bet · GK01KrU9 · 1997-04-24 00:00:00 — Handikappförbundens Samarbetsorganpekar på att det kan finnas en risk med motionsförslaget om det medför attkommunerna skjuter över ansvaret för funktionshindrades yrkesutbildning påfolkhögskolorna. Folkhögskolekurser skall inte ersätta kommunernasutbildningsutbud utan vara ett komplement till det.Studiestödsutredningen har föreslagit ett sammanhållet, samordnat ochrenodlat studiestöd, som förutsätter att studerande som har särskilda behovunder studierna till följd av handikapp får ersättningar från andra, generellaförmånssystem och inte från studiestödssystemet (se SOU 1996:90).Sedan år 1995 arbetar (U 1995:09) med frågor som rörvuxenutbildningen i dess helhet. I direktiven (1995:67) sägs att landet skallutvecklas till ett kunskapssamhälle där alla människor får reella möjligheteratt vidareutveckla sig. Bland kommitténs många uppgifter hör att definieraroller och föreslå en ansvarsfördelning som leder till en rationell användningav samhällets resurser för vuxenutbildning och till att så många vuxna sommöjligt kan ta del av den utbildning de behöver och önskar.I regeringens skrivelse 1996/97:112 Utvecklingsplan för förskola, skola ochvuxenutbildning - kvalitet och likvärdighet konstateras att funktionshindradevuxenstuderande möter olika problem som i vissa fall omöjliggör fortsattastudier. Regeringen avser mot denna bakgrund att ge Kunskapslyftskommitténtilläggsdirektiv om insatser för funktionshindrade vuxenstuderande. Innebördenav det kommande uppdraget utvecklas inte närmare i skrivelsen.Utskottet erinrar om att den övergripande handikappolitiken har allamänniskors lika värde och lika rätt som grund. Människor med funktionshinderskall beredas möjlighet att som andra få en god utbildning, delta iarbetslivet och leva ett aktivt och självständigt liv. Mot bakgrund härav ochav den problematiska situation som motionärerna och remissinstansernaredovisar när det gäller finansieringen av vuxna funktionshindrades studiervid folkhögskola, anser utskottet att en översyn av denna finansieringsfrågabör ingå i nya uppdrag avseende insatser förfunktionshindrade vuxenstuderande. Vid översynen bör en kartläggning göras avde olika stöd och bidrag som kan utgå till funktionshindrade studerande vidfolkhögskola. Kartläggningen bör också belysa vilka svårigheterfunktionshindrade möter när det gäller finansieringen av extrakostnader förbostadsanpassning, omvårdnad, m.m. under utbildning på folkhögskola. Frågan omfördelningen mellan bl.a. stat, kommun och landsting av ansvaret förfinansieringen av extrakostnaderna för utbildningen bör analyseras ochövervägas med syfte att underlätta och förbättra funktionshindradesmöjligheter att få utbildning vid folkhögskola.Utskottet föreslår att med anledning av motion Kr606 (s) som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om översyn av frågan omfinansieringen av funktionshindrades studier på folkhögskola. beträffande teckenspråksutbildning m.m.att med anledning av motion 1996/97:Kr602 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,2. beträffande funktionshindrade elever vid folkhögskolaatt med anledning av motion 1996/97:Kr606 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.Stockholm den 24 april 1997På kulturutskottets vägnarÅke GustavssonI beslutet har deltagit: (), (), AndersNilsson (s), (), (), (), MarianneAndersson (c), (), (), (),(), (v), (), ElizabethNyström (m), () och Skånberg (kd).Yttranden över motion 1996/97:Kr602 Utbildning av teckenspråkslärare ochteckenspråkstolkarFolkbildningsrådetFolkbildningsrådet får härmed lämna följande synpunkter på ovan rubricerademotion. Som grund för detta har underlag begärts in frånRörelsefolkhögskolornas intresseorganisation samt några av de folkhögskolorsom genomför utbildningar för teckenspråkslärare och teckenspråkstolkar.Vidare har samråd skett med Folkbildningsförbundet.StudieförbundsutbildningarI motionen tas teckenspråksutbildningarna enbart upp i ett folkhögskole-respektive