bet · GK01UU13 · 1997-05-20 00:00:00 — Först nu kanvi se början till en omsvängning i frågan.Riksdagen bör med bifall till motionerna U515 yrkande 29 och U15 yr-kande 4 i denna del som sin mening ge regeringen till känna att börfölja uppmaningen från att främja tillkomsten av nyatjänstearbeten genom bl.a. sänkt skatt.3. , , och (alla m) anför:Vi vill inledningsvis betona att det är ytterst angeläget att pröva varje möjlihet att öka effektiviteten i myndigheternas narkotikabekämpande arbete.Narkotikabekämpningen kräver en reformering av gamla myndighetsstruktu-rer och en samordning av de olika myndigheternas verksamhet och kompe-tens. Den höga kompetens som olika personalkategorier besitter börbättre tas till vara.I linje härmed bör man eftersträva en organisatorisk förändring därtullkriminalen och tullens bevakningspersonal integreras med polisorganisa-tionen på de platser där den inre gränskontrollen kommer i fråga, dvs. i Skå-ne, , samt de övriga hamnar och flygplatser där trafiktill och från EU-länder förekommer.Genom att harmoniera grunden för ett ingripande vid eller innanför deninre gränsen med vad som annars gäller i fråga om polisingripanden kan mangenerellt knyta an till det underrättelsearbete och den metodutveckling sompolis, tull och åklagare har att svara för i stället för att som vara hänsad till tulltekniska institut som anmälan o.d.Den antagna lagen om kontroll av yrkesmässiga varor aktualiseraräven behovet för tullen av en ökad samordning med skattemyndigheterna isyfte att bekämpa skatteundandragande avseende främst mineraloljor, spritoch tobak.Med den föreslagna myndighetsstrukturen uppnås bl.a. en klarare befo-genhetsfördelning mellan polis och tullmyndighet. Polisen kommer att skötakontrollen såväl vid inre gräns som i landet i övrigt, och tullens uppgift bliratt fastställa och uppbära tullar, mervärdesskatt och andra skatter samt olikaavgifter i samband med införsel.Vi anser att en försöksverksamhet med en integrering av tull- och poli-sverksamheten bör påbörjas och en utredning tillsättas om en samordning avde uppbördsfunktioner som är delade mellan tullen och skattemyndig-heterna.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna medanledning av de aktuella motionsyrkandena.4. TullenHolger () anför:I samband med förhandlingarna om medlemskap i unionen för-klarade och de andra regeringspartierna att vi önskarmedverka till att förverkliga den fria rörligheten för personer. Samtidigtgjorde vi, liksom även och , två förbehåll. Det första villkoretvar att personkontrollerna vid de inre gränserna skulle avvecklas först närverkningsfulla kompensatoriska åtgärder var på plats. varmycket angelägna att hitta alternativa metoder för att hejda kriminell verk-samhet vid gränsen. Det andra villkoret var att den nordiska passfrihetenskulle bevaras, vilket i praktiken skulle leda till att nordiska icke-EU-medlemsländer skulle bli associerade medlemmar i det s.k. Schengen-samarbetet.Under våren 1996 och efter förhandlingar med formali-serades villkoren för ett svenskt medlemskap i i enlighet med deönskemål som presenterade under medlemskapsförhandlingarna. Isamband med den debatten i förde fram allvar-lig kritik på två viktiga punkter. De kompensatoriska åtgärderna inom EU(bl.a. Europol och ett europeiskt informationssystem om kriminella) var intefärdigutvecklade. Dessutom hade den socialdemokratiska regeringen till-sammans med drivit igenom en minskning av 750 heltidstjänsterinom tullen.Riksdagen bör med bifall till motion U515 yrkandena 57 och 58 och medanledning av motion N14 yrkande 1 som sin mening ge regeringen till kännavad som anförts om att arbetet med att ta fram kompensatoriska åtgärderskall förstärkas och om att nedmonteringen av den svenska gränskontrollenmåste upphöra.5. TullenPer () anför:Medlemskapet i EU har försvårat arbetet med att motverka införsel av nar-kotika, alkohol, vapen m.m. och den grova brottslighet som dessa verk-samheter för