bet · GK01SkU15 · 1997-02-11 00:00:00 — - Motion N212 av GullanLindblad m.fl. (m, fp, kd) yrkande 12 innehåller krav på att en privattjänstesektor för arbete i hemmen bör komma till stånd, medskattelättnader och förenklingar av regelverken. - I motion Sk323 av StenTolgfors (m) begär motionären att kommunerna skall få möjlighet att besluta omtemporära eller permanenta avdragsmöjligheter för hushållstjänster av olikaslag, t.ex. hushållsarbete eller barnomsorg. - Yrkande 4 i motion Ub244 avMargareta E () innehåller krav på skattereduktion för styrktakostnader för barnomsorg och har likartat syfte. - I motion Sk322 av Mariettade () föreslås en försöksverksamhet med ett kommunalt barn-avdrag med belopp som motsvarar den kommunala barnomsorgsavgiften. - Yrkande 5i motion K211 av () innebär att skatteavdrag för privatahushållstjänster medges med belopp som motsvarar en del av kommunens själv-kostnad för motsvarande tjänst. - I motion Ub514 av m.fl. (mp)yrkande 1 begär motionärerna att skattelagstiftningen ändras i syfte attstimulera föräldraaktivitet vid kommunala förskolor. Enligt motionärernasuppfattning bör rabatter som utgår för att föräldrarna medverkat intebeskattas.Senast i yttrandena /96:SkU13y och 1996/97:1y till finans-utskottet avstyrkte utskottet likartade motionsyrkanden och anförde bl.a. attde åtgärder som vidtas måste ha en fördelningspolitiskt acceptabel profil.Utskottet hänvisade också till att en stor del av frågorna kommer att utredasinom och prövas bl.a. i utredningsarbetet rörande förut-sättningarna för tjänstesektorns tillväxt. och finansutskottetavstyrkte motionerna, och de avslogs också av . harsenare lämnat en PM till regeringen (RSV Rapport 1996:5Redovisning av privata tjänster) med kartläggning och förslag om förenklingarav redovisningen och betalningen av skatter och avgifter och synpunkter på huren eventuell subvention bör utformas. Enligt mening böreventuella ändringar samordnas med förslag, somkommer att prövas av senare i vår. Det bör också nämnas attUtredningen (Fi 1996:10) om förutsättningarna för tjänstesektorns utveckling,som bl.a. har till uppgift att ta fram ett underlag för regeringens fortsattaöverväganden om temporära stimulanser för den privata tjänstesektorn (dir.1996:69), skall avsluta sitt arbete i mars 1997.När det gäller rabatter till föräldrar som medverkat på daghem och förskoloranförde utskottet i sitt betänkande 1995/96:SkU20 (s. 19) att denna frågarörde gränsdragning mellan vad som är skattepliktig tjänsteinkomst och vad sominte är skattepliktigt, och utskottet utgick från att ochregeringen skulle uppmärksamma även denna fråga.Utskottet anser nu liksom tidigare att resultatet av de överväganden sompågår rörande dessa frågor bör avvaktas. Utskottet avstyrker alltså deaktuella motionsyrkandena.Självförvaltning m.m.I några motioner behandlas frågan om särskilda regler för att utveckla hyres-gästernas självförvaltning i bostadsområden. Motionerna föranleds närmast avden verksamhet som bedrivs exempelvis i bostadsområdena Holma och Kroksbäckoch de förslag i dessa frågor som har lagts fram av (SOU 1996:162).I motion Fi210 av m.fl. (c) yrkande 8 begär motionärerna ettriksdagsuttalande om att en skattefrihet bör införas för hyresnedsättning somhyresgäster erhåller på grund av arbete som de utfört i fastigheten. MotionFi420 av m.fl. (mp) yrkandena 10 och 11 innehåller krav påsådana lättnader i form av skatteavdrag upp till ett halvt basbelopp och enmotsvarande skattefrihet för varor och tjänster inom s.k. bytesringar. Ävenmotionerna Sk325 av (), Sk343 av och (), Sk344 av (), Sk364 av (), Sk365av och () och Bo222 av m.fl.