bet · GK01JoU19 · 1997-05-15 00:00:00 — I betänkandet behandlas 45 motionsyrkanden från allmänna motionstiden om olikajakt- och viltvårdsfrågor. De flesta motionerna tar upp frågor som istor enighet har delegerat till regeringen och berörda myndigheter. frågor om skyddsjakt på skarv och säl samt jakttider m.m. för ett stortantal djurarter. Samtliga motionsyrkanden avstyrks.Till betänkandet fogas 9 reservationer och 2 särskilda yttranden.UppvaktningFöreträdare för och har vid uppvaktning informerat utskottet omfrågor rörande småviltsjakt, särskilt ripjakt.Svenska Insjöfiskarenas Centralförbund och har kommit in med skrivelser till utskottet rörande allmän jaktpå skarv m.m. 1996/97:Jo408 av m.fl. (m) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skarven.1996/97:Jo901 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skarven bör avförasfrån listan om utrotningshotade arter.1996/97:Jo904 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omjakttid på morkulla.1996/97:Jo905 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna att regeringen börverka för att skarven avförs från listan över utrotningshotade arter,2. att som sin mening ger regeringen till känna att regeringen iavvaktan på att så sker bör verka för att skarvens utbredning hejdas genomutökade möjligheter till skyddsjakt, vårjakt och äggprickning.1996/97:Jo906 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skyddsjakt på säl.1996/97:Jo911 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omuppdrag till Naturvårdsverket.1996/97:Jo912 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om jakt på dykänder, dvs.alfågel, sjöorre, knipa, svärta och vigg, ovan odlingsgränsen och pårenbetesfjällen.1996/97:Jo914 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jakt på ,. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jakt på ekorre.1996/97:Jo915 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförbud mot jakt på grävling i gryt, jaktträning i konstgryt och privat innehavav grävlingar.1996/97:Jo916 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av jakträttenpå små marker.1996/97:Jo917 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring av EU:sfågelskyddsdirektiv.1996/97:Jo918 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär en samlad utvärdering av effekterna avolika älgjaktssystem,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att pröva frågan om inrättande av en central myndighet föradministration av jaktfrågor.1996/97:Jo919 av () vari yrkas att beslutar attdovhjortsjakten i , vad gäller handjur, får börja först efter den 15oktober i enlighet med vad som anförts i motionen.1996/97:Jo920 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behov av nytt upplåtelsesystem för småviltsjakt ovan odlingsgränsenoch i renbetesfjällen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att denna jakt måste vara ekologiskt hållbar och ta hänsyn bådetill naturskyddets intressen och jägarnas önskan att få jaga,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att tillgodose de i motionen nämnda rovdjurens behov avripa och då speciellt de arter som är beroende av ripa , iförsta hand jaktfalken,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ordet viltvård bör bytas mot faunavård för att visa att ettbredare ekologiskt synsätt skall anläggas i jaktfrågor.1996/97:Jo922 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jakt på enkelbeckasin i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en undersökning för att klarlägga varför enkelbeckasinen harminskat i antal så kraftigt,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om agerande i EU beträffande jakt på enkelbeckasin.1996/97:Jo923 av m.fl. (mp) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om jakt på stjärtand.1996/97:Jo924 av m.fl. (mp) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om jakt på gråsparvoch pilfink.1996/97:Jo925 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppföljning av skadeskjutningar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om krav på tillgång till legitimerad eftersöksjägare,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lagändring när det gäller eftersök på småvilt,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att vid sin årliga anslagsframställanspeciellt skall redovisa planerade insatser för att minska skadeskjutningensamt för att förbättra eftersöksverksamheten och resultatet av insatser gjordaåret före,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbud mot att framföra hund från motorfordon.1996/97:Jo927 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i EU arbeta för bevarande av svenska jakttraditioner,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om viltvårdens betydelse för skogsskador,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om viltvårdens betydelse för trafikolyckor,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om regeringens ansvar för bevarande och information om svenskajakttraditioner.1996/97:Jo928 av