bet · GK01NU10 · 1997-03-18 00:00:00 — Övriga här aktuella motioner, 1996/97:N269 (m), 1996/97:N252 (c),1996/97:A432 (c), 1996/97:N255 (fp), 1996/97:N5 (fp), 1996/97:T224 (fp),1996/97:A433 (fp), 1996/97:N270 (mp) och 1996/97: N256 (kd), avstyrks imotsvarande delar.Utskottets inställning - - - (=utskottet) - - - nämnda motionerna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande näringspolitikens inriktning, m.m.att med bifall till motion 1996/97:N271 yrkandena 1(5, 7 och 8och med avslag på motionerna 1996/97:Fi214 yrkandena 13 och 14,1996/97:L212 yrkande 2, 1996/97:Sf613 yrkandena 5-7, 1996/97:Ub247yrkande 3, 1996/97:T224 yrkandena 9 och 10, 1996/97:N5, 1996/97:N202,1996/97:N205 yrkande 4, 1996/97:N206 yrkande 4, 1996/97:N208,1996/97:N209, 1996/97:N212 yrkandena 1 och 8(10, 1996/97:N221,1996/97:N227, 1996/97:N228, 1996/97: N240, 1996/97:N242, 1996/97:N243,1996/97:N244, 1996/97:N246, 1996/97:N252 yrkandena 1, 3(6 och 9,1996/97:N255 yrkande 1, 1996/97:N256 yrkandena 2, 4(8, 11, 12, 14 och17-19, 1996/97:N258, 1996/97:N263, 1996/97:N269 yrkandena 1, 21, 22 och24(27, 1996/97:N270 yrkandena 2(4, 8, 11, 18, 26 och 27, 1996/97:A432yrkandena 7, 31, 37, 38 och 40, 1996/97:A433 yrkande 1 och 1996/97:A807yrkandena 10(13, 15 och 17 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.4. Näringspolitikens inriktning, m.m. (mom. 1)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om näringspolitikensinriktning, m.m. bort ha följande lydelse:Utskottets allmänna syn på näringspolitiken överensstämmer med den somkommer till uttryck i motion 1996/97:N270 (mp). Grundprincipen för ettekologiskt hållbart samhälle är att det som är hållbart långsiktigt också börvara lönsamt kortsiktigt. är det ofta tvärtom, varförnäringslivet stimuleras att producera icke ekologiskt anpassade varor på etticke hållbart sätt. För att komma till rätta med detta krävs det, enligtutskottets mening, en grön skatteväxling, dvs. sänkta skatter och avgifter påarbete och höjda på energi, råvaror och utsläpp.Näringslivet bör även vara socialt hållbart. Små företag, självstyrandeföretag och kooperativa företag är ofta delar i ett socialt sammanhang, därdelaktighet och ansvarstagande omfattar något vidare än vinstmaximering.Därför är det viktigt att dessa typer av företag stimuleras. En viktigdimension i näringspolitiken är, enligt utskottets uppfattning, att människorkänner att de kan påverka, vara delaktiga och ha överblick. Ett socialthållbart näringsliv motverkas när näringslivet globaliseras; utvecklingen ärsådan att näringslivet blir allt mindre socialt hållbart.Utskottet stöder i stor utsträckning de satsningar som görs inomsmåföretagsprogrammet men ser den fortgående minskningen avsysselsättningen i industrisektorn som en lika naturlig utveckling som dentidigare minskningen av sysselsättningen i jordbrukssektorn. Påståendet attdet nya IT-samhället kommer att ge många nya arbetstillfällen är, enligtutskottets mening, en myt. Beträffande tjänstesektorn, som också hävdas varaen växande sektor, anser utskottet att regeringen för en politik som medföratt de stora tjänstesektorerna inom såväl kommuner som landsting tvingasavveckla arbetstillfällen. Utskottets uppfattning är att potentialen för enökande sysselsättning finns inom sektorn gröna jobb och i de s.k. mjukasektorerna vård, omsorg och utbildning.I de stora koncernerna har ägandet i stor utsträckning blivitinternationellt, även om makten över företagen ofta ligger kvar i det gamlahemlandet. Det blir dock allt vanligare att dessa transnationella företagövergår till att bli multinationella. I sådana företag finns det inte längrenågon solidaritet med något hemland, utan strävan är att flytta produktionentill områden där arbetskraftskostnaden är lägst och där skatter, miljökrav ocharbetsmarknadslagstiftning också ger låga kostnader. Utskottet anser attåtgärder som verkar för att ägandet av företag behålls inom landet, regioneneller orten skapar ett engagemang som sträcker