bet · GK01FiU20 · 1997-05-29 00:00:00 — mellandessa parter som ger ramarna för arbetstidsförkortningen.Vad utskottet här anfört med anledning av motion Fi45 (mp) yrkandena 1 i dennadel, 18 i denna del, 25 och 26 bör som sin mening ge regeringen tillkänna.De förslag till inriktning av den ekonomiska politiken såvitt avsersysselsättning och företagande som framförs i propositionen och motionernaFi42 (m), Fi43 (fp), A49 (fp), Fi44 (v) och Fi46 (kd) avvisas av utskottet.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande riktlinjer för den ekonomiska politiken såvitt avsersysselsättning och företagandeatt med avslag på proposition 1996/97:150 yrkande 1 i denna del ochmotionerna 1996/97:Fi42 yrkandena 1 i denna del och 9, 1996/97:Fi43yrkandena 1 i denna del och 20, 1996/97:A49 yrkande 1, 1996/97:Fi44yrkandena 1 i denna del, 17-20 och 22 samt 1996/97: Fi46 yrkandena 1 idenna del, 6, 9 och 11 godkänner vad som förordas i motion 1996/97:Fi45yrkandena 1 i denna del, 18 i denna del, 25 och 26 och som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,7. Penning- och valutapolitiken (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken ochvalutapolitiken som börjar med ?Finansutskottet vill understryka? och slutarmed ?11 och 12? bort ha följande lydelse:Finansutskottet delar starkt kritiska hållning till deninriktning som penningpolitiken fått . misslyckadebedömningar av den svenska ekonomins inflationsbenägenhet och dess starktrestriktiva räntepolitik har försvagat den svenska ekonomin och ökatarbetslösheten. Det senaste årets deflation talar för att det finns ettansenligt utrymme för ytterligare räntesänkningar. Den nivå som gällt sedandecember 1996 bidrar till en hög realräntenivå.Enligt utskottets uppfattning måste penningpolitiken underställassysselsättningsmålet, inte styras av abstrakta normer om prisökningstakt ochpenningmängd som saknar realekonomisk relevans. Mot denna bakgrund anserutskottet att regeringen skall ta över ansvaret för valutapolitiken. Det börvara regeringen som utifrån principiellt inriktade riksdagsbeslut tar beslutenom fast eller rörlig växelkurs inklusive önskvärd bandbredd gentemotstrategiska valutor.Utskottet anser alltså att den uppgörelse som slutits mellan någraav riksdagspartierna är ett steg i fel riktning. Det folkliga inflytandet övervalutapolitiken bör bli större, inte mindre. Utskottet avvisar således allaförslag att i EMU-anpassningens namn genomföra grundlagsändringar och minskariksdagens makt över Riksbanken.Vidare delar utskottet uppfattning att regeringen i enlighetmed EU:s krav bakbundit finanspolitiken genom bl.a. inflationsmåletsöverhöghet och genom utgiftstaken. bör som sin mening ge regeringentill känna att den skall verka för förändring av EU:s riktlinjer för denekonomiska politiken.Därmed tillstyrks motion Fi44 (v) yrkandena 7 och 8. Motion Fi45 (mp)yrkandena 11 och 12 bör inte föranleda någon ytterligare åtgärd.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande penning- och valutapolitikenatt med bifall till motion 1996/97:Fi44 yrkandena 7 och 8 samt medavslag på motion 1996/97:Fi45 yrkandena 11 och 12 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,8. Penning- och valutapolitiken (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken ochvalutapolitiken som börjar med ?Finansutskottet vill understryka? och slutarmed ?11 och 12? bort ha följande lydelse:Finansutskottet delar de grönas uppfattning att ihögre grad än skall stödja den långsiktiga ekonomiska politik somriksdagen beslutat. Övergripande krav att minska miljöskulden ocharbetslösheten skall vara centrala. skall i lag fastställa attRiksbankens mål skall vara att stödja den långsiktiga ekonomiska politiken.Enligt utskottets uppfattning bör avgörande förändringar i denvalutapolitiska regimen beslutas av regeringen i stället för Riksbanken.Riksdagen, eller riksdagspartierna, måste ges inflytande över sådana beslut.