bet · GL01FöU1 · 1997-11-20 00:00:00 — ter sig regeringens oförmåga som detstörsta hindret.Anpassning - dvs. upprustning av det svenska försvaret i av större hotän det vi känner - kräver enligt vår uppfattning noggranna förberedelser.En mängd krav måste vara uppfyllda för att kunna bygga vår försvarsplanering påförutsättningen om anpassning. Utskottet har återkommande avkrävt regeringenprecisa besked om de reella förutsättningarna för att klara återtagning ochtillväxt. Detta har inte skett utan förberedelserna ligger fortfarande på enhögst teoretisk nivå. Bland annat är frågor rörande försvarsindustrins villkoroch framtid och den koppling detta har till möjligheterna att tillväxa interedovisade. Inte heller har regeringen anvisat sätt att underlätta föradministrativt och politiskt ansvariga att verkligen fatta korrekta beslut i sågod tid att en rimlig möjlighet att verkställa förstärkningar verkligenföreligger. Regeringen förtjänar enligt vår mening stark kritik för dennaunderlåtenhet.Förre försvarsministern argumentatoriska trumfkort harförvandlats till svagaste kort. Anpassningsfilosofin ärteoretiskt oantastlig och politiskt nödvändig. Ingen regering är beredd attfinansiera ett försvar berett på alla eventualiteter i en osäker men förnärvarande tämligen ljus framtid. Det vore ett orimligt sätt att användaskattebetalarnas pengar. Fredsvinsten bör också ha en ekonomisk dimension. Meni vilken utsträckning anpassningsfilosofin är en rimlig planeringsförutsättningsaknas ännu underlag att bedöma.Det sätt på vilket stridskrafter minskats med fyra ofullständigabrigader ter sig i detta sammanhang som det värsta exemplet på att riksdagenhållits okunnig om innehållet i anpassningsåtgärderna. Utskottet har erfaritatt de stridande bataljoner (i vardera fyra brigader), som genomförsvarsbeslutet angavs inte kunna klara återtagning , i verklighetenöver huvud taget inte existerar. Fyra krigsplacerade officerare, men ingenutbildad personal och ingen materiel, innebär därför att i realitetensaknar motsvarande en av de brigader som försvarsbeslutet förutsatte. Dettaförfaringssätt är minst sagt anmärkningsvärt och borde föregåtts avriksdagsbeslut.Det moderata förslaget att ålägga regeringen att till riksdagenredovisa en beredskapsplan för såväl den kort- som långsiktiga anpassningen gerriksdagen möjlighet att återkommande bedöma rimligheten i anpassningsfilosofinsom den kommer till praktiskt uttryck. För att främja svensk försvarsindustrisförmåga att medverka i den långsiktiga utvecklingen bör dessutom Folkpartietsförslag att satsa ytterligare i anpassningsinriktadetekniksatsningar bifallas. Detta bör ges regeringen till känna.dels att moment 3 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:3. beträffande anpassningatt bifaller motionerna 1997/98:Fö211 yrkande 7 och 1997/98:Fö228yrkande 5 och avslår motionerna 1997/98:Fö1 yrkande 1, 1997/98:Fö220yrkandena 12-14 och 1997/98:Fö309,7. Anpassning (mom. 3)() anfördels att det tydligt framstår såväl i regeringens skrivelse som iFörsvarsmaktens skrifter och i den allmänna debatten att det enbart är entillväxt av För-svarsmakten som avses med anpassning. En anpassning måste enligt utskottetsmening också innefatta förberedelser och studier av hur en krympning avFörsvarsmaktens freds- och krigsorganisation bör gå till. Det underlag somFörsvarsmakten arbetar fram och som skall ligga till grund försäkerhetspolitiskt motiverade förändringar av organisationen skall också enligtmin mening redovisa vilka åtgärder man vidtar för att skapa flexibilitet attockså kunna krympa organisationen på ett långsiktigt ekonomiskt ochresurshushållande sätt.