bet · GK01KU25 · 1997-05-15 00:00:00 — Programmets bärande delar varrådgivningsinsatser beträffande primärvård, mödra- och barnhälsovård inkl.familjeplanering och aids/hiv-bekämpning, läkemedelskontroll ochadministration av sjukhus. Detta program avsågs att gälla fr.o.m. budgetåret1994/95.De stora bristerna på infrastrukturområdet och deras hämmande inverkan påden pågående ekonomiska reformprocessen motiverade SIDA till ett kraftigtökande engagemang avseende stöd till energisektorn. Tyngdpunkten i samarbetetpå det aktuella området förlades till ett flertal insatser på eldis-tri-butionsområdet med landets tre kraftbolag som huvudsakliga mottagare avbiståndet. Viktiga komponenter i detta stöd är upprustning avdistributionsnätet, reparation av transformatorstationer samt utbildning avledningspersonal inom elkraftssektorn.En viktig del av stödet till reformprocessen utgörs av insatser för attbygga upp den institutionella kompetensen i . Samarbetet på dettaområde inriktades på insatser på skatte- och rättsområdena, materiellt stödoch utbildningsinsatser inom bankväsendet, stöd till utbildning imakroekonomi, ekonomisk policyanalys, företagsledning samt massmedie- ochkultursamarbete.Mekanismen för valutafördelning inom ramen för importstödetmarknadsanpassades . Konsekvensen av marknadsanpassningen var attbankerna i stället för staten fick ansvaret för fördelningen av valutan.Under perioden 1991-1994 fick enskilda organisationer allt lättare attarbeta i . Bland organisationer med verksamhet i landet fanns Räddabarnen, korset. De två sistnämnda verkade i ettsamnordiskt projekt inriktat på hemvändande vietnameser. Svenska Röda korsetfinansierade en representant för Internationella Röda korset i samt ettkatastrofberedskapsprogram.BITS arbetade främst för att främja ett vietnamesiskt deltagande iinternationella kurser. I ett principprogram som antogs 1993 fastlades attSWEDECORP:s arbete skulle inriktas på kompetensutveckling, affärsutvecklingoch kapitalförsörjning. På planerades insatser inom industriellmiljövård och etablering av en kreditfond. Exempel på verksamheter iSWEDECORP:s regi är utbildning av företagsledare i exportföretag, enexportfrämjandeinsats och miljöinsatser. SAREC stöder ettomfattande forskningssamarbete som koncentrerats till jordbruk och medicin.Under perioden 1991-1994 omfattade forskarutbytet ett tjugotal forskare, varavmerparten var vietnameser på utbildning i . Verksamheten hade dittillsberört ett tjugotal projekt.Politiska skiljelinjerEnligt 1991/budgetproposition syftade biståndssamarbetet till attstödja demokratifrämjande politiska och ekonomiska reformer. Enligt 1992/93års budgetproposition hade den direkta kopplingen till reformprocessenrenodlats alltmer, och det bedömdes som angeläget att inom biståndet främja endemokratisk utveckling. Den ekonomiska utvecklingen i gjorde detbefogat att se över möjligheterna för ett bredare biståndssamarbete. I 1993/94års budgetproposition framhölls att insatser inriktade på institutionellt stödtill den ekonomiska reformprocessen inklusive rättsutveckling hadeprioriterats, t.ex. avseende en utveckling av ett fungerande skattesystem ochen modernisering av bankväsendet. De tre stora sektorsprogrammen - skogs- ochmiljövård, hälsovård och energi - hade i ökande grad inriktats på attförstärka utvecklingen mot marknadsekonomi.Oppositionspartierna Socialdemokraterna och föreslog underden aktuella perioden tämligen konsekvent en bibehållen eller utökad landramför biståndet till . Socialdemokraterna yrkade i sina motioner på enmåttlig ökning i storleksordningen , medan Vänsterpartietyrkade betydligt mer, i storleksordningen 60-120 miljoner kronor.Särskilda regeringsbeslut(Källa: PM från UD)I sju fall fattade regeringen beslut avprincipiell betydelse eller annars av större vikt. I tre fall gällde beslutenstödinsatser som på grund av sin storlek krävde regeringsbeslut. I ett fallavsåg beslutet en överenskommelse i form av ett