sig längre än tillvinstmaximering och därför har en stabiliserande och sysselsättningsskapandeverkan. Utskottet menar vidare att det bör göras en studie av de ekonomiskaoch demokratiska effekterna av ett stort lokalt ägande kontra ett stortutländskt ägande. I en sådan utredning bör också ingå ett uppdrag att lämnaförslag till hur bättre förutsättningar för lokala investeringar kan skapas.Ett program inom arbetsmarknadspolitiken under /95,omfattande , har enligt gjorda utvärderingar varit relativtframgångsrikt, på det sättet att en hög sysselsättningseffekt har åstadkommitspå . Utskottet anser att en liknande satsning med stöd till småföretagunder kommande budgetår skulle kunna bli ännu effektivare, eftersom den skullekunna baseras på de erfarenheter som vunnits.Riksdagen bör ställa sig bakom vad utskottet här har anfört. Därmed blirmotion 1996/97:N270 (mp) helt tillgodosedd i berörda delar och tillstyrkssålunda. Övriga här aktuella motioner, 1996/97:N269 (m), 1996/97:N252 (c),1996/97:A432 (c), 1996/97:N255 (fp), 1996/97:N5 (fp), 1996/97:T224 (fp),1996/97:A433 (fp), 1996/97:N271 (v) och 1996/97:N256 (kd), avstyrks imotsvarande delar.När det gäller frågan om statliga företag anser utskottet, i likhet med vadsom anförs i motion 1996/97:N270 (mp), att offentligt ägda företag bör varaett föredöme när det gäller god etik i relationer till sina intressenter menockså beträffande miljö- och resursfrågor i vid bemärkelse. Vidare bör stateni sin ägarroll agera på ett annat sätt. I styrelserna för de statliga ochkommunala företagen bör kompetensen breddas; även ledamöter med erfarenheterutanför den offentliga sektorn bör ingå. Vidare bör stat och kommun finnaformer för att effektivt övervaka hur styrelserna sköter sina uppdrag.Utskottet anser avslutningsvis att det bör inrättas demokratiskt valdataxekommissioner med uppgift att granska och fastställa priser och kostnaderinom monopolverksamheterna. bör instämma i det nu sagda, varigenomden nämnda motionen blir helt tillgodosedd i berörd del. De övriga tvåmotionerna, 1996/97:N206 (m) och 1996/97:N256 (kd), avstyrks i motsvarandedelar.Vad avser yrkandena om avreglering anser utskottet, i likhet med vad somanförs i motion 1996/97:N270 (mp), att det behövs radikalt förenklade reglerför dem som skall starta ett nytt företag. Korrespondens med myndigheter,upprättande av deklarationer, tillståndsansökningar och annat som krävs enligtdet svenska regelsystemet upplevs av många som vill starta ett företag som enoöverstiglig barriär. Utskottet anser dels att det bör göras en översyn avregelsystemen i syfte att förenkla dessa för dem som skall starta ett nyttföretag, dels att staten genom bör ge alla nystartare en gratis serviceunder när det gäller att fylla i blanketter, deklarera, m.m. Deav utskottet föreslagna regelförenklingarna och den ökade servicen förnystartare bör utredas och beslutas och komma tillverkställighet ; bör ansluta sig till detta. Därmedtillstyrks den nyssnämnda motionen i berörd del, medan övriga här aktuellamotioner, 1996/97:N269 (m), 1996/97:N212 (m, fp, kd), 1996/97:N258 (m),1996/97:N252 (c), 1996/97:L212 (fp) och 1996/97:Fi214 (kd), avstyrks imotsvarande delar.Företagsstödsutredningen uppskattade - - - (= utskottet) - - - och 1996/97:N209 (c).För att det skall vara möjligt att minska arbetslösheten måste många olikavariabler samverka. En ökning av kvinnors företagande är en faktor som kanbidra till en minskning av arbetslösheten. Enligt beräkningar som gjorts utgörkvinnor av samtliga företagare. Att identifiera vilka omständighetersom utgör hinder för kvinnor att starta företag och vidta åtgärder för atteliminera dessa är, enligt utskottets mening, en angelägen uppgift inomnäringspolitiken.I motion 1996/97:N208 (mp) föreslås en åtgärd som tar sikte på attunderlätta kvinnlig företagsamhet och kvinnligt sparande. Enligt modell frånen verksamhet som bedrivs på Lofoten i , och som utskottet tidigareredogjort för, föreslås att skall anmoda