universitets-/högskoleperspektiv. vill därförinledningsvis peka på att studieförbunden också är en viktigutbildningsanordnare inom teckenspråksområdet. /96 genomfördessammanlagt ca 1 600 studiecirklar i teckenspråk omfattande 37 400 studietimmaroch med ca 13 000 deltagare, varav ca 10 700 kvinnor. ABF och Vuxenskolansvarade för ca tre fjärdedelar av verksamheten.Vill man öka kvaliteten inom hela utbildningskedjan respektive nå flermänniskor som är beredda till fortsatta studier så måste ocksåstudieförbundens roll stärkas som en resurs för att genomföra vissaförberedande och kompletterande utbildningsinsatser. Det handlar i så fallinte om bristande intresse från studieförbundens sida utan snarare ombristande ekonomiska resurser att genomföra utbildningarna.Kvalificerade yrkesutbildningar på folkhögskolanTeckenspråks- och teckenspråkstolkutbildningarna ingår i den grupp avkvalificerade yrkesutbildningar som är en del av de statsbidragsberättigadefolkhögskolekurserna. Denna typ av utbildningar har ofta växt fram i samspelmellan en folkhögskola och de folkrörelser/organisationer som representerarbrukarbehovet. I vissa fall är organisationerna huvudmän för en folkhögskola,i andra fall har ett samarbete etablerats på annat sätt. Det har också i regelhandlat om att en statlig myndighet - - och påsenare år TÖI (vid ) förtdialog med blivande ?teckenspråksskolor? samt varit beredd att tillskjutastatsbidrag för både utvecklingskostnader samt de merkostnader denna typ avutbildningar har.Folkhögskolemiljön med tillgång till internatet och den pedagogiska ochsociala miljö som präglar folkhögskolorna torde vara en tillgång vidgenomförandet av denna typ av utbildningar som är starkt inriktad på förmåganatt kommunicera med andra människor och låta detta färga och utveckla den egnapersonligheten. I detta sammanhang är också Västanviks folkhögskola, med sinhelt teckenspråkliga miljö, en unik resurs.Utifrån de synpunkter berörda folkhögskolor lämnat in konstaterarFolkbildningsrådet också att det finns ett stort intresse för och engagemangkring utbildningarna. Antalet sökande till kurserna är också mycket stort iförhållande till de tillgängliga platserna.MåldokumentSom en form av kvalitetssäkring och som grund för den särskildastatsbidragstilldelningen har TÖI i samspel med folkhögskolorna tagit framolika måldokument för verksamheten. Detta kan naturligtvis uppfattas som enform av styrning som i och för sig skulle kunna stå i konflikt medfolkhögskolans frihet att själv forma sina studieplaner.Å andra sidan - och det synes vara den vanligaste tolkningen - ses det mersom ett hjälpmedel och en ram inom vilken folkhögskolan formar sin utbildning.Med tanke på den speciella typ av utbildningar som teckenspråks-tolk- ochteckenspråkslärarlinjerna utgör finns det också behov av enfortsatt kvalitetsutveckling. Folkhögskolorna har i sina skrivelser tillFolkbildningsrådet markerat sitt intresse för detta.F.n. prövas också nya modeller för hur utbildningarna skall läggas upp ochgenomföras. Erfarenheterna från dessa försök bör också läggas till grund föreventuella framtida överväganden.UtbildningsanordnarnaRådet konstaterar för sin del när det gäller förutsättningarna att genomförautbildningarna- att folkhögskoleformen synes vara lämplig som utbildningsmiljö- att ett utvecklingsarbete i form av måldokument, fortbildningsinsatser m.m.redan påbörjats i samspel med TÖI- att antalet sökande är mycket stort till utbildningarna- att finansieringsfrågorna synes vara tillgodosedda genom dels det allmännastatsbidrag som fördelar och dels de riktade statsbidragsom TÖI förmedlar.De problem som lyfts fram i motionen vad gäller bristen på färdigutbildadetolkar har därmed enligt uppfattning inte att göra medhuruvida utbildningarna anordnas av universiteten/högskolorna ellerfolkhögskolorna.Bristen på tolkarSamtidigt konstaterar också att det är ett allvarligtproblem att de senaste årens satsningar på att bygga upp flerteckenspråksutbildningar