bet · GL01AU1 · 1997-11-27 00:00:00 — Utskottet kan däremot inte ställasig bakom motionerna A259 yrkande 26 delvis, A269 yrkande 33 delvis A310yrkandena 31,32 och 38 delvis, och A212 yrkande och 2 i den mån de inte kananses tillgodosedda med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 57 bort ha följande lydelse:57. beträffande anslag på utgiftsområde 13 för år 1998att riksdagena)=utskottetb) med anledning av motion 1997/98:A309 yrkandena 12 och 13 som sin meningger regeringen till känna vad som anförts om generationsväxling,c)=utskottetd) med bifall till motion 1997/98:A309 yrkandena 1 och 2 i motsvarande delaranvisar medel enligt vad som framgår av bilaga 1,dels med anledning av motion 1997/98:A309 yrkandena 7-10 som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts om ersättningsnivåer iarbetslöshetsförsäkringen,dels med anledning av motion 1997/98:Fi219 yrkande 13 sin mening gerregeringen till känna vad som anförts om resursarbete,dels med anledning av motionerna 1997/98:A259 yrkande 18 i motsvarande del,1997/98:A269 yrkandena 22 och 24 samt 1997/98:A309 yrkande 11 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om offentliga tillfälligaarbeten för äldre arbetslösa,dels med anledning av motion 1997/98:A309 yrkandena 3 och 4, båda imotsvarande delar, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om medelsanvisning på anslaget A3,dels med anledning av motion 1997/98:A309 yrkandena 3 och 4, båda imotsvarande delar, som sin mening ger regeriengen till känna vad som anförts omSamhall,dels avslår övriga i bilaga 3 upptagna motionsyrkanden,dels att utskottets hemställan under 58 bort ha följande lydelse:58. beträffande anslag på utgiftsområde 14 för år 1998att riksdagena-c)=utskottetd,e) med bifall till motion 1997/98:A309 yrkandena 14 och 15 avslårregeringens förslag om utvecklingsgaranti,f-r)=utskottets) med bifall till motion 1997/98:A309 yrkandena 3 och 4 i motsvarande delaranvisar medel enligt vad som framgår av bilaga 1,dels med anledning av motion 1997/98:A309 yrkande 4 i motsvarande del som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader,dels avslår övriga i bilaga 3 upptagna motionsyrkanden,D. Gemensamma särskilda yttrandenArbetsmarknadsresurser för olika ändamål - Nordiskt akvarellmuseumElver (), (), (), () och () anför:Frågan om arbetsmarknadspolitiska medel för att finansiera projektet har aktualiserats i kommittémotionen Kr211 av . (c) och i motion A225 av m.fl. (s).Nordiskt Akvarellmuseum är ett gott exempel på hur ett bra kulturprojekt kanarbetas fram av en ideell organisation och med lokalt engagemang. Museet, somblir det första i sitt slag i och , har betydelse på såväl detkulturpolitiska, det näringspolitiska som det sysselsättningspolitiska planet.Projektet är väl förankrat lokalt och regionalt. och detlokala och regionala närings- och föreningslivet har säkrat mer än hälften avdet erforderliga investeringskapitalet.Byggstart är planerad . Investeringen är kostnadsberäknad till45 , varav är säkrade. kan inteskjuta till resterande medel på grund av att anslaget till icke statligakulturlokaler har minskat.Normalt beslutar inte om specialdestinering avarbetsmarknadspolitiska medel till enskilda projekt. Nordiskt Akvarellmuseum ärdock ett så unikt projekt, med stort värde ur såväl kulturpolitisk,regionalpolitisk som arbetsmarknadspolitisk utgångspunkt att det i detta fallär motiverat att frångå gängse ordning.Vi anser att arbetsmarknadspolitiska resurser bör tillföras detta projekt påmotsvarande sätt som sådana medel, enligt vad som anges i propositionen, kommeratt satsas på renovering av kyrkor, prästgårdar och församlingshem inom . Det är i båda fallen fråga om satsningar som kan ge godasysselsättningseffekter.Vi förutsätter att regeringen tar fasta på det anförda.Arbetsmarknadsresurser för olika ändamål - De fria trossamfundens lokalbyggandeElver () och () anför:Stödet till de fria trossamfunden har minskat som följd avpåfrestningarna på statens ekonomi. Utvecklingen av de