(kd) yrkande 6 innehåller liknande krav på skattefrihet eller skatteavdrag förhyresrabatter av detta slag.En arbetsgrupp vid har haft i uppdrag att utreda i vadmån hinder mot självförvaltning kan tas bort. Inrikesminister skatteminister uppgav vid en gemensam presskonferens den 18december 1996 att arbetsgruppen i en kommande promemoria skulle föreslå atthyresförhandlingslagen ändras så att det klargörs att differentierad hyres-sättning är tillåten om en hyresgäst deltar i självförvaltning i form av visstlöpande underhåll. Arbetsgruppen skulle också föreslå ett förtydligande i kom-munalskattelagen så att det klart framgår att hyresnedsättning som motsvararlägenhetens andel i den kostnad som inbesparats skall vara skattefri. Nedsätt-ning av hyran eller ersättning för arbete utöver det värdet, dvs. då arbeteutförs åt annan, skall däremot beskattas. Promemorian lades fram kort tidefter presskonferensen.Utskottet utgår ifrån att det förslag som regeringen kommer att presenteraför syftar till att så långt som möjligt undanröja de gränsdrag-ningsproblem som föreligger och anser att resultatet av det pågående arbetetbör avvaktas innan tar ställning till dessa frågor. Med hänvisninghärtill avstyrker utskottet motionerna.Förmån av datautrustning och datautbildning, m.m.I motion Sk317 av och () yrkar motionärernaen utredning för att se över skattereglerna för utlåning och personalköp avIT-utrustning. Vidare yrkas i motion Sk314 av och () att skattereglerna ändras så att anställda som på sin fritidgenomgår en av arbetsgivaren bekostad datautbildning inte blir orättvistbeskattad för utbildningsförmånen.Enligt vad utskottet inhämtat utarbetas nu inom en pro-memoria om IT-förmåner i syfte att klargöra det nuvarande rättsläget rörandeförmånsbeskattning av förvärv eller lån av datorutrustning och lägga framförslag till de förbättringar av reglerna som kan behövas. Att dettautredningsarbete inte omfattar utbildningsförmåner beror på att rättstillämp-ningen har ansetts vara så generös att några problem i allmänhet inte tordeuppkomma för anställda som genomgår sådan utbildning genom arbetsgivarensförsorg. Utskottet saknar skäl till en annan bedömning av denfrågan. Utskottet har inhämtat att utredningsarbetet kommer att bedrivasskyndsamt och anser att resultatet härav bör avvaktas. Med det anfördaavstyrker utskottet de angivna motionsyrkandena.Motion Sk358 av och () innehåller ett yrkande- yrkande 3 - om ett riksdagsuttalande av innebörd att förmånsvärdena för dentyp av förmåner som kvinnor efterfrågar (t.ex. städhjälp och barnvakt) börsänkas så att de bättre motsvarar alternativkostnaden för att ordna sådantsjälv.Enligt vad utskottet inhämtat har inte lämnat några sär-skilda rekommendationer eller annan särskild handledning för värderingen avdenna typ av förmåner. Enligt allmänna principer skall förmåner av detta slagtas upp till marknadsvärdet, och värderingen skall enligt de allmännariktlinjer som gäller för förmånsbeskattningen ske försiktigt. Vad som anförtsi motionen utgör enligt utskottets uppfattning inte tillräckliga skäl försärskilda ställningstaganden från sida i denna fråga. Utskottetavstyrker alltså motionen.Våren 1996 beslutade att värdet av reseförmåner på tåg eller flygfr.o.m. taxering skall tas upp till sitt marknadsvärde, men att sär-skilda regler för värderingen skall tillämpas om förmånen får utnyttjas endastunder vissa tider, i mån av tillgång på plats eller med liknande begräns-ningar. Fria flygresor med s.k. stand by-villkor (Jackpot) skall tas upp till40 % av normalpriset.I motion Sk341 av () yrkas att beslutaratt återgå till tidigare regler för flygbolagsanställdas reseförmåner. Enligtmotionen blir arbetsresorna med de nya reglerna orimligt dyra, speciellt fördem som är bosatta utomlands och omfattas av lagen om särskild inkomstskattför utomlands bosatta.De nya reglerna innebär att förmånsvärdet på varje resa skall värderas försig och läggas till grund för beskattningen. Vid sin prövning av denna frågaförra våren anförde utskottet (1995/96:SkU25) att denna utgångspunkt rentallmänt sett är att föredra framför den metod som tillämpats tidigare enligtsärskilda medgivanden från sida. Denna metod grundade sig påatt varje arbetsgivare skall räkna fram ett medelvärde på sina anställdasprivatresor och att detta medelvärde sedan skulle läggas till grund