bet · GK01UU16 · 1997-02-13 00:00:00 — I detta betänkande behandlas ett antal motioner som väckts /97 angående inriktning av och innehåll i samarbetemed , inklusive Östersjösamarbetet ochBarentssamarbetet, samt de motioner som väckts angående detta samarbete medanledning av regeringens proposition 1996/97:1. De motioner som behandlarbudgetfrågor för detta samarbete har utskottet beaktat i betänkande1996/97:UU2.Utskottet framhåller - liksom i utskottets betänkande 1995/96:UU16 - attsamarbetet med intar en central plats i svenskutrikespolitik. Vidare framhålls att integrationen av länderna i central- ochösteuropa med europeiska politiska och ekonomiska strukturer är ettövergripande mål för EU:s medlemsländer och för . Utskottet serpositivt på den ökade inriktningen av östsamarbetet på sådana projekt som kanlänkas in i förmedlemskapsstrategin. Det innebär att det med automatik sker engradvis förändring av samarbetets karaktär och att de central- ochösteuropeiska staterna blir alltmer likvärdiga parter i samarbetet.En viktig del i samarbetsprogrammet är enligt utskottets uppfattning stödetför att främja demokratins utveckling och befästande i länderna i Central- ochÖsteuropa. Utskottet ser positivt på utvecklingen av det svenskademokratistödet och dess utformning. Ett demokratiskt samhälle har inte barafungerande demokratiska institutioner utan byggs även upp underifrån genomfolkligt deltagande och skapande av organisationer som kan artikulera denfolkliga viljan och tillvarata olika intressen i samhällsbygget och isamhällsdebatten. Utskottet framhåller den betydelse som enskildaorganisationer och folkrörelser har för det fria organisationslivet och att dehar en central roll för genomförandet av insatser inriktade på en fördjupaddemokratisering och respekt för de mänskliga rättigheterna i länderna iCentral- och Östeuropa.Utskottet finner att det av regeringen föreslagna ländervalet ligger i linjemed dess uppfattning. I likhet med regeringen anser utskottet att samarbetetmed bör utökas och att samarbetet med kan utökas så snartden inhemska reformprocessen öppnar möjligheter för effektiva insatser.Utskottet anser liksom regeringen att det är viktigt att miljöfrågornabibehåller en framskjuten plats i samarbetet med och iÖstersjösamarbetet, i synnerhet vad beträffar förbättringar av vattenmiljön iÖstersjön. Utskottet ser vidare positivt på att insatser för att förbättrakärnsäkerheten är ett prioriterat område och spelar en betydande roll såväl iSveriges bilaterala samarbete med som i EU:söstsamarbetsprogram.Vad gäller regionalt och multilateralt samarbete är det utskottetsuppfattning att det nordiska samarbetet i vissa delar kan tjäna som förebildför utvecklingen av samarbetet runt . Utskottet anser även attfrämjandet av ett nordiskt samarbete med närområdet bör fortsätta. När detgäller menar utskottet att bär på storanaturrikedomar som om de på rätt sätt tas till vara - med nödvändig hänsyntill den känsliga arktiska miljön - kan leda till ökad tillväxt och välfärd ihela regionen. Samarbetet bidrar på ett konstruktivt sätt till reformprocesseni och har en stabiliserande inverkan, både i och inorra som helhet. Insatser inom miljöområdet i är välkartlagda och lämpliga åtgärder redan identifierade, och utskottet ser mycketpositivt på det framväxande miljösamarbetet i regionen. Insatsbehovet äremellertid mycket stort och kräver finansiering inte bara från Barentsländernautan även från andra bi- och multilaterala källor. Europeiska kommissionen haren viktig uppgift att mobilisera resurser till insatser i regionen.Utskottet framhåller att utbyggnaden av infrastrukturen i Central- ochÖsteuropa är av största vikt och ser positivt på de åtgärder som vidtagits avregeringen för att främja de ekonomiska relationerna ochutöka handelsutbytet med länderna i och med de baltiskastaterna.Utskottet besvarar eller avstyrker samtliga motioner. Till betänkandet ärfogat sex reservationer och tre särskilda yttranden. 