med sig. Trots detta har regeringen valt att utsätta tullen för vasom i praktiken utgör försämringar.Vänsterpartiet anser att tullens narkotikabekämpande verksamhet och denya uppgifter som tillkommit i och med EU-medlemskapet är alltför viktigaför att krympa anslaget och har därför under behandlingen av bud-get föreslagit att tillförs utöver regeringensförslag. I förslag ingick också en förstärkning av skatteför-valtningens anslag inför en vidgning av förvaltningens uppgifter i kampenmot den ekonomiska brottsligheten.Det är viktigt att möjligheter att bekämpa smuggling av narko-tika, alkohol och vapen förstärks. Det anförda bör som sin meningge regeringen till känna med anledning av nu aktuella motioner.Särskilt yttrandeTjänstebeskattning m.m.Karl-Gösta (), (), (), () och () anför:Vi anser att en tyngdpunktsförskjutning måste ske i riktning mot en mer före-tagsvänlig politik, där selektiva inslag byts ut mot ett bättre generellt före-tagsklimat. Ett gynnsamt klimat för de mindre och medelstora företagen är avstörsta vikt i kampen mot den höga arbetslösheten liksom för saneringen avstatsfinanserna. Det som är viktigast är att få omedelbara beslut om såda-na skatter som är av central betydelse för att få fler företag och växandeföretag och att skattereglerna utformas så att en växande tjänstesektor verkli-gen kan uppstå. Det är uppenbart att s.k. hushållsrelaterade tjänster, därproduktivitetsutvecklingen ofta är långsammare och konkurrensen med gör-det-själv-verksamhet är större, har svårt att bära dagens totala skattebörda.Den utveckling som vi eftersträvar står också i överensstämmelse med Eu-ropaparlamentets uppmaning att främja tillkomsten av nya tjänstearbetengenom bl.a. sänkt skatt.Dan utredning Skatter, tjänster och sysselsättning (SOU1997:17) utgör ett viktigt inlägg i denna debatt. Regeringen har emellertidvalt att inte kommentera den och hänvisar i den framlagda vårpro-positionen 1996/97:150 endast till att förslagen remissbehandlas.Vi kommer att redovisa vår inställning i dessa frågor och hardärför inte något yrkande i detta ärende.Justitieutskottets yttrande1996/97:JuU4yBerättelse om verksamheten i Europeiska unionen under 1996Till utrikesutskottetInledningUtrikesutskottet har beslutat att bereda samtliga övrigautskott tillfälle att yttra sig över regeringens skrivse 1996/97:80 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen under 1996jämte motioner som väckts med anledning av skrivelsen samt motioner frånden allmänna motionstiden angående EU i de delar som har samband medrespektive utskotts beredningsområde.Med anledning av skrivelsen har väckts motionerna 1996/97:U10-16.Under allmänna motionstiden har väckts motionerna 1996/97:Ju903,1996/97:U402, 1996/97:U501-510, 1996/97:U513-516, 1996/97:U703,1996/97:U802, 1996/97:U806, 1996/97:U810-812, 1996/97:Jo729,1996/97:Jo759, 1996/97:Jo794 samt 1996/97:Fö59.Ärendet föranleder följande yttrande från justitieutskottet.UtskottetInledningI skrivelsen lämnar regeringen i enlighet med 10 kap. 1 § riksdagsordningenen redogörelse för verksamheten i Europeiska unionen . Skri-velsen behandlar Europeiska unionens övergripande utveckling, det ekono-miska och sociala samarbetet, unionens förbindelser med omvärlden, deträttsliga och inrikes samarbetet samt unionens institutioner, svenska språketoch rekrytering av svenskar.Yttrandets omfattningDe frågor som aktualiseras i ärendet och som ligger inom justitieutskottetsberedningsområde berörs i första hand i skrivelsens avsnitt 7, 15 och 34 - 37samt i de motionsyrkanden som berör dessa avsnitt. Avsnitt 7 behandlarSveriges anslutning till , under det att avsnitt 15 rör åtgärdermot fusk och andra oegentligheter inom EU. Avsnitten 34 - 37 är i skrivel-sen samlade under den gemensamma rubriken i rättsliga ochinrikes frågor och behandlar alltså dessa spörsmål. I yttrandet behandlarutskottet frågor om deltagande i , frågor omkompensatoriska åtgärder inför ett avskaffande av den inre