tvåårsavtal omutvecklingssamarbetet. I ett fall avsåg beslutet en landstrategi avseendeperioden - . I ett fall gällde beslutet enändring i ett proceduravtal.Sammanfattning av underlagsmaterialetUnder perioden /92-1993/94 utbetalades totalt , vartillkom i reservationer. Mellan budgetåren 1992/93 och 1993/94drogs anslaget ned med ca. på grund av regeringensmissnöje med den politiska reformtakten och de mänskliga rättigheterna iVietnam. Biståndet utanför landramen uppgick till ,däribland katastrofhjälp, bistånd för att utveckla demokrati och mänskligarättigheter, stöd till miljöåtgärder, bidrag från enskilda organisationer samtanslag till BITS, och . Det totala resursflödet under periodenuppgick till 1 217 miljoner kronor.Biståndet inriktades på skogsstöd, stöd till hälsovården och energisektorn,insatser för uppbyggandet av den institutionella kompetensen, importstöd ochstöd till BITS, och Socialdemokraterna och förordade underperioden, i kontrast till regeringen, tämligen konsekvent en bibehållen ellerutökad landram för biståndet till Vietnam.Särskilda regeringsbeslut av principiell betydelse eller annars av störrevikt fattades i sju fall. I tre fall gällde beslutenstödinsatser som på grund av sin storlek krävde regeringsbeslut. I ett fallgällde beslutet en överenskommelse i form av ett tvåårsavtal omutvecklingssamarbete. I ett annat fall gällde det ingående av ett avtal om enlandstrategi för den 1 juli 1994-den 31 december 1997.I ytterligare ett fall gällde beslutet en ändring i ett proceduravtal.Period 3 1994-1996(Källa: budgetpropositioner 1994/95-1995/96)Formell grund för utvecklingssamarbetetUtvecklingssamarbetet med grundas på en s.k. landstrategi som gällerför tiden 1 juli 1994-31 december 1997. Målet för utvecklingssamarbetetet medVietnam är enligt detta program att stödja den pågående ekonomiska ochpolitiska reformprocessen samt att främja demokrati och mänskliga rättigheter.Ekonomisk och social utvecklingI 1994/budgetproposition uttalades att den vietnamesiska regeringenfortsatt att driva utvecklingen i marknadsekonomisk riktning. Som positivafaktorer betecknades hög tillväxt, ökande export och utländska investeringarsamt relativt låg inflation. Stora underskott i bytesbalansen ochstatsbudgeten, hög arbetslöshet, ökande sociala klyftor samt växande miljöhotansågs oroväckande. En utveckling mot ökad öppenhet i samhället pågick, menutvecklingen mot politisk pluralism gick enligt regeringens mening /95 utbetalades . Biståndet kanaliseradestill sin huvuddel, , via SIDA, vidare till BITS (42,6),(5,2) och SAREC (11).I 1994/budgetproposition föreslogs en landram på 225 miljoner kronorför 31 december 1996, motsvarande 170miljoner kronor för -den 30 juni 1996.Härutöver förutsattes ökade insatser för att främja demokrati och mänskligarättigheter samt stöd genom enskilda organisationer. Regeringen förutsåg äventekniskt samarbete och näringslivssamarbete samt biståndskrediter,forskningssamarbete och betalningsbalansstöd för /96. Riksdagenbeslöt i enlighet med regeringens förslag. Enligt regleringsbrevet disponeradeSIDA /96. Härtill kom iingående reservation. Under budgetåret togs totalt ianspråk.Biståndets inriktningLandprogrammet för tiden omfattar förvaltningsbistånd och fortsattainsatser inom skogs-, hälso- och energisektorerna och för miljövård. Enligt1994/budgetproposition bör vid en bedömning av biståndets fortsattainriktning stor vikt läggas vid den ekonomiska reformprocessen, utbyggnad avsociala sektorer samt tydliga förbättringar beträffande demokrati ochmänskliga rättigheter.En stor del av det svenska biståndet avseende institutionella förändringargår till reformer av den vietnamesiska förvaltningen, bl.a. skatteväsendet,banksektorn och rättssystemet.Stödet till skogssektorn syftar till att skogsresurserna skall utnyttjaseffektivt och hållbart och att landsbygden skall utvecklas ekonomiskt. Stödetär främst inriktat på skogsbruk och markvård. /95rapporterades privatiseringen