisationer till högst av denbidragsgrundande lönekostnaden.MotionernaVänsterpartiet anför i motion A310 att det bör vara möjligt för arbetsgivareatt få en bidragsdel på (yrk. Vidare anser partiet att taket förlönebidraget, , är för lågt. Denna nivå har legat fast ochi och med det har möjligheter till personlig utveckling drastiskt minskat förde arbetshandikappade. Nivån på taket bör följa den allmänna löneutvecklingen(yrk. Lönebidraget bör också fastställas i procent och inte i kronor föratt de arbetshandikappade skall få del av avtalsmässiga löneökningar.Bidragsbeloppet skall kunna ändras (yrk. Slutligenbegär partiet ett tillkännagivande om att återinföra bestämmelsen ilönebidragsförordningen om att risken för uppsägning skall beaktas vidomförhandling av lönebidrag (yrk. 29).Kristdemokraterna anser i motion A269 att rätten till ersättning på vidanställning i ideella organisationer skall gälla såväl vid nyanställningar somför dem som innehade anställning mellan och (yrk. 26).Partiet anser också att risken för uppsägning skall beaktas vid omprövning avlönebidraget (yrk. 25).Bo Nilsson m.fl. anser i motion A285 delvis (s) dels att det är bra med ettflexibelt lönebidragssystem under förutsättning att bidrag verkligen kan utgåmed , dels att vid bestämmandet av bidragsnivån hänsyn bör tas tillorganisationens betalningsförmåga.Fanny m.fl. anser i motion Kr510 (kd) att ideella föreningar skallundantas från den beslutade sänkningen av lönebidragsnivån (yrk. 15).Utskottets ställningstagandeUtskottet har inhämtat från AMS att den genomsnittliga lönebidragsnivån förhela landet låg på . Lönebidragsnivåerna varierar dock ilandet beroende på strukturen på arbetsmarknaden. För de allmännyttigaorganisationerna uppgick den genomsnittliga lönebidragsnivån till78, , medan den för anställda inom enskild sektor var nere i 58, 7 %.De högsta bidragsnivåerna återfinns, förutom hos allmännyttiga organisationer,hos statliga myndigheter (För den senare gruppen var den genomsnittligabidragsnivån ). Utskottet konstaterar att de genomsnittligabidragsnivåerna ligger en bra bit under taket på . Utskottet utgår ifrånatt de arbetsgivare där de högsta bidragsnivåerna finns, nämligen de statligamyndigheterna, tar sitt sociala ansvar och att uppsägningar på grund avlönebidragsnivåerna inte förekommer. Utskottet erinrar i detta sammanhang omatt arbetstagare som har nedsatt arbetsförmåga och som på grund av det harberetts särskild sysselsättning hos arbetsgivaren, enligt lagen (1982:80) omanställningsskydd, skall få företräde till fortsatt arbete om det kan ske utanallvarliga olägenheter. Detta gäller oberoende av turordningsregler. Utskottetanser mot bakgrund av detta att den högsta bidragsnivån alltjämt bör vara 80 %.Utskottet biträder därför inte förslaget i motion A310 yrk. 23 att höja denhögsta bidragsnivån till 90 %.Utskottet är inte berett att ställa sig bakom förslag imotion A310 yrk. 26-27 om att lönebidragen bör följa löneutvecklingen.Den 1 juli 1993 infördes en bestämmelse i lönebidragsförordningen som innebaratt vid en omprövning av beslut om lönebidrag som fattats före ,skulle beaktas om en minskning av lönebidraget skulle kunna medföra en påtagligrisk för att den anställde inte fick behålla anställningen. Bestämmelsenupphävdes genom beslut . Utskottet erinrar om att utskottettidigare (yttr. 1996/97:AU7y, 1995/96:AU6y och bet. 1996/97:AU1) avstyrktmotsvarande förslag om att risken för uppsägning skulle beaktas vid omprövningav lönebidrag. Utskottet har i dessa sammanhang uttalat att den förutvarandebestämmelsen 17 a § i lönebidragsförordningen bara gällde vid omprövning avbeslut om lönebidrag som beviljats före . Dessutom ansågutskottet att bestämmelsen hade betydande nackdelar genom att den skapadeoklarheter om vilka bidragsnivåer som skulle gälla. Bestämmelsen var därförsvår att