bet · GL01JuU1 · 1997-11-27 00:00:00 — Motion Ju925 i nubehandlad del avstyrks.När det så gäller önskemålen i motionerna om behandling inom kriminalvårdenanser utskottet, som i och för sig också anser att normaliseringsprincipen börtillämpas så långt det är möjligt, att beredningen av Fängelseutredningensförslag bör avvaktas innan ställning tas till om formerna för omhändertagandetav psykiskt störda intagna bör förändras. Inte heller behövs det någonytterligare utredning i ämnet. Utskottet avstyrker motionerna Ju910,1996/97:903 i nu behandlade delar och 1996/97:Ju505.Narkotika på fängelsernaMotionernaFlera motioner tar upp problemet med narkotika i anstalterna. I motionernaunderstryks behovet av effektiv kontroll och av att de intagna som intemissbrukar slipper konfronteras med narkotika . I motionernaJu505 (fp), Ju509 (m), Ju910 (c) och So675 (mp) begärs sålunda attKriminalvårdsstyrelsen skall vidta åtgärder mot narkotikaanvändningen, redovisade åtgärder som planeras och ge kampen mot narkotikan en högre prioritet. I enmotion begärs dessutom att användningen av dopningsmedel skall omfattas avkontrollen.I flera av motionerna lämnas förslag på åtgärder. Motionärerna bakom Ju501och 1996/97:507 (båda m) vill sålunda ge personalen lagligt stöd för kontrollav de intagna och deras besökare. I motion 1996/97:Ju511 (kd) begärs enutredning i frågan om behovet av lagändringar för att på så sätt åstadkomma eneffektivare kontroll. I den sistnämnda motionen och i motion 1996/97:So657(kd) tas också upp frågan om ett återinförande av den s.k.visitationspatrullen. I motion Ju509 (m) redovisas internationella erfarenheterfrån bekämpningen av narkotika på fängelser med tyngdpunkt på användningen avnarkotikahundar. Motionen går ut på att internationella erfarenheter bör tastill vara i större utsträckning. I motion Ju504 (m) föreslås som ett förstasteg i arbetet inrättandet av drogfri anstalt i varje kriminalvårdsregion.I motionerna Ju904, Ju923, So628 och 1996/97:Ju901 (alla m) förespråkas -utöver en mer frekvent provtagning, fler visitationer och en utvidgadanvändning av narkotikahundar - att besök skall kunna kontrolleras på så sättatt den intagne och besökaren skils åt med hjälp av en glasskiva för attundvika fysisk kontakt mellan dem.BakgrundDet befintliga regelverket när det gäller kontroll m.m. ser i korthet ut påföljande sätt.När det gäller besök är huvudregeln enligt 29 § lagen (1974:203) omkriminalvård i anstalt att en intagen i anstalt får ta emot besök i denutsträckning det lämpligen kan ske, dvs. i en omfattning som är praktisktgenomförbar. En intagen får inte ta emot besök som kan äventyra säkerheten ianstalten eller som kan motverka hans återanpassning i samhället eller annarsvara till skada för den intagne eller annan. Vid besök får den intagne ochbesökaren normalt umgås ensamma i ett särskilt besöksrum. Som villkor för ettbesök kan av säkerhetsskäl krävas att den besökande underkastar sig kropps-visitation eller ytlig kroppsbesiktning. Vägras en sådan kontroll blir detalltså inget besök. Om det är påkallat av hänsyn till säkerheten skall entjänsteman vid anstalten vara närvarande vid besöket, s.k. bevakat besök.Med kroppsvisitation förstås en undersökning av kläder och annat som någonbär på sig samt av väskor, paket och andra föremål som någon har med sig. Medkroppsbesiktning avses undersökning av människokroppens yttre och inre samttagande av prov från människokroppen och undersökning av sådana prov.Såvitt gäller provtagningar finns särskilda bestämmelser i 52 a-52 d §§ lagenom kriminalvård i anstalt. Kroppsvisitation får enligt dessa bestämmelser skeför eftersökande av otillåtna föremål, bl.a. när det finns anledning anta attnågot sådant föremål skulle anträffas på en intagen, när han återkommer efteren vistelse utanför anstalten och när han skall ta emot eller har haft obe-vakat besök. För intagna i slutna anstalter är det obligatoriskt med kropps-visitation efter