av skogsmark inte ha gett förväntat resultatberoende på kunskapsbrister och dålig förmåga hos förvaltningen att hjälpa deprivata brukarna. Stödåtgärder riktades /95 mot bl.a. markrättsligafrågor, jordreformer, brukningsmetoder och återplantering. Jämställdhetsfrågoroch miljöaspekter beaktas särskilt inom programmet.Sveriges engagemang i energisektorn har ökat. Tyngdpunkten i programmetligger på eldistribution, bl.a. genom utbyggnad av elnätet på landsbygden.Energisektorn har omorganiserats, vilket lett till förseningar avenergiprojekten.Stödet till hälsosektorn har inriktats framför allt på utveckling avstrategier, reformer och kompetensutveckling. Dessutom görs direkta insatserför speciellt utsatta grupper och geografiska områden. /95 startadesett program för framtagande av lagstiftning för läkemedelskontroll, och ettcenter som arbetar med läkemedelsbiverkningar startades.Under 1994/95 beviljades BITS en kredit för att bygga ut telenätet pålandsbygden. Antalet deltagare i BITS internationella kurser uppgick till 60vietnameser, vilket var fler än . SAREC gav stöd till forskninginom hälso- respektive skogssektorn samt till forskning inom miljöområdet.Särskilda regeringsbeslut(Källa: PM från UD)Under den här aktuella perioden har regeringen i två fall fattat beslut avprincipiell betydelse eller annars av större vikt. I det ena fallet gällde detstöd till ekonomiska reformprogram och skuldlättnadsåtgärder, och i ett annatfall gällde det en kredit till ett vattenkraftsprojekt.Politiska skiljelinjerI en motion /95 markerade ånyo sin tidigare, , framförda uppfattning att inga nya medel borde anvisastill och att landet borde avvecklas som programland. Folkpartietföreslog en sänkning av landramen med . Vänsterpartietföreslog att ramen borde ökas med 85 miljoner kronor.Sammanfattning av underlagsmaterialetUnder den här aktuella perioden utbetalades totalt 401 miljoner kronor.Biståndets inriktning bestäms av landprogrammet för , enligtvilket förvaltningsbistånd och fortsatta insatser inom skogs-, hälso- ochenergisektorerna och för miljövård prioriteras. Två beslut av principiellbetydelse eller annars av större vikt har fattats av regeringen under periodenavseende dels stöd till ekonomiska reformprogram och skuldättnadsåtgärder,dels en kredit till ett vattenkraftsprojekt. Från regeringen politisktavvikande meningar om Vietnambiståndet har framförts av , somföreslagit att borde avvecklas som programland, , somföreslagit en sänkning av landramen, och , som föreslagit enökning av landramen.Sammanfattning av biståndspolitiken avseende och 1988-1996I denna allmänna sammanfattning av det svenska utvecklingssamarbetet med Kubaoch är avsikten att fånga in följandeaspekter:1. Vilken betydelse har de allmänna biståndspolitiska målen haft förbiståndssamarbetet med respektive land? (De biståndspolitiska målen ärföljande: strävan efter levnadsnivåhöjning, resurstillväxt, ekonomisk ochsocial utveckling, ekonomiskt och socialt oberoende, demokratisk utveckling,hushållning med naturresurser och omsorg om miljön. Det sjätte målet -jämställdhet mellan män och kvinnor - infördes och har därförinte varit aktuellt under perioden.)2. Kan man urskilja några speciella mål för det enskilda landet vid någottillfälle?3. Har biståndssamarbetet varit förknippat med något eller några särskildavillkor?4. Vilken omfattning har resursöverföringen haft?5. Har biståndssamarbetet varit föremål för någon mera systematisk uppföljningeller utvärdering?6. Vilka regeringsbeslut av principiell betydelse eller annars av större vikthar fattats?7. Har regeringsbesluten fattats på formellt korrekt grund? Har deöverensstämt med den biståndspolitik som lagt fast?Utvecklingssamarbetet med Kuba1. har inte varit ett programland inombiståndspolitiken, dvs. landet har inte varit inlemmat i det reguljärabiståndssamarbetet. Ställningen som programland upphörde , då dettidigare reguljära samarbetet avbröts. Emellertid har det