Även det penningpolitiska målet för bör fastställas av riksdagen.Målet bör vara att bibehålla en prisstabilitet på god europeisk nivå.Prisstabilitet har en avgörande betydelse för möjligheterna att uppnå enekologiskt hållbar ekonomisk utveckling. En varaktigt låg och stabilinflationstakt medför bättre förutsättningar för ökad självtillit ochlivskvalitet i vårt land.Det sagda innebär att utskottet inte kan ställa sig bakom den uppgörelse somnyligen slutits om . Även om det är positivt att prisstabilitetbetonas, har kraven på att skall stödja den långsiktiga ekonomiskapolitiken kommit alltför mycket i skymundan i uppgörelsen.Därmed tillstyrks motion Fi45 (mp) yrkandena 11 och 12. Motion Fi44 (v)yrkandena 7 och 8 bör inte föranleda någon ytterligare åtgärd.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande penning- och valutapolitikenatt med bifall till motion 1996/97:Fi45 yrkandena 11 och 12 samtmed avslag på motion 1996/97:Fi44 yrkandena 7 och 8 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,9. Den ekonomiska och monetära unionen (EMU) (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken ochmonetära unionen (EMU) som börjar med ?Finansutskottet har flera? och slutarmed ?36 och 37? bort ha följande lydelse:Finansutskottet vill påpeka att stabilitets- och tillväxtpakten har ingåttsutan vare sig riksdagsdebatt eller riksdagsbeslut. Utskottet delarVänsterpartiets uppfattning att inträdet i ett samarbete med så vittgåendeföljder borde ha hanterats på annat sätt än bara genom viss information tillfinansutskottet och samråd i . Regeringens hantering av inträdet istabilitets- och tillväxtpakten är oacceptabelt.Vad utskottet anfört bör med bifall till motion Fi44 (v) yrkande 9som sin mening ge regeringen till känna. Motion Fi45 (mp) yrkandena 36 och 37bör inte föranleda någon åtgärd.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande den ekonomiska och monetära unionen (EMU)att med bifall till motion 1996/97:Fi44 yrkande 9 samt med avslag påmotion 1996/97:Fi45 yrkandena 36 och 37 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,10. Den ekonomiska och monetära unionen (EMU) (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken ochmonetära unionen (EMU) som börjar med ?Finansutskottet har flera? och slutarmed ?36 och 37? bort ha följande lydelse:Finansutskottet delar de grönas uppfattning om nackdelar ochrisker med ett eventuellt svenskt deltagande i valutaunionen. Enligt utskottetriskerar EU-länderna att vara alltför olika för att kunna bilda enframgångsrik valutaunion. Bl.a. därför finns det starka skäl att centraliseraden ekonomiska politiken om valutaunionen kommer till stånd. Med hänsyn tillSveriges geografiska läge, befolkningstal och ekonomiska förutsättningarskulle det vara en negativ utveckling. har under de senaste 30 årenoftast haft låg- eller högkonjunktur än t.ex. Tyskland.Den förda politiken kommer att passa en del länder bra, men andra sämre.Utskottet vill också erinra om att den nya fårensamrätt på penning- och valutapolitiken och kommer att styras av i praktikenoavsättliga tjänstemän. får i praktiken inget ökat inflytande i utbytemot den förlorade självständigheten inom penning- och valutapolitiken.Utskottet delar också uppfattning att bör beslutaatt frågan om svenskt deltagande i valutaunionen skall avgöras i en beslutandefolkomröstning. Utskottet vill framhålla att det inte kan vara rimligt att iett land med långtgående demokratiska ambitioner avstå från en folkomröstningi en sådan fråga.Vad utskottet anfört bör med bifall till motion Fi45 (mp)yrkandena 36 och 37 som sin mening ge regeringen till känna. Motion Fi44 (v)yrkande 9 bör inte föranleda någon åtgärd.