regeringen att låta utredahur en kvinnobank eller en nätverkskredit skall kunna inrättas och attriksdagen skall begära att medel ställs till förfogande för ändamålet.Utskottet anser att bör besluta i enlighet med detta och tillsyrkerdärmed den nämnda motionen. Även i motion 1996/97:A807 (c) framläggs liknandeförslag; i denna del blir motionen således tillgodosedd. Övriga delar avmotionen, liksom andra här aktuella motioner i berörda delar - 1996/97:N212(m, fp, kd), 1996/97:N252 (c), 1996/97:A432 (c) och 1996/97:N256 (kd) -avstyrks.De problem - - - (= utskottet) - - - nyssnämnda motionerna.Olika förslag för att främja teknikspridning m.m. läggs fram i motionerna1996/97:N263 (s), 1996/97:N243 (s, m, c, fp, kd), 1996/97:N269 (m),1996/97:N270 (mp), 1996/97:N256 (kd) och 1996/97:Fi214 (kd). Som tidigareredovisats har olika åtgärder vidtagits för att genom digitaliseringunderlätta åtkomsten av olika typer av information av relevans försmåföretagen. Utskottet anser att detta är viktiga åtgärder men att det inteär tillräckligt. I likhet med vad som anförs i motion 1996/97:N270 (mp) anserutskottet att och i samverkan bör ges iuppdrag att särskilt bevaka, samla in och dokumentera både utländska ochinhemska miljöinnovationer för möjlig svensk produktion. I uppdraget bör ingåatt utifrån den samlade dokumentationen skapa en modell för att stimuleratillväxten i miljötekniksektorn, t.ex. med uppbyggande av nätverk och genomsamordning. bör ställa sig bakom vad som anförts - därmedtillstyrks den sistnämnda motionen i berörd del; övriga här aktuella motioneravstyrks i motsvarande delar.Kooperativa företag intar, enligt utskottets mening, en viktig roll inomsmåföretagsamheten. Erfarenheterna från de kooperativa utvecklingscentrumenär, som anförs i motion 1996/97:N246 (mp), att många av de kooperativa företagsom har startats inte skulle ha kommit till stånd om inte det kooperativaalternativet hade funnits. Att starta ett medarbetarägt företag reser oftaspeciella problem, på grund av bristande erfarenheter av företagsformen hosomgivningen och genom att passande stöd- och regelsystem saknas. Detkooperativa entreprenörskapets särdrag är att det är flera personer inblandadeoch att det rör sig om ett demokratiskt förvaltat företag.Kooperativa och medarbetarägda företag har, enligt utskottets bedömning,svårare än andra typer av företag att erhålla riskkapital. Om en större del avbefolkningen skall delta i nyföretagande krävs därför särskilt anpassadestödformer. Ett speciellt problem vid start av ett kooperativt företag är attvissa personer kan ha rätt till starta-eget-bidrag, medan andra personer kanha arbete och därmed inte är berättigade till något stöd. Konsekvensen kan bliatt företaget får en sämre kompetensmässig sammansättning. För att undvikadetta bör samtliga medlemmar få rätt till stöd. bör ansluta sig tilldet sagda - därmed tillstyrks den nämnda motionen. Övriga här aktuellamotioner, 1996/97:N228 (s), 1996/97:N252 (c) och 1996/97:A432 (c), avstyrks imotsvarande delar.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande näringspolitikens inriktning, m.m.att med bifall till motionerna 1996/97:N208, 1996/97:N246 och1996/97:N270 yrkandena 2(4, 8, 11, 18, 26 och 27 och med avslag på motionerna1996/97:Fi214 yrkandena 13 och 14, 1996/97:L212 yrkande 2, 1996/97:Sf613yrkandena 5-7, 1996/97:Ub247 yrkande 3, 1996/97:T224 yrkandena 9 och 10,1996/97:N5, 1996/97:N202, 1996/97:N205 yrkande 4, 1996/97:N206 yrkande 4,1996/97:N209, 1996/97:N212 yrkandena 1 och 8(10, 1996/97:N221, 1996/97:N227,1996/97:N228, 1996/97:N240, 1996/97:N242, 1996/97:N243, 1996/97:N244,1996/97:N252 yrkandena 1, 3(6 och 9, 1996/97:N255 yrkande 1, 1996/97:N256yrkandena 2, 4(8, 11, 12, 14 och 17-19, 1996/97:N258, 1996/97:N263,1996/97:N269 yrkandena 1, 21, 22 och 24(27, 1996/97:N271 yrkandena 1(5, 7 och8, 1996/97:A432 yrkandena 7, 31, 37, 38 och 40, 1996/97:A433 yrkande 1 och1996/97:A807 yrkandena 10(13, 15 och 17 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.5. Turism (mom. 2)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om turism bort ha följandelydelse:Sverige har stora förutsättningar för en kraftig tillväxt i rese- ochturistnäringen. Denna näring kan ge betydande tillskott till sysselsättning ihela landet, inte minst i de regionalt utsatta områdena. Avgörande för omdetta skall ske är att företagandet inom näringen kan utvecklas, och att detgår att fullfölja ett positivt samarbete mellan dessa företag och myndighetermed uppgifter inom turistområdet.I motion 1996/97:N262 (c) föreslås en rad åtgärder i syfte att främjautvecklingen inom turistnäringen, vilka utskottet till fullo ställer sigbakom. Det gäller att aktivt bör uttala sitt stöd för dethandlingsprogram som Turistdelegationen presenterade . Vidare börriksdagen uppdra åt regeringen att på lämpligt sätt, t.ex genominstruktionsgivning, beakta behovet av en dialog mellan statliga myndigheteroch turistorganisationer och berörda företag.I det nämnda handlingsprogrammet framhålls tillfredsställande lönsamhet samtstabila och konkurrenskraftiga spelregler som förutsättningar för att företaginom turistnäringen skall startas och vidareutvecklas. Att villkoren blirsådana är, enligt utskottets mening, en uppfordran till det politiska sy-stemet av sådan dignitet att det bör komma till uttryck i ettriksdagsuttalande. Utskottet anser vidare att regeringen bör geTuristdelegationen i uppdrag att tillsammans med berörda myndigheter utarbetaett program för miljön med ett turistperspektiv - resurser bör avdelas fördetta ändamål.Turistrådet har framhållit som en ny marknad på turistområdet.Utskottet anser att det vore naturligt om det program för samarbete ochutveckling i på som fattade beslutom (prop. 1995/96:222, bet. FiU15) också kunde utnyttjas förinsatser på turistområdet. Enligt utskottets mening är det även angeläget attfrågan om de långa transporternas betydelse i regionalpolitiken och isamarbetet med beaktas.Riksdagen bör genom ett uttalande ställa sig bakom vad utskottet här haranfört. Därmed blir motion 1996/97:N262 (c) helt tillgodosedd. Även motion1996/97:N218 (c) blir i sak tillgodosedd. Övriga här aktuella motioner,1996/97:N229 (s), 1996/97:N261 (s) och 1996/97:A433 (fp), avstyrks imotsvarande delar.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande turismatt med bifall till motion 1996/97:N262, med anledning av motion1996/97:N218 och med avslag på motionerna 1996/97:N229, 1996/97:N261 och1996/97:A433 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.6. Mineralfrågor (mom. 3)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om mineralfrågor bort haföljande lydelse:Regeringen har visserligen, som redovisats, aviserat att den under år 1997skall lämna förslag till rörande mineralpolitiken. Utskottet anserdock, i likhet med vad som anförs i motion 1996/97:N270 (mp), att nubör göra ett uttalande om behovet av en skärpning av minerallagen, så attprospektörer åläggs att redovisa undersökningsresultat inom efteravslutad undersökning och så att en maximering av tillåten prospekteringsareauppnås. Genom ett sådant riksdagsuttalande blir regeringen informerad omriksdagens inställning i frågan, vilket kan beaktas i den aviseradepropositionen. Därmed tillstyrker utskottet den nämnda motionen i berörd del.Den andra motionen, 1996/97:N266 (v), avstyrks samtidigt.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande mineralfrågoratt med bifall till motion 1996/97:N270 yrkande 14 och med avslag påmotion 1996/97:N266 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.7. Miljövänlig bil (mom. 4)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om miljövänlig bil bort haföljande lydelse:Transporter och kommunikation är precis som energi nödvändiga variabler iall ekonomisk aktivitet. Transporter och resande ger dock inte baravälfärdsvinster - deras negativa miljöpåverkan är påtaglig, och en storutmaning är att utveckla ett miljöanpassattransportsystem. För att