inte i högre grad bidragit till att avhjälpa bristenpå yrkesarbetande tolkar. Målsättningen måste naturligtvis vara att betydligtfler av de studerande skall kunna kvalificera sig för fortsatt högreutbildning respektive bli ?yrkestolkar?. Det finns dock anledning att ocksåpeka på mervärdet av att ett stort antal personer via genomgångenteckenspråksutbildning blivit resurspersoner i samhället även om man intearbetar som tolk.LärarnaSåvitt rådet kan bedöma är tillgången av kvalificerade lärare den kanske mestavgörande faktorn vad gäller hur goda resultat de studerande kan uppnå vidteckenspråksutbildningarna. Detta bekräftas också i en del av de underlagFolkbildningsrådet fått del av. Frågan om hur de nuvarande lärarutbildningarnaskall kunna utvecklas samt fortbildningsinsatserna för verksamma lärarestärkas är av central vikt. Enligt rådets uppfattning är det i första handdenna fråga som bör bli föremål för en översyn.Tolk- och översättarinstitutet vid ()vid () bildades 1986och har ett nationellt ansvar för tolk- och översättarutbildning. TÖI svararför tolk- och översättarutbildning på universitetsnivå, ofta förlagd tillolika språkinstitutioner i landet, samt har ett övergripande ansvar förkontakttolk-utbildning som anordnas av folkhögskolor och studieförbund ilandet. ansvarar TÖI även för fördelning av statsbidrag tillfolkhögskolor för utbildning av tolkar för döva, dövblinda, vuxendöva och avteckenspråkslärare.Uppdraget att fördela statsbidrag till teckenspråkstolkutbildning m.m re-gleras dels i TÖI:s förordning, dels i regleringsbrev avseende anslaget L 2Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen. TÖI har iskrivelse till regeringen beskrivit en del av de svårigheter som ärförknippade med detta uppdrag (bilaga 1/bifogas ej i detta betänkande/).Redovisningen kompletteras här på vissa punkter med anledning av vad somframförts i motionen.Socialstyrelsen har regeringens uppdrag att utvärdera årshandikappreform. I detta ingår att följa upp och utvärdera effekterna avlandstingens utbyggnad av tolktjänsten för barndomsdöva, dövblinda, vuxendövaoch hörselskadade liksom effekterna av det särskilda stimulansbidraget tilldenna verksamhet. Svaren på frågor om hur stimulansbidragen använts för attöka tolkservicen, antal vakanta tjänster m.m. framgår av Socialstyrelsensutvärderingar och senast i Rapport 1996:4. Enligt denna rapport var 1995antalet vakanta tjänster i landet 26. påpekar emellertidsocialstyrelsen att antalet inrättade och vakanta tjänster är ett osäkert måttpå grund av att flera landsting uppger att nya tjänster inrättas endast om detfinns tolkar som kan rekryteras. Det antal vakanta tjänster som motionärernaanger, 821, torde ange behov av tjänster, utifrån det sammanlagda behovet av 1000 tjänster som beräknats av handikapputredning i betänkandet SOU1991:97.Motionärerna förmodar att tolkbristen står att finna i ett föråldrat ochunderdimensionerat utbildningssystem. Enligt är orsaken tilltolkbristen, tyvärr, betydligt mer komplex än så och påverkas av flera olikafaktorer. Utbildningssystemet kan visserligen sägas vara underdimensioneratutifrån behovet av antal tolkar men inte utifrån förutsättningarna att utbildatolkar.En serie faktorer är avgörande för att kunna utbilda fler tolkar inomområdet. Dimensionering och kvalitet är främst beroende av tillgång på lärare,lärarnas kompetens och elevernas förutsättningar att kunna tillägna sig denspråkliga och övriga kompetens som kan krävas för att kunna tolka mellankällspråk och målspråk. Brister härvidlag gör att förhoppningar om termins-intag i realiteten inte är möjligt att tillämpa, trots att inga praktiskaeller ekonomiska hinder egentligen föreligger.Intresset för teckenspråksutbildning, liksom för tolkutbildning, är alltjämtmycket stort. Flera hundra personer söker varje gång till den två-årigateckenspråkslinjen vid f n 7 folkhögskolor. antogssammanlagt 47 nya elever att börja sitt första år, 80 elever går andraåret. Vid den senaste