1996/97:U206 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder isyfte att i samarbete med få till stånd en återupprustning avden svenska församlingens kyrkobyggnad i /97:U209 av m.fl. (kd) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sociala hjälpprogram i de baltiska staterna samt i det ryska när-området.1996/97:U511 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om strukturinvesteringar i Barentsregionen.1996/97:U512 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om resurser tillBarentssamarbetet för vidare utveckling i regionen.1996/97:U623 av m.fl. (fp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om partianknutna stiftelsers betydelse för internationelldemokratiutveckling.1996/97:U703 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder från den för att förhindra miljöskadoroch konflikter vid industriell verksamhet i nordvästra ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör verka för en stor internationell insats för attlösa problemen med kärnkraftssäkerhet och strålskydd på ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en plan och prioriteringsordning förinfrastruktursatsningar i ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stärkandet av kvinnors ställning i ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om mål för den i motionen föreslagna fonden för Barentssamarbetet.1996/97:U801 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att resurser från regeringens miljardprogram för Östersjösamarbetetoch omställning till hållbar utveckling skall avsättas för iordningställandeav mottagningsanläggningar för oljespill och annat avfall.1996/97:U802 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om som aktör i Östersjösamarbetet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att underlätta handel och investeringar iÖstersjöregionen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om studieförbundens roll för demokratiutvecklingen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fortsatt demokratistöd via de svenska riksdagspartierna.11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om låneavskrivning i utbyte mot miljöinvesteringar.1996/97:U803 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omekonomiska garantier för utgivning av en svensk-litauisk ordbok.1996/97:U804 av och () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär att den utreder behovet av och möjligheterna för attinrätta ett akademiskt centrum för Östersjöländerna.1996/97:U805 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utbilda och bekosta anställningen av lokala Agenda 21-samordnare i de baltiska staterna , inom de resurser somär avsatta för Östersjösamarbetet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att stimulera till utveckling av vänorts- och nätverkskontaktermellan Agenda 21-arbetet i och Baltikum.1996/97:U806 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att villkora biståndsinsatserna för lagstiftning till förmån förbarn och ungdom.1996/97:U807 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att internationellt verka för att säkra sarkofagen och stängaövriga reaktorer,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att internationellt verka för ökat bistånd till dem som drabbats avTjernobylolyckan,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att internationellt verka för att stoppa all vidare utbyggnad avkärnkraften i Öst- och ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att verka internationellt för att stoppa inflyttningen till deradioaktiva områdena i och ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att införa gränsvärden som återspeglar de faktiska riskerna.1996/97:U808 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att redovisa kostnader ocheffekter av bistånd till de baltiska länderna.1996/97:U809 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kräva öppenhet och insyn angående radioaktiva utsläpp,kärnbränsle m.m. i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de risker som finns i ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att övervaka och åtgärda miljöhoten i ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utveckla samarbetet inom ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att föra upp de globala hot som finns i påinternationell nivå.1996/97:U810 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en redovisning över den aktuella miljösituationen iBarentsregionen, samt förslag till lämpliga åtgärder,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av särskilda medel för i fördess arbete inom ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en ökad prioritering av inom samarbetet med Öst-och Centraleuropa.1996/97:U811 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utökat skolutbyte