tillämpa för arbetsförmedlingarna. Utskottet ansåg slutligen att detinte kunde uteslutas att bestämmelsen bidragit till att motverka vissa av de avriksdagen uppsatta målen med det flexibla lönebidraget. Utskottet gör sammabedömning och ställer sig därför inte bakom förslagen i motionerna A310yrk. 29 och A269 yrk. 25.Vad gäller begäran om ändring i lönebidragsreglerna så attlönebidrag skall kunna utges också för den grupp som anställdes iallmännyttiga organisationer mellan och villutskottet anföra följande. Fr.o.m. infördes nya bestämmelser omlönebidragsnivån som innebar att bidrag kunde utgå med högst . För dem somanställdes med lönebidrag efter har alltså bidragsnivån redanfrån anställningstillfället varit högst . Detta är bakgrunden till attlönebidragsförordningen inte medger en 90-procentig bidragsnivå vid förlängningav bidraget för denna grupp. För dem som anställs i allmännyttigaorganisationer efter kan dock bidrag utges . Utskottetavstyrker motion A269 yrk. 26 i berörd del.Vad gäller möjligheterna till bidrag utgår utskottet från attbidragsnivån fastställs så att den motsvarar arbetsförmågan och graden avfunktionsnedsättning hos den arbetshandikappade. Ett tillkännagivande om dettaanser utskottet vara onödigt. Motion A285 avstyrks i den delen. Lönebidrag gestill arbetsgivare för att underlätta för arbetshandikappade att få ett arbetesom de annars inte skulle ha kunnat få och syftar inte till att ge arbetsgivareföretagsstöd. Utskottet ställer sig därför inte bakom förslaget i motion A285att hänsyn också skall tas till arbetsgivarens betalningsförmåga vidbestämmandet av lönebidragsnivå.Vad gäller begäran att undantag skall göras från beslutad sänkning avlönebidraget för ideella föreningar konstaterar utskottet att det finns enmöjlighet för allmännyttiga organisationer att få lönebidrag avlönekostnaden. Utskottet har därför ingen anledning att ställa sig bakom motionKr510 yrk. 15.Utskottet återkommer till motionerna A310 yrk. 23, 26, 27 och 29, A285delvis, A269 yrk25 och 26 och Kr510 yrk 15 under avsnittet Sammanfattandebedömning av budgetförslagen och medelsanvisning på utgiftsområde 14.Särskilt rekryteringsstödMotionVänsterpartiet föreslår i motion A310 (yrk. 24) att ett särskiltrekryteringsstöd införs för arbetshandikappade. Stödet skall omfatta högst tolvmånader och bidragsnivån skall ligga på högst . Genom en kvalitetssäkradhandlingsplan kan förutsättningarna för hur den arbetshandikappade kan klaraett arbete fastställas. Då kan storleken på lönebidraget bestämmas på ettsäkrare sätt än . Partiet begär ett tillkännagivande om detta.Utskottets ställningstagandeFör personer som har anställning med lönebidrag är individuella, målinriktadehandlingsplaner och uppföljning viktiga faktorer för att påverkarehabiliteringen. Handlingsplanerna leder till att bättre förutsättningar fören bedömning av de arbetshandikappades arbetsförmåga skapas. Detta för i sintur med sig att det blir lättare att bestämma lönebidragets storlek. Medhänsyn härtill och med beaktande av de extra kostnader som ett särskiltrekryteringsstöd skulle innebära anser utskottet att något sådantrekryteringsstöd som föreslås i motion A310 yrk. 24 inte äraktuellt. Utskottet återkommer till motionen i berörd del under avsnittetSammanfattande bedömning av budgetförslagen och medelsanvisning påutgiftsområde 14.Samhall och lönebidragMotionEnligt är lönebidraget av stor betydelse för Samhallsmålsättning att klara övergångar från . Osäkerheten för iarbetet med övergångar på grund av förändringar i lönebidragsvolymen medförstora problem. Mycket talar för att en särskild kvot eller ett särskiltlönebidrag för övergångar från bör införas. Partiet begär etttillkännagivande om detta (motion A310, yrk. 25).Utskottets ställningstagandeEnligt utskottet bör överenskommelser om särskilda lönebidragskvoter