gränskontrolleninom unionen och det fortsatta samarbetet inom tredje pelaren. Vidare be-handlar utskottet frågor om narkotikabekämpningen inom EU, det på Euro-polkonventionen grundade polissamarbetet samt frågor om att överföra vissaämnesområden från tredje pelaren till första pelaren. Utskottet behandlarsåledes motionerna U14 yrkande 2 av m.fl. (fp), U15yrkande 4 av m.fl. (kd), Ju903 yrkande 37 av m.fl. (c), U501 av (), U504 av m.fl. (mp), U515 yrkandena 51 - 52, 56 - 58 och 60 av . (kd) samt U516 yrkande 9 av ().Fri rörlighet för personer och anslutning till Schengenavtaletm.m.BakgrundSchengensamarbetet m.m.Av artikel 7 a i EG-fördraget framgår att den fria rörligheten för personerutgör en av gemenskapens grundläggande friheter. Enligt artikel 8 a i sammafördrag skall varje medborgare i en medlemsstat ha rätt att fritt röra sig ochuppehålla sig inom medlemsstaternas territorier, om inte annat föreskrivs iEG-fördraget eller bestämmelserna om genomförande av fördraget. Den friarörligheten för personer över medlemsstaternas gränser förutsätter i principatt den s.k. inre gränskontrollen försvinner, låt vara att EG-fördragets ger etvisst utrymme för att begränsa rörligheten över de inre gränserna med hänsyntill skyddet för bl.a. allmän ordning, hälsa och säkerhet. harockså uttalat att avskaffandet av de inre gränserna inte får ske på bekostnadav människors säkerhet. Rådet har förutsatt att s.k. kompensatoriska åtgärderav olika slag kommer att behövas för att upprätthålla säkerheten inom EU,när det inte längre förekommer några personkontroller vid de inre gränserna.Kompensatoriska åtgärder faller i huvudsak utanför EG-rätten och reglerasgenom särskilda konventioner eller andra former för mellanstatligt samarbeteinom tredje pelaren. Exempel på kompensatoriska åtgärder är att gemensamtstärka de yttre gränskontrollerna och att samarbeta i fråga om brottsbekämp-ning.Av de konventioner om kompensatoriska åtgärder som undertecknats avmedlemsstaterna kan nämnas en konvention om tullsamarbe-te och konventionen om upprättandet av en europeisk polisbyrå(Europolkonventionen). Sistnämnda konvention undertecknades av med-lemsstaterna . undertecknade medlemsstaterna vidareett protokoll, enligt vilket varje medlemsstat som så önskar kan låta sinadomstolar inhämta förhandsbesked från om konventionenstolkning. har regeringen lagt fram departementspromemorian Euro-pol (Ds 1997:20). I promemorian föreslås att skall ratificera Euro-polkonventionen och tilläggsprotokollet om behörighet för attlämna förhandsbesked om konventionens tolkning. I promemorian föreslåsvidare vissa lagändringar i syfte att uppfylla bl.a. Europolkonventionens kravpå överförande av personuppgifter till Europol. Promemorian har remitterats,och regeringens avsikt är att lägga fram en proposition som gör det möjligtför att ratificera konventionen och anta erforderliga lagändringarföre årets slut.År 1985 ingick , , , och Luxem-burg det s.k. . Syftet med avtalet är att påskynda den friarörlighet för personer inom gemenskapen som följer av EG-fördragets regler.Avtalet är ett särskilt mellanstatligt avtal och alltså inte ett av EU:s avtal.Varje stat inom EU har emellertid rätt att ansluta sig till avtalet. En tillämpningskonvention till undertecknades . I denna kon-vention upptas bestämmelser om åtgärder för att avveckla kontrollen avpersoner vid gränserna mellan medlemsstaterna samt övriga nödvändigaåtgärder. Åtgärderna innefattar bl.a. polissamarbete, kontroll vid gemenska-pens yttre gränser, narkotikabekämpning och dataskydd. Dessa åtgärderbrukar sammanfattas under beteckningen kompensatoriska åtgärder. Scheng-ensamarbetet inleddes i praktiken . Till avtalet har ävenGrekland, , , och anslutit sig.Under EU:s pågående regeringskonferens övervägs, enligt vad utskotteterfarit, förslag att knyta till EU. Av politiska skäl ansesett fullt införlivande av i EU inte vara möjligt. Med-lemsstaterna överväger emellertid två olika