permissioner och obevakade besök. Vidare får intagna alltidunderkastas sådan ytlig kroppsvisitation som sker för att söka efter vapeneller andra farliga föremål.När det gäller kroppsbesiktning är förutsättningarna för att få genomföra ensådan i stort sett desamma som när det gäller kroppsvisitation. Någonobligatorisk regel finns inte - det krävs dock alltid att det finns ett behovav undersökningen. Intagna är dessutom skyldiga att på anmaning lämna blod-,urin- eller utandningsprov för kontroll att han inte är påverkad avberoendeframkallande medel eller av dopningsmedel.Regeringen anför i propositionen att arbetet med att bekämpanarkotikamissbruket skall bedrivas med fortsatt intensitet. Målet skall varaatt hålla anstalter och häkten fria från narkotika samt att medverka till attde dömda som har behov av det får tillgång till missbruksvård.Arbetet inom kriminalvården med att bekämpa narkotikamissbruket i anstalteroch i häkten bedrivs på flera sätt. Sammanfattningsvis går arbetet ut på attdifferentiera de intagna, motivera de intagna att delta i behandlingsprogram,tillhandahålla behandlingsprogram, genomföra kontroller, dvs.urinprovstagningar och visitationer samt driva särskilda projekt.När det gäller särskilda platser för narkotikamissbrukare fanns det 556stycken . Andelen intagna som får ta del av särskildamotivations- och behandlingsprogram och andra åtgärder mot narkotikamissbrukhade stigit till från att ha legat på ca 40procent under flera år.Inom kriminalvården fanns det tidigare särskilda visitationspatruller.Verksamheten kostade ca . beslutadeKriminalvårdsstyrelsen att visitationspatrullerna skulle avvecklas (se bet.1994/95:JuU20 s. 9). Utskottet har inhämtat att det numera finns i vart falltre hundar i drift och att det i viss utsträckning förekommer ett samarbete medpolisen och tullen, vilka också disponerar hundar. Utskottet tillägger attmyndigheterna själva har möjlighet att införskaffa hundar.I syfte att utveckla bl.a. statistik har kriminalvården påbörjatett projekt, KARTNARK. Inom det projektet skall man utreda frågor som i vidmening berör narkotikaproblemet. En rapport kommer att färdigställas underhösten 1997. Regeringen anför att det av den redovisning som lämnatsframgår att antalet beslag av narkotika i häkten och anstalter är lågt.Samtidigt har antalet kontroller genom visitationer av bostadsrum och andralokaler ökat. En klar majoritet av de anstalter som tillfrågats om förekomstenav missbruk i anstalten har rapporterat att det sällan eller aldrig förekommermissbruk.I regleringsbrevet för kriminalvården sägs att kriminalvården skall hållaanstalter och häkten fria från narkotika. har ocksåålagts ett återrapporteringskrav beträffande förändring av förekomsten ochmissbruket av narkotika vid anstalter samt beträffande vilka insatser som görsför att de dömdas narkotikamissbruk skall minska.Utskottets bedömningUtskottet har vid ett stort antal tillfällen tidigare behandlat motionsönskemålom åtgärder mot narkotikaanvändningen i anstalterna (se 1994/95:JuU20s. 12 med där gjorda hänvisningar). I samband med behandlingen av sådanayrkanden har utskottet utgått från att organiserarnarkotikabekämpningsarbetet på anstalterna på ett ändamålsenligt ochkostnadseffektivt sätt. Särskilt mot bakgrund av den redovisning som lämnas ibudgetpropositionen och de återrapporteringskrav som ställts upp saknarutskottet anledning att frångå sitt tidigare ställningstagande. Befintligaregler är dessutom enligt utskottets mening ändamålsenligt utformade och någonutredning av regelverket på området behövs knappast. Utskottet vill här ocksåframhålla att kriminalvården kommer i kontakt med ett stort antal personer som,när de inte vistas i anstalt, missbrukar narkotika. Detta ger kriminalvården enbetydelsefull roll mer allmänt i kampen mot narkotikamissbruket. Utskottet serdärför med tillfredsställelse att så stora insatser görs i motivations- ochbehandlingsarbetet. Utskottet är