bet · GL01SkU5 · 1997-11-18 00:00:00 — Enfullständig utredning av hotbilden kräver enligt regeringen att uppgifter omden utpekade förföljaren som kan finnas exempelvis inom hälso- och sjukvårdenoch inom kan tillföras ärendet.Regeringen föreslår därför att skall få möjlighet atthämta in sekretessbelagda uppgifter från andra myndigheter. En sådan ordningbehövs för att tillgodose den förföljda personens intresse. Den utpekadeförföljaren skyddas av den sekretess som enligt 7 kap. 15 § tredje stycketsekretesslagen gäller generellt i ärenden om fingerade personuppgifter. Enbestämmelse om rätt för att inhämta sekretessbelagt materiali ärenden om fingerade personuppgifter föreslås tas in i 5 § lagen (1991:483)om fingerade personuppgifter.BakgrundLagen (1991:483) om fingerade personuppgifter trädde i kraft den 1 juli 1991.Enligt 1 § får en person som är folkbokförd i landet medges att använda andrapersonuppgifter om sig själv än de verkliga, om det finns uppenbar risk attpersonen kan bli utsatt för särskilt allvarlig brottslighet som riktar sig motdennes liv, hälsa eller frihet. Det krävs också att personen inte kan gestillräckligt skydd på annat sätt. Medgivande att använda fingerade person-uppgifter beslutas i första instans av tingsrätt.Ansökan om medgivande görs enligt 2 § i första hand av Rikspolisstyrelsenefter framställning av den som vill använda fingerade personuppgifter. OmRikspolisstyrelsen avslagit en framställning får personen själv ansöka hosrätten. Inget ärende kan avgöras utan någon form av polisutredning. klarläggas om sökanden riskerar förföljelse.Konstitutionsutskottets bedömningKonstitutionsutskottet tillstyrker regeringens förslag.Stockholm den 30 oktober 1997På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (), AndersBjörck (m), (m), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och ().Avvikande meningar1. SekretessmarkeringAnders , , och (alla m)anser att den del av bedömning under rubriken?Sekretessmarkering?, som börjar med ?När det gäller? och slutar med ?yrkande3? bort ha följande lydelse:När det gäller frågan om lagreglering av möjligheten att görasekretessmarkering i folkbokföringsregistret talar enligtkonstitutionsutskottets mening övervägande skäl för att förfarandet lagreglerasi likhet med vad som gäller för hemligstämplingen. finns det inte tid att i denna del inväntaBrottsofferutredningens förslag, sedvanlig remissbehandling och proposition.Detta bör ges regeringen till känna. tillstyrker alltsåmotion Sk14 yrkande 3.2. Nivån på folkbokföringssekretessenBirgit (), (), (m), (), BoKönberg (fp) och () anser att konstitutionsutskottetsbedömning under rubriken ?Nivån på folkbokföringssekretessen? bort ha följandelydelse:Enligt mening är det av central betydelse atthandlingsoffentligheten inte inskränks mer än vad som är nödvändigt. årsbrottsutveckling, inte minst den mc-relaterade brottsligheten, har gjort detnödvändigt att höja sekretessnivån för t.ex. adressuppgifter för vittnen isyfte att kunna ge ett bättre skydd mot hot och repressalier.Konstitutionsutskottet anser därför att regeringen bör återkomma till riksdagenmed ett förslag om höjd sekretessnivå på folkbokföringssekretessen, genom attorden ?av särskild anledning? tas bort från bestämmelsen i 7 kap. 15 § förstastycket sekretesslagen. tillstyrker alltsåmotionsyrkande 1.Justitieutskottets yttrande1997/98:JuU3yTill skatteutskottetInledningProposition 1997/98:9 om skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m.har hänvisats till skatteutskottet. har beslutat att, underförutsättning av justitieutskottets medgivande, överlämna den med anledning avpropositionen väckta motionen 1997/98:Sk14 av m.fl. (m), yrkandena7 och 8, till justitieutskottet. har avböjt att motta dessayrkanden och i stället beslutat att yttra sig över desamma.UtskottetYttrandets omfattningPropositionen innehåller förslag till åtgärder för att förbättra skyddet inombl.a. folkbokföringen för förföljda personer, om samordningsnummer för den sominte är folkbokförd här i landet, m.m. behandlar i dettayttrande endast de frågor som tagits upp i de här aktuella motionsyrkandena,nämligen hjälp samt ekonomisk ersättning till personer som medgivits attanvända s.k. fingerade