s.k. lokalbidragen ingeroro.Under de senaste budgetåren har neddragningarna kompenserats genom extrasysselsättningsmedel.Det återstående byggbehovet är fortfarande stort. Det förefaller därförmindre väl underbyggt att avsluta insatserna med arbetsmarknadspolitiska medel.Därför finns det anledning att i betydande utsträckning fullfölja de tidigareårens insatser med arbetsmarknadspolitiska medel.Inte minst med hänsyn till den överenskommelse som regeringen ingått medSvenska kyrkan om ett sysselsättningsprogram börregeringen även ställa arbetsmarknadspolitiska resurser till förfogande för defria trossamfundens lokalbyggande på motsvarande sätt som under den föregåendetreårsperioden.E. Övriga särskilda yttrandenModeraternas särskilda yttrande i anslagsfrågornaPer , , och (alla m) anför:Den 20 november 1997 beslutade majoritet bestående avsocialdemokrater och centerpartister att fastställa ekonomiska ramar för deolika utgiftsområdena i den statliga budgeten och att göra en beräkning avstatens inkomster avseende 1998. beslutades en preliminär fördelningav statens utgifter på utgiftsområden för budgetåren 1999 och 2000.Moderata samlingspartiet har i parti- och kommittémotioner förordat en annaninriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Våra förslag syftartill att skapa förutsättningar för ett ekonomiskt, kulturellt och socialtväxande . Genom en större enskild sektor och ett starkare civiltsamhälle kan både företag och människor växa. Massarbetslösheten kan steg försteg pressas tillbaka som den sociala tryggheten också i andrabemärkelser kan öka genom att hushållen får en större ekonomisksjälvständighet.Vi har föreslagit en långtgående växling från subventioner och bidrag tillomfattande skattesänkningar för alla, främst låg- och medelinkomsttagare.Samtidigt värnar vi de människor som är i störst behov av gemensamma insatseroch som har små eller inga möjligheter att påverka sin egen situation. Vi slårockså fast att det allmänna skall tillföras resurser för att på etttillfredsställande sätt kunna genomföra de uppgifter som måste vara gemensamma.När majoritet nu genom riksdagsbeslutet om ramarför de olika utgiftsområdena valt en annan inriktning av politiken, deltar viinte i det nu aktuella beslutet om anslagsfördelning inom utgiftsområdena 13och 14.Vi har följt upp våra parti- och kommittémotioner i de delar dessa inte äranslagspåverkande. Bland annat har vi en gemensam reservation med Folkpartietoch när det gäller den allmänna inriktningen av politiken.I detta yttrande redovisar vi den övriga delen av vår politik som rörarbetsmarknadspolitiken och utgiftsområdena 13 och 14. De synpunkter som vinedan redovisar i vårt särskilda yttrande följer i huvudsakutskottsbetänkandets disposition.Den allmänna inriktningen på politikenUtöver vad som anförts i den gemensamma reservationen vill vi moderater anföraföljande.Enligt vår uppfattning behövs det nya regler på arbetsmarknaden som gerstörsta möjliga utrymme för nya anställningsformer och som stärkerden enskildes ställning på marknaden. En utgångspunkt vid tillskapandet avdessa regler måste vara att den enskilde genom eget avtal skall kunna förfogaöver lönen och andra till anställningen knutna villkor. Endast detgrundläggande skyddet för arbetstagaren skall regleras genom lag.Vi föreslår att den nya lagstiftningen skall träda i kraft den 1 januari 2000men att beslutet om införandet av den fattas . Dennakonstruktion innebär att det , från tidpunktenför beslutet till dess att lagen träder i kraft, ges möjlighet att anpassagällande avtal till den nya ordningen.Vi föreslår vidare att det med omedelbar verkan införs en möjlighet förlöntagare och arbetsgivare att vid nyanställning välja andra samverkansformerän dem som anges i den arbetsrättsliga lagstiftningen. Detta kan uppnås genomatt endast indispositiva delar av anställningsskyddslagen, semesterlagen ocharbetstidslagen blir tvingande för de avtal som kan komma att gälla underövergångsperioden. Härigenom ges det en möjlighet för dem som