förbeskattningen oavsett vad förmånen inneburit i det enskilda fallet. När detgäller resor till och från arbetsplatsen framhöll utskottet att den allmännaprincipen är att reseförmånen skall beskattas även i sådana fall och attavdrag medges för vad som belöper på resor mellan bostadsorten ochtjänstgöringsorten. Utskottet vidhåller sin principiella uppfattning i dessafrågor. Som framhålls i motionen är visserligen den som beskattas här i landetenligt lagen om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta inte berättigadtill avdrag för resor mellan bostaden i utlandet och stationeringsorten iSverige. Detta beror emellertid på att beskattningen sker enligt en schablonsom innebär att skatten utgår enligt en låg skattesats - - och beräknaspå bruttoinkomsten. I allmänhet leder detta till att skatten totalt sett blirlägre än om den skulle ha beräknats på samma sätt som för den som är bosatthär i landet. Utskottet vill inte bestrida att en schablon av detta slag kanslå på ett annat sätt i det enskilda fallet. Vad som anförts i motionen utgöremellertid enligt utskottet uppfattning inte tillräckliga skäl för att omprövade aktuella reglerna. Utskottet avstyrker alltså motionen.BilresorI motion Fi210 av m.fl. (c) yrkande 14 begär motionärerna attförslag läggs fram inför om en höjning av det nuvarande bil-avdraget med hänsyn till kostnadsutvecklingen. Avdraget fastställdes i höstastill oförändrat belopp 1:30 per kilometer. I motion Sk312 av . (c) yrkas ett riksdagsuttalande om att bilavdraget för den som bor iglesbygd bör höjas /mil. Även motion Sk361 av BirgittaCarlsson (c) går ut på att avdraget bör höjas till /mil. Yrkandet i denmotionen innebär vidare att avdrag bör medges även för resor till och fråndagis. Enligt motion Sk358 av och (), yrkande2, bör restid för att hämta och lämna barn på dagis räknas in vid beräkning avtidsvinst för bilresor.Avdraget för bilresor mellan bostad och arbetsplats fastställdes till oför-ändrat belopp /mil (prop. 1996/97:19 s. 18-19, SkU1y, FiU1),som avdragsbeloppet lagtekniskt infogas i kommunalskattelagen, därden ersätter schablonen för liten bil. Denna schablon, som inte har tillämpatssedan inkomståret 1988, skulle enligt propositionen troligen ha lett till ettnågot lägre avdragsbelopp än 1:30 per km.Enligt utskottets uppfattning bör avdragsbeloppet för bilresor följa kost-nadsutvecklingen för sådana resor på samma sätt som . Det är förtidigt att nu bedöma kostnadsläget 1998. Utskottet utgår från att regeringenutan särskilda ställningstaganden från sida kommer att uppmärksammadenna fråga och när det blir aktuellt lägger fram de förslag som den framtidaprisutvecklingen bör föranleda.När det gäller beräkning av tidsvinst för bilavdraget beaktas i principendast tidsåtgången för direkta resor närmsta väg mellan bostaden ocharbetsplatsen. Ett avsteg härifrån skulle enligt utskottets mening medförakontroll- och tillämpningssvårigheter. Utskottet vill också framhålla attkostnader för barn i princip inte beaktas vid beskattningen. Med hänvisninghärtill avstyrker utskottet motionen.Dubbel bosättningI motion A277 av m.fl. (m) yrkande 20 begär motionärerna attavdragsmöjligheterna vid dubbel bosättning bör utformas mer generöst så attrörligheten på arbetsmarknaden underlättas.Gällande bestämmelser innebär att avdrag för ökade levnadskostnader inte kanmedges enbart därför att den skattskyldige arbetar på annan ort än där han ärbosatt. Avdrag medges dock vid kortvariga eller tillfälliga arbeten eller omdet av annan anledning inte skäligen kan ifrågasättas att den skattskyldigeflyttar till arbetsorten. Avdrag kan också medges för den som på grund av sittarbete flyttat till annan ort om den skattskyldiges familj behållit bostadenpå den tidigare orten och detta framstår som skälig på grund av makensförvärvsverksamhet, svårigheten att skaffa fast bostad på verksamhetsorteneller annan särskild omständighet. Det kan också nämnas att avdrag medges förresekostnader i samband med tillträdande