träffas pålokal nivå mellan länsarbetsnämnderna och det regionala Samhallbolaget.Utskottet kan i den mån motion A310 yrk. 25 inte tillgodosetts med vadutskottet anfört inte ställa sig bakom förslaget. Utskottet återkommer tillmotionen i berörd del under avsnittet Sammanfattande bedömning avbudgetförslagen och medelsanvisning på utgiftsområde 14 nedan.Lönebidrag till icke arbetshandikappadeMotionFolkpartiet liberalerna anser i motion A259 att lönebidragsanställningar istörsta möjliga utsträckning måste vara en åtgärd för arbetshandikappade. Närarbetslösheten bland de arbetshandikappade stiger måste denna anställningsformstarkare renodlas (yrk. 24).Utskottets ställningstagandeRiksdagen beslutade att, för en begränsad tid, vidga målgruppen förlönebidrag så att också långtidsarbetslösa som fyllt och som uppbarersättning från arbetslöshetskassa kunde få bidrag. Om med motionenåsyftar denna utvidgning kan utskottet konstatera att åtgärden begränsades tillbudgetåren 1995/96 och 1997. Regeringen har inte föreslagit någon förlängning.Vad anfört i motion A259 yrk. 24 får anses tillgodosett med vadutskottet anfört. Motionen avstyrks.ArbetsbiträdeMotionVänsterpartiet föreslår i motion A310 att förordningen om bidrag tillarbetshjälpmedel m.m. ändras så att arbetstagare som får lönebidrag, skyddatarbete eller utbildning i företaget kan få arbetsbiträdesbidrag. Vidare börenligt partiet taket för bidrag till arbetsbiträde höjas och knytas tillutvecklingen av basbeloppet. Slutligen anser partiet att den begränsning som gäller i lönebidragsförordningen, att lönebidrag och bidraget tillarbetsbiträde inte får överstiga lönekostnaden, bör slopas (yrk. 28).Utskottets ställningstagandeBidrag till arbetsbiträde kan lämnas med högst tillarbetsgivare som anställer en handikappad eller redan har en handikappadanställd. Som huvudregel gäller dock att bidrag till arbetsbiträde inte fårlämnas för arbetstagare för vilken lönebidrag utges. Undantag kan dock medgesför personer med svåra funktionshinder. Om en kombination av dessa bidrag gesfår de inte tillsammans överstiga lönekostnaden för den anställde.Arbetsmarknadsutskottet har behandlat yrkanden om möjligheterna att kombineralönebidrag med bidrag till arbetsbiträde , bland annat ibetänkande 1996/97:AU1. Utskottet avstyrkte då att möjligheterna till bidragutökas på det sätt som har begärt. Utskottet vidhåller sittställningstagande. Utskottet ställer sig inte heller bakom förslaget att taketför arbetsbiträdesbidraget knyts till basbeloppet. Utskottet återkommer tillmotion A310 i berörda delar nedan under avsnittet Sammanfattande bedömning avbudgetförslagen och medelsanvisning på utgiftsområde 14 nedan.MedelsanvisningMotionernaFolkpartiet liberalerna anser i motion A259 att bör anvisa 200miljoner kronor utöver de medel som regeringen anvisat till anslaget A 3Särskilda åtgärder för arbetshandikappade (yrk. 26 delvis).Vänsterpartiet föreslår i motion A310 att till anslaget A 3 anvisar utöver vad regeringen föreslagitför att skapa fler jobb till arbetshandikappade och för att finansiera regel-ändringar vad gäller lönebidragen (yrk. 30 och 38).Miljöpartiet föreslår i motion A309 att anvisar ytterligare 200miljoner kronor på anslaget A 3 för vardera budgetåren 1997-1999, bl.a. för ettbibehållande av antalet platser med lönebidrag i allmännyttiga organisationer(yrk. 3 delvis och 4 delvis).Kristdemokraterna föreslår i motion A269 att anvisar ytterligare 20miljoner kronor utöver de medel som regeringen har anvisat till anslaget A 3(yrk. 33).Utskottets ställningstagandeAnslaget för lönebidrag m.m. innevarande budgetår kommer sannolikt inte attförbrukas. Trots att anslaget inte har förbrukats har fler kunnat erbjudasåtgärder under anslaget än som förutsattes vid medelsberäkningen. Enligtuppgifter som utskottet inhämtat från har degenomsnittliga