bet · GL01TU1 · 1997-11-27 00:00:00 — Det har inte visats för om dessa farhågor har någotberättigande eller inte. Det är därför dags att nu grundligtut-reder frågan.I motion 1997/98:T601 (mp) framhålls att grundproblemet medhöghastighetsfärjorna är att de höga hastigheterna orsakar extremt höga vågor.Det är därför mycket angeläget att fastställer hastighetsgränserför fartygen i fråga.I motion 1997/98:T614 (v) framhålls att konsekvenserna avhöghastighetsfärjornas framfart är förödande. Onaturliga virvlar uppstår långtunder vattenytan, mikroorganismer slås sönder och bottenslammet dras upp.Höghastighetsfärjorna skapar också stora svallvågor som orsakar skador påområden längs kusten. För att skadorna skall kunna minimeras börhöghastighetsfärjorna följa farleder som ligger så långt från land som möjligt.Vidare framhåller motionärerna att dessa fartyg innebär problem frånsjösäkerhetssynpunkt. De är extremt känsliga för dåligt väder. Redan vidvindstyrkor /sek är det tveksamt om de kan köras. Motionärerna vill attregeringen tillsätter en utredning om höghastighetsfärjornas miljöpåverkan ochom hur denna skall kunna minimeras.Enligt vad utskottet erfarit leder en för de nordiskasjöfarts- administrationerna gemensam utredning om höghastighetsfärjornasmiljöpåverkan. Utredningen kommer att redovisas . Sjöfartsverketansvarar också för en nordisk utredning om höghastighetsfartygs tekniskasäkerhet. Dessutom gör verket en egen utredning om trafikfrågor somaktualiseras av höghastighetsfartyg.I avvaktan på resultatet av de nämnda utredningarna är utskottet inte för sindel berett att föreslå någon åtgärd med anledning av de nu aktuellamotionerna, 1997/98:T220 (mp) yrkande 21, 1997/98:T601 (mp) och 1997/98:T614(v). Dessa motionsyrkanden avstyrks sålunda.I motion 1997/98:T621 (c) framhålls (yrkande 1) att det nu är snart tre årsedan den s.k. supertrålaren sjönk strax söder om . Fartyget,som var registrerat i , var i mycket dåligt skick ochsjönk då hon bogserades från på väg till skrotning. Fartyget ligger på25 meters djup och läcker olja i ett område av omistliga naturvärden.Motionärerna framhåller också (yrkande 2) att det är oacceptabelt att åtgärderinte med det snaraste vidtas i syfte att förhindra miljöskador då fartygsjunkit. Föreskrifter måste självfallet finnas om hur sådana situationer skallhanteras. En utredning bör därför tillsättas för att ta fram sådanaföreskrifter.Det sjunkna fiskefartyget läcker inte någon olja, enligt uppgiftfrån . Fartyget utgör emellertid enligt Sjöfartsverketsbedömning en risk, eftersom det sannolikt kommer att läcka olja när det harrostat sönder. Verket avser att underställa regeringen frågan om bärgning. Detbör framhållas att lagen om åtgärder mot förorening från fartyg innehållerbestämmelser om förfarandet vid miljöhot från sjunkna fartyg. Dessabestämmelser har vid ett flertal tillfällen tillämpats till stöd för bärgningav sjunkna eller strandade fartyg. Frågan om borttagande av vrak utreddes under1970-talet, men utredningen ledde inte till lagstiftning.Med det anförda finner utskottet syftet med motion 1997/98:T621 (c)tillgodosett. Motionen bör därför inte föranleda någon åtgärd ochavstyrks följaktligen.13.4.2 FritidsbåtstrafikenI motion 1997/98:T606 (mp) begärs en utredning om skärpta regler för fri-tidsbåtar. Motionärerna vill ha krav på förarbevis för förare av båtar medstörre motorer och en lägsta åldersgräns för framförande av motordrivna båtar.Motionärerna vill också ha hastighetsgränser inomskärs, hastigheter somavpassas till fauna och flora i det berörda området. Vidare betonas attnykterhet bör vara ett oavvisligt krav på dem som framför båtar till sjöss.I motion 1997/98:T607 (s) framhålls att det nu inte är lagligt möjligt attpröva båtförares nykterhet med utandningsprov på samma sätt som görs med förareav motorfordon i vägtrafiken. Vet man med sig att det finns risk för att?blåsa? ökar säkert medvetenheten om att man böra vara nykter även vidbåtratten