är berörda attsjälva sörja för sina inbördes relationer.De nu förslagna förändringarna kommer att påverka lönebildningen. Detta ärdock inte tillräckligt utan vi föreslår också att sympatiåtgärder förbjuds ochatt man bara skall kunna utlösa konfliktåtgärder om dessa godkänns avmedlemmarna.Vi är även kritiska till den satsning på kommunerna som regeringen föreslår.Enligt vår mening bör man i första hand satsa på skattesänkningar för enskildaoch företag för att därigenom stimulera tillskapandet av riktiga arbeten.Utgiftsområde 13InledningSom framgår av vår gemensamma reservation med och Kristdemokraternaförordar vi att det införs en allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring.Den bör införas fr.o.m. . Försäkringen skall omfatta alla ochstimulera den enskilde att aktivt söka arbete. Den skall också underlätta ensundare lönebildning. Vi anser vidare att försäkringen bör inkludera detekonomiska stöd som den enskilde erhåller i samband med deltagande i vissaarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Som en följd av detta förslag föreslår vi attatt de medel under utgiftsområde 14, anslag A 2, som är att hänföra tilldirekta transfereringar överförs till utgiftsområde 13.För att garantera arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkringanser vi att ersättningstiden bör begränsas . Dennaförändring bör införas successivt och i takt med att antalet arbetstillfällenökar. Det grundläggande försäkringsskyddet kan och bör kompletteras med etttilläggsskydd genom avtal.Den höjning av ersättningsnivåerna som har genomförts under innevarande årinnebär att den nödvändiga anpassningen av lönebildningen riskerar attförsvåras. Vi förordar i stället att ersättningsnivån blir . Detta skallkombineras med sänkta skatter. Uppjusteringar av ersättningsnivåer bör skegenom direkta riksdagsbeslut.Den lägsta dagpenningnivån skall vara . Denna nivå skall gälla bådekontantstöd och aktivitetsstöd. Vidare anser vi att den s.k. avindexeringen aversättningen från arbetslöshetsförsäkringen skall slopas.När det gäller finansieringen av försäkringen kan man konstatera att närmare97 % av arbetslöshetsförsäkringens kostnader finansieras med skattemedeloch obligatoriska arbetsgivaravgifter. Sambandet mellan inbetalda avgifter ochutbetalningar är därmed i det närmaste obefintligt. För att tydliggörakopplingen bör finansieringen till en betydande del ske genom avgifter från denenskilde, motsvarande av försäkringen. Avgiftshöjningarna skall balanserasav samtidiga skattesänkningar.Vi anser också att det s.k. arbetsvillkoret bör skärpas.GenerationsväxlingRegeringen vill genomföra en generationsväxling på arbetsmarknaden. Kostnadenför genomförandet av förslaget beräknas uppgå till ca netto.Om man vill avskaffa arbetslösheten som samhällsproblem måste man göra detgenom att skapa nya riktiga arbeten och inte, som regeringen föreslår, genomatt pensionera arbetskraften. Vi ifrågasätter också hur effektiv den föreslagnaåtgärden är på grund av alla villkor som måste uppfyllas. Dessutom ifrågasättervi kravet på att arbetsgivaren måste betala ett finansieringsbidrag till statensom motsvarar av den ersättning staten lämnar.Mot denna bakgrund motsätter vi oss regeringens förslag omgenerationsväxling. Vi har tidigare motsatt oss införandet av den s.k.tillfälliga avgångsersättningen, med vars hjälp regeringen vill ?pensionera?äldre långtidsarbetslösa. Denna ståndpunkt vidhålls.ResursarbeteI samband med tidigare beslut om införande av åtgärden avvisade vi regeringensförslag. Vi vidhåller denna uppfattning. Genom att avveckla åtgärden bör mankunna göra en besparing med för budgetåret 1998.Medelsanvisning på anslaget A 1 Bidrag till arbetslöshetsersättningSom framgår av redogörelsen ovan föreslår vi att det fr.o.m.den 1 januari 1998införs en allmän och sammanhållen försäkring. Kostnaden för denna försäkringkan beräknas till . Förslagen om ersättningsnivåer, slopadavindexering och skärpt arbetsvillkor innebär besparingar med 3,8 miljarderkronor. Vidare