åstadkomma harmoni mellan trafiken och vad naturenlångsiktigt tål, måste bl.a. utsläppen av försurande ämnen och växthusgaserminskas radikalt.Tydliga mål bör, enligt utskottets mening och i likhet med vad som anförs imotion 1996/97:T213 (kd), fastställas för att utvecklingen skall drivas i rättriktning. bör sålunda hos regeringen begära förslag till en strategiför hur hälften av bilar skall kunna drivas av annat änfossila bränslen. har mycket goda förutsättningar att framställaförnybara drivmedel. Introduktion av biobränslen bör ske både genominblandning i konventionella bränslen och genom utveckling av nya motorer.Utskottet anser att det är viktigt med en fortsatt effektiv forskning och attNUTEK och FOA bör ges i uppdrag att utvärdera möjligheterna tilltekniköverföring.Riksdagen bör göra ett uttalande av här angiven innebörd, varigenom dennämnda motionen blir helt tillgodosedd i berörd del; den tillstyrks sålunda.Övriga motioner, 1996/97:N406 (s), 1996/97:N428 (c) och 1996/97:Jo728 (mp),avstyrks i motsvarande delar.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande miljövänlig bilatt med bifall till motion 1996/97:T213 yrkandena 9 och 10 och medavslag på motionerna 1996/97:Jo728 yrkande 6, 1996/97: N406 och1996/97:N428 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.8. Träskiveindustrin (mom. 5, motiveringen)(), (), (), ()och () anser att utskottets ställningstagande i avsnittet omträskiveindustrin bort ha följande lydelse:Träskiveindustrin, som sysselsätter ett tusental anställda, är viktig inteminst med hänsyn till möjligheterna att skapa arbetstillfällen iregionalpolitiskt utsatta områden. De problem som träskiveindustrin står införsammanhänger i huvudsak med den utformning av energipolitiken som regeringentillsammans med och valt. Till följd häravuppstår snedvridningar i konkurrensförhållandena som kan leda till att annarskonkurrenskraftiga branscher slås ut. Att i efterhand försöka komma till rättamed problem som har uppstått till följd av en felaktig politik är, enligtutskottets mening, inte konstruktivt. Med en annan utformning av politiken -som utskottet förordar - skulle yrkandet i motion 1996/97:N222 (s) saknaaktualitet; motionen avstyrks därmed.9. revisorers förslag (mom. 7)(), (), (), (),(), () och () anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnittet om Riksdagensrevisorers förslag som börjar med ?Inte heller? och slutar med ?statligaföretagen? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning finns det dock skäl för att ta tillsig revisorernas andra förslag beträffande en komplettering av den årligaredogörelsen till över de statliga företagen. Emellertid bör dennakomplettering ta sikte på en redovisning av syftet med det statliga ägandet irespektive bolag snarare än statsmakternas mål för företagen i fråga. Med ensådan redovisning av syftet med ägandet ges tillfälle attfortlöpande pröva de skäl som låg till grund för bildandet eller övertagandetav bolaget i fråga. Utskottet menar vidare att det av redogörelsen bör framgåvad som gjorts och vad som planeras för att syftet med det statliga ägandetskall uppnås.Riksdagen bör i ett uttalande till regeringen hemställa om den kompletteringav den årliga redogörelsen för statliga företag som utskottet här har angivit.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande revisorers förslagatt riksdagena) avslår revisorers förslag 1996/97:RR2 moment 1,b) med anledning av revisorers förslag 1996/97: RR2 moment 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.10. revisorers förslag (mom. 7)() anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnittet om Riksdagensrevisorers förslag som börjar med ?Inte heller? och slutar med ?statligaföretagen? bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer i revisorernas uppfattning att den årliga redogörelsenför statliga företag bör kompletteras med uppgifter om statens mål förrespektive företag. Emellertid gäller att målet för företagen varierarberoende