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande den ekonomiska och monetära unionen (EMU)att med bifall till motion 1996/97:Fi45 yrkande 36, med anledning avmotion 1996/97:Fi45 yrkande 37 samt med avslag på motion 1996/97:Fi44yrkande 9 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,11. Den ekonomiska och monetära unionen (EMU) (mom. 4, motiveringen)(), (), (), Per ()och () anser att den del av utskottets yttrande under rubrikenDen ekonomiska och monetära unionen (EMU) som börjar med ?Finansutskottet harflera? och slutar med ?en annan beslutsordning? bort ha följande lydelse:Utskottet vill framhålla fördelarna med ett fullt svenskt deltagande i EMU:stredje fas från starten . Det skulle stärka kronan och sänka räntenivånom regeringen klargjorde sin avsikt att när konvergensvillkoren är uppfylldaföreslå att skall delta i valutaunionen från starten. Det finns ocksåett stort politiskt värde i att ingå i den grupp av länder som aktivt arbetarför fortsatt integration. Möjligheten att spela en mer pådrivande ochinflytelserik roll för EU:s utveckling, t.ex. i fråga om östutvidgningen,Östersjösamarbetet, miljön samt förstärkningen av fred och demokrati i ,ökar om vi deltar i det valutapolitiska samarbetet fullt ut.12. Den ekonomiska och monetära unionen (EMU) (mom. 4, motiveringen)() anser att den del av utskottets yttrande under rubriken monetära unionen (EMU) som börjar med ?Finansutskottet harflera? och slutar med ?en annan beslutsordning? bort ha följande lydelse:Utskottet vill framhålla att bör avstå från att delta i EMU:s tredjefas . De strukturella problemen i svensk ekonomi är alltför stora föratt bör bli medlem i valutaunionen. Utskottet har vidare denuppfattningen att det är riksdag som skall avgöra om skalldelta i valutaunionen. Någon åtgärd med anledning avmotionsyrkandena är inte påkallad.13. Redovisning av miljöskulden (mom. 5)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under rubriken avmiljöskulden börjar med ?Utskottet vill med? och slutar med ?Fi45 (mp) yrkande4? bort ha följande lydelse:År 1996 publicerade () en rapport ombl.a. miljöjusterad BNP för . Metoden, som harprövats på en rad västländer, innebär att ett index för hållbar ekonomiskvälfärd (Index of Sustainable Economic Welfare, ISEW) beräknas och adderastill det traditionellt beräknade BNP-värdet. Förutom en rad miljöfaktoreringår även vissa sociala faktorer, främst för inkomstfördelning (jämnarefördelning ger högre värde) och kostnader för sjukvård m.m. har densålunda justerade BNP:n visat en svagt fallande trend. Om de socialt betingadefaktorerna tas bort, och således justeringen enbart görs för miljöfaktorerna,började fallet . Beloppsmässigt ligger den miljöjusteradesiffran lägre än den traditionellt beräknade BNP:n.Sedan 1992 har inga förändringar skett som kan antas ha minskat de negativamiljöeffekterna i någon större omfattning, varför vi kan anta att en fortsattfallande trend är för handen.I det konvergensprogram som regeringen lämnade till i juni1995 ingick ett miljömål och ett sysselsättningsmål vid sidan av de iMaastrichtfördraget specificerade konvergenskraven. Miljömålet specificeradessom att miljöskulden inte skulle tillåtas växa i samband med attkonvergensprogrammet genomförs. I programmet utlovas att två gångerom året skall få en redovisning av utvecklingen, och så har också skett vadgäller konvergenskraven och arbetslösheten i samband med budget- ochvårpropositionerna.Dess värre tvingas utskottet konstatera att regeringen inte har redovisatvare sig miljöskuldens, den miljöjusterade bruttonationalproduktens eller densamlade miljösituationens utveckling i vårpropositionen. Inte heller i någotannat sammanhang har regeringen för gjort någon sådan redovisning.Det är därför uppenbart att regeringen inte följer sitt eget konvergensprogrampå den punkten. Det innebär att inte har fått det utlovadeunderlaget för att kunna bedöma den ekonomiska utvecklingen ur miljösynpunkt.Utskottet anser att detta missförhållande är djupt otillfredsställande.Riksdagen bör därför ge regeringen till känna att möjligt, docksenast i samband med budgetpropositionen , redovisa miljöskuldeneller miljösituationens utveckling. En sådan redovisning kan också göras påett motsvarande sätt som ovan refererade ISEW-studie. Enligt utskottets meningbör med bifall till motion Fi45 (mp) yrkande 4 som sin mening geregeringen till känna vad utskottet här anfört.