personuppgifter.BakgrundEnligt 1 § lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter får en person som ärfolkbokförd i landet medges att använda andra personuppgifter om sig själv ände verkliga (fingerade personuppgifter) om det finns en uppenbar risk attpersonen kan bli utsatt för särskilt allvarlig brottslighet som riktar sig motdennes liv, hälsa eller frihet. Det krävs också att personen inte kan gestillräckligt skydd på annat sätt.I propositionen föreslås att kravet på brottslighetens svårhetsgrad och påden risk som skall föreligga skall sänkas. Vidare föreslås bl.a. att fingeradepersonuppgifter skall kunna ges för obestämd tid i stället för som förhögst fem år.När ett medgivande att använda fingerade personuppgifter har givitsregistreras den som fått medgivandet med bl.a. fingerat personnummer och namn ifolkbokföringen. Därifrån förs de fingerade uppgifterna vidare till bl.a. olikamyndigheter på samma sätt som andra folkbokföringsuppgifter. Personen i frågaanvänder så gott som undantagslöst de fingerade uppgifterna. är avregistrerad inom folkbokföringen; det framgår attavregistreringen har sin grund i att den enskilde använder fingerade person-uppgifter. Den som fått fingerade personuppgifter är folkbokförd under de nyauppgifterna på den ort där hon eller han är bosatt. Genom att personen använderfingerade personuppgifter om sig själv kan vederbörande sägas ge sken av attvara en annan person än den hon eller han verkligen är.Fingerade personuppgifter medför inte någon rättslig förändring av personensnamn eller andra förhållanden. Den skyddade får rätt att dölja de verkligauppgifterna men rättsligt är hon eller han samma person som . Personeni fråga torde inte ha någon skyldighet att använda de fingerade uppgifternautan kan i vissa sammanhang också nyttja sitt verkliga namn och personnummerm.m. Det har inte någon privaträttslig betydelse om personen ingår avtal ellerandra rättshandlingar med användande av verkliga eller fingerade uppgifter.Hela tiden är det samma rättssubjekt som kan göras ansvarigt. Motsvarandegäller i fråga om offentligrättsliga förpliktelser.Fingerade personuppgifter beslutas av domstol. Ansökan till Stockholmstingsrätt, som är första instans i samtliga fall, görs av Rikspolisstyrelsenefter framställning av den som önskar fingerade personuppgifter.Rikspolisstyrelsen har rätt att avslå en framställning om styrelsen bedömer attden enskilde inte har någon utsikt att erhålla fingerade personuppgifter.Enligt propositionen bör styrelsen erhålla en något utökad rätt till avslag. OmRikspolisstyrelsen avslår ansökan har den enskilde rätt att själv ansöka hostingsrätten.Ett tillstånd att använda fingerade personuppgifter är för den enskilde ochhans eller hennes närmaste en utomordentligt ingripande åtgärd såväl på detpersonliga planet som i kontakter med myndigheter och andra. Regeringen har ipropositionen lämnat exempel på en rad situationer då komplikationer kanuppstå. Som nämnts inledningsvis krävs därför för ett medgivande att personeninte kan ges tillräckligt skydd på annat sätt, vilket också framgår avlagtexten. Enligt regeringen verkar frågan om s.k. kvarskrivning är entillräcklig skyddsåtgärd ha kommit något i skymundan. Kvarskrivning innebär attskattemyndigheten, om personen byter bostadsort, beslutar att hon eller hanfortfarande skall vara folkbokförd på den tidigare adressen. Regeringenföreslår därför i propositionen ett tillägg om att fingerade personuppgifterinte skall medges om personen kan skyddas genom kvarskrivning eller på annatsätt. Regeringen föreslår vidare att vid ansökan omfingerade personuppgifter också skall ha ett särskilt ansvar att i varje ärendeutreda om inte kvarskrivning räcker för att skydda den förföljda personen, ochi sin ansökan skall styrelsen motivera varför den inte anser kvarskrivning varatillräcklig som skyddsåtgärd.Hjälp åt personer som erhållit fingerade personuppgifterPropositionenEnligt av vad som framgår av propositionen har flera personer som medgivitsfingerade personuppgifter uppvisat ett stort behov av rådgivning i olikafrågor. Hjälpåtgärderna kräver ofta juridisk kompetens och goda kunskaper omhur samhället fungerar. har som en ren serviceåtgärd givitdessa personer en