lönebidragsnivåerna sänkts. Det har också varit dålig tillgångpå arbetsplatser. Dessa faktorer har bidragit till att anslaget intekommer att utnyttjas fullt ut. Mot bakgrund av detta anser utskottet inte attdet nu finns anledning att avsätta medel för anslaget i större omfattning änvad regeringen föreslagit. Utskottet ställer sig därför inte bakom motionernaA259 yrk. 26 delvis, A310 yrk. 30 och 38, A309 yrk. 3 och 4, och A269 yrk. 33.Utskottet återkommer till motionerna i berörda delar under avsnittetSammanfattande bedömning av budgetförslagen och medelsanvisning påutgiftsområde 14 nedan.B 6. Bidrag till SamhallPropositionen-----------------------------------------|1997|Anslag |4 424 |Utgiftsprognos|4 424|| | |4191 | |419 |-----------------------------------------|1998|Förslag|4 356 | | || | |419 | | |-----------------------------------------|1999|Beräknat|4 262 | | || | |419 | | |-----------------------------------------|2000|Beräknat|4 262 | | || | |419 | | |-----------------------------------------1 Beloppen anges i tusental kronor.De utgifter som belastar anslaget avser bidrag till för kostnaderför anordnande och drift av verksamheten med att ge arbete åtarbetshandikappade, m.m. har till uppgift att anordna, leda ochsamordna verksamhet som bedrivs inom koncernen för att ge meningsfullt ochutvecklande arbete åt arbetshandikappade där behoven finns.De krav som staten ställer på för innevarande budgetår ärföljande.- skall erbjuda minsta sysselsättningsvolym om 31, för arbetshandikappade anställda.- Rekryteringen skall till ske från de s.k. prioriterade grupperna.- Andelen övergångar från anställda arbetshandikappade från företagsgruppentill den reguljära arbetsmarknaden skall uppgå till . skallredovisa hur många av dessa som återgått till efter entolvmånadersperiod. Vidare skall redovisas hur många av övergångarna som skettmed hjälp av lönebidrag.- Verksamheten skall bedrivas med ökad effektivitet och ett bättreresursutnyttjande inom koncernen och med inriktning på att en successivnedtrappning av statens ersättning kan ske.Regeringen anser att bör fortsätta sitt arbete med att effektiviseraverksamheten och förbättra rörelseresultatet. De övergripande målen för Samhalloch de resultatkrav som gäller för verksamheten bör gälla även för 1998.MotionernaFolkpartiet liberalerna anser i motion A259 att det är viktigt attarbetshandikappade även i fortsättningen får ett välbehövligt stöd och föreslåratt anvisar utöver vad regeringen anvisat underanslaget B 6. Partiet menar att undersökningar har visat att bådelönebidragsanställningar och anställningar vid är billigare änalternativen a-kassa eller förtidspension (yrk. ).Vänsterpartiet anser i motion A310 att till B 6 bör anvisa 330miljoner kronor utöver vad regeringen föreslagit. Arbetslösheten är hög för defunktionshindrade, och långtidsarbetslösheten ökar. Det är mot bakgrund däravförvånande att regeringen skärper resultatförbättringskraven genom att inte geSamhall kompensation för löneutvecklingen (yrk. 32 och 38 delvis). Partietanser också att det är viktigt att utveckla kvaliteten i verksamhet.Ett alltför hårt rationaliseringsbeting riskerar kvaliteten påarbetstillfällena och personalutvecklingen. I stället borde socialastödinsatser och vidareutbildning utvecklas för att stärka arbetsförmågan hosde funktionshindrade och därmed underlätta övergången till den ordinariearbetsmarknaden (yrk. 31).Miljöpartiet anser i motion A309 att anslaget B 6 bör tillföras 100 miljonerkronor utöver vad regeringen föreslagit för vart och ett av budgetåren 1997till 1999 (yrk. 3 delvis och 4 delvis).Kristdemokraterna föreslår i motion A269 att till anslaget B 6anvisar utöver vad regeringen har föreslagit som enkompensation för löneutvecklingen för de anställda inom och för attsäkerställa de anställningar som finns (yrk. 33 delvis).