innebär höjningen av den enskildes egenfinansiering till 25 %ytterligare besparingar med . Genom att avveckla åtgärdernaoffentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa (OTA) och resursarbetensamt genom att inte införa åtgärden generationsväxling kan man spara knappt 2miljarder kronor.Till detta kommer vårt förslag att de medel under utgiftsområde 14, anslag A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder, som är att hänföra till direktatransfereringar till enskilda för tydlighetens skull bör överföras direkt tillutgiftsområde 13. Denna överföring motsvarar totalt 15,7 miljarder kronor.Sammantaget innebär våra förslag att anslaget måste tillföras 8,5 miljarderkronor jämfört med regeringens förslag.Utgiftsområde 14Övergripande frågor m.m.Enligt vår uppfattning är arbetsmarknadspolitikens främsta uppgift att förmedlaarbeten. Utöver detta bör aktiva åtgärder riktas till särskilda grupper, såsomett modernt lärlingsprogram för unga arbetslösa och insatser för vissa äldre.Arbetsmarknadsutbildningen bör fokuseras för att motsvara tydligaarbetsmarknadsbehov. De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna kan enligt våruppfattning inte ersätta sådana arbetstillfällen som skapas i en sund ekonomi.Genom de skattesänkningar och avregleringar som vi föreslår underlättastillkomsten av riktiga arbeten i företagen.A 1 förvaltningskostnaderTill följd av de reformer vi förordar såvitt avser de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna minskar utgiftsbehovet med budgetåret 1998.A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärderOmfattning och inriktningVi förordar en omfattande reformering av arbetsmarknadspolitiken som bl.a.innefattar en ny sammansättning av arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Åtgärdssammansättningen måste tydligare än inriktas på att förbättraenskildas möjligheter att återkomma till reguljärt arbete, inte på att erbjudaaktivitet åt så många som möjligt. Övergången till den nya sammansättningen avarbetsmarknadspolitiska åtgärder som vi förordar bör genomföras gradvis underde kommande tre åren. Av detta följer att vi bl.a. ställer oss avvisande tillinförandet av det s.k. individuella anställningsstödet samt till att införa etts.k. sabbatsår.Vidare delar vi de synpunkter som förs fram i motion A204 att volymmåletinnebär att arbetsförmedlarna tvingas att välja billiga men i stor omfattningineffektiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det finns en risk för att dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna upplevs som meningslösa. Vi anser attkvalitativa åtgärder skall väljas framför kvantitativa och att medlen underanslaget bör lämnas utan detaljstyrning och volymmål.Vi är också negativa till datorteken och de s.k. jobbsökaraktiviteternaeftersom man kan ifrågasätta hur effektiva dessa åtgärder är. Enligt vår meningär effektiviteten låg, varför dessa åtgärder bör bli föremål för översyn.Övriga frågor som rör undanträngningseffekterUtskottet instämmer i vad som sägs i motion A216 om undanträngningseffekter. Deär särskilt påtagliga i fråga om starta-eget-bidraget och rekryteringsstöden.Det är inte tillräckligt att som regeringen gör hänvisa till att det skall skesamråd med den fackliga organisationen på arbetsplatsen före anvisning avåtgärd. Som sägs i motionen förekommer det att de fackliga organisationernaresignerar. Konkurrensen blir snedvriden, och den företagare som driververksamhet med hjälp av starta-eget-bidrag får en felaktig föreställning omföretagandets förutsättningar.Utskottet ansluter sig till motionens förslag om att regeringen skallföranstalta om en studie där man redovisar hur starta-eget-bidraget ochrekryteringsstödet påverkat näringslivet och den verkliga sysselsättningsnivån.Detta innebär att motion A216 tillstyrks.ArbetsmarknadsutbildningVi anser att arbetsmarknadsutbildningen bör sörja för fokuserade insatserriktade mot specifika yrkesområden samt definierade kompletteringar av dearbetslösas kompetens. Häri ingår