eller seglet, betonar motionärerna. De framhåller också att ökadsäkerhet kan uppnås genom genom ökad sjökunskap. Kanske, säger de, med någonform av behörighet, praktiska prov och minimiålder för framförande av stora ochsnabba båtar.Enligt kungörelsen (1970:344) om kompetenskrav för förare av störrefritidsbåtar får fritidsbåt vars skrov har en största längd av minst tolv meteroch en största bredd av föras endast av den som harskepparexamen. För förande av fritidsbåtar som är mindre än dem som omfattas avdenna kungörelse finns inga bestämmelser om kompetenskrav. Sjöfartsverketdriver emellertid i samarbete med fritidsbåtsorganisationerna enverksamhet som syftar till att stimulera fritidsbåtförare att frivilligt lärasig navigation och sjövägsregler. Bevis om förvärvade kunskaper och färdigheterutfärdas i form av ett förarintyg. Verksamheten har enligt verkets bedömninghaft god effekt från sjösäkerhetssynpunkt. Antalet dödade och skadade i olyckormed fritidsbåtar är relativt litet, men arbetet med att minska antaletytterligare fortsätter givetvis. Det stora flertalet snabba fritidsbåtar iSverige är inte stora och tunga utan s.k. styrpulpetbåtar, dvs. i princip litestörre roddbåtar med utombordsmotor som har en effekt på 20 à 30 hästkrafter.Om krav på kompetensbevis skulle ställas på samtliga förare av snabba båtar,skulle det beröra flera hundra tusen människor. Det är enligt Sjöfartsverkettveksamt om en sådan insats är motiverad från säkerhetssynpunkt med tanke påden relativt goda olycksstatistiken.Vad gäller fartgränser inomskärs vill utskottet erinra om att länsstyrelsenenligt sjötrafikförordningen (1986:300) har alla de möjligheter som behövs föratt kunna införa sådana fartgränser, som inte berör allmän farled.Krav på nykterhet till sjöss gäller enligt straffbestämmelserna i 20 kap.sjölagen (1994:1009). Väg- och sjöfyllerikommittén har i sitt betänkande Grovtrattfylleri och sjöfylleri (SOU:131) föreslagit en skärpning avsjöfylleribestämmelserna. Förslaget har ännu inte lett till lagstiftning. Avlagen (1976:1090) om alkoholutandningsprov framgår att polisen får ta sådantprov även på den som misstänks för sjöfylleri.Med hänvisning till det anförda finner utskottet inte någon åtgärdpåkallad med anledning motionerna 1997/98:T606 (mp) och 1997/98: T607 (s) i härberörd del. Motionsyrkandena avstyrks följaktligen.13.5 Färjetrafiken på Gotland13.5.1 Avveckling av avtalet med framhåller att det gällande avtalet mellan staten och om linjetrafiken på upphör att gälla . Isamband med avvecklingen av avtalet kommer vissa icke oväsentliga kostnader attuppstå. I dessa kostnader ingår kapitalkostnader och kostnader för tillsyn avfartygen i avvaktan på en försäljning av fartygen. Regeringen föreslår att denav bemyndigas att överskrida anslaget B 2 Transportstöd till Gotlandmed anledning av vad sålunda anförts om avveckling av avtalet med tillstyrker regeringens förslag.13.5.2 GotlandstilläggetGenom det statliga transportstödet till färjetrafiken på subventionerasbåde person- och godstrafiken. Utöver detta stöd subventioneras dessutomgodstrafiken enligt ett särskilt system med högstprisreglering och ett s.k.Gotlandstillägg. Bakgrunden till detta system är atttransportförmedlingsföretagen tidigare tillämpade en speciell taxa förGotlandstrafiken. Taxan var konstruerad på i princip samma sätt som taxorna förövriga transporter på fastlandet. För att täcka färje- och hamnavgifter samt avöverfarten föranledda merkostnader påfördes dock ett sjötillägg.Sjötillägget slopades som en högstprisreglering infördes.Denna innebär att transportförmedlingsföretagens taxor för godstransporter tilleller från skall motsvara taxan för en transport av motsvarande längd ilandet i övrigt. För att kompensera transportförmedlingsföretagen får dessadebitera ett frakttillägg i all inrikes fjärrtrafik, det s.k.Gotlandstillägget. Detta tillägg utgjorde, fram t.o.m. utgången av , 0,av nettofraktsumman i varje enskilt fraktavtal.I