på om det är fråga om konkurrensutsatta företag, monopolföretag,företag som arbetar med hälsofarliga substanser eller företag som inte kankomma till stånd på normala kommersiella villkor. Det är uppenbart att dessagrupper av företag tjänar olika ändamål och att statens policy för företagenbör skilja sig åt.Enligt utskottets mening bör regeringen därför tillkalla en parlamentariskutredning med uppgift att utarbeta förslag till ägarpolicy för var och en avdessa grupper. Vidare bör en enskild företagspolicy tas fram för varjeviktigare statligt företag. Vad utskottet här anfört bör ställa sigbakom genom ett uttalande till regeringen.dels att utskottets hemställan under 7 bort har följande lydelse:7. beträffande revisorers förslagatt riksdagena) avslår revisorers förslag 1996/97:RR2 moment 1,b) med anledning av revisorers förslag 1996/97: RR2 moment 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Särskilda yttranden1. Näringspolitikens inriktning, m.m. (mom. 1)() anför:Jag vill erinra om att förslag till budget för somframlades med anledning av budgetpropositionen innebar att ramenför utgiftsområde 24 Näringsliv översteg det som blev beslut meddrygt . Dessa ökade medel var avsedda att användas förinsatser på flera av de områden som berörs i de här aktuella motionerna. Detgäller stöd till uppfinnare och innovatörer, kompetensutveckling,teknikspridning och kooperativa företag. Om detta förslag hade vunnitriksdagens bifall skulle näringspolitiken, enligt min mening, ha fått en merändamålsenlig utformning.2. Mineralfrågor (mom. 3)() anför:Med hänvisning till att regeringen har aviserat att den skalllämna förslag till rörande mineralpolitiken har jag avstått frånreservation på detta område. Jag vill dock framhålla att det är angeläget attdet sker en skärpning av minerallagen så att skyldighet införs att tillsvenska staten överlämna resultatet av en prospektering om prospekteringenavbryts eller upphör och så att en maximering av prospekteringsytan kommertill stånd.3. Miljövänlig bil (mom. 4)() anför:Som framgår av den lämnade redovisningen är bilindustrin och statsmakternapå olika sätt engagerade i arbetet med att utveckla alternativa drivmedel ochatt utveckla en mer miljövänlig bilmotor. Mer påtagliga resultat av dettaarbete har dock ännu inte framkommit. Utsläppen från biltrafiken av försurandeämnen och växthusgaser är fortfarande en av de största föroreningskällorna; demåste radikalt minskas. Jag vill understryka vikten av att de insatser somgörs kraftfullt inriktas på sådant som kan ge konkreta resultat.4. (mom. 6 d)() anför:Vänsterpartiet ser positivt på att regeringen avser att ta upp en diskussionmed om företagets principer för markförsäljning. Vi ifrågasätterföretagets policy att koncentrera sitt skogsinnehav till tre områden, norraNorrland, Bergslagen och . Totalt har sålts under åren1992(1995. Konsekvensen har blivit att stora skogsarealer sålts ut i bl.a.Jämtland, som inte är ett prioriterat område för det nya bolaget.Försäljningarna har inte bidragit till att jordförvärvslagens bosättningspliktkunnat hävdas. Ett ökat utboägande riskerar att utarma inland ochglesbygd.En annan konsekvens av bolagiseringen av har blivit attskyddsvärd skogsmark har förlorat sitt tidigare skydd eller har fått ett sämreskydd. I vissa fall har skyddsvärd skog avverkats. I en rapport frånRiksdagens revisorer (1996/97:4) konstateras att bolagiseringen av Domänverketgick snabbt. Varken före bolagiseringen eller inför privatiseringen fanns tidför nyinventering av mark. Länsstyrelser och skogsvårdsstyrelser har inteinformerats på ett förutsett sätt. har inte följt sin egen internapolicy för fastighetsförsäljning av marker med höga naturvärden.Det är allvarligt när ett tidigare statligt verk, ombildat till bolag ochprivatiserat men med statlig majoritet, inte följer de av riksdag och regeringfastställda målen och riktlinjerna. var emot utförsäljningen avAssi Domän. har vår kritik visat sig vara berättigad.5.