ganska omfattande hjälp med att lösa olika svårigheter sommedgivandet aktualiserar; några riktlinjer för hur den enskilde efter bytetskulle få hjälp med att lösa de problem som kan uppstå lämnades i princip intedå lagen om fingerade personuppgifter infördes. Också tjänstemän hos andramyndigheter har fått hjälpa till.Regeringen föreslår därför i propositionen att en särskild kontaktmyndighetskall utses för att bistå den enskilde och att - framförRiksskatteverket och - bör utses till att vara dennamyndighet. Som skäl för att välja till kontaktmyndighetnämner regeringen att genom bl.a. utrednings- ochansökningsförfarandet i fråga om fingerade personuppgifter har en god kännedomom den enskildes förhållanden samt att fått engod allmän överblick över de svårigheter som kan följa på ett medgivande omfingerade personuppgifter. Slutligen nämner regeringen i propositionen attskälet till att utse till kontaktmyndighet framför allt äratt uppgifterna i ett ärende om fingerade personuppgifter är mycket känsligaoch därför inte bör spridas till andra myndigheter annat än i mycket begränsadomfattning.Regeringen understryker dock att inte ensam kan avhjälpaalla olägenheter som kan uppkomma efter ett medgivande att använda fingeradepersonuppgifter. Även andra myndigheter måste hjälpa till i olika sammanhang.Som exempel nämner regeringen och försäkringskassornasmedverkan vad gäller socialförsäkringsförmåner för den som bytt identitet.Vidare tar regeringen upp den omständigheten att inte kanverka på det lokala planet och anför att hjälp får ges på annat sätt när densom medgivits fingerade personuppgifter behöver direkt personlig kontakt mednågon myndighet. En person som inte kan beredas hjälp på annat sätt skall dockenligt regeringen alltid kunna vända sig till med olikaproblem som är en följd av att hon eller han använder fingeradepersonuppgifter.MotionenEnligt motion Sk14 bör den enskildes informationsbehov om vilka skyddsåtgärdersom finns utöver fingerade personuppgifter särskilt uppmärksammas. Sådaninformation ges vid den enskildes kontakt med . Enligtmotionärerna bör ges en tydligare roll i detta arbete.Vad gäller den enskildes behov av stöd och hjälp anförs i motionen attRikspolisstyrelsen, i enlighet med regeringens förslag, bör varakontaktmyndighet på central nivå men att och dess olikabrottsofferinriktade verksamheter bör ges en mer framträdande roll på lokalnivå. Slutligen konstateras i motionen att regeringens förslag sammantagetinnebär ett inte obetydligt merarbete för för vilketstyrelsen bör tilldelas ekonomiska resurser.Utskottets bedömningI likhet med regeringen anser utskottet att en särskild kontaktmyndighet börutses för att bistå den som lever med fingerade personuppgifter. mening är det uppenbara valet . Det är nämligenRikspolisstyrelsen som på den enskildes begäran för talan i mål om fingeradepersonuppgifter. Det innebär inte endast att diskuteratalternativa åtgärder med den som drabbats - har också hafttillfälle att grundligt informera den drabbade om de svårigheter som kan kommaatt uppstå vid ett identitetsbyte. Dessutom har en personlig kontakt etableratsunder handläggningen. Härtill kommer mer allmännaerfarenhet av och insyn i denna typ av ärenden. Om valet av kontaktmyndighet istället skulle falla på blir resultatet ur den enskildessynpunkt att det blir nödvändigt att etablera ytterligare en myndighetskontaktmed den belastning det innebär att t.ex. på nytt behöva upprepa sin historia.Någon anledning att överväga att välja som kontaktmyndighetfinns enligt utskottets mening inte.Det finns härtill enligt utskottets mening mycket stor anledning attunderstryka känsligheten i de uppgifter som förekommer i ärenden om fingeradepersonuppgifter. I likhet med regeringen anser utskottet att dessa uppgifterinte bör spridas till andra myndigheter annat än i mycket begränsad omfattning.Det bör i sammanhanget understrykas att varken ellerBrottsoffermyndigheten kan förväntas ägna sig åt något mer kurativtomhändertagande. Den frågan uppstår med all säkerhet i många av här aktuellafall på grund av den svåra situation som den drabbade befinner sig i. Försådana åtgärder är den enskilde dock hänvisad till lokala organ inom vård ochomsorg, t.ex. eller