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande redovisning av miljöskuldenatt med bifall till motion 1996/97:Fi45 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,14. Budgetpolitiska mål (mom. 6), , Per och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken sombörjar med ?Finansutskottet vill med? och slutar med ?Fi46 (kd) yrkande 2?bort ha följande lydelse:Regeringen föreslår att man skall fastställa ett långsiktigt mål omöverskott i de offentliga finanserna på i genomsnitt av BNP över enkonjunkturcykel. Enligt utskottets mening skulle ett sådant mål leda till enonödigt stram finanspolitik som håller tillbaka tillväxten. Det vorekontraproduktivt, eftersom det är med tillväxt man enklast kan minskastatsskulden i förhållande till BNP. Med nuvarande bruttoskuld på skulle skuldkvoten minska över enfemårsperiod vid en årlig tillväxt på och med drygt 15 procentenhetervid en tillväxt på utan att någon nettoamortering sker. Då skulle vi idet närmaste vara nere vid krav om en bruttoskuld påhögst av BNP.Mot denna bakgrund anser utskottet att det långsiktiga målet förbudgetpolitiken bör formuleras som ett krav på balans i de offentligafinanserna över en konjunkturcykel. Vad utskottet här har sagt bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Den budgetstrategi som bör tillämpas skall inte bara inriktas på balans i deoffentliga finanserna utan också på balans mellan privat och offentlig sektor.Det sker genom fullt finansierade skattesänkningar som inriktas på att minskabeskattningen av arbetsinkomster för främst låg- och medelinkomsttagare.Nödvändiga besparingar möjliggörs genom att skattesänkningarna minskar behovetav bidrag och subventioner. Därför kan exempelvis en andra karensdag införas isjukförsäkringen och dagens kompensationsnivåer bibehållas. Stat och kommunmåste prioritera sina kärnuppgifter och utföra dem väl.Liksom Moderata samlingspartiet anser utskottet att de medborgare som ärberoende av offentligt stöd för att klara sin vardag måste värnas inom ramenför en socialt genomtänkt besparingsprofil. Därför motsätter sig utskottetbesparingar som drabbar exempelvis änkor, föräldralösa barn och handikappade.Besparingar skall genomföras på områden där skattesänkningarna gör det möjligtatt hantera de förändrade ekonomiska villkoren.Sjukvård, omsorg och undervisning skall prioriteras inom ramen för deomfattande resurser som finns i kommuner och landsting. På dessa områden börenligt utskottets mening inga besparingar genomföras.En stram finanspolitik som bäddar för en högre tillväxt och fler människor iarbete medger lägre skatter i kommunerna. För låg- och medelinkomsttagare ärsådana skattesänkningar centrala.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet Moderatasamlingspartiets förslag till budgetpolitiska mål i motion Fi42 yrkandena 2och 4. Utskottet avstyrker propositionen i denna del samt motionernaFi43 (fp), Fi44 (v), Fi45 (mp) och Fi46 (kd) i berörda delar.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande budgetpolitiska målatt med bifall till motion 1996/97:Fi42 yrkandena 2 och 4 samt medavslag på proposition 1996/97:150 yrkandena 2 och 3 samt motionerna1996/97:Fi43 yrkande 2, 1996/97:Fi44 yrkande 2, 1996/97:Fi45 yrkandena8-10 och 1996/97:Fi46 yrkande 2 fastställer ett långsiktigt mål om balansi de offentliga finanserna i genomsnitt över en konjunkturcykel och attriksdagen som sin mening ger regeringen detta till känna,15. Budgetpolitiska mål (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken sombörjar med ?Den förda politiken? och slutar med ?Fi46 (kd) yrkande 2? bort haföljande lydelse:Liksom anser utskottet att det är angeläget att minskakonjunkturkänsligheten och föreslår därför både lägre inkomster och lägreutgifter