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande anpassningatt bifaller motion 1997/98:Fö1 yrkande 1 och avslår motionerna1997/98:Fö211 yrkande 7, 1997/98:Fö220 yrkandena 12-14, 1997/98:Fö228yrkande 5 och 1997/98:Fö309,8. Indelningen i militärområden m.m. (mom. 5)() anfördels att utskottet bör ansluta sig till grundtankarna i den s.k. om försvarets ledning och struktur. Utskottet bör vidare föreslå enminskning av antalet militärområden genom sammanslagning av samt att fördelningsstaberna integreras i milostaberna. bör geregeringen detta till känna med anledning av redovisade kommande förändringarenligt skrivelsen 1997/98:4 Totalförsvar i förnyelse.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande indelningen i militärområden m.m.att bifaller motion 1997/98:Fö228 yrkandena 7 och 8,9. IT (mom. 6)() anfördels att den del av utskottets anförande som på s. 37 som börjar med ?utifrånvad? och på s. 38 slutar med ?av ? skall ha följande lydelse:Regeringens agerande med anledning av de problem som är att förvänta medanledning av omställning av datorsystem och andra system som innehållerdatumstyrd elektronik är otillfredsställande. Regeringen har intei någon proposition eller skrivelse till fört resonemang omansvarsfrågor och bara i vaga ordalag talat om de effekter kanha på samhället. Inte heller har regeringen talat om den ekonomiska effektendetta kommer att få för t.ex. myndigheterna. Regeringen konstaterar att manämnar ?aktivt följa utvecklingen när det gäller att lösa år 2000-problematikenoch vid behov vidta ytterligare åtgärder för att underlätta övergången ?.En sak är säker i denna osäkerhet - det kommer att råda stor brist påpersoner som arbetar med omställningen i datorsystem m.m. . Jag anser att regeringen måste återkomma till med ensamlad redogörelse för hur 2000-problemet hanteras. Denna redogörelse, som börberedas av i samband med den IT-redovisning som tidigarekrävt, måste bl.a. omfatta vilka ansvarsförhållanden som skall råda och vilkakostnader som kan beräknas samt hur dessa skall budgeteras. Vidare måsteregeringen i redogörelsen ta ställning till hur en prioritering kan se ut förde samhällsfunktioner som bedöms kunna påverkas av 2000-problemet ochföljaktligen skapa stora svårigheter i samhället. Det gäller t.ex.räddningstjänst, hälso- och sjukvård, telekommunikationer, transportsystem somt.ex. flyg och järnväg, finansiella tjänster och inte minst energiförsörjningenmed kärnkraftverken.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande IT inför år 2000att med bifall till motion 1997/98:Fö402 och med anledning avmotionerna 1997/98:Fö222, 1997/98:Fö227, 1997/98:T815 yrkande 23 och1997/98:T911 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,10. Försvarsmaktens organisation i krig och fred (mom. 8), , My , (alla m) anfördels att Moderata samlingspartiet försvarsbeslut föreslog enannorlunda inriktning på försvarets utformning. Genom en markeradkvalitetssatsning, kombinerad med en något större numerär för störreuthållighet främst i krishantering till sjöss och i det svenska luftförsvaret,skulle vi haft en bättre balans mellan uppgifter och resurser om vårtförsvarspolitiska alternativ vunnit gehör. Svensk säkerhetspolitik skullegivits ett stadigare ryggstöd såväl i som vad gäller vårtdeltagande i internationella insatser. Svensk försvarsindustri skulle ocksågivits bättre förutsättningar att genom ökad volym och nya projekt kunna varaen mer attraktiv samarbetspartner på en försvarsindustriell marknad prägladav en allt hårdare konkurrens mellan aktörerna.Vad gäller den krigsorganisatoriska inriktningen står vi fast vid de förslagsom då lades men finner inte anledning att i detta mellanbeslut föregripa endel av de avgöranden som inte behöver aktualiseras förrän i nästaförsvarsbeslut. Det gäller bl.a. flygstridskrafternas volym och bassystemetsutveckling. Den brigad, som vi utöver regeringens förslag föreslog ,bör enligt vår uppfattning inte återupprättas. I nuvarande avvecklingsläge ärdet enligt vår uppfattning klokare att satsa de ytterligare resurserna påkvarvarande förband. En successiv anskaffning av en attackhelikopterbataljonframstår som än angelägnare än . Bristerna i antalet brigadermen också urholkningen av