en landstingsanställd eller privat terapeut.Brottsoffermyndigheten bör dock kunna förmedla kontakt med lokalabrottsofferjourer eller kvinnojourer om den enskilde skulle vilja det. Det ärnaturligtvis självklart att i aktuella fall förmedlarkontakt med Brottsoffermyndigheten.Sammantaget anser utskottet alltså att kontaktmyndigheten i ärenden omfingerade personuppgifter bör vara . Utskottet avstyrkerbifall till motion Sk14 yrkande 7.Ekonomisk ersättning åt personer som erhållit fingerade personuppgifterPropositionenI propositionen tas frågan upp om möjligheten till ekonomisk ersättning tillden som fått fingerade personuppgifter. Regeringen anför att den utredning,vars arbete legat till grund för propositionen, inte funnit skäl att lämnaförslag om någon särskild kostnadsersättning. Frågan har dock tagits upp avutredningen eftersom den som fått ett medgivande ofta drabbas av kostnader sombl.a. har samband med byte av bostadsort, försäljning av fastighet eller medatt hon eller han fått byta arbete. Detta är enligt regeringen kostnader som äraktuella för många som har råkat ut för brott; frågan har också betydelse förden stora grupp av personer som riskerar att utsättas för brott. Till dessagrupper hör inte endast personer som har bytt identitet utan också kvarskrivnasamt personer som har erhållit sekretessmarkering. Regeringen anser inte attdet nu finns skäl att införa någon särskild form av ekonomisk ersättning förpersoner som har medgivits fingerade personuppgifter.MotionenEnligt gällande regler är envar som kan tänkas ha något att berätta om ettbrott skyldig att vittna. I motionen anförs att det är orimligt omvittnesplikten skulle innebära att personen i fråga skulle tvingas bära demerkostnader som uppkommer om han på grund av sitt vittnesmål behöver ändrasitt levnadssätt. Enligt motionärerna bör frågan om ekonomisk ersättning börutgå i sådana situationer utredas.Utskottets bedömningSom utskottet i tidigare sammanhang framhållit har angrepp på rättssystemet iform av hot och repressalier mot vittnen, målsägande och parter närmast satts isystem vid vissa former av allvarlig brottslighet (se bet. 1996/97:JuU19 om övergrepp i rättssak). Vid utredning och lagföring av brottslighet medanknytning till kriminella motorcykelgäng har systematiska och organiseradeövergrepp av sådant slag förekommit. Också i samband med grovnarkotikabrottslighet och annan organiserad brottslighet har sådant hot ochvåld ökat.Det är uppenbart att rättssystemet är sårbart för den typen av angrepp. Enrättssäker och effektiv brottmålsprocess förutsätter att allmänheten medverkarvid utredningen av brott. Om vittnen och målsägande systematiskt skräms tilltystnad eller pressas att lämna falska uppgifter angrips fundamenten tillrättsordningen. En utveckling i denna riktning kan ytterst leda till att vissagrupper finner att det lönar sig att systematiskt sabotera och blockerarättssystemet. Härigenom kan förutsättningarna för att lagföra allvarligbrottslighet minska dramatiskt.Mot denna bakgrund beslutade om en skärpning av straff förövergrepp i rättssak. Vidare har i uppdrag att se överfrågan om vissa åtgärder till skydd för målsägande och vittnen.Den som på grund av förföljelse tvingas byta bostadsort och identitet medallt vad det innebär åsamkas givetvis stora kostnader. Även om utskottetallmänt sett kan instämma i regeringens synpunkter i denna del måste det ändåifrågasättas om resonemanget verkligen har bärighet i de fall orsaken tillförföljelsen är att den drabbade uppfyllt sin vittnesplikt. Utskottet, som villerinra om att vittnesplikten är sanktionerad (se 36 kap. 7 och 21 §§rättegångsbalken), anser för sin del att det måste övervägas om den somförföljs på grund av att han eller hon uppfyllt sin vittnesplikt skall varahänvisad till ersättning i form av skadestånd, brottsskadeersättning samt vadsom kan utgå inom ramen för den kommunala . Det bör övervägas ominte också det allmänna bör ha ett ansvar. Utskottet anser att regeringen börse till att frågan tas upp i lämpligt sammanhang.Under hänvisning till det anförda föreslår justitieutskottet attskatteutskottet hemställer att med anledning av motion Sk14 i nubehandlad del som sin mening ger regeringen till känna vad justitieutskottet nuanfört.Stockholm den 4 november 1997På justitieutskottets vägnarGun HellsvikI beslutet har deltagit: (), (), BirtheSörestedt (s), (), (), (),(), (), (), Ann-MarieFagerström (s), (), (), (),(), () och ().Avvikande meningar1. Hjälp åt personer som erhållit fingerade personuppgifterGun , , och (alla m) anser:Den enskildes informationsbehov om vilka skyddsåtgärder som finns utöverfingerade personuppgifter måste uppmärksammas särskilt. Sådan informationlämnas vid den enskildes kontakt med . Enligt vårmening kan ges en tydligare roll i detta arbete.