självklart ense med regeringen om att dettaockså fortsättningsvis skall vara en prioriterad fråga inom kriminalvården.Utskottet vill tillägga att möjligheterna att hålla anstalterna heltnarkotikafria är små även om detta naturligtvis är målet. Det skulle nämligenkräva mycket hårda restriktioner när det gäller besök och permissioner. Detta isin tur skulle - likaväl som missbruket som sådant - riskera rehabiliteringentill ett liv utan brott och missbruk. Med vad som här anförts avstyrkerutskottet motionerna Ju501, Ju504, Ju505, Ju509, Ju904, Ju910, Ju923, So628,So675, 1996/97:Ju507, 1996/97:Ju511, 1996/97:Ju901 och 1996/97:So657 i nubehandlade delar.KronofogdemyndigheternaInledningKronofogdemyndigheterna utgör tillsammans med () landetsexekutionsväsende. RSV har den övergripande ledningen och ansvaret förverksamheten.Sedan den 1 januari 1997 finns det 10 regionala kronofogdemyndigheter medsammanlagt 92 lokala kontor. Kronofogdemyndigheterna är regionala myndigheterför frågor om verkställighet enligt utsökningsbalken (UB) och andraförfattningar. Som verkställande myndighet skall kronofogdemyndigheterna enligtförordningen (1988:784) med instruktion för exekutionsväsendet verka för attbetalningsförpliktelser och andra förpliktelser, som kan bli föremål förverkställighet, fullgörs i rätt tid och och ordning.Riksdagen har godkänt ett övergripande mål för exekutionsväsendet. Enligtdetta är kronofogdemyndigheternas uppgift som verkställande myndigheter att påuppdrag av borgenärer och andra sökande verkställa rättsanspråk som inte harreglerats på frivillig väg. Ansökningar om verkställighet skall handläggassnabbt och med hög kvalitet. Kronofogdemyndigheterna skall även i övrigt, genominformation och liknande förebyggande åtgärder, verka för attbetalningsförpliktelser och andra förpliktelser som kan verkställas i ställetfullgörs frivilligt i rätt tid och ordning.Till frågor om verkställighet enligt UB hör i första hand verkställighet avdomar och andra exekutionstitlar. Kronofogdemyndigheterna verkställer ocksåbeslut om avhysning och annan handräckning. Till deras uppgifter hör även attsvara för exekutiv försäljning av bl.a. fast egendom. Utöver de exekutivauppgifterna enligt UB har kronofogdemyndigheterna att handläggaverkställighetsärenden enligt vissa andra författningar, t.ex. lagen (1978:880)om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter samt mål om återtagandeav gods som köpts på kredit enligt konsumentkreditlagen (1992:830) och lagen(1978:599) om avbetalningsköp mellan näringsidkare m.fl..Kronofogdemyndigheterna är också med ett fåtal undantag tillsynsmyndigheter ikonkurs. handlägger kronofogdemyndigheterna vidare densummariska processen, dvs. mål enligt lagen (1990:746) ombetalningsföreläggande och handräckning.Genom skuldsaneringslagen (1994:334) har kronofogdemyndigheterna fått nyauppgifter. Lagen innebär att kronofogdemyndigheterna skall svara för huvuddelenav utredningen i skuldsaneringsärenden och också fatta beslut om frivilligskuldsanering.Anslaget till kronofogdemyndigheternaÖver anslaget till kronofogdemyndigheterna finansieras all verksamhet sombedrivs av dessa, liksom även det teknikstöd för verksamheten somtillhandahålls av eller genom den användarfinansierade resultatenhetenDataservice vid RSV. Visst utvecklingsarbete på det tekniska området och RSV:suppgifter som central förvaltningsmyndighet inom kronofogdemyndigheternasverksamhetsområde finansieras dock över anslaget till RSV.Vad gäller kronofogdemyndigheternas regionindelning anför regeringen ibudgetpropositionen att förändringar i skatteförvaltningens regionala indelningbör medföra att , och kommuner från och med den 1januari 1999 förs över från i i Malmö.Enligt vad regeringen anför i budgetpropositionen har det under budgetåren1993/94, 1994/95 och 1995/96 byggts upp ett anslagssparande hoskronofogdemyndigheterna som vid utgången av /96 uppgick till214,. Regeringen har , senast under