än regeringen. En hög statsskuld innebär också att statsfinanserna ärmycket känsliga för ränte- och växelkursförändringar.Enligt utskottets mening är det med hänsyn härtill lämpligt attbudgetpolitiken inriktas på att sänka både utgifts- ochskattekvoten liksom att minska skuldkvoten. Utskottet konstaterar att t.ex.Internationella valutafonden har betonat vikten av detta i sin senasteSverigeöversyn. Skuldkvoten bör långsiktigt inte överstiga av BNP. Den ärför närvarande . Minskningen bör ske både genom högre tillväxt ochgenom överskott i de offentliga finanserna. Takten i skuldminskningen påverkasav den ekonomiska utvecklingen, vilket också beskrivs i propositionen. Om ochnär det målet uppnåtts finns anledning att på nytt diskutera budgetpolitikensoch statsskuldspolitikens mål.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet det budgetpolitiskamål som förordas i motion Fi43 (fp) yrkande 2 och avstyrker motionerna Fi42(m), Fi44 (v), Fi45 (mp) och Fi46 (kd) i berörda delar.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande budgetpolitiska målatt med bifall till motion 1996/97:Fi43 yrkande 2 samt med anledningav proposition 1996/97:150 yrkandena 2 och 3 och med avslag på motionerna1996/97:Fi42 yrkandena 2 och 4, 1996/97:Fi44 yrkande 2, 1996/97:Fi45yrkandena 8-10 och 1996/97:Fi46 yrkande 2dels fastställer ett långsiktigt mål om ett överskott i de offentligafinanserna på av bruttonationalprodukten i genomsnitt över enkonjunkturcykel till dess skuldkvoten har begränsats till av BNP,dels fastställer målen för budgetpolitiken om ett överskott i deoffentliga finanserna till av bruttonationalprodukten för ,1,för och för ,16. Budgetpolitiska mål (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrande som under ?Den förda politiken? och slutar med ?Fi46 (kd) yrkande 2? bort haföljande lydelse:Liksom anser utskottet att det är bra med ett stortoffentligt sparande, särskilt i högkonjunktur. Men det är ännu viktigare attsysselsättningen ökar. Överskott i de offentliga finanserna får således inteöverordnas sysselsättningsmålet. Det är enligt utskottets mening orimligt medstora offentliga överskott i ett läge då en stor del av arbetskraften ochandra produktiva resurser är outnyttjade.Finansutskottet avvisar således regeringens riktlinjer för budgetpolitikenoch det föreslagna målet om ett permanent överskott på överkonjunkturcyklerna. Hur stora offentliga överskott som bör genereras åren 1999och 2000 får enligt utskottet avgöras av sysselsättningsutvecklingen. här anfört bör som sin mening ge till känna förregeringen.Med det anförda tillstyrker utskottet förslaget till budgetpolitiska mål imotion Fi44 (v) yrkande 2. Utskottet avstyrker propositionen i dennadel samt motionerna Fi42 (m), Fi43 (fp), Fi45 (mp) och Fi46 (kd) i berördadelar.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande budgetpolitiska målatt med bifall till motion 1996/97:Fi44 yrkande 2 samt med avslag påproposition 1996/97:150 yrkandena 2 och 3 liksom motionerna 1996/97:Fi42yrkandena 2 och 4, 1996/97:Fi43 yrkande 2, 1996/97:Fi45 yrkandena 8-10samt 1996/97:Fi46 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om att överskott i de offentliga finanserna inte fåröverordnas sysselsättningsmålet,17. Budgetpolitiska mål (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken sombörjar med ?Den förda politiken? och slutar med ?Fi46 (kd) yrkande 2? bort haföljande lydelse:Liksom de gröna anser finansutskottet att det långsiktiga måletför överskott i de offentliga finanserna bör vara av BNP igenomsnitt över en konjunkturcykel. Premiereserven skall dock inte räknas med.Detta genomsnittliga mål bör uppnås successivt genom att det sätts till år1998, och . Från det genomsnittliga måletskall sedan avsteg kunna göras uppåt eller nedåt beroende påkonjunkturen. I takt med att statsskuldens andel av BNP minskar bör detbudgetpolitiska målet kunna omprövas.De kalkyler som ligger till grund för regeringens