eller utbyte mellan ukrainska och svenskaungdomsorganisationer.1996/97:U812 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kärnkraftssäkerhet i öst,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om relationer till och ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en självständig svensk Centraleuropapolitik,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en självständig svensk Balkanpolitik.1996/97:U813 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att stödinsatserna utformas i perspektivet av integrationen avCentral- och ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen i övrigt av stödet till ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om administrationen av samarbetet med Central- och Östeuropa.1996/97:U814 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall öka sitt bistånd till , särskilt S:tPetersburgsområdet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att undersöka möjligheterna till utökade svenska insatser iVitryssland,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall göra en analys av utvecklingen iVitryssland,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att svenska staten bör utöka sina ekonomiska garantier i syfte attfrämja samarbete och handel med ,5. att hos regeringen begär förslag om hur import av varor frånÖsteuropa kan underlättas,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökad samordning m.m. av de svenska insatserna i ,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ny infrastruktur i ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder i trafiksektorn,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att måste stödja uppbyggnaden av alternativa energisystem istället för kärnkraft,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att man skall ta hänsyn till jämställdhetsperspektivet i alla slagsprojekt.11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett samlat grepp för att främja utvecklingen av turism, idrott ochkultur mellan berörda länder.1996/97:U815 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utnyttjande av läns förutsättningar för ett utökatÖstersjösamarbete,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förläggande av försöksverksamhet till län beträffande ökaddemokrati och ökat utbyte över gränserna inom Östersjösamarbetet,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillsättande av en särskild grupp ur för att initialtföreslå lämpliga samordningsåtgärder för ett utökat samarbete mellan Kalmarlän och övriga Östersjöländer.1996/97:Kr283 av m.fl. (c) vari yrkas31. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om resurserna för Östersjösamarbetet.1996/97:Jo738 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samarbete mellan olika aktörer i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att stödja utvecklingen av kollektivtrafiksystemen i debaltiska staterna och ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en ledning för fossilgas från över till Finlandoch inte får komma till stånd,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om svenska satsningar på utveckling av alternativa energisystem iBaltikum,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om torvanvändningen i ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en viktig del av Östersjösamarbetet är att varje land skallredovisa sin miljöskuld.1996/97:Jo759 av m.fl. (fp) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljöinriktningen av Östersjösamarbetet.1996/97:A433 av m.fl. (fp) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Östersjöfonden. Demokratins kultur och samarbetets länderinriktningSammanfattning av motionernaI Moderata samlingspartiets kommittémotion U813 (m) framhålls att samarbetetmed länderna i Öst- och syftar till att den europeiskaintegrationen utsträcks även till dessa länder. De nya demokratierna har rättatt delta i samarbetet på i princip samma villkor som de sedan längeetablerade västeuropeiska demokratierna. Stödinsatserna måste ses i dettaperspektiv och inte som ett biståndssamarbete, menar motionärerna (yrkande 1).Vidare konstaterar motionärerna att redan inom ett begränsat antal år kommerde nya demokratierna att fullt ut delta i det gemensamma beslutsfattandet ochi den meningen vara fullvärdiga medlemmar i det europeiska samarbetet.När det gäller samarbetets inriktning framförs i motionen synpunkter