också stöd till arbetshandikappade. Enligtvår åsikt bör en mer allmän utbildning av arbetslösa ske inom det ordinarieutbildningssystemet. Genom dessa förändringar av arbetsmarknadsutbildningen börman kunna spara under budgetåret 1998.Utvecklingsgaranti för ungaVi anser att det är tveksamt om kommunerna kommer att vara villiga att slutaavtal i den omfattning regeringen räknat med. Vidare ifrågasätter vi hur enmånadsersättning på , vilket motsvarar en timlön på ,överensstämmer med regeringens åsikter om nivån på ungdomslöner.Vi föreslår, vilket framgår nedan, att det införs ett modernt lärlingsprogramsom alternativ för arbetslösa ungdomar. Med hänsyn till detta avvisar viregeringens förslag i denna del.ArbetsplatsintroduktionI likhet med ALU anser vi att att denna åtgärd successivt bör minska iomfattning för att slutligen helt avvecklas.Starta-eget-bidragetSom föreslås i motion A1, yrkande 2, av () bör man görareglerna tydligare för att förhindra missbruk. Vi ansluter oss till det förslagsom framförs i motionen om något slag av karenstid för den som på nytt sökerstarta-eget-bidrag.IT-satsningenDen IT-utbildning som aktualiseras måste utformas på ett sådant sätt attföretag av olika storlek får möjlighet att erbjuda sina tjänster. har goda förutsättningar att medverka om de ges möjlighet till det.Det bör dessutom understrykas att utbildning av detta slag måste kunnaarrangeras på ett smidigt och flexibelt sätt. Byråkratiska hinder måsteundvikas.Medelsanvisning på anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärderVi anser att till anslaget bör anvisas , dvs. 18 miljarderkronor lägre än regeringens förslag. Huvuddelen av denna minskning beror påvårt förslag att till utgiftsområde 13 anslaget A 1 överföra de medel underförevarande anslag som är att hänföra till direkta transfereringar. Eftersom vi under anslaget A 1Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader har biträtt förslaget om 600miljoner kronor extra för tillfälliga personalförstärkningar vidarbetsförmedlingar och på grund av arbetsbelastning,avvisar vi här förslaget om att på detta anslag anvisa extra resurser för sammaändamål. Som framgår av vad vi anfört ovan förordar vi bl.a. en nysammansättning av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna och förändring avarbetsmarknadsutbildningen. Dessa förändringar innebär besparingar på anslaget.Vi förordar också ett modernt lärlingsprogram och att arbetsgivaravgifternareduceras för de arbetsgivare som anställer äldre arbetskraft. Sammantagetinnebär förändringarna att anslaget kan reduceras med 2,3 miljarder kronor.A 4 Europeiska socialfondenSverige deltar i EU:s ramprogram Växtkraft Mål 4 som är ettutbildnings- och kompetensprogram för småföretag. Många företag har anmältintresse för att delta i detta projekt. Men det är även många företag som harblivit avskräckta från att starta och delta i projekt därför att programmetomfattas av onödig byråkrati. En bidragande orsak till denna inställning är attdet är två skilda myndigheter som granskar ansökningar om nya projektrespektive sköter utbetalningarna av beslutade projektmedel.För närvarande är det som är den myndighet somgranskar projektansökningarna och AMS som sköter utbetalningarna. Innan AMSbetalar ut projektmedel gör de samma granskning av handlingarna som EU-programkontoret har gjort. Detta skapar stor irritation mellan myndigheternaoch ute på företagen. För att unvika onödigt dubbelarbete och minska påirritationen förordrar vi att utbetalningarna överförs till programkontoret.A 6 Vissa kostnader för införandet av en allmän och sammanhållenarbetslöshetsförsäkringMed hänsyn till att vi har förordat en annan konstruktion vad gällerarbetslöshetsförsäkringen än den har beslutat om anser vi att maninte bör anslå några medel för införandet av denna försäkring.Arbetsmarknaden för invandrareDet största hindret för invandrare men också för andra grupper av arbetslösa ärde höga skatterna och de stelbenta arbetsrättsreglerna. Arbetsgivarna drar sigför att