Även den enskildes behov av hjälp och stöd med anledning av ändrad identitetmåste naturligtvis tillgodoses. bör som fallet är varaden kontaktmyndighet som svarar för stöd- och hjälpinsatser till den enskildevad gäller frågor som bäst hanteras på central nivå. Mycket hjälp behövsemellertid även från andra håll och på lokal nivå. Även här börBrottsoffermyndigheten och dess olika brottsofferinriktade verksamheter ges enmer framträdande roll. Enligt vår mening bör regeringen se till att så blirfallet.Vidare kan det sammanfattningsvis konstateras att regeringens förslag innebärett inte obetydligt merarbete för . Särskilda resurser bördärför avsättas för detta ändamål. Med vårt budgetförslag avseendepolisväsendet och ges tillräckligt utrymme för attkompensera såväl som för detmerarbete som blir följden av vårt förslag.Vad vi anfört med anledning av motion Sk14 yrkande 7 bör skatteutskottethemställa att som sin mening ger regeringen till känna.2. Hjälp åt personer som erhållit fingerade personuppgifterOla Ström (fp) anser:Den enskildes informationsbehov om vilka skyddsåtgärder som finns utöverfingerade personuppgifter måste uppmärksammas särskilt. Sådan informationlämnas vid den enskildes kontakt med . Enligt minmening kan ges en tydligare roll i detta arbete.Även den enskildes behov av hjälp och stöd med anledning av ändrad identitetmåste naturligtvis tillgodoses. bör som fallet är varaden kontaktmyndighet som svarar för stöd- och hjälpinsatser till den enskildevad gäller frågor som bäst hanteras på central nivå. Mycket hjälp behövsemellertid även från andra håll och på lokal nivå. Även här börBrottsoffermyndigheten och dess olika brottsofferinriktade verksamheter ges enmer framträdande roll. Enligt min mening bör regeringen se till att så blirfallet.Vad jag anfört med anledning av motion Sk14 yrkande 7 bör skatteutskottethemställa att som sin mening ger regeringen till känna. Sammanfattning........................................1Propositionen.........................................1Motionerna............................................2Motion som väckts med anledning av propositionen...25Motioner från den allmänna motionstiden .......25Yttranden från andra utskott.........................26Utskottet............................................26Sekretessmarkering.................................26Nivån på folkbokföringssekretessen.................28Sekretess för elevadresser m.m.....................29Kvarskrivning......................................30Fingerade personuppgifter..........................31Stöd till den enskilde som erhållit fingerade personuppgifter33Ekonomisk ersättning till personer som erhållit fingerade person-uppgifter 34Personnummer och samordningsnummer.................36Folkbokföring av barn..............................36Högskolestuderandes valbarhet till kommunala förtroendeuppdrag38Översyn av folkbokföringslagen.....................38Ändring av folkbokföringsdag.......................39Placering av tilltalsnamn..........................39Lagförslagen.......................................39Hemställan.........................................40Reservationer........................................411. Lagreglering av möjligheten att göra sekretessmarkering (mom. 2)412. Nivån på folkbokföringssekretessen (mom. 3).....423. Kvarskrivning (mom. 4)..........................424. Fingerade personuppgifter (mom. 6)..............435. Rätten för att avslå en framställning (mom. 8)436. Stöd till den enskilde som medgivits fingerade personuppgifter(mom. 9) 447. Folkbokföring av barn (mom. 12).................45Särskilt yttrande....................................45