lösningar, vilka skulle göra detmöjligt att på ett flexibelt sätt knyta till unionen. Denena av dessa lösningar skulle innebära en förändring av somgjorde det möjligt för de tretton Schengenstaterna att använda Schengenin-strumenten för ett ökat inbördes samarbete inom EU. Den andra lösningenskulle innebära att Schengenstaterna genom ett protokoll gavs rätt att anlitaEU:s institutioner, förfaranden och instrument för att mellan sig anta ochtillämpa de rättsakter och beslut som krävs för Schengensamarbetet.Sverige, , och undertecknade avtalom att ansluta sig till . och undertecknadesamtidigt ett omfattande avtal om samarbete med de till Schengenavtaletanslutna staterna. Innebörden av de nordiska ländernas inträde i Schengen-samarbetet är att personer kan röra sig fritt över gränserna till övriga Schengenstater, när de kompensatoriska åtgärderna genomförts. Någon passkontrollvid inresa blir inte erforderlig. Den fria rörligheten och passfriheten mellande nordiska länderna kan behållas. Vidare ökar möjligheterna till brottsbe-kämpning, eftersom innebär ett utökat rättsligt ochpolisiärt samarbete.Det svenska anslutningsavtalet är utformat på i stort sett samma sätt somgällt för andra medlemsstaters anslutningsavtal. Av artikel 5 i det svenskaanslutningsavtalet följer emellertid att bestämmelserna i avtalet inte skallutgöra hinder för samarbetet inom ramen för den nordiska passunionen i denmån det samarbetet inte står i motsatsställning till eller hindrar tillämpningeav anslutningsavtalet. Efter anslutningen till kan Sverigedelta i beslutsfattande. och de övriga nordiskaländerna kan emellertid inte beräknas delta operativt i samarbetet förräntidigast . krävs att den svenska ratificerat avtaleom anslutning till . Avtalets genomförandekräver vidare vissa lagstiftningsåtgärder. En departementspromemoria omSveriges ratificering av anslutningsavtalet kommer att remissbehandlas undervåren 1997, och en proposition om godkännande av anslutningkommer att föreläggas samma år.Den svenska gränskontrollenUtskottet har i sitt yttrande 1995/96:JuU3y s. 12 översiktligt redogjort för deförfattningar som då reglerade den svenska gränskontrollen och som alltjämti huvudsak gäller. I fråga om förhållandet till länderna inom EU finns regle-ringen dock numera i en särskild lag, lagen (1996:701) om befo-genheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen(prop. 1995/96:166, SkU23, JuU5y, rskr.288). Lagen, som trädde i kraft den1 , reglerar alltså befogenheter vid den inre gränsen.Lagen är tillämplig endast på vissa särskilt uppräknade varor. Hit hör bl.a.narkotika, krigsmateriel, vapen och ammunition, injektionssprutor och kany-ler, dopningsmedel och s.k. gatustridsvapen såsom stiletter och spikklubbor(3 §). Anmälningsskyldighet föreligger för den som utan vederbörligt till-stånd inför eller utför någon av de i lagen uppräknade varorna över Sverigesgräns till ett annat EU-land (4 §). För kontroll av att anmälningsskyldighetenfullgörs får tulltjänstemän anmana resande att stanna (5 §). I samma syfte fårtulltjänstemän kontrollera bl.a. transportmedel och containrar samt resandesbagage (7 §). Under de i lagen (1960:418) om straff för varusmuggling(varusmugglingslagen) angivna förutsättningarna kan även kroppsvisitationeller kroppsbesiktning komma i fråga (7 §). Lagen ger alltså tullpersonalmöjlighet att utföra kontroller beträffande de i lagen uppräknade varuslagenäven i sådana fall där någon misstanke om brott inte föreligger. Sådana kon-troller får dock inte utföras så att urvalet av vad eller vem som kontrollerassker slumpmässigt (2 § ). Lagen innehåller vidare bestämmelser om förfa-randet vid kontroll samt om straff vid överträdelse av lagen, såvida integärningen är belagd med straff i varusmugglingslagen eller brottsbalken.Varusmugglingslagen kommer även i fortsättningen att gälla vid såväl yttresom inre gräns.MotionernaEtt flertal motionsyrkanden rör och frågor kring frirörlighet över