eller frånträdande av en tjänst ochatt skatt inte utgår på ersättning för flyttningskostnader i sådanasituationer. Enligt utskottets uppfattning är reglerna väl avvägda för attavdrag skall kunna medges i skälig omfattning för de merkostnader somuppkommer i samband med att den skattskyldige tar anställning på annan ort.Enligt utskottets uppfattning har motionärerna inte anfört några godtagbaraskäl för att utöka avdragsrätten, och utskottet avstyrker därför motionen idenna del.NämndemänI motionerna Sk301 av (), Sk363 av ochAnders (), Ju424 av Skånberg (kd) yrkande 2 och Sk362 av BirgittaCarlsson och () yrkas att bostaden skall betraktas somtjänsteställe för nämndemän eller att reglerna ändras på annat sätt så attersättningar till nämndemän för resekostnader, hotellkostnader m.m. intebeskattas. Motionerna grundar sig på att skatte- och redovisningsreglerna förkostnadsersättningar som nämndemännen erhåller från i sambandmed tjänstgöringen leder till orimliga skattekonsekvenser.Utskottet konstaterar att man inom har upprättat enpromemoria beträffande vissa frågor rörande nämndemännen. Promemorianinnehåller bl.a. ett förslag som avser att lösa den här aktuella frågan.Promemorian remissbehandlas , och avsikten är att en propositionskall läggas fram för riksdagsbehandling . uppfattning finns det därför inte någon anledning att vidta någonåtgärd med anledning av motionerna. I avvaktan på regeringens kommande förslagavstyrker utskottet motionerna.Avdrag för gåvorI motionerna Sk305 av och (), Sk313 av Skånberg(kd), Sk342 av m.fl. (fp) begär motionärerna förslag omen avdragsrätt för gåvor till internationella biståndsorganisationer ellerandra ideella ändamål.En avdragsrätt för gåvor skulle utgöra ett allvarligt brott mot principernaför skattereform och skulle leda till ett kraftigt skattebortfall.Utskottet avstyrker nu liksom tidigare att en sådan avdragsrätt införs.Inkomstutjämning m.m.I motion Sk316 av m.fl. (s) begär motionärerna förslag om sådanaändringar i lagen (1979:611) om upphovsmannakonto att konstnärer får reellamöjligheter att utjämna inkomstbeskattningen över åren. Enligt motionärerna ärreglerna alltför krångliga och begränsade för att kunna uppfylla sitt syfteatt fördela ojämna inkomster över tiden.Rätten till uppskov med beskattningen av upphovsmannaintäkter omfattarnäringsintäkter som en person erhållit i egenskap av upphovsman enligt lagen(1960:929) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. Uppskovsbelop-pet kan uppgå till lägst och skall sättas in på ett upp-hovsmannakonto i en bank senast den dag då särskild självdeklaration skallavlämnas för beskattningsåret. Vidare fordras att upphovsmannaintäkterna ökatmed jämfört med något av de två närmast föregående åren. Uppskovmedges med högst 2/3 av nettointäkten och inte med så högt belopp attnettointäkten blir . Uppskovsbeloppet skall tas ut ochbeskattas senast när förflutit från utgången det år då inbetalning senastskall ha skett.Enligt utskottets uppfattning finns det ett egentligt behov av att utjämnabeskattningen mellan olika beskattningsår endast om det annars kan bli frågaom väsentliga skillnader i beskattningen av betydande belopp. Vad som haranförts i motionen ger inte stöd för att reglerna skulle vara otillräckligaför att tillgodose ett sådant behov. Utskottet, som inte kan ställa sig bakommer allmänna önskemål om skattelättnader i form av skattefriakontoavsättningar, avstyrker därför motionen.Av sistnämnda skäl avstyrker utskottet även yrkande 9 i motion Sk371 av AlfSvensson m.fl. (kd) om kompetensutvecklingskonton.Kommunal beskattning, m.m.I motion Sk368 av Per och () yrkas att fri-tidsboende och kommersiella fastigheter bör införas som en särskild faktor vidden kommunala inkomst- och kostnadsutjämningen eller - alternativt - läggastill grund för en särskild skatt. Syftet med motionen är att ge kom-munerna möjlighet att få intäkter för sin service, inte bara från kommunensegna invånare utan också från företagen och de