anställa. Det finns mängder av arbetsuppgifter, inte minst inomhushållssektorn, som inte utförs därför att köparnas kostnader blir förhöga. I stället hänvisas alltför många till ett kravlöst bidragsberoende.Dessvärre blir svartjobb effekten av skatte- och arbetsrättslagstiftningen.Det går inte att subventionera fram de hundratusentals arbetstillfällen sombehövs. Arbetsmarknaden måste bli mer av en marknad där utbud och efterfråganmöts.Oberoende av vilken kompetensnivå invandrarna har tycks den inte räcka tillför inträde på den svenska arbetsmarknaden. Även kvalificerade och akademisktutbildade invandrare har svårigheter att komma in på arbetsmarknaden ochhänvisas, om de får arbete, till lägre betalda arbeten. En stor resurs bliroutnyttjad i svenskt arbetsliv.Det är nödvändigt att reformera arbetsrätten och ge arbetsgivare ocharbetstagare friare möjligheter att komma överens om lönenivåer ochprovanställningsperioder. Utbud och efterfrågan måste kunna få mötas i friareform. Avgörande för invandrarnas möjligheter till arbeten är också en flexibellönebildning, liksom en ny syn på företagande och företagsamhet m.m.Diskriminering i arbetslivet måste bekämpas och den nuvarande lagenfortlöpande utvärderas.Vi avvisar särskilda program för invandrare. All form av särbehandling, låtvara både positiv och frivillig, motverkar långsiktigt invandrarnas egnaintressen. Positiv särbehandling eller kvotering riskerar att öka spänningarnamellan svenskar och invandrare på ett oönskat sätt och kan därmed bidra tillatt snarare öka än minska problemen för invandrarna.B 1 ArbetarskyddsverketModerata samlingspartiet anser att en sammanlagd besparing på anslagsområdena B1-B 4 bör göras med , varav avseranslaget för Arbetarskyddsverket.B 8 ArbetsdomstolenTvister om förhållanden som berör arbetsmarknaden hanteras huvudsakligenav Arbetsdomstolen. Vi är för vår del principiella motståndare tillspecialdomstolar och partssammansatta domstolar. Vi förordar därför att deallmänna domstolarna tar över Arbetsdomstolens funktioner fr.o.m. den 1 januariår 2000.B 11 Bidrag till Stiftelsen anser att anslaget B 11 Bidrag till Stiftelsen intebör tillföras några medel.C 1 JämställdhetsombudsmannenFr.o.m. höjdes anslaget till myndigheten med eller jämfört med föregående budgetår. Vi anser att anslaget bör ligga närmare 1996års nivå. Vi förordar därför att anslaget fastställs till 9, 943 miljonerkronor eller mindre än vad regeringen föreslagit.Arbetsmarknads- och arbetslivsforskningI vår kommittémotion A299 vidhåller vi moderater vår även tidigare framfördauppfattning att anslagen till arbetslivsforskning bör minskas. Vi anser atttotalt bör sparas under anslagen B 2 - B 5 från och med1998. Till anslaget B 2 bör anvisas,till anslaget B 3 Bidrag och uppdrag inom arbetslivsområdet m.m. 15 miljonerkronor, till anslaget B 4 ochtill anslaget B 5 Forskning och utveckling inom arbetslivsområdet 144 miljonerkronor.Folkpartiets samlade särskilda yttrandeElver () anför:Omfattning och inriktningFolkpartiet har varnat för att det övergripande volymmåletinneburit en försämring av kvaliteten på arbetsmarknadsutbildningarna, eftersomdet har saknats resurser att genomföra dessa på ett godtagbart sätt. Dennakvalitetssänkning innebär att det trots den höga arbetslösheten finns risk förs.k. anser därför att det är särskilt angelägetatt man bortser från volymmålet och satsar på färre utbildningsplatser men medhögre kvalitet.FeriearbetenFolkpartiet anser att det är viktigt att ungdomar ges en möjlighet att komma inpå arbetsmarknaden. Detta åstadkommer man bäst genom den politik partietförordar och som leder till att fler företag startas. anser dockatt det även måste finnas en viss arsenal avarbetsmarknadspolitiska åtgärder som är anpassade till ungdomar och derasbehov. Det är därför positivt att det görs ett försök att ordna sådana arbeten.FöretagshälsovårdSedan 1993 arbetar företagshälsovården på en fri marknad. Jag är i huvudsakpositiv till avregleringen. Det finns dock nackdelar med reformen.