december 1996 beslutade (prop. 1995/96:44, bet. 1995/96: TU7,rskr. 1995/96:99) att Gotlandstillägget skulle avvecklas. Så skulle ske med0,för vart och ett av åren 1997, 1998 och 1999.I årets budgetproposition framhåller regeringen att den uppdrogåt () att i samråd medKonkurrensverket följa upp avvecklingen och , eller omgående om negativaeffekter för näringsliv kunde påvisas, återkomma med en rapport tillregeringen. lämnade en lägesrapport . I denna konstateradesatt sänkningen av Gotlandstillägget hade gällt under allt för attdet skulle vara möjligt att dra några mer ingående slutsatser om avvecklingensbetydelse för utvecklingen av näringslivet på Gotland.Regeringen framhåller att transportförmedlingsföretagen höjde sinafraktpriser till och från som en följd av Gotlandstilläggetsavveckling. Detta fick negativa effekter för näringsliv.Sjöfartsverket beslutade därför att sänka längdmetertaxan förtransportstödsberättigade transporter till och från till 52 kr.Regeringen säger sig kunna konstatera att transportförmedlingsföretagendärefter sänkt sina fraktpriser. Regeringen har uppdragit åt att i samrådmed berörda intressenter utarbeta ett förslag till en modell för stöd tillgodstransporter till och från . I avvaktan på en långsiktig lösninganser regeringen att den fortsatta avvecklingen av Gotlandstillägget bör anstå.I motion 1997/98:T602 (m) framhålls att Gotlandstillägget egentligen är en formav konsumtionsskatt på alla transporter till förmån för subventionering avenskilda företag i . Stödet har tidigare utvärderats, och ingapositiva effekter har kunnat påvisas. Tvärtom har det förhindrat normalkonkurrens i Gotlandstrafiken och därmed skapat en högre kostnadsnivå.Gotlandstillägget tillhör den skadligaste formen av industristöd, eftersom denskapar en oligopolsituation och hindrar en sund konkurrens. Motionären yrkaratt beslutar avskaffa Gotlandstillägget i enlighet med vad som anförsi motionen.I motion 1997/98:T610 (v) framhålls att det inte står helt klart vilkenform som det framtida stödet till godstransporter till och från bör få.Däremot kan och bör man, betonar motionärerna, slå fast vilka principer somskall gälla för stödet: Det skall vara konkurrensneutralt och det skall ledatill att kostnaderna för transport av gods mellan och en ort påfastlandet inte är högre än för transport motsvarande sträcka på fastlandet.Finansieringen kan ske helt eller delvis via anslaget Transportstöd tillGotland, men vi vill betona, säger motionärerna, att den inte får görasavhängig en fixerad totalram för transportstöd till Gotlandstrafiken, som t.ex.dagens i årligt stöd.Utskottet kan konstatera att har regeringens uppdrag att i samråd medberörda intressenter utarbeta förslag till en modell för stöd tillgodstransporter till och från . Utskottet delar vidare regeringensuppfattning att den fortsatta avvecklingen av Gotlandstillägget bör anstå iavvaktan på en långsiktig lösning.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 1997/98:T602 (m).Utskottet förutsätter att frågor av det slag som behandlas i motion1997/98:T610 (v) övervägs inom ramen för uppdrag. Motionen bör därförinte föranleda någon åtgärd och avstyrks följaktligen.13.5.3 Trafikråd för GotlandI motion 1997/98:T214 (fp) framhålls att det regionala inflytandet överfärjetrafiken till och från måste förstärkas. Detta kan ske genom attGotland ges ett större inflytande i frågor som rör trafikens utformning, taxor,turlistor m.m. Man bör därför inrätta ett trafikråd för , därföreträdare för staten och gotländska intressen ingår.Riksdagen godkände ett förslag till avtal mellan staten ochGotlandstrafiken AB (u.b.) om färjetrafik till och från (prop. 1996/97:33, bet. 1996/97:TU4, rskr. 1996/97:60). Enligt avtalet skallett trafikantråd inrättas. I rådet skall ingå företrädare för kommunoch i . Till rådet skall inbjudas de intressenter somde nämnda företrädarna vid varje mötestillfälle finner lämpligt. Rådet avsesägna sig åt frågor om taxor och