inomett flertal områden. Motionärerna menar att stödinsatser är särskilt känsligai länder där all verksamhet tidigare var centralplanerad och där subventioneroch straffavgifter förstört meningsfull verksamhet. Stödinsatser måste alltsåutformas med stor försiktighet så att inte framväxande strukturer hämmas ochgamla strukturer främjas.När det gäller suveränitetsstödet till de baltiska staterna krävs fortsattainsatser och utvecklingen av det säkerhetsmässiga samarbetet kommer att stå ifokus under de närmaste åren.För att hjälpa till att bygga ett öppet och pluralistiskt samhälle medrespekt för oliktänkande och minoriteter är det viktigt med utbyte inomutbildning och kulturliv. Utbyte mellan lärare, studenter, forskare,kulturpersonligheter, journalister och andra nyckelgrupper kan bidra till attsprida mångfaldens och toleransens erfarenheter.En central uppgift för de västliga stödinsatserna är att bidra till attskapa en rättsstat. Det handlar inte om så stora summor men väl om överföringav normer, kunskaper och kompetens. En fungerande rättsstat är enligtmotionärerna en oundgänglig del i en fungerande demokrati och marknadsekonomi(yrkande 2 delvis).I partimotion U802 (c) framhålls att demokratiseringen är,tillsammans med övergången till marknadsekonomi, de viktigaste förändringarnai de tidigare kommunistdiktaturerna. anser att det är viktigtmed fortsatt stöd för en fördjupad demokratisering och vill i detta sammanhangsärskilt betona folkrörelsernas betydelse för det fria organisationslivet.Studiecirklar var det idéburna arbetets drivhus i samband med demokratinsgenombrott i de nordiska länderna framhåller motionärerna och menar att detfinns anledning att i utbytet med även fortsättningsvista tillvara de kunskaper som finns i (yrkande 5). Även imotion Kr283 (c) framhålls att det är viktigt att det mellanfolkligasamarbetet stärks på det lokala planet. föreslår att 50 miljonerkronor avsätts ur Östersjösamarbetet för kunskapsutbyte och kontaktskapandeverksamhet inom studieförbunds, föreningslivets och folkrörelsers aktivaverksamhet i dessa länder (yrkande 31).Även i kommittémotion U623 (fp) betonas vikten av att bygga demokratiskastrukturer. Motionärerna menar att det i länge funnits en ovilja atterkänna den roll som demokratins aktörer - partier med sidoorganisationer,fria medier, bildningsorganisationer etc. spelar för att demokratiskasamhällsförhållanden skall kunna uppstå och vidmakthållas. Sedan något årtillbaka har denna hållning förändrats genom att partianknutna stiftelser kanfå statliga medel för samarbete med partier och andra motparter i andraländer. Denna försöksverksamhet bör enligt mening permanentas.Samtidigt är det angeläget att utrikesförvaltningen förstår att demokratiskapartier har olika arbetsformer och strukturer och inte fördelar stöd efternågon mall som kanske är relevant för svenskt politiskt liv - eller delar avdet - men som inte är tillämplig i andra länder och i länder där demokratinhelt har börjat utvecklas (yrkande 5).Motionärerna bakom motion U802 (c) menar att den del av stödet tilldemokratiutveckling, som utbetalas till de svenska riksdagspartierna förstöd till partisystemet i , fyller en viktig uppgift.Stödet via riksdagspartierna är en försöksverksamhet som skall utvärderasefter . anser att det partianknutna stödet bör finnas kvaräven efter 1997 (yrkande 6).I motion U811 (fp) framhåller liberalerna det angelägna i attstärka den demokratiska utvecklingen i . Det sker bäst genom ökatsamarbete med andra demokratier som och ökad integration i deteuropeiska samarbetet. Motionären anser att det är viktigt att understödja ochstimulera breda enskilda och folkliga kontakter mellan ungdomar från Sverigeoch inom ramen för skolutbyte samt utbyte mellan ukrainska och svenskaungdomsorganisationer som idrottsrörelsen eller scoutrörelsen (yrkande 2).Vänsterpartiet framhåller i partimotion U814 (v) att kontakterna med Östeuropahar ökat - särskilt med de baltiska länderna - och att det är viktigt attuppmuntra alla folkliga kontakter. sker en rad initiativ inom dessaområden, men mycket grundas på spridda kommunala och enskilda organisationersengagemang eller enstaka eldsjälars insats. menar att detsaknas en nationell, svensk strategi för hur man kan uppmuntra dessa slag avkontakter. Regeringen bör ta ett samlat grepp över hur turismen över Östersjönskall främjas och