beräkningar med en snabbtillväxt motiverar att det konjunkturanpassademålet räknas av BNP . Något konjunkturanpassat mål förår 2001 bör inte fastställas nu utan först i samband med vårbudgeten år 1998.Som de gröna påpekar förhåller det sig så att de konjunktur-anpassade målen inte uppnås vare sig med regeringens eller Miljöpartietsförslag om premiereserven räknas bort från det offentliga sparandet. För år1998 blir det offentliga sparandet exklusive premiereserv -0,av BNP. Detfår som fört fram accepteras att målet inte nås helt detta år.För åren 1999 och 2000 bör däremot målen kunna uppnås genom att i debakomliggande kalkylerna reducera posten ?överföring från den offentligasektorn till den privata? Denna post uppgår enligt regeringens kalkyler till 15miljarder kronor och innan reduktionen förpremiereserven skett. Därmed uppnås ett offentligt sparande för om -0,, för om och för med 1,5 %.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att bifallermotion Fi45 (mp) yrkandena 8-10 och avslår regeringens och övriga partiersmotsvarande förslag samt fastställer ett långsiktigt mål om överskott i deoffentliga finanserna på av BNP i genomsnitt över enkonjunkturcykel. bör vidare fastställa konjunkturrelaterade mål förbudgetpolitiken om ett överskott i de offentliga finanserna till av BNPför och för samt besluta att ett konjunkturrelateratmål för överskott i de offentliga finanserna för skall fastställasförst i samband med vårpropositionen 1998.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande budgetpolitiska målatt med bifall till motion 1996/97:Fi45 yrkandena 8-10 samt medavslag på proposition 1996/97:150 yrkandena 2 och 3 och motionerna1996/97:Fi42 yrkandena 2 och 4, 1996/97:Fi43 yrkande 2, 1996/97:Fi44yrkande 2 och 1996/97:Fi46 yrkande 2dels fastställer ett långsiktigt mål om ett överskott i de offentligafinanserna på av bruttonationalprodukten i genomsnitt över enkonjunkturcykel,dels fastställer konjunkturrelaterade mål för budgetpolitiken om ettöverskott i de offentliga finanserna till avbruttonationalprodukten för och för ,dels fastställer att konjunkturrelaterat mål för överskott i deoffentliga finanserna för skall beslutas i samband medvårpropositionen 1998,18. Budgetpolitiska mål (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken sombörjar med ?Finansutskottet vill med? och slutar med ?Fi46 (kd) yrkande 2?bort ha följande lydelse:Finansutskottet kan inte godta regeringens förslag om ett långsiktigt mål omett överskott i de offentliga finanserna på av BNP i genomsnitt över enkonjunkturcykel. Utskottet anser att regeringens förslag är ett uttryck för enfelaktig uppfattning om att kapitalbildning och sparande bör ske inom denoffentliga sektorn och inte i hushållen. Utskottet delar inte dennauppfattning utan anser att ett mål om balans i de offentliga finanserna överen konjunkturcykel är rimligt i ett medelfristigt perspektiv. Med avslag påregeringens förslag och med bifall till motion Fi46 (kd) yrkande som sin mening ge regeringen detta till känna. Utskottet avstyrkersamtidigt motionerna Fi42 (m), Fi43 (fp), Fi44 (v) och Fi45 (mp) i berördadelar.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande budgetpolitiska målatt med bifall till motion 1996/97:Fi46 yrkande 2 samt med avslag påproposition 1996/97:150 yrkandena 2 och 3 och motionerna 1996/97:Fi42yrkandena 2 och 4, 1996/97:Fi43 yrkande 2, 1996/97: Fi44 yrkande 2,1996/97:Fi45 yrkandena 8-10 fastställer ett långsiktigt mål om balans ide offentliga finanserna i genomsnitt över en konjunkturcykel samt somsin mening ger detta till känna för regeringen,19. Redovisning av premiereserven (mom. 7)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken av pre-miereserven som börjar med ?Finansutskottet vill med? och slutar med ?Fi45(mp) yrkande 7? bort ha följande lydelse:Som påpekat är det utskottets uppfattning att premiereservenskall bokföras som privat sparande i nationalräkenskaperna.