turlistor. Härtill kommer att detrafikansvariga parterna skall ge rådet information om bl.a. säkerhet ochservice.Med det anförda finner utskottet syftet med motion 1997/98:T214 (fp) yrkande23 tillgodosett. Det kan lämnas utan någon åtgärd och avstyrksdärför.13.6 Fritidsbåtsregister m.m.I motion 1997/98:T605 (s) yrkas att hos regeringen begär förslag omåterinförande av ett obligatoriskt fritidsbåtsregister.I motion 1997/98:T607 (s) framhålls att ett allmänt register över fritidsbåtarskulle öka säkerheten att identifiera efterlysta båtar.I motion 1997/98:T608 (s) framhålls att regionalpolitiska överväganden börgöras vid ett återinförande av ett statligt fritidsbåtsregister. Motionärernaföreslår att ett nytt register förläggs till , en ö vid iÅngermanland, län.I motion 1997/98:T613 (s) framhålls att båtar i naturen ställer krav påsjöräddning, gästhamnar, toaletter i skärgården och sophantering på öarna m.m.Vi vet också, säger motionärerna, att den båt som är registrerad är lättare attspåra för sjöräddning och polis vid försvinnanden och olyckor.Försäkringsfrågorna kan förenklas om en båt är registrerad, något som kan blitill stor hjälp vid inbrott, skadegörelse och stölder av båtar. Registreringenoch beskattningen bör, avslutar motionärerna, omfatta endast båtar över en vissstorlek.I motion 1997/98:T214 (fp) framhålls att liberalerna - i likhet meden miljon båtägare, Datainspektionen och - anser att ettstatligt, obligatoriskt båtregister inte bör återinföras. Det är intemotiverat av vare sig olycksskäl eller miljöskäl, betonar motionärerna.I motion 1997/98:T220 (mp) framhålls att fritidsbåtarna bör betala sinamiljökostnader i högre utsträckning och att de också bör utvecklas imiljövänligare riktning. Dessa frågor bör regeringen enligt motionärerna låtaytterligare utreda. Därefter bör regeringen återkomma med ett förslag tillriksdagen om hur fritidsbåtarna skall betala sina miljökostnader i syfte att nåen miljöstyrande effekt.Frågor om återinförande av det statliga fritidsbåtsregistret, om skatt påfritidsbåtar och om obligatorisk ansvarsförsäkring behandlas i betänkandet Fri-tidsbåten och Samhället (SOU 1996:170). I propositionen lämnas en redogörelseför förslagen i betänkandet och för remissutfallet. Regeringen framhåller attdet finns motiv för ett statligt åtagande i frågan. Detta åtagande börgenomföras i nära samråd med sektorns intressenter, företrädesvis denfolkrörelse som båtfolket utgör men även exempelvis försäkringsbranschen.Regeringen säger sig därför ämna återkomma till med ett konkretförslag till hur en allmän registrering av fritidsbåtar skall genomföras.Förslagen bör även innehålla det som i utredningsbetänkandet anförs omfritidsbåtstrafikens kostnadsansvar.Utskottet anser att regeringens sålunda aviserade förslag bör avvaktas ochär därför inte berett att föreslå någon åtgärd med anledning av denu behandlade motionsyrkandena. Samtliga dessa yrkanden avstyrks följaktligen.13.7 Isbrytarnas bemanning och lokaliseringI motion 1997/98:T612 (v) framhålls att all isbrytning bör skötascivilt med svenskflaggade civilbemannade isbrytare.Den traditionellt militära bemanningen av isbrytarna är enligtSjöfartsverkets uppfattning effektiv, flexibel och kostnadsmässigt fördelaktigför sjöfarten. Den ger dessutom positiva effekter för Marinen. Verket villockså behålla den militära bemanningen, åtminstone under de framöversom , , och fortsatt väntas vara i drift. Som nämnts isamband med frågan om investeringar kommer och attbytas ut. I propositionen framhålls att , för att minskakostnaderna, har undertecknat en avsiktsförklaring med om tre isbrytande s.k. off shore-fartyg. Enligtavsiktsförklaringen skall kontraktet löpa med option påytterligare . Det första fartyget kan levereras . Sjöfartsverketskall kunna disponera fartygen och betalar en beredskapshyra den1 januari till för detta. är fartygen civiltbemannade liksom, självfallet, i övrigt. Fartygen kan dock ävenunder användas till annan verksamhet