våren1997, beslutat om bortföring av vissa medel från anslaget som en besparing.Sammanlagt har i enlighet med regeringens beslut förts bort frånanslaget. Den minskning av anslaget som regeringen föreslår i propositionensammanhänger med den inriktning av besparingsarbetet inomkronofogdemyndigheterna som har godkänt (prop. 1994/95:100bil. 8 s. 42, bet. 1994/95:LU23 s. 7 f, rskr. 1994/95:259).Regeringen anför i budgetpropositionen att det avsevärda överskottet ikronofogdemyndigheternas verksamhet har flera förklaringar. En viktigförklaring är att det är svårt att på förhand ange i vilken takt medel som haravsatts för investeringar i utrustning och systemutveckling m.m. på IT-områdetkommer att förbrukas. Så har t.ex. ett stort projekt som avsett nytt teknikstödför indrivningsverksamheten varit avbrutet under en stor del av och år1997 men numera återupptagits. Andra förklaringar är minskat antal mål av vissaslag samt återhållsamhet med rekrytering av nya medarbetare. Ett inteobetydligt belopp är också avsatt för pensionsersättningar i samband medpersonalminskningar.Enligt regeringen tyder RSV:s prognos för medelsförbrukningen på attkronofogdemyndigheternas anslagssparande kommer att avvecklas helt och ha väntstill ett mindre underskott vid utgången av . Medelsförbrukningen är dockstarkt beroende av mängden inkommande mål och ärenden. Enligt regeringen är detmöjligt att den starka minskningen av vissa slag av inkommande ärenden nu harbrutits; det är dock för tidigt att dra någon bestämd slutsats om den saken.Regeringen gör mot bakgrund av det anförda bedömningen attkronofogdemyndigheternas resursbehov kommer att vara oförändrat för tiden framtill och med år 2000.I budgetpropositionen föreslås att till kronofogdemyndigheterna anvisar ett ramanslag om 1 283 651 000 kr.I motion Ju913 (v) yrkas att anslaget skall höjas med , iförsta hand för att möjliggöra en större insats i kampen mot den ekonomiskabrottsligheten.Anslagsyrkandena behandlas ovan i avsnittet Utgiftsramen och anslaget.Mål- och resultatredovisningI budgetpropositionen framhåller regeringen att handläggningstiderna för deflesta typer av mål och ärenden nu förkortas och att balanserna minskaravsevärt. Mot bl.a. den bakgrunden bedömer regeringen att resultatet avkronofogdemyndigheternas verksamhet är fullt tillfredsställande.Enligt regeringen finns det inte obetydliga regionala skillnader i fråga omt.ex. Enligt regeringens mening bör RSV särskiltuppmärksamma detta förhållande i sin styrning av verksamheten och närmareutreda förhållandets orsaker.Inom verksamhetsgrenen exekutiv fastighetsförsäljning anför regeringen attsituationen är besvärlig trots de förbättringar som skett under senare år.Enligt regeringen medför emellertid den minskande ärendetillströmningen och denökade användningen av underhandsförsäljning att utsikterna till ytterligareförbättringar är goda. En av RSV utförd utvärdering av underhandsförsäljningarhar dock visat att det finns behov av vissa rationaliseringsåtgärder iförfarandet.Regeringen uppehåller sig i propositionen särskilt vid uppgifterna iresultatredovisningen om hur produktiviteten utvecklats. Av regeringensresonemang följer att en ökad ambition i fråga om kvaliteten på utredningarna iindrivningsärenden kan medföra att färre ärenden avgörs . Det är därför naturligt att en höjd ambitionsnivå kan leda till attden redovisade produktiviteten sjunker. En sjunkande produktivitet kan inteutan vidare ses som något negativt utan det fordras en närmare analys av hurprestationernas innehåll har förändrats. Regeringen anser att det finns ettbehov av att förbättra uppföljningen av ambitionsnivåerna för utredningen iolika typer av mål och beträffande olika kategorier av gäldenärer. för avser regeringen att precisera vad somskall gälla i fråga om utvecklingen av dessa ambitionsnivåer.Regeringen pekar i detta sammanhang på att minskningen av antalet avslutadeenskilda indrivningsärenden till stor del är