territorialförsvaret gör att förband med operativrörlighet måste utvecklas. Till dessa hör moderna attackhelikoptrar med storeldkraft och lång räckvidd. Möjligheten till helikopterunderstöd är ocksåviktig för att kunna skydda våra marksstridskrafter under internationellauppdrag. En sådan möjlighet är sålunda ett sätt att göra sig något mindreberoende av andra nationers goda vilja och omedelbara tillgänglighet.Den sjömilitära förmågan till krishantering är god. Däremot är uthållighetenmycket begränsad beroende såväl på det lilla antalet ytstridsfartyg som derasstorlek. Antalet ytstridsfartyg bör därför även långsiktigt vara 24. Detta börges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande Försvarsmaktens organisation i krig och fredatt bifaller motion 1997/98:Fö211 yrkande 10 och avslår motionerna1997/98:Fö213 yrkande 3 i denna del, 1997/98:Fö216 yrkande 4,1997/98:Fö220 yrkande 11, 1997/98:Fö221 yrkandena 1 och 9, 1997/98:Fö228yrkande 2, 1997/98:Fö320 yrkandena 1 och 2 och 1997/98:Fö339 yrkandena1-3,11. Försvarsmaktens organisation i krig och fred (mom. 8)() anfördels att liberalerna anser, till skillnad från regeringen, attförsvarets krigsorganisation ytterligare bör förändras i ?smalare men vassare?riktning. Markstridskrafternas krigsorganisation föreslås få en inriktning med:- 8 allsidigt användbara brigader med förmåga att sättas in var som helst ilandet, utformade så att på kort sikt ytterligare 4 och i allvarligaste fallytterligare 8 brigader kan utbildas,- brigadliknande, för uppgiften skräddarsydda, förband för direkt försvar avStorstockholm resp. Gotland.Genom att minska arméns storlek skapas utrymme för fortsatt modernisering,vilket bör användas bl.a. för att bygga upp s.k. luftburet kavalleri medattackhelikoptrar och anskaffning av artilleri (eventuellt raketartilleri) medlängre räckvidd. Därigenom ökar försvarets såväl rörlighet som slagkraft.För sjö- och kustförsvarsstridskrafternas och för flygstridskrafternaskrigsorganisation i övrigt sammanfaller vår bedömning med regeringens vad avserdimensionering. Även här bör emellertid avveckling och nyanskaffning avmateriel anpassas, så att erforderlig tillväxt snabbt kan förverkligas. Vadavser dimensionering och anskaffande av JAS 39 - delserie 3 -sammanfaller likaså vår uppfattning med regeringens, även om vi förordar entidsmässigt mer utdragen leveranstakt.Det finns redan nu anledning att befara att försvarsbeslut återigeninneburit att man av politiska skäl sökt rädda för stor del av den tidigaregrundorganisationen. Det av överbefälhavaren och regeringen nu redovisade gapetmellan uppgifter och tilldelade resurser försvarsbeslut understrykeratt redan inför kontrollstationen 1998 kan behöva göra ytterligareneddragningar och långsiktiga förändringar av försvarets krigsorganisation ochdärmed också grundorganisation.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande Försvarsmaktens organisation i krig och fredatt bifaller motion 1997/98:Fö228 yrkande 2 och avslår motionerna1997/98:Fö211 yrkande 10, 1997/98:Fö213 yrkande 3 i denna del,1997/98:Fö216 yrkande 4, 1997/98:Fö220 yrkande 11, 1997/98:Fö221 yrkandena1 och 9, 1997/98:Fö320 yrkandena 1 och 2 och 1997/98:Fö339 yrkandena 1-3,12. Försvarsmaktens organisation i krig och fred (mom. 8)() anfördels att Försvarsmaktens krigs- och grundorganisation bör minskas ytterligare.Detta medför förändringar i flertalet av Försvarsmaktens program. Reduceringari grundorganisationen måste genomföras , bl.a. avveckling avDalregementet (I 13) och marinbrigad (FMB).dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande Försvarsmaktens organisation i krig och fredatt bifaller motion 1997/98:Fö213 yrkande 3 i denna del och avslårmotionerna 1997/98:Fö211 yrkande 10, 1997/98:Fö216 yrkande 4,1997/98:Fö220 yrkande 11, 1997/98:Fö221 yrkandena 1 och 9, 1997/98:Fö228yrkande 2, 1997/98:Fö320 yrkandena 1 och 2 och 1997/98:Fö339 yrkandena1-3,13. Försvarsmaktens organisation i krig och fred (mom. 8)() anfördels att utskottet borde föreslå de minskningar i organisationen somMiljöpartiet framförde i samband med försvarsbeslut. Utskottet börsålunda föreslå att antalet armébrigader minskas till 2001 och antaletflygflottiljer till fyra. Vidare bör två regementen ställas om tillmiljövärnsregementen.