s.k. bredaresamarbete som ägt rum också styrts av de allmänna målen förbiståndspolitiken. Med hänsyn till samarbetets karaktär - s.k. bredaresamarbete - har det dock inte funnits någon samlad Kubapolitik knuten tillnågot eller några av de biståndspolitiska målen.2. Formellt vore det, med hänvisning till vad som sagts, fel att påståatt det funnits ett speciellt mål för biståndssamarbetet med . Indirektoch i praktiken förefaller emellertid beslut om attinföra en särskild anslagspost för demokratiutveckling, mänskliga rättigheteroch humanitärt bistånd ha bidragit till att fokusera demokratimålet isamarbetet med , särskilt under den borgerliga regeringsperioden1991-1994.3. Under Bildtregeringen kan man rent av tala om demokratimålet som ettsärskilt villkor för biståndet till . Regeringsbeslutet omatt avveckla samarbetet med efter hand som gällande avtal löpte utmotiverades med att den kubanska utvecklingspolitiken inte var förenlig medfrämjande av mänskliga rättigheter, demokrati och ekonomiska reformer. Attdetta underförstådda villkor stod kvar under hela regeringsperioden framgårav att den borgerliga regeringen så sent som , med hänvisning tillatt någon förändring inte inträffat som motiverade en omprövning av 1991 årsbeslut, avslog en framställan från SAREC om att få återupptaforskningssamarbetet med Kuba.4. Utbetalningarna av biståndsmedel till under den här aktuella periodenuppgår till , fördelade på 1988/89-1990/91, 18 %1991/92-1993/94 och 1994/95-1995/96. Dessa variationer speglarskillnaderna i regeringspolitiken mellan de socialdemokratiska regeringarnaoch den mellanliggande borgerliga regeringen.5. Någon systematisk uppföljning eller utvärdering av biståndssamarbetet medKuba finns inte tillgänglig för den aktuella perioden.6. Regeringen har i sex fall fattat beslut av principiellbetydelse eller annars av större vikt. Dessa beslut har fördelats jämnt mellanperiod 1 (1988/89-1990/91), period 2 (1991/92-1993/94) och period 3(1994/95-1995/96). De två första besluten gällde forskningsinsatser genomSAREC som till följd av sin storlek krävde regeringsbeslut. De två beslutensom den borgerliga regeringen fattade och harbeskrivits under punkt 3 ovan. De två beslut som den socialdemokratiskaregeringen fattade respektive hade föregåtts av nyasignaler beträffande Kubapolitiken i 1994/budgetproposition, enligtvilken beredskap för stöd till de demokratiska krafterna i aviserades.Beslutet innebar att kubaner åter kunde få komma i fråga i kurs-och stipendieverksamheten inom ramen för BITS verksamhet. I november samma årgavs SIDA i uppdrag att stödja initiativ som skapade förutsättningar förekonomisk och politisk systemförändring och som främjade demokratiska reformeroch respekt för mänskliga rättigheter.7. Huruvida regeringens beslut stämt överens med den politik som lagts fast avriksdagen är vanskligt att avgöra. Emellertid kan konstateras att densocialdemokratiska regeringens beslut och 1991 var att betrakta somrutinbeslut av närmast administrativ karaktär - besluten förefaller ha legatinom ramen för den gällande politiken, s.k. bredare samarbete, som intestyrdes av något särskilt program. Den borgerliga regeringens beslut om endrastisk inskränkning av biståndet synes ha byggt på den uppgradering avdemokratimålet som hade skett redan i den socialdemokratiska regeringensbudgetproposition /91 och som sedan ytterligare vässades i den borgerligaregeringens första budgetproposition 1991/92. beslut förefaller varaen logisk konsekvens av beslut; regeringen sade sig inte ha funnitnågra tecken till förbättring av situationen i sedan det förrabeslutstillfället. Den socialdemokratiska regeringens två beslut under 1995förefaller ha byggt på en mera optimistisk prognos beträffande möjligaförändringar i . Den nya politiken innebar att man borde stödja ochuppmuntra de krafter inom landet som strävade efter demokrati och respekt förmänskliga rättigheter. Regeringen fick underhand stöd för sin syn hos