om isläget tillåter, någotsom i sådant fall minskar hyreskostnad.Med det anförda finner utskottet syftet med motion 1997/98:T612 (v) yrkande 8delvis tillgodosett. Yrkandet bör därför lämnas utan någon åtgärdoch avstyrks följaktligen.I motion 1997/98:T603 (m) framhålls att de i stationerade isbrytarnabör flyttas till Luleå.Utskottet delar regeringens i propositionen uttalade uppfattning attSjöfartsverket bör ha att självständigt ta ställning till hur mål somuppställts av skall uppnås. Målet för isbrytningen är attvintersjöfart skall kunna bedrivas på alla svenska hamnar av betydelse.Sjöfartsverket skall sträva efter att isbrytningen sker på ettkostnadseffektivt sätt. Utskottet förutsättet att så sker. Motionen avstyrksmed det sagda.13.8 Bemanning av utsjöplatserI motion 1997/98:A455 (fp) framhålls att beslutat att minska sinbemanning på utsjöplatser såsom Landsort, och Söderarm. Det försvagarunderlaget för en levande skärgård, säger motionären, och det betyder ocksåminskad trygghet och säkerhet för båtfolket, som ju i viss mening ärSjöfartsverkets största kundgrupp. Farledsavgifter utgår formellt inte påfritidsbåtstrafiken, säger motionären. Det skulle dock vara rimligt attbetrakta en del av drivmedelsskatten som en farledsavgift. Med ett sådantbetraktelsesätt skulle ?avgiften? kunna täcka dels de kostnader som främstSjöfartsverket nu har för båtlivet, dels kostnader för sådana uppgifter som ärsekundära för sektorsintressen men primära för samhället totalt, t.ex. levandeskärgårdssamhällen och goda möjligheter för ett säkert och miljöanpassatbåtliv.I motion 1997/98:Fö723 (s) framhålls att det är viktigt att det finns enräddningsberedskap för båtturismen och för alla som vistas i skärgården.Sjöräddningsstationerna, som t.ex. den i Söderarm, skapar arbetstillfällen ochfyller en viktig funktion för sjösäkerheten.Utskottet vill med anledning av dessa motionsyrkanden framhålla attSjöfartsverket genomför ett rationaliseringsarbete som syftartill att sänka verkets utgiftsnivå med ca . Ävensjötrafikområdet, där lotsning och sjöräddning ingår, innefattas i dennabesparing. finns 29 lotsstationer runt Sveriges kuster och ca 550 lotsaroch båtmän. Båtmän svarar dels för att köra ut lotsar till fartyg, dels ivissa fall för mottagande av lotsbeställningar (s.k. lotsutkik). Sjöfartsverketplanerar inte att lägga ned någon lotsstation utan kommer även fortsättningsvisatt finnas kvar i skärgården och runt våra kuster. Därmot kommer den s.k.lotsutkiken, dvs. lotsbeställningen, att sammanföras med verketstrafikinformationscen-traler dit samtliga handelsfartyg haranmälningsplikt.För innebär det sagda att 2-3 tjänster dras in påSandhamn men att det fortsättningsvis ändå finns 14 båtmän kvar. På Lands-ortdras 6 tjänster in men även här finns 14 båtmän kvar. Lotsbeställningenframöver kommer enligt planer att utföras avtrafikinformationscentralen i , där verket avser att samordnalotsbeställningarna med slusspersonalen som finns där.Sjöräddningsstationen på har lagts ned. harbedömt att resurserna bättre kan utnyttjas på annat sätt i organisationen. Enförstärkning görs i stället vid verkets station i . Detta innebär attsju tjänster har dragits från Söderarm, en ö som inte har någon bofastbefolkning.Sjöfartsverkets mål är att ingen skall behöva bli uppsagd, utan personalenskall erbjudas omplaceringar, pensionsavgångar eller annat arbete.Regeringen har uppdragit åt i att utredavissa frågor om samordning av statliga verksamheter m.m. i Stockholms skärgård.I beslutet erinras om att stat och kommuner traditionellt varit viktigaarbetsgivare i skärgården. Strukturförändringar, behov av rationaliseringar ochnya tekniska möjligheter att bedriva verksamhet på mindre avståndsberoende sätthar inneburit minskad statlig verksamhet bl.a. inom ochKustbevakningen. Regeringen betonar, med hänsyn till den särskilda situationeni skärgården, att eventuella förutsättningar att behålla och utveckla olikafunktioner bör tas till