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande Försvarsmaktens organisation i krig och fredatt bifaller motion 1997/98:Fö221 yrkandena 1 och 9 och avslårmotionerna 1997/98:Fö211 yrkande 10, 1997/98:Fö213 yrkande 3 i denna del,1997/98:Fö216 yrkande 4, 1997/98:Fö220 yrkande 11, 1997/98:Fö228 yrkande2, 1997/98:Fö320 yrkandena 1 och 2 och 1997/98:Fö339 yrkandena 1-3,14. Försvarsmaktens samverkansförmåga (interoperabilitet) (mom. 9)(), (), My (), ()och () anfördels att interoperabilitet (dvs. förmåga till samverkan) är avgörande för detsvenska militära försvarets möjligheter att verka som stöd för svensksäkerhetspolitik . Regeringen har på en mängd områden med stöd avriksdagsbeslut bejakat en successiv och omfattande anpassning till det som är världens militära standard, nämligen Natostandard.Att semantiskt nedgradera utvecklingen av denna förmåga att endast omfatta?fredsfrämjande och humanitära insatser? är att göra allmänheten en otjänst.Oavsett om blir medlem i Nato eller stannar utanför är förmågan tillsamverkan av avgörande säkerhetspolitisk betydelse. På samma sätt som Finlandssocialdemokratiske statsminister och den finska försvarsmaktenskommendör framhållit detta i andra och mer generella termerborde regeringen och utskottsmajoriteten tala klarspråk.Förmågan till samverkan rent generellt är en viktig förutsättning för att -om vi vill - snabbt och effektivt kunna knyta banden närmare den allians som irealiteten bidragit till att garantera svensk säkerhet . Genom ökad interoperabilitet ökar också möjligheterna attmotta militärt bistånd i händelse av att vi i en avlägsen framtid skulle mötahot av en omfattning som vårt eget försvar inte mäktar med. Detta bör gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande Försvarsmaktens samverkansförmåga (interoperabilitet)att bifaller motion 1997/98:Fö211 yrkande 6,15. Övnings- och spaningsverksamheten i (mom. 10)() anfördels att vid en granskning av vilka militära resurser som finns i vår omvärldså framstår som en stormakt i . har t.ex. mångaoperativa ubåtar om man jämför med de andra , och det svenskaförsvaret flyttar fram sina positioner genom att utsträcka sina övnings- ochspaningsområden på ett sätt som kan uppfattas som provocerande av våragrannländer i öst.Enligt min mening överskrider ubåtar, robotbåtar, kustkorvetter, jaktflyg ochandra offensiva militära enheter den svenska ekonomiska zonen på ett sätt somkan gagna krafter som vill motivera militära investeringar i vårt närområde. Ensådan effekt av svensk militär övningsverksamhet är olycklig. Detta gäller bådemed tanke på bidraget till rustningsspiralen och den kontraproduktiva effektsom den svenska militären därigenom får på den säkerhetspolitiska situationen iÖstersjön.Jag anser att det svenska försvaret bör sträva efter att öva inom den svenskaekonomiska zonen och uppträda på ett sätt som provocerar i minsta möjliga mån iövnings- och spaningsverksamhet med offensiva enheter.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande övnings- och spaningsverksamheten i Östersjönatt bifaller motion 1997/98:Fö310,16. Försvarsmaktens underhållscentrum (mom. 14)(), (), My (), ()och () anfördels att en försvarsmaktsgemensam underhållsorganisation i många styckenskulle effektivisera dagens tungrodda hantering av underhåll ochförrådsställning. I denna bemärkelse är regeringens förlag till ökad samordningvällovlig. Under utskottsbehandlingen och genom de uppvaktningar som utskottetmottagit har emellertid nya fakta framkommit som allvarligt ifrågasätter den avregeringen valda lösningen. Regeringen bör, efter förnyad