medlemsstaternas gränser. I motion U504 yrkas att bördra tillbaka sin ansökan om att ingå i , och i motionU501 begärs att förhandlingarna om anslutning till Schengenavtaletuppskjuts till dess att EU:s pågående regeringskonferens avslutats. Att Sveri-ge bör delta i och även övriga nordiska länderberedas möjlighet att delta yrkas i motion Ju903. Enligt motion U504 börriksdagen få ta del av samtliga handlingar som rör ochdet pågående arbetet med anpassning till detta samarbete avbrytas. Imotion U515 framhålls att medlemskap i förberedas noga samt att den fria rörligheten över gränserna bl.a. för-utsätter att tillträder Europolkonventionen. I samma motion begärsatt den svenska gränskontrollen återupprättas och i motion U516 begärs attregeringen verkar för att det utan hinder av principen om fri rörlighet skallvara möjligt att kontrollera personer som passerar den svenska gränsen, ävenom någon brottsmisstanke inte föreligger.Utskottets övervägandenVad först gäller anslutning till , har Sverigealltså undertecknat . Övriga nordiskaEU-länder har också undertecknat avtalet, under det att och Norgeundertecknat omfattande samarbetsavtal med Schengenstaterna. Härigenomfår önskemålen i motion Ju903 (yrkande 37) anses tillgodosedda. EftersomSverige undertecknat , saknar motionerna U501 och U504(yrkande 3) aktualitet. I fråga om förberedelserna för anpassning tillSchengensamarbetet anser sig utskottet kunna räkna med att dessa kommeratt redovisas av regeringen i den departementspromemoria och den proposi-tion om ratifikation av som aviserats. Något uttalande frånutskottet i denna fråga med anledning av motion U515 (yrkande 56) framstårdärför inte som nödvändigt. Motsvarande bedömning kan göras i fråga ommotion U504 (yrkande 2). Frågan om bör anpassa sig till Schengen-samarbetet är en fråga som får pröva när den tar ställning till frå-gan om att godkänna det svenska anslutningsavtalet. Med det anförda före-slår utskottet att motionerna U501, U504 (yrkande 2 och 3), U515 (yrkande56) samt Ju937 (yrkande 37) avstyrks.När det gäller yrkandet i motion U504 (yrkande 1) att skall få tadel av samtliga dokument som ligger till grund för ,avser detta, enligt vad som framgår av motionen, de handlingar som sam-manfattande brukar benämnas regelverk. Regeringenhar numera överlämnat dessa handlingar till . Enligtvad utskottet inhämtat från omfattas vissa av handlingarna avs.k. utrikessekretess enligt 2 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100); flertalethandlingar är emellertid inte underkastade sekretess. Genom överlämnandetär regelverk tillgängligt för ledamöterna i . I fråga om riksdagsledamöter, som inte tillhör , inne-bär praxis att de kan få tillgång till de sekretessbelagda handling-arna endast efter tillstånd av . Handlingarna kan därutöver blitillgängliga för ledamöter i utskott genom att vederbörande ut-skott begär att få del av dem i samband med behandlingen av något ärende iutskottet. Enligt utskottets mening innebär regeringens överlämnande avSchengensamarbetets regelverk till att önskemålet i motionU504 (yrkande 1) är tillgodosett. Utskottet föreslår att motionen avstyrks iden delen.I motion 515 framhålls att förutsätter kompensatoris-ka åtgärder, bl.a. Europolsamarbetet. I samma motion begärs - som yrkandetfår förstås - att skall tillföras nya tjänster. Som redovisats ovanpågår arbetet med anslutning till Europolkonventionen. Önskemåleti motion 515 i den delen får därmed anses tillgodosett. När det gäller fråganom förstärkning av personal, finns det anledning att framhålla attverket i samband med EU-anslutning genomgick en omfattandeomorganisation och reducering av personalen. Den nya organisationen träddei kraft . I enlighet med vad på grundval av skatteut-skottets betänkanden /95:SkU23 och 1994/95:SkU33 uttalat (rskr.1994/95:240), skall en utvärdering göras av effekterna för kontrollverksam-heten och tullverksamheten i övrigt av organisationsförändringen. Regering-en har