hur kultur- och idrottsutbytet kan öka mellan ochÖsteuropa (yrkandena 6 och 11).I motion U813 (m) anförs att de baltiska länderna, och åtta nordvästligaregioner i utgör den naturliga delen i det bilaterala samarbetet. Härföreligger särskilda intressen och möjligheter att stärka samarbetet direktmed , menar motionärerna. I , som i strikt mening interäknas till närområdet, men likväl nästan är ett grannland, är det nu särskiltviktigt med insatser för att främja mänskliga rättigheter och demokrati. Äveninsatser för utvecklingen i är motiverade. Landet dröjde länge medsystemskiftet och befinner sig i en besvärlig ekonomisk situation. När nu sentomsider förändringarna sker är det viktigt att tillsammans med övrigaEuropa ger landet sitt stöd (yrkande 2 delvis).I motion U812 (fp) framhålls att bör ges ökat utrymme i det svenskasamarbetet med länderna i . Samarbetet bör i första handhandla om stöd till utveckling av demokratiska institutioner. Vad gällerVitryssland menar motionärerna att ett svenskt engagemang bör övervägas närregimen ändrat karaktär (yrkande 7). Vidare framhåller motionärerna att ävenom starka skäl talar för en koncentration av de svenska intressena till vårtnärområde kring och till delar av vore det oklokt att heltavstå från engagemang i andra länder. , , och Slovenienutgör kärnan i unionens kommande utvidgning. Om vill kunna påverka hurdenna utvidgning av unionen genomförs behöver vi en självständigCentraleuropapolitik (yrkande 8). På samma sätt behöver ensjälvständig Balkanpolitik (yrkande 9).Även framför i partimotion U814 (v) synpunkter påländerinriktningen av samarbetet med . Partiet förordaratt skall öka sitt stöd till och särskilt till S:tPetersburgsområdet. Ett som får ekonomin att växa, åtgärdarmiljöproblemen, tyglar arbetslösheten, bemästrar den sociala utslagningen ochbetvingar kriminaliteten blir en efterlängtad ny marknad och en källa tillfördjupad demokrati och ökad säkerhet (yrkande 1). Vidare anför motionärernaatt är ett ofta bortglömt land där reformprocessen går trögt.Pressen är statskontrollerad och yttranderätten i praktiken starkt begränsad,det finns inte positiva tecken i den ekonomiska utvecklingen, mänskligarättigheter kränks och få strukturreformer har genomförts. Vänsterpartietanser att regeringen bör få i uppdrag att undersöka möjligheterna för utökadesvenska insatser i med syfte att bidra till en positiv utvecklingi landet (yrkande 2) samt att bör få i uppdrag att göraen analys av utvecklingen i landet (yrkande 3).Vänsterpartiet anser vidare att jämställdhetsperspektivet måste få en merframträdande roll i de projekt deltar i. I direktiven tillöstsamarbetet finns detta med men har ännu inte fått tillräckligt genomslag isamarbetet (yrkande 10).I motion U806 (m) hänvisas till alarmerande rapporter om många barns ochungdomars vardag i de baltiska länderna. Gatubarnens antal stiger ioroväckande takt. Ett stort antal står utanför skolväsendet, prostitution ochkriminalitet förekommer likväl som missbruk och allvarliga smittsammasjukdomar. Den nationella lagstiftningen när det gäller barnens rättigheteroch omhändertagande är bristfällig även om att de baltiska länderna harskrivit under FN:s barnkonvention.Omfattande insatser av frivilliga organisationer har gjorts och många länderhar bidragit med olika projekt, inte minst . Trots detta gårlagstiftningsarbetet för långsamt konstaterar motionären och vill införa somvillkor för de svenska biståndinsatserna att det sker framsteg vad gällerlagstiftning till förmån för barn och ungdom.Utskottets övervägandenFrån både riksdag och regering har vid ett flertal tillfällen uttalats attintegrationen av länderna i med europeiska politiskaoch ekonomiska strukturer är ett övergripande mål för EU:s medlemsländer ochför . stöder aktivt EU:s östutvidgning och kan genom samarbetebeträffande medlemskapsförhandlingar och lagharmonisering underlätta för ettframtida medlemskap för de länder som har associationsavtal med unionen.I den särskilda propositionen om samarbetet med Öst- och (1994/95:160) framhölls följande:EU:s framtida utvidgning med de länder i som har ellernu förhandlar om associationsavtal välkomnas. skall särskilt verka förEstlands, och fulla Europaintegration. stödjerockså EU:s strävan att knyta och andra östeuropeiska länder närmaretill det europeiska samarbetet.Riksdagen antog (bet. 1994/95:UU16, rskr.