utredning, därföråterkomma till med förslag till organisation och lokalisering av ettFörsvarsmaktens underhållscentrum. Detta bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande Försvarsmaktens underhållscentrumatt bifaller motion 1997/98:Fö340 yrkandena 4-7 och avslår påbudgetpropositionen (utg.omr. 6) yrkande 15,17. Vid Försvarsmakten anställd personal (mom. 15)(), (), My (), ()och () anfördels att den anställda personalen är försvarets viktigaste resurs. Dettaaccentueras särskilt i perspektivet av framtida anpassning av försvaretsförmåga. Officerarnas kompetens är försvarets kärna. Den måste vårdas på ettsådant sätt att bästa möjliga förutsättningar säkerställs för att lösa såväldagens som morgondagens uppgifter.Dagens personalförsörjning innefattar många och komplexa problem. Utskottethar av regeringen begärt att få en sammanhållen synpå dessa frågor. Såväl yrkes- som reservofficerarnas roll och uppgifter harhamnat i fokus genom de förändringar som försvaret undergått på 1980-talet.Enligt vår mening har regeringen underlåtit att redovisa denna syn av den enklaanledningen att man saknar sådan. Det är därför vi föreslagit en parlamentariskutredning med fokus på den anställda personalens rekrytering, utbildning ochtjänstgöring. Utskottsmajoritetens skrivningar antyder ett bejakande av deninriktning vi föreslår i motion 1997/89:Fö209 (m) yrkande 2. Även det sakligainnehållet i yrkandena 1 och 3 bejakas av utskottsmajoriteten men ?bordläggs? ipraktiken i väntan på att regeringen skall inkomma med den redovisning somutskottet begärt vid tre tillfällen.Den parlamentariska utredning vi föreslår avseende personalfrågorna behöveremellertid inte vänta på det underlag som framkommer i Skolutredningenshuvudbetänkande. Utredaren har endast sett till organisatoriska frågor menunderlåtit att behandla utbildningens innehåll och den befälsordning somhittills varit samlingsnamnet för de frågor (rekrytering, utbildning ochtjänstgöring) som anges ovan. Motion Fö209 (m kommitté) yrkandena 1-3 börsålunda bifallas.dels att utskottets hemställan under 15 bort ha följande lydelse:15. beträffande vid Försvarsmakten anställd personalatt bifaller motion 1997/98:Fö209 yrkandena 1-3 och avslår motion1997/98:Fö308,18. Försvarsmaktsgemensam officersutbildning (mom. 16)(), (), My (), (),(), (), () och () anfördels att regeringen föreslår nu att tre försvarsmaktsgemensammaofficershögskolor inrättas i , och . Marinens officershögskola i skall läggas ned. KrigsskolanKarlberg - som bedrivit officersutbildning - skall även läggas ned.Konsekvenserna av det nu liggande förslaget innebär bl.a. att marinensofficersutbildning förläggs till tre platser jämfört med två platser (och ). Det är ytterst tveksamt om det med rimliga kostnadergår att flytta officerare och kadetter ur marinen till t.ex. ochHalmstad, där det inte finns någon marin personal. Är inte detrealiserbart faller ju hela idén med en försvarsmaktsgemensam utbildning.Vi vill vidare peka på att Försvarsmakten anser att det återstår ettomfattande utredningsarbete med att utforma den framtida officersutbildningen.Försvarsmakten har framfört att så tidigt som varken börbesluta om antal eller lokalisering av de framtida gemensammaofficershögskolorna. Motsvarande uppfattningar redovisas av ett antalpersonalorganisationer. Utredningen om Försvarsmaktens skolverksamhet har ännuinte avslutat sitt arbete. Vi vet faktiskt inte ens med säkerhet om detfaktiskt behövs tre särskilda skolor. Vi vet inte ens hur systemet förofficersutbildningen skall se ut. Viktigt underlag saknas såledesför att utifrån en helhetsbedömning skall kunna fatta beslut ifrågan.Vi anser att man skall lyssna till företrädarna för Försvarsmakten och deanställda. Det är ju de som sedan skall leva med det beslut som riksdagenfattar och bedöma om det är realistiskt genomförbart i ett långsiktigtperspektiv. Det är därför fel att ta ställning till regeringsförslaget