en fråga om ändradehandläggningsrutiner, vilket måste beaktas vid jämförelser med år 1996.Utskottet anmärker att de nya rutinerna innebär att målen ligger kvar förbevakning än tidigare.Regeringen framhåller att det finns en stor osäkerhet om hur mål- ochärendemängden kommer att utvecklas i fortsättningen. När det gäller enskildamål avlöstes perioder av ökning med perioder avstagnation utan att målmängden minskade nämnvärt. Detta har lett till enavsevärd ökning av antalet mål som helhet. Vad gäller antaletallmänna mål sjönk detta kraftigt främst beroende på införandetav påminnelserutiner hos skattemyndigheterna men har återigen ökat. Ökningenavser dock inte indrivningen av skatter utan det är TV-avgifter ochfelparkeringsavgifter som antalsmässigt kommit att dominera bland de allmännamålen. Ökningen av dessa medelsslag har lett till man är tillbaka på dettidiga 1980-talets stora antal mål.Regeringen understryker avslutningsvis vikten av att alla möjligheter nu tastill vara att genom utveckling av teknikstöd, arbetsformer och organisationm.m. förbereda myndigheterna så att de kan klara verksamheten utan allvarligastörningar om mål- och ärendemängderna på nytt skulle öka påtagligt i den näraframtiden.Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att regeringens redovisning avKronofogdemyndigheternas resultat är mera utförlig än i propositionen förinnevarande budgetår. erhåller därmed ett förbättrat underlag föranslagsbeslut. Möjligheter att ytterligare förbättra redovisningen börnaturligtvis tas till vara.Utskottet vill för sin del på nytt framhålla vikten av en effektivindrivning av skulder (1996/97:JuU1 s. 65). Utskottet vill också återigenkraftigt understryka kronofogdemyndigheternas betydelsefulla roll i kampen motden ekonomiska brottsligheten. Inte minst gäller dettaspecialindrivningsenheterna som arbetar med kvalificerade fall avskatteundandragande och svåra indrivningsfall. Slutligen instämmer utskottet iregeringens bedömning att det är angeläget att vidta sådana tekniska ochorganisatoriska åtgärder att kronofogdemyndigheterna står väl rustade att mötaeventuella framtida ökningar av mängden mål och ärenden.Sammanfattningsvis har det inte framkommit något som motsäger regeringensbedömning att resultatet av kronofogdemyndigheternas verksamhet under år 1996är fullt tillfredsställande.Brottsförebyggande rådetInledningBrottsförebyggande rådet (BRÅ) är ett kvalificerat expertorgan underregeringen. Rådets övergripande mål är att främja brottsförebyggande insatsergenom utveckling, utvärdering, tillämpad forskning och information inom detkriminalpolitiska området. Härigenom skall rådet bidra till att minskabrottsligheten och öka människors trygghet. Viktiga inslag i verksamheten äratt ta fram underlag till regeringen och rättsväsendets myndigheter föråtgärder och prioriteringar i det kriminalpolitiska arbetet, utvärdering avvidtagna åtgärder samt stöd till lokalt brottsförebyggande arbete. BRÅ:sarbetsuppgifter finns närmare reglerade i dess instruktion (1993:669).BRÅ:s organisation m. m.Sammanslagningen med forskningsenhetI budgetpropositionen anför regeringen att verksamheten vid BRÅ bör slås sammanmed forskningsenhet och att sammanslagningen bör inledasden . Regeringens ställningstagande baseras på ett förslag somlagts fram i departementspromemorian Forskning för rättsväsendet (Ds 1997:28).Promemorian har remissbehandlats.Bakgrunden till sammanslagningen är att kraven på kriminalpolitiken ochmyndigheterna inom rättsväsendet ökar. Rättsväsendet måste bli mer effektivtoch insatserna på det kriminalpolitiska området måste - för att fungera väl -bygga på kunskap. De resurser som rättsväsendet har ärbegränsade, och det ekonomiska läget gör att de inte kan öka nämnvärt.Resurserna för tillämpad forskning och utvecklingsverksamhet inom rättsväsendetär i huvudsak delade mellan två relativt små institutioner - BRÅ ochRikspolisstyrelsens forskningsenhet.Syftet med