EU:sallmänna råd, som beslutade inleda en s.k. sonderande dialogmed i syfte att främja en fredlig övergång till demokrati och ekonomisköppenhet.Utvecklingssamarbetet med Vietnam1. Biståndspolitikens allmänna mål - med undantag för jämställdhetsmålet -synes ha varit tillämpliga på utvecklingssamarbetet med under helaperioden.2. Det tydligaste exemplet på särskilda mål för utvecklingssamarbetet medVietnam finns i den landstrategi som lades fast inför det nyalandprogram som avser perioden - . Enligtdetta är de övergripande målen för det svenska biståndet att stödja deekonomiska och politiska reformprocesserna samt att främja demokrati ochmänskliga rättigheter. Detta tema kan också urskiljas i den borgerligaregeringens budgetpropositioner under hela regeringsperioden.3. I ett fall kan ett explicit villkor i biståndspolitiken urskiljas, nämligendet villkor för fortsatt bistånd som fattade beslut om 1987.Villkoret gällde att skulle ha dragit tillbaka sina trupper frånKambodja . Detta beslut manifesterades i direktiv till SIDA attupprätta sådana avtal fram /90 att det inte skulle finnas någraåtaganden efter detta budgetårs utgång. Sedan trupptillbakadragandet skettunder 1989 kunde ett fortsatt utvecklingssamarbete från /91börja planeras.4. Resursflödet uppgick sammanlagt till inkl. reservationer. Fördelningen mellan de tvåregeringsperioderna var fullständigt jämn: pertreårsperiod. Under budgetåren 1994/95 och 1995/96 (18 månader långt)utbetalades exklusive reservationer. I normalfalletvar förändringarna från ett budgetår till nästa förhållandevis små eller ingaalls. Ett tydligt undantag från detta mönster finns. Det gäller neddragningenmellan /93 och 1993/94, då den borgerliga regeringen, medhänvisning till missnöjet med den politiska reformtakten och situationen förmänskliga rättigheter samt pessimism beträffande framtida demokratifrämjandeåtgärder, sänkte landramen med 110 miljoner kronor.5. I anslutning till beslutet om en landstrategi för 1994 redovisadesresultatet av biståndssamarbetetet för perioden /89-1992/93. Denövergripande målsättningen att stödja reformprocessen ansågs ha uppnåtts. Detsvenska stödet ansågs ha spelat en katalytisk roll beträffande detinstitutionella stödet till reformprocessen. Stödet till rättsväsendetbedömdes ha varit framgångsrikt. Skogs- och miljöprogrammet borde enligtredovisningen ges klarare fokus och administrationen ochrapporteringsrutinerna borde förbättras. Energistödet hade visat godaresultat. Beträffande det tidigare givna hälsostödet fanns svagheter iresursutnyttjande och administration, men växande effektivitet hadekonstaterats . Vad gäller det största enskilda projektet i detsvenska biståndet till , Bai Bang- eller Vinh , har dettakännetecknats av förseningar och fördyringar främst till följd avkontinuerliga utvidgningar av projektet. Samhällsekonomiska kalkyler somsträcker sig har utfallit klart negativt. Vissa resultat hardock bedömts som positiva för , bl.a. att projektet genererat enomfattande utveckling av landsbygden i Vinh Phu-området.6. har regeringen, utöver beslut ombudgetpropositionerna och regleringsbreven, fattat 16 beslut av principiellbetydelse eller annars av större vikt. Tre av dessa beslut, , och , har avsett samarbetsavtal med , varav detsistnämnda gällde en s.k. landstrategi för perioden - den 31december 1997. Två beslut har avsett proceduravtal (resp. ). Tio av besluten har avsett insatser som på grund av sin storlek krävtregeringsbeslut. Besluten avser i tre fall stöd till forskningssamarbete(, , ), två har avsett insatser inomenergisektorn (, ). Enskilda insatser har beslutatsbeträffande industrirehabilitering (), katastrofhjälp (),skogssektorn (), banksektorn (), betalningsbalansstöd inomramen för en internationell stödgruppsinsats () och importstöd(1994-11-17).7. Enligt UD:s promemoria har de beslut som regeringen fattat i de häraktuella fallen grundats på beslut om omfattningen och inriktningenav det svenska