redannu. Varken de ekonomiska eller de personella konsekvenserna av en koncentrationav officersutbildningen till tre orter har redovisats för . Sombeslutsunderlag är regeringens proposition undermålig.Först skall ha ett genomarbetat beslutsunderlag, sedan fattabeslut. Regeringen bör därför återkomma i frågan till riksdagennär det samlade beslutsunderlaget föreligger och dess konsekvenser kanbeskrivas. Verksamheten vid Marinens officershögskola i ochKrigsskolan bör behållas. Regeringens förslag om en försvars-maktsgemensam utbildning bör därför avslås.dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följande lydelse:16. beträffande försvarsmaktsgemensam officersutbildningatt bifaller motionerna 1997/98:Fö209 yrkande 6 i denna del,1997/98:Fö220 yrkande 6, 1997/98:Fö228 yrkande 10 och 1997/98:Fö326yrkande 1 och avslår budgetpropositionen (utg.omr. 6) yrkande 8,19. Skolverksamheten i (mom. 18)(), (), My (), ()och () anfördels att de motiv som framförts i reservation 18 (mom. 16) om att inväntaSkolutredningens förslag innan några avgörande organisatoriska förändringargörs inom Försvarsmaktens skolorganisation talar för att inte nu vidta deförändringar som regeringen aviserar för . En nedläggning avverksamheten vid Marinens officershögskola och Marinens intendenturskola tersig härvidlag som de allvarligaste ingreppen. bör därför bifallamotion Fö326 (m) yrkandena 2, 3 och 5, Fö337 (s) yrkande 1,samt Fö341 (c).dels att utskottets hemställan under 18 bort ha följande lydelse:18. beträffande skolverksamheten i Karlskronaatt bifaller motionerna 1997/98:Fö326 yrkandena 2, 3 och 5,1997/98:Fö337 yrkande 1, 1997/98:Fö341 och avslår motionerna 1997/98:Fö326yrkande 4 och 1997/98:Fö337 yrkandena 2-5,20. Utbildningsenhet för operativa ledningssystem (mom. 19)(), (), My (), ()och () anfördels att de motiv som framförts i reservation 18 (mom. 16) om att inväntaSkolutredningens förslag innan några avgörande organisatoriska förändringargörs inom Försvarsmaktens skolorganisation talar för att avslå regeringenshemställan nr 10. Sålunda bör inte nu en organisationsenhet för försvars-maktsgemensam utbildning avseende operativa ledningssystem inrättas i Enköping.Samtidigt bör kommittémotion Fö209 (m) yrkande 6 i denna del bifallas avriksdagen.dels att utskottets hemställan under 19 bort ha följande lydelse:19. beträffande utbildningsenhet för operativa ledningssystematt bifaller motion 1997/98:Fö209 yrkande 6 i denna del och avslårbudgetpropositionens (utg.omr. 6) yrkande 10,21. Utbildningsenheter för markstrid (mom. 20)(), (), My (), ()och () anfördels att de motiv som framförts i reservation 18 (mom. 16) om att inväntaSkolutredningens förslag innan några avgörande organisatoriska förändringargörs inom Försvarsmaktens skolorganisation talar för att avslå regeringenshemställan nr 9. Sålunda bör inte nu en organisationsenhet för utbildning imarkstrid inrättas och lokaliseras till , () och Boden.Samtidigt bör kommittémotion Fö209 (m) yrkande 6 i denna del bifallas avriksdagen.dels att utskottets hemställan under 20 bort ha följande lydelse:20. beträffande utbildningsenheter för markstridatt bifaller motion 1997/98:Fö209 yrkande 6 i denna del och avslårbudgetpropositionens (utg.omr. 6) yrkande 9 och motionerna 1997/98:Fö302,1997/98:Fö304, 1997/98:Fö334 och 1997/98: Fö340 yrkande 3,22. Försvarsmaktens helikopterorganisation (mom. 21)(), (), My (), (),(), (), () och () anfördels att Försvarsmaktens helikoptrar är kvalificerade resurser för atttillgodose operativa behov i kriser och krig. Helikoptern har även storbetydelse i det fredstida samhället när det gäller övervakning och kontroll avsjöterritoriet samt för sjuktransporter och räddningstjänst. Det är således ettsamhällsintresse att Försvarsmaktens helikoptrar kan utnyttjas effektivt förett antal uppgifter i fred. Regeringen föreslår att organiseras i fyra divisioner under den helikopterflottiljsom inrättades genom försvarsbeslut.