sammanslagningen är att åstadkomma en effektivare användning av desamlade resurserna för forskning, utveckling och därmed sammanhängandeverksamhet inom rättsväsendet. Sammanslagningen skall bl.a. ge en bredareverksamhet, större flexibilitet och bättre förutsättningar för att görahelhetsbedömningar.När det gäller BRÅ:s arbetsuppgifter efter omorganisationen anför regeringenatt rådet skall fortsätta att vara ett expertorgan åt regeringen ochrättsväsendets myndigheter. Huvuduppgifterna är att ta fram underlag tillregeringen och rättsväsendets myndigheter för åtgärder och proriteringar i detkriminalpolitiska arbetet, utvärdera vidtagna åtgärder och stödja lokaltbrottsförebyggande arbete. Rådet skall också främja brottsförebyggandeinsatser, och det bör ha ett nära samarbete med universitet och högskolor.Regeringen anför vidare att BRÅ skall mer än tidigare fungera som ett centrumför forsknings- och utvecklingsverksamheten inom hela rättsväsendet. Rådetskall enligt regeringen prioritera samma områden som prioriteras inomkriminalpolitiken i stort. BRÅ skall också delta i undervisningen vidPolishögskolan och i kompetensutveckling för de anställda inom rättsväsendet.Regeringen framhåller att det är viktigt att BRÅ med kort varsel kan ta hand omuppdrag som regeringen eller rättsväsendets myndigheter har behov av att fåutförda.I motion Ju915 (m, c, fp, kd, mp) begärs en analys av de ekonomiskakonsekvenserna av sammanslagningen. Motionärerna befarar att den utökadeverksamheten kommer att kräva ytterligare resurser för administration samt förinformations- och förlagsverksamheten. I motionen understryks vidare att BRÅ:sgoda renommé inte får äventyras av sammanslagningen.Det anslag som regeringen föreslår för inbegriper enöverflyttning till BRÅ av den nuvarande budgeten för Rikspolisstyrelsensforskningsenhet om . Härtill kommer förstöd till lokalt brottsförebyggande arbete; /99 kommer BRÅatt ta över de uppgifter som ankommer på (dir. 1996:48). Kommitténs uppgifter går i huvudsak ut på att genomföradet nationella brottsförebyggande programmet (se Ds 1996:59). Vidare haranslaget räknats upp med två engångsbelopp för . Det ena - som är på 3miljoner kronor - avser att möjliggöra för BRÅ att ta huvudansvaret för att detbedrivs forskning om ekonomisk brottslighet. Det andra engångsbeloppet - somuppgår till - skall användas till att utvecklarättsstatistiken.När det gäller den nya organisationen anför regeringen att sammanslagningenförutsätter att BRÅ inledningsvis koncentrerar sina resurser på att få den nyaordningen att fungera så effektivt som möjligt. Flera omständigheter, bl.a.förslaget om en utökad verksamhet, gör att det finns anledning att ytterligareutveckla metoder för styrning, uppföljning och analys av verksamheten. Ettexempel på det är enligt regeringen att en avvägning alltid måste göras mellankvaliteten i resultatet och gjorda resursinsatser. BRÅ bör vidare enligtregeringen noga överväga vilka rationaliseringar som kan göras såväl när detgäller rättsstatistiken som beträffande den övriga verksamheten. Regeringenanför att man kommer att följa verksamheten noga och granska effekterna av denrelativt omfattande utökningen av rådets verksamhet.Utskottet har inget att erinra mot att BRÅ slås samman medRikspolisstyrelsens forskningsenhet för att skapa en mer slagkraftigorganisation för forskning och utveckling inom det kriminalpolitiska området.Det är självklart av stor vikt att BRÅ inledningsvis koncentrerar sig på att fåden nya organisationen att fungera effektivt. Även beträffande behovet av attöverväga rationaliseringar delar utskottet regeringens bedömning. När detgäller de ekonomiska konsekvenserna av sammanslagningen konstaterar utskottetatt det av redovisningen i budgetpropositionen framgår att regeringen äruppmärksam på de frågor som motionärerna tar upp. Något initiativ frånriksdagens sida för att tillgodose det intresse som motionärerna värnar om ärsåledes inte erforderligt.