tillkallat en särskild utredare med uppdrag att genomföra utvärdering-en. Uppdraget skall vara slutfört (dir. 1997:34). Utskottetkan inte finna att det finns skäl att föregripa utvärderingsarbetet. Utskottetföreslår att motion U515 (yrkandena 57 och 58) avstyrks.Utskottet har i yttrandena /96:JuU3y (s.10 f) och 1995/96:JuU5y (s. 4f) berört frågan om förhållandet mellan inre gränskontroll och EG-rättensprincip om fri rörlighet för personer. Som ovan framgått ger lagen om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiskaunionen tullpersonalen rätt att utföra kontroll av personer, som passerarSveriges inre gräns, även i sådana fall, där någon brottsmisstanke inte före-ligger. Kontrollen får visserligen inte vara slumpmässig men kan vara grun-dad på tullpersonalens allmänna erfarenheter och kunskaper om smuggling.Utskottet finner med hänsyn till det anförda att önskemålet i motion U 516(yrkande 9) är tillgodosett genom gällande regler, och utskottet föreslår attyrkandet avstyrks.Samarbete i rättsliga och inrikes frågorBakgrundEU-fördraget innehåller i avdelning VI (artiklarna K-K.9) bestämmelser omsamarbete i rättsliga och inrikes frågor. Samarbetet brukar kallas för EU:stredje pelare. Till sin natur är samarbetet mellanstatligt, vilket bl.a. innebäatt rådets beslut förutsätter enhällighet och att genomförande av beslutadeåtgärder sker enligt medlemsstaternas nationella regler. Någon normgiv-ningskompetens har inte överlåtits från medlemsstaterna till unionen. Samar-betet omfattas alltså inte av EG-rätten och dess principer. Skälet till dennaordning är att samarbetet berör rättsstatliga kärnområden, inom vilka detansetts viktigt att medlemsstaterna får behålla ett självbestämmande. Arbetetinom tredje pelaren leds, på samma sätt som inom EU i övrigt, av rådet somvid sina sammanträden på detta område består av medlemsstaternas justitie-och inrikesministrar.Under rådet finns ett tjugotal arbetsgrupper och kommittéer som behandlarde olika sakfrågorna och förbereder dessa för beslut i rådet. Rådets beslututgörs av gemensamma åtgärder, gemensamma ståndpunkter och resolutio-ner. Även rekommendationer och andra typer av beslut förekommer. Särskiltbetydelsefulla instrument är på detta område konventioner, vilka upprättas avrådet och undertecknas av medlemsstaterna.Utskottet har i sitt yttrande 1995/96:JuU3 y (s. 3 f) närmare redogjort församarbetet inom tredje pelaren.MotionernaMotionsyrkandena rör väsentligen frågor om överflyttande av ämnesområdenfrån tredje pelaren till första pelaren samt om effektivisering av arbetet inomtredje pelaren. I motion U515 (yrkandena 51 och 52) anförs att stora delar avEU:s juridiska och inrikespolitiska samarbete bör föras över till första pela-ren samt att - som yrkandet får förstås - beslut av rådet inom tredje pelarensområden skall kunna fattas med kvalificerad majoritet. Ett liknande yrkandeframförs i motion U15 yrkande 4. Även i motion U14 (yrkande 2) begärs attviktiga delar av samarbetet inom tredje pelaren förs över till första pelaren.Slutligen framhålls i motion U515 (yrkande 60) att alla liberaliseringstenden-ser i narkotikafrågan skall avvisas såväl på nationell som på europeisk nivå.Utskottets övervägandenUtskottet behandlade likartade motionsyrkanden i yttrandet 1995/96:JuU3y(s. 5 f). Utskottet anförde den gången, att det var en utbredd uppfattning attsamarbetet inom EU på det rättsliga och inrikes området inte fungerat till-räckligt bra. Utskottet ansåg dock att samarbetet på detta område, såvitt detberörde utskottets beredningsområde, alltjämt borde vara i huvudsak mel-lanstatligt. Samarbetet berörde rättsstatliga kärnområden, där det var viktigtatt behålla ett nationellt självbestämmande. Särskilt när det gällde denstraffrättsliga delen av narkotikapolitiken var det svårt att tänka sig att övelåta beslutanderätten till EU. Från svensk sida borde emellertid inriktningenvara att det mellanstatliga samarbetet skulle effektiviseras.