vara. i skall en-ligtbeslutet avge en lägesredovisning och samtidigtlämna förslag till tidpunkt för slutredovisning.Med hänvisning till det anförda och i avvaktan på den nämndautredningsredovisningen avstyrker utskottet motionerna 1997/98:A455 (fp)yrkande 6 och 1997/98:Fö723 (s).13.9 Färjor och farleder i StockholmsregionenI motion 1997/98:A455 (fp) framhålls att många transporter inte skulle behövagå genom de känsligaste delarna av . Dessa områden skulleinte behöva utsättas för oöverskådliga risker, om en särskild satsning gjordesför att förbättra infrastrukturen i , , ochNynäshamn. Därigenom skulle dessutom antalet tunga transporter genomStockholms innerstad reduceras. Vidare skulle behovet av en ny farled genomskärgården minska.De frågor som motionärerna aktualiserar har behandlats avutskottet vid ett flertal tillfällen. Utskottet har därvid erinrat om attregeringen, som en följd av debatten om Rödkobbsleden, beslutade attlåta genomföra en utredning om hur de land- och sjöbaserade person- ochgodstransporterna till och från skulle kunna samordnas.Vidare har utskottet redogjort för de frågor som utredningen tog upp i sittbetänkande Färjor och farleder (SOU 1992:56) och för den fortsatta beredningenav dessa frågor. Utskottet har tidigare framhållit vikten av en helhetssyn påfarleds- och trafiksystemet i bl.a. . Regeringen haraviserat en trafikpolitisk proposition . Utskottet förutsätteratt sjöfartens roll i transportsystemet kommer att behandlas i propositionenoch därmed den typ av frågor som tas upp i motionen. I avvaktan härpå avstyrkerutskottet motion 1997/98:A455 (fp) yrkande 11. I sammanhanget förtjänar nämnasatt en färjelinje numera öppnats mellan och . Vidarehar trafiken mellan och flyttats över till Kapellskär.13.10 Utbyggnad av Trollhätte kanalI motion 1997/98:T215 (fp) framhålls att den europeiska integrationen, nyasystemlösningar för fartygstrafik och den utökade trafikvolymen haraktualiserat en utbyggnad eller total nybyggnad av slussarna i Trollhättekanal. Motionärerna betonar att regeringen bör upprätthålla en betydandeberedskap för att snabbt ta ställning till kommande förslag från Sjöfartsverketbeträffande investeringar i fartygstrafiken på och Trollhätte kanal.Enligt vad utskottet erfarit arbetar man inom med en utredningi syfte att utröna dels om det är tekniskt möjligt att bygga ut kanalen, delsvad en sådan utbyggnad skulle kosta. Utredningen kommer att tjäna som underlagför beslut av regeringen. Utskottet förutsätter att regeringen fattar beslut såsnart som möjligt sedan utredningen redovisats. Något uttalandesynes inte erforderligt, varför motionsyrkandet härom avstyrks.13.11 Handelsflottans kultur- och fritidsrådHandelsflottans kultur- och fritidsråd (HKF) har till uppgift atttillhandahålla sjöfolk ett attraktivt fritids- och kulturliv. HKF:s verksamhetfinansieras genom en avräkning på fyravgifter, som fåruppgå till högst , samt av egna avgiftsintäkter. Dessa medel tilldelas HKFefter sär-skild prövning av regeringen. Då systemet för sjöfartsavgifterförändras, kommer rådet att finansieras genom avräkning frånintäkter från farledsavgifter. Regeringen framhåller att avrådets totala kostnader skall finansieras genom avräkning frånfarledsavgifterna och föreslår att godkänner vad regeringen sålundaanfört.I motion 1997/98:T224 (m) framhålls att HKF inte bör finansieras viasjöfartsavgifterna utan av användarna, dvs. sjöfolket.Utskottet ansluter sig för sin del till regeringens uppfattning. Regeringensförslag tillstyrks följaktligen medan motionsyrkandet avstyrks.13.12 Fiskefartyget förlisningI motion 1996/97:T616 (fp) framhålls att det svenska fiskefartyget frånHamburgsund förliste . gjordes ett trålfynd som medstor sannolikhet visar platsen där antas ligga. Stort intresse finns,säger motionärerna, från såväl anhöriga som yrkesfiskarkåren att utforska omdet är som ligger på platsen och om det finns skador på skrovet som kantyda på att en eventuell kollision har skett.