fritidsboende. Yrkande 7 imotion Bo222 av m.fl. (kd) innehåller krav på attfastighetsskatten skall återgå från 1,7 till av taxeringsvärdet och attfastighetsskatten bör ersättas med en möjlighet för kommunerna att taut en fastighetsavgift för att täcka kostnaderna för gatuunderhåll och annankommunal service kopplad till fastigheten.Vad först angår yrkandet om att sänka fastighetsskatten har utskottet i sittyttrande 1996/97:SkU1y till finansutskottet konstaterat att det för närvarandesaknas utrymme för en sådan åtgärd. Utskottet vidhåller detta och avstyrkermotion Bo222 yrkande 7 i denna del.När det gäller frågan om kommunernas möjligheter att få intäkter för sinservice från företagen och från de fritidsboende är detta något som beaktasinom ramen för den kommunala skatteutjämningen och inom det utredningsarbetesom bedrivs av kommittén om uppföljning och utveckling av det nya utjäm-ningssystemet för kommuner och landsting. Enligt utskottets mening torde deaktuella frågorna till väsentlig del kunna lösas inom ramen för detta arbete.Vidare har Plan- och byggutredningen i sitt betänkande SOU 1996:168 föreslagitändringar i plan- och bygglagstiftningen och va-lagen för att förbättrakommunernas möjligheter att ta ut avgifter för sådana ändamål som anges imotionerna. Mot denna bakgrund kan det enligt utskottets mening inte för när-varande anses aktuellt att föranstalta om några särskilda åtgärder påskatteområdet. Utskottet avstyrker alltså motionerna Sk368 och Bo222 yrkande 7i dessa delar.Riksdagen beslutade att omvandla skatten på elektrisk kraft somproduceras i äldre vattenkraftverk till en fastighetsskatt avmarkvärdet (prop. 1996/97:1 volym 1 punkt 40, SkU1y, FiU1). I motion A428 avAlf m.fl. (kd) yrkande 11 föreslås att denna fastighetsskatt växlasmot en fastighetsavgift.Motivet för den genomförda åtgärden var framför allt att få en mer ändamåls-enlig och från ekonomisk synpunkt bättre teknik, och omläggningen var bud-getmässigt neutral. Mot bakgrund också av vad utskottet anfört angåendede kommunalekonomiska frågorna avstyrker utskottet även det aktuella motions-yrkandet.Även motion Sk360 av m.fl. (s) har kommunalekonomisk karaktär.Motionärerna anser att reglerna för säsonganställda bör ändras så att den somarbetar mer än 4 månader i en kommun eller tjänar mer är i en kommunskall beskattas för inkomsten i den kommunen. Syftet med motionen är attförbättra ekonomin för kommuner med stor turism.Utskottet vill framhålla att förekomsten av en omfattande turism är enfaktor som beaktas inom det kommunala utjämningssystemet. Enligt utskottetsmening bör inkomstbeskattningen av personer även i fortsättningen ske ihemortskommunen. Utskottet avstyrker således även denna motion.KapitalbeskattningI motionerna Sk303 av () yrkas att förmögenhetsskattenavskaffas och att man i avvaktan härpå skall få avdrag för sin andel istatsskulden. Vidare yrkas i motionerna Sk309 av de (), Sk310 av (), Sk324 av och (),Sk358 av och () yrkande 1 och Sk371 av AlfSvensson m.fl. (kd) yrkande 19 att sambeskattningen av förmögenhet avskaffas.Den sistnämnda motionen (yrkande 16) innehåller även krav på att förmögenhets-, arvs- och gåvoskattelagstiftningen ses över i syfte att underlättagenerationsskiften i familjeföretag.Riksdagen beslutade att slopa förmögenhetsskatten men lagstiftningenhar genom särskilda beslut, , fått fortsatt giltighet t.o.m.1997 års taxering, dvs. t.o.m. , och lagstiftningen harupphört att gälla fr.o.m. innevarande beskattningsår. Regeringen planerar attlägga fram en proposition om ny förmögenhetsskattelag , ochavsikten är att samtliga de frågor som tas upp i motionerna kommer attbehandlas i propositionen. Eftersom motionärerna har möjlighet att återkommatill dessa frågor när regeringens förslag föreligger anser utskottet att deaktuella yrkandena nu bör avslås.I motion Sk370 av m.fl. (v) yrkande 9 begär motionärerna ettriksdagsuttalande om angelägenheten av att regeringen inom EU verkar för enminimiskattesats för kapitalbeskattningen