teckenspråkstestningen godkändes 28 (inte 5) av 121personer. Dessa siffror visar att intresset att lära sig teckenspråk är stortmen att svårigheterna att lära sig ett språk som inte är vokalt och auditivtoch som har en helt annan struktur och uppbyggnad än ett talat språk oftaunderskattas.TÖI har på olika sätt arbetat vidare med de strategier som presenteradestill regeringen . En noggrann redogörelse över TÖI:s olika insatserpresenterades till (bilaga 2/bifogas ej idetta betänkande/) som underlag till deras utvärderingsrapport tillregeringen. De utvecklingsinsatser som därutöver planeras är att i samråd medfolkhögskolor och brukarorganisationer utarbeta en handlingsplan för antagningtill teckenspråksutbildning, diagnostiska prov att användas underteckenspråksutbildning och tolkutbildning, påbyggnadsutbildning i metodik ochpedagogik för teckenspråkslärare.TÖI har gjort en rad insatser för att försöka stärkalärarsituationen inom folkhögskolan. Verksamma lärare har i samarbete erbjuditspåbyggnadsutbildning i teckenspråk. har erbjuditpåbyggnadsutbildning för tolklärare. TÖI har 1995 i skrivelse tillUtbildningsdepartementet anhållit om att få disponera medel för att få fram enauktorisation för teckenspråkstolkar på ett sätt som motsvarar auktorisationav tolkar i talade språk. Något svar på detta har ännu inte erhållits.Även fortbildning av tolkar är ett angeläget område. Ansvaret förfortbildning åvilar emellertid i första hand respektive arbetsgivare. Medhänsyn till att många verksamma tolkar har en tidigare mycket korttolkutbildning har TÖI dock i viss utsträckning kunnat bevilja statsbidrag förpåbyggnadsutbildning, t.ex. i teckenspråk, nordiska språk, tolketik,dövblindtolkning och rättstolkning. Vidare anordnas handledarutbildning förtolkar som tar emot tolkelever i praktik. Gensvaret förpåbyggnadsutbildningarna har dock tyvärr ofta varit klent. Kurserna haralltför ofta fått ställas in p g a för få anmälda deltagare. TÖI kommer att taupp detta problem med berörda parter vid de samverkanskonferenser som TÖIanordnar.Problemen inom området är också belysta av (SOU 1996:102).Utredaren anför här bl a att bristen på lärare i teckenspråk är påtaglig inomalla utbildningsformer. ?Läget är akut och en av de främsta orsakerna till denonda cirkel som också begränsar dövas rätt till tolkservice. Det behövssnarast en analys av vilken kompetens lärare behöver för olikateckenspråksutbildningar för barn och vuxna, hur utbildningarna skall se utoch vilka som skall ansvara för sådan utbildning. En utredning med detta syftebör ske i samråd med bl.a. , , ,, och NV (numera Sisus, utbildningsstöd,vår anmärkning). ?TÖI ser fram emot en översyn i syfte att förbättra förutsättningarna för attutbilda fler tolkar. Vi anser att en sådan översyn i första hand börkoncentreras på det som enligt vår bedömning är grundförutsättningen för engod utbildning nämligen lärarutbildning. TÖI:s ansvar för lärarutbildning iteckenspråk avser den f n 1-åriga utbildningen vid Västanviks folkhögskola.Behovet av väl utbildade teckenspråkslärare har ökat markant under senare årinom de flesta utbildningsformer, inte minst inom det offentliga skolväsendetdär teckenspråk erbjuds som B- och C-språk. En översyn av lärarutbildning bördärför beakta de olika behov av teckenspråkslärare som finns inomutbildningsområdet som () vid LinköpingsuniversitetDen bakgrundsteckning som görs i motionen innehåller värderingar som kanifrågasättas, t.ex. värderingen att staten nu inte tar ansvar vad gällerutbildning av teckenspråkslärare och teckenspråkstolkar när utbildningengenomförs av folkhögskolor.Vi finner emellertid inte att det är primärt intressant att gå in på endiskussion om bakgrundsteckningen i alla dess delar är riktig. Det intressantaär att det finns en skriande brist på kunniga teckenspråkslärare,teckenspråkstolkar och utbildare av teckenspråkstolkar.Ytterligare besvärande är att bristen på tvåspråkighet - teckenspråk ochsvenska - också är skriande.Tolk- och