utvecklingssamarbetet med för perioden 1988-1996.Merparten av de 16 särskilt redovisade besluten har gällt s.k. insatsbeslutsom på grund av sin storlek krävt regeringsbeslut. Gränsen för SIDA:s egenbeslutskompetens har höjts från 5 till 15miljoner. Även för BITS och SAREC gäller liknande beloppsgränser. Vidkansliets kontroll av besluten mot aktuella propositioner och regleringsbrevhar inget anmärkningsvärt framkommit.Utskottets bedömningUtskottet koncentrerar sin bedömning till frågan om regeringensbeslutsfattande i vad avser beslutens formella grund och derasöverensstämmelse med beslut om biståndspolitiken.När det gäller frekvensen av regeringsbeslut av principiell betydelse ellerannars av större vikt konstaterar utskottet att det under perioden 1988-1996fattats 22 sådana beslut, av vilka sex avsett och sexton Vietnam.Huvuddelen av dessa beslut har gällt s.k. insatsbeslut, som på grund av sinstorlek krävt regeringsbeslut. Detta är en ordning som bestäms av debeloppsgränser under vilka biståndsmyndigheten själv kan fatta beslut. Vid enkontroll av dessa beslut i förhållande till aktuella propositioner ochregleringsbrev har inget anmärkningsvärt framkommit, varför utskottet i dennadel inte finner anledning till kritik.Fyra av de 22 regeringsbesluten skiljer sig från de beskrivna genom attde markerar ett slags politisk nyorientering. Besluten, som samtliga avserKuba, fattades i två fall av den borgerliga regering som innehaderegeringsmakten och i två fall av den efterföljandesocialdemokratiska regeringen.Den borgerliga regeringens beslut respektive 1994, med innebörd attbiståndet till skulle avvecklas respektive att forskningssamarbetet inteskulle förlängas, hade såvitt utskottet kan bedöma som utgångspunkt vissabiståndspolitiska beslut som fattats av , främst ett beslut våren1991 att inrätta en ny anslagspost för demokrati, mänskliga rättigheter ochhumanitärt bistånd. Det bör dock anmärkas att ocksåavslog motionsvis framförda krav på en avveckling av biståndet till . Ävenriksdagens beslut med anledning av 1991/budgetproposition, där denborgerliga regeringen tydligt markerade att samarbetsländernas vilja tilldemokratisering av respektive länder skulle påverka biståndets framtidaomfattning och inriktning, torde ha spelat en framträdande roll.Den socialdemokratiska regering som efterträdde Bildtregeringen gav genomtvå beslut, respektive , biståndspolitiken gentemotKuba en ny inriktning. Besluten innebar i korthet att BITS och SAREC fickåteruppta verksamheter som lagts ned på initiativ av den föregående regeringenrespektive att Sida fick stödja s.k. systemöppnande initiativ i . Dennaomläggning av politiken hade aviserats i budgetpropositionen 1994/95 enligtvilken beredskap för stöd till demokratiprocessen i bl.a. bordeupprättas. Från formell synpunkt kan anmärkas att beslutet i februari 1995saknade en sådan förankring, eftersom inte hunnit behandlapropositionen för regeringens beslut.Enligt utskottets mening har de fyra regeringsbeslut som det här är tal omhaft en relativt tydlig anknytning till biståndspolitiska beslut som fattatsav . Någon kritik bör enligt utskottets mening inte riktas mot varesig den borgerliga regeringen eller den efterföljandesocialdemokratiska regeringen för de särskilda beslut det här är tal om.8.2 Biståndsmedel till vissa radarinstallationerÄrendetI en anmälan till utskottet bilaga A 6.4 har begärts att utskottet skallgranska om det står i överensstämmelse med av fastlagda principerför svensk alliansfrihet och för svensk biståndspolitik att biståndsmedelanvänds till militära installationer i mottagarländerna. Av anmälan framgåratt skall ha investerat i elva olika radarstationeri de baltiska länderna och att biståndsmedel därvid har tagits i anspråk.Enligt anmälan torde radarstationerna vara installationer av företrädesvismilitär natur. Anmälaren anser att den beskrivna användningen av biståndsmedeltorde vara ett nytt inslag i svensk biståndspolitik.