och en internationell kontroll avkapital och kapitalinkomster.Utskottet har inhämtat att majoriteten bland EU-länderna visat ett starktintresse för att säkerställa en beskattning av sparandet. har ägnatstora ansträngningar åt att få till stånd ett uppgiftslämnande på gemen-skapsnivå som liknar det som vi har i . har också lyckats fåöverenskommelser med olika länder men det har ännu inte varit möjligt attuppnå en enighet om ett gemensamt kontrollsystem. kommer emellertidatt fortsätta sina ansträngningar i denna riktning.Det anförda innebär enligt utskottets uppfattning att syftet med motionenredan är tillgodosett. Utskottet avstyrker alltså motionen i denna del.Realisationsvinst på fastigheter1990 års skattereform innebar skärpningar av beskattningen av reavinster påfastigheter. I princip skall det verkliga inköpspriset anses som anskaffnings-kostnader, utan indexuppräkning, med tillägg för förbättringskostnader efterförvärvet. I fråga om fastigheter som förvärvats får man dock ta uppanskaffningsvärdet till av taxeringsvärdet 1952. De nya reglernainnefattade också vissa s.k. takregler, 9- och 18-procentsregler för privat-bostäder och en 27-procentsregel för näringsfastigheter. De uppskovsregler somgällt i fråga om bostadsbyten slopades. - I samband med att uppskovsreglernaåterinfördes (prop. 1993/94:45, SkU11) ersattes takreglerna av attbeskattningen begränsades till en del av den beräknade vinsten, förprivatbostäder och för näringsfastigheter. - Enligt övergångsbestämmelseri skattereformen får man i fråga om försäljningar som sker senast den 31december 1999 som anskaffningsvärde ta upp det omkostnadsbelopp som skulle hagällt vid en försäljning , dvs. med indexuppräkning t.o.m.det året, ökat med förbättringskostnader efter 1990. Hela den vinst somberäknas på detta sätt skall tas upp till beskattning.I motion Sk327 av och () begär motionärerna enöversyn av reglerna så att orimliga effekter kan undvikas när de nämndaövergångsbestämmelserna upphör att gälla.Med anledning av vad som anförts i motionen vill utskottet erinra om attskattesatsen för realisationsvinster och andra kapitalinkomster genom skatte-reformen sänkts till från en i allmänhet väsentligt högre nivå och att -som utskottet redan anfört - endast en del av vinsten skall beskattas. Deändringar av reglerna som har genomförts i andra hänseenden måste bedömas motdenna bakgrund. I motionen har inte åberopats några nya omständigheter som börföranleda att reglerna nu omprövas, och utskottet avstyrker alltså motionen.StiftelserStiftelser som främjar vissa kvalificerat allmännyttiga ändamål är enligt 7 §6 mom. lagen om statlig inkomstskatt befriade från skattskyldighet för annaninkomst än inkomst av näringsverksamhet som hänför sig till innehav avfastighet eller till rörelse. Vissa stiftelser som finns med i den s.k.katalogen i 7 § 4 mom. beskattas inte för någon annan inkomst änfastighetsinkomster. Hit hör ett flertal stiftelser med en halvofficiellställning.I motion Sk369 av m.fl. (m, c, fp, kd) yrkas att skattskyldig-heten för ytterligare fem stiftelser (, (), , GustafAdolf och liberala fond och ) begränsasenligt 7 § 4 mom. Som skäl anges ?det självklara kravet på partipolitiskneutralitet?.Med anledning av vad som anförs i motionen vill utskottet framhålla att vadsom varit avgörande för om en stiftelse har kunnat tas med i den s.k.katalogen i 7 § 4 mom. och befrias från skatt är karaktären på den verksamhetsom stiftelsen bedriver och inte stiftelsens namn. De ansökningar omskattebefrielse som har inkommit till frånolika stiftelser har fått vila i avvaktan på regeringens prövning av den över-syn som Stiftelse- och föreningsskattekommittén genomfört av skattereglernaför stiftelser och ideella föreningar (SOU 1995:53). Enligt utskottets meningkan det inte komma i fråga att tillämpa en annan behandlingsordning för deaktuella stiftelserna, och motionärerna har inte heller redovisat någotunderlag för att nu bedöma frågan. Utskottet avstyrker motionen.