översättarinstitutet vid har gjort vissainsatser tillsammans med folkhögskolor och för att ökakompetensen hos både teckenspråkslärare och teckenspråkstolklärare,vuxendövtolklärare och dövblindtolklärare. Insatserna måste dock bedömas somalltför begränsade.ITL instämmer i motionärernas syfte med en översyn. En sådan översyn skernormalt genom antingen en departemental utredning eller en särskild tillsattutredare eller utredningsgrupp. Dessa vägar överensstämmer med dentraditionella svenska utredningsmodellen. Den blir grundlig, men tar tid.En snabbare och mer handlingsinriktad översyn kan ske genom att någotuniversitet eller några universitet tillsammans får i uppdrag att struktureraoch genomföra utbildningar i teckenspråk på högskolenivå. I ett sådant uppdragkan ingå att ta okonventionella initiativ för att öka genomströmningen, menmed krav på uppnådd kvalitet vid utbildningens slut. Till detta uppdrag kanmed fördel, enligt vår uppfattning, knytas uppdraget att genomföralärarutbildning för aktuella grupper. Vidare bör i ett sådant uppdrag ingå attgenomföra utvecklingsarbete inom främst det pedagogiska området. Ett sådantutvecklingsarbete kan leda till forskningsverksamhet.Väljs den senare snabbare vägen kan ett fruktbart möte komma att ske mellanutbildning på folkhögskola och på högskola.Efter några år bör verksamheten utvärderas.Sammanfattningsvis instämmer ITL i motionärernas yrkande. Vi finner detsynnerligen angeläget att utbildning kommer till stånd utan dröjsmål och menardärför att okonventionella vägar till genomförande bör övervägas.Sveriges Dövas Riksförbund ()har genom telefonkontakt med utskottets kan-slichefberetts tillfälle att yttra sig över ovanstående motion.SDR har i denna fråga haft kontakt med Västanviks folkhögskola som har såvältolkutbildning som teckenspråksutbildning och utbildning avteckenspråkslärare. Detta yttrande är gemensamt för SDR och Västanviksfolkhögskola.Inledningsvis är förbundet tacksamt över den uppmärksamhet som motionärernavisat i denna för oss så väsentliga fråga. Utbildningstakten är inte så högsom vi hade önskat. Tolkbristen är besvärande och leder till att döva inte kanvara delaktiga på samma villkor som den som hör. Situationen är dock inte sålätt att lösa och förbundet är starkt engagerat i de olikautbildningssatsningar och diskussioner om utbildning som pågår.Vi tar upp olika påståenden i motionen och bemöter/lämnar synpunkter pådessa.1. Vakanta tjänsterDet är riktigt att det är svårt att rekrytera utbildade tolkar, siffran 821vakanta platser känner vi dock inte igen.Enligt till regeringen tolktjänst(1996:4) fanns 1995 220 tjänster, varav 194 var tillsatta och26 vakanta. ?Antalet inrättade och vakanta tjänster är dock ett osäkert måttpå grund av att flera landsting uppger att nya tjänster inrättas baraallteftersom det finns tolkar som kan rekryteras? (sid 12).Siffran 821 är troligtvis en beräkning utifrån ett totalt beräknat behov av1 000 tjänster för barndomsdöva, vuxendöva, dövblinda och hörselskadade somredovisades i regeringens proposition 1992/93:159 Stöd och service till vissafunktionshindrade.2. Stimulansbidraget?Statens stimulanspengar läggs i stället på hög? etc., skriver motionärerna.Enligt anges att huvuddelen av de totalt 5,5milj kr i statsbidrag för (sammanlagt ) som intehar använts har överförts till budgetår 1996 (sid 38). Socialstyrelsensbedömning och slutsatser bifogas (3 sidor).3. Utbildning av teckenspråkstolkarMotionärerna anger att inget samlat ansvar finns för utbildning avteckenspråkstolkar. () vid Stockholmsuniversitet har ett ansvar för denna utbildning. Då den ligger påfolkhögskolor kan gemensam studie/kursplan ej åläggas skolorna. TÖI har tagitfram Måldokument för olika utbildningar, vilka är styrande för skolansmöjlighet att få medel från TÖI för anordnande av utbildning.Vid universitet, , Teckenspråksenhetenanordnas högre utbildning för teckenspråkstolkar. Detta är en fortbildning fördem som skall tolka vid högskola.4. Grundutbildningarna i teckenspråkEtt Måldokument för Förberedande teckenspråksutbildning antogs av TÖI:sstyrelse . Det är riktigt som motionärerna framhåller att mångaav eleverna inte klarar testet till tolkutbildningen. SDR vill framhålla attden språkliga kompetensen måste hålla så hög nivå att elevernas kvalitativakunskaper i teckenspråk är tillräckliga för att klara utbildning till tolk. Vikan aldrig medge att språkkravet sänks för att underlätta inträdet tilltolkutbildningen. Vi har dåliga erfarenheter av vad språklig inkompetens kaninnebära.SDR anser att elevernas kunskaper i teckenspråk måste testas. Man kan inteha en utbildning i ett nytt språk som garanterar inträde till enyrkesutbildning.Vi håller med motionärerna om att staten måste garantera kvaliteten på dengrundläggande teckenspråksutbildningen. Ett mycket stort hinder härvidlag ärbristen på kompetenta teckenspråkslärare på olika nivåer.Möjligheten att numera läsa teckenspråk på gymnasienivå har lett till attrunt om i landet finns många elever som studerar detta ämne. Vi är mycketglada över detta, men bekymrade över lärarkompetensen. I fleraskrivelser har vi påtalat detta, både till och tillUtbildningsdepartementet.TUFF-utredningen (TeckenspråksUtbildning För Föräldrar) har särskilt påtalatbristen på utbildade teckenspråkslärare och angett att en utredning om derasutbildning bör tillsättas. ?Bristen på teckenspråkslärare är påtagliginom alla utbildningsformer. ?Under hösten 1996 skrev SDR åter till och bad omatt en sådan utredning skulle tillsättas. Inget har dock hänthärvidlag, såvitt oss är bekant.SDR gjorde en framställan till TÖI tillsammans medHörselskadades och Föreningen om att på försökstarta en 4-årig tolkutbildning utan förkunskaper i teckenspråk. TÖI:sstyrelse beslöt anta vårt förslag, och en sådan utbildning startade i januari1996 i . Utbildningen följs och utvärderas kontinuerligt och kankanske bilda modell för den framtida tolkutbildningen.5. Terminsintag till tolkutbildningenPå samma sätt som det råder stor brist på teckenspråkslärare råder det bristpå tolkutbildare. Vi tror därför inte på möjligheten att ha terminsintag inuläget.6. Samarbete med högskolor och universitetSDR håller med om att samarbete med högskolor och universitet är angeläget.Visst sådant samarbete finns. Tyvärr är inte alla intresserade. Göteborgsuniversitet har t.ex. avvisat ett förslag om att inrätta tjänster som skullekunna ge teckenspråksutbildning på universitetsnivå.7. Slutligenvill SDR stödja motionärernas förslag i den del som avser översyn avteckenspråksutbildningarna. Vi vill än en gång framhålla att en översyn avteckenspråkslärarnas utbildning är en förutsättning för attteckenspråksutbildningen skall förbättras.När det gäller tolkutbildningarna anser vi att den 4-årigaförsöksverksamheten först måste få visa resultat innan man överväger omytterligare system skall användas.Bilaga till SDR:s yttrande:Socialstyrelsens bedömning och slutsatserDen genomförda enkätundersökningen av tolktjänstverksamheten uppvisar mycketsmå förändringar . Totala antalet besatta tjänstervid tolkcentralerna var 194 . Endast fyra besatta tjänsterhar tillkommit under år 1995.Antalet inrättade tjänster var 220, vilket dock är ettosäkert mått eftersom flera landsting uppger att tjänster inrättas baraallteftersom det finns tolkar som kan rekryteras. Landstingen har således intenått upp till de 245 tjänster som, enligt förra årets enkät, planerats införår 1995.Landstingens förmåga att tillgodose efterfrågan av tolktjänster har följtsupp av genom en kartläggning av hur många av de beställdatolkuppdragen som tolkcentralerna inte har kunnat genomföra på önskadtidpunkt. Andelen uppdrag, som inte kunde genomföras , är elvaprocent av alla tolkuppdrag . Andelen varierar dock mellan enprocent och i de olika landstingen. Huvuddelen () avuppdragen, som inte kunde genomföras, avser vardagstolkning.Tolkarnas utbildningsnivå är avgörande för hur kvaliteten itolktjänstverksamheten utvecklas.