m.fl. (c, s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att vidta sådana åtgärder att skarv flyttas till denlista i fågeldirektivet som medger fastställande av allmän jakttid,2. att hos regeringen begär att (intill sådan förändring skett)får i uppdrag att utforma sådana jaktbestämmelser att jaktenpå skarv kan ske under "allmän-jaktliknande former".1996/97:Jo930 av () vari yrkas att hos regeringenbegär att den tillsätter en arbetsgrupp med företrädare för såväl naturvårdensom fisket för att utröna hur konflikter runt skarven skall kunna lösas.1996/97:Jo931 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om jakttid på morkulla.1996/97:Jo932 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en djup granskning av beslutsprocesser och handläggning i sambandmed beslut om jakt och fiske, särskilt beslutet om nytt upplåtelsesystem ovanodlingsgränsen och på renbetesfjällen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vidgat direktiv för den pågående jaktutredningen och attföreträdare för natur- och miljöorganisationerna liksom för de renskötandesamerna bör ingå till minst lika stor del som jägarintressena,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en granskning av det årliga bidraget till ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en modern demokratiskt sammansatt organisation meduppgift att samordna kunskaper i faunafrågor.1996/97:Jo933 av och () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en översyn av jaktlagen och tillhörandeförordning i enlighet med vad som anförts i motionen.1996/97:A427 av och () vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att verka för att avföra skarven från rödlistan.1996/97:A433 av m.fl. (fp) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om och insatser för att räddafågellivet från härjningar. Skyddsjakt på skarv och säl m.m.MotionernaI motionerna Jo408 yrkande 9, Jo901 och Jo905 yrkande 1 (alla m) anförs attregeringen bör verka för att skarven avförs från listan över hotade arter(annex 1) i EU:s fågeldirektiv så att den kan bli föremål för jakt underallmän jakttid. Antalet häckande skarvpar har tiodubblats . Liknande synpunkter framförs i motionerna Jo917 (s), Jo928 (c,s) yrkande 1 och A427 (kd) yrkande 5.I motion Jo905 (m) anförs att regeringen i avvaktan på att så sker bör verkaför att skarvens utbredning hejdas genom utökade möjligheter till skyddsjakt,vårjakt och äggprickning (yrkande 2). Om förändringen av EU:s fågeldirektivdrar ut bör regeringen verka för att bestämmelserna om skyddsjaktförändras. Liknande synpunkter framförs i motion Jo928 yrkande 2 (c, s).I motion Jo930 (mp) anförs att en arbetsgrupp bör tillsättas med företrädareför såväl naturvården som fisket för att utröna hur konflikter runt skarvenskall kunna lösas.I motion A433 (fp) anförs att och bör få iuppdrag att arbeta med ett program för att rädda fågellivet i från härjningar (yrkande 10). Den förvildade haretablerat sig i framför allt ytterskärgården. Inom stora områden, värstdrabbade är kanske och Bullerö skärgårdar, har all häckning avde fågelarter som häckar strandnära upphört.I motion Jo906 (s) framhålls behovet av skyddsjakt på säl. Det ökandeantalet gråsälar och deras numera helt oskygga beteende har medfört attkonflikterna med fisket ökat markant . Det är viktigt attsnabbt komma i gång med någon form av jakt efter gråsäl. Tillstånden börmeddelas efter samråd med berörda myndigheter och organisationer i de aktuellalänen.Utskottets övervägandenUtskottet vill både när det gäller frågan om skyddsjakt på skarv och sälerinra om att frågor om jakt och skyddsjakt på enskilda arter i jaktlagen(1987:259) har delegerats till regeringen och berörda myndigheter, dvs.Naturvårdsverket och länsstyrelserna. Utskottet gjorde samma konstaterande vidföregående års behandling av denna fråga (1995/96:JoU12 s. 3).Skarv är upptagen på bilaga 1 i direktiv /409/EEG om bevarande av vildafåglar, vilket innebär att arten inte får jagas. För att anpassa svenskaregler till fågeldirektivet avskaffades fr.o.m. den allmännajakttiden på skarv. Med stöd av artikel 9 i fågeldirektivet kan undantag frånjaktförbudet på de fredade arterna medges om det inte finns någon annanlösning för att förhindra allvarlig skada på bl.a. gröda, skog, fiske ochvatten samt för att skydda flora och fauna.Om det på grund av ett viltbestånds storlek finns påtagliga risker förallvarliga skador av vilt, får enligt 7 § jaktlagen (1987:259) den myndighetsom regeringen bestämmer besluta om jakt för att förebygga eller minska dessarisker. Med stöd av 24 § jaktförordningen (1987:905, omtryckt 1996:727) fårNaturvårdsverket eller besluta om sådan jakt. Enligt 29 §jaktförordningen får ge tillstånd till skyddsjakt på annarsfredade djur om det behövs för att hindra att dessa orsakar avsevärda skadoreller olägenheter. Om beslut rör arter som annars är fredade,är skyldig att till lämna de uppgifterom jakten som verket begär.Genom beslut har i län medgett attskyddsjakt på storskarv/mellanskarv får ske (den 10april (1997 inom , , , ,, och kommuner.EG-kommissionen har föreslagit att skarv utgår urfågeldirektivets bilaga 1. Utskottet har inhämtat att frågan om allmän jakt påskarv har diskuterats vid möten i den s.k. , som enligt artikel16 i fågeldirektivet gör tekniska anpassningar av direktivets olika bilagor.EG-kommissionens förslag kommer att diskuteras av kommittén under våren 1997.Jordbruksministern uttalade (frågesvar 1996/97:120) att honär beredd att verka för att direktivet ändras så att en allmän jakt på skarvkan införas i Sverige.Med det anförda är motionerna Jo408 (m) yrkande 9, Jo901 (m), Jo905 (m) samtA427 (kd) yrkande 5 i allt väsentligt tillgodosedda och bör inte föranledanågon vidare åtgärd. Även motionerna Jo917 (s) och Jo928 (c, s) avstyrks.Utskottet har inhämtat att vid olika tillfällen hardiskuterat problemet med stora skarvkolonier med berörda intressenter. Sedanår 1994 har ett forskningsprojekt pågått, som har till syfte att öka kunskapenom skarven och dess inverkan på fiskbestånden. En delrapport, Mellanskarvensekologi ( dess effekter på fisk och fiske, har redovisats i projektet.Projektet skall bl.a. ge svar på frågor om skarvens effekter på yrkesfisketoch hur skador kan förhindras. Projektet baseras till stor del på långsiktigaförsök och undersökningar. Det anförda tillgodoser delvis syftet med motionJo930 (mp). Motionen avstyrks.Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion A433 (fp) att det ärangeläget att noga följa utbredning och att fågelbeståndet iStockholms skärgård bör skyddas mot . Mink får jagas den 1augusti(. På och skär får av hänsyn till fågellivetjagas . I den mån jakträttshavarna inte anpassar minkbeståndet lämplig nivå har med stöd av 7 § jaktlagen (1987:259) och 24§ jaktförordningen (1987:905) möjlighet att besluta om jakt på mink genomsärskilt utsedda jägare.Utskottet har inhämtat att i ,och har utarbetat enminkpolicy för . Bakgrunden till att en policy utarbetatsär att det är angeläget att inte spolierar skärgårdens rika fågelliv,och målet anges vara att från naturvårdssynpunkt minimera förekomsten av minkså långt möjligt i ytterskärgården. I mellan- och innerskärgården anges i mån av resurser och möjligheter bör hålla efter lokalt för attskydda det lokala djurlivet på exempelvis fågelskär. Utskottet är medhänvisning till det arbete som pågår inte berett att tillstyrka motion A433(fp) yrkande 10.Naturvårdsverket har enligt jaktförordningen möjlighet att ge tillstånd tillskyddsjakt efter säl om det bedöms nödvändigt. För tillfället ges dock ingasådana tillstånd eftersom enligt ()förbundit sig att freda sälstammen. har i samarbete medVärldsnaturfonden och startat ett projekt kallat påfisk och fiskeredskap, som skall pågå under . Syftet med projektetär bl.a. att få fram metoder för att skrämma sälarna från att söka sin föda ioch intill fiskeredskapen. Projektet, som genomförs i samarbete med övrigaländer runt , skall även belysa effekterna av en viss skyddsjakt påsälar, för att få ett underlag för att ta upp frågan inom ramen förHelsingforskommissionen. Inom ramen för detta projekt kommer under sommaren1997 att bedrivas jakt på några tiotal sälar i för att man skallkunna studera om säljakt har någon positiv effekt för fiskarena. Av detanförda framgår att de berörda myndigheterna aktivt arbetar medsälskadeproblemet. Någon ytterligare åtgärd med anledning av motion Jo906 (s)bör inte vidtas för närvarande.Jakt på morkulla m.fl. arterMotionernaI motion Jo904 (s) anförs att före EU-inträdet sköts ca 30 000 morkullor undersommarjakten, som började första måndagen efter . Den börjar nuden och har liten omfattning. Enligt motionärerna har EU inte någotkrav på att jakttiden på morkulla i skall förändras. Den tidigarestartdagen för jakt på morkulla bör därför återinföras.I EU:s fågeldirektiv slås fast att jakt inte får förekomma under vårflyttenoch under häckningstid. Motionärerna i motion Jo931 (mp) anser attmorkullejakten inte skall flyttas tillbaka till sommaren.I motion Jo912 (mp) anförs att dykänderna, dvs. alfågel, sjöorre, knipa,svärta och vigg, bör fredas i sina häckningsområden ovanför odlingsgränsen ochi renbetesfjällen. Jakten infaller mellan och den 30 novemberovan trädgränsen. Det innebär att jakt i stor utsträckning bedrivs på ejflygkunniga ungfåglar och honor.Motionärerna i motion Jo914 (mp) föreslår att såväl skyddsjakten som denallmänna jakten på tas bort ur jaktförordningen (yrkande 1). Hermelinkonkurrerar knappast med människan om bytesdjur utan måste i stället ses somen välkommen predator på smågnagare. Även jakt på ekorre föreslås upphöra(yrkande 2). Ekorre är huvudsakligen växtätare med ett tämligen brettnäringsval. Dagens generösa skyddsjaktsbestämmelser tillåter jakt under dentid då ungar finns.I motion Jo915 (s) anförs att under förevändning att grytjakt behövs för attträna grythundar och för att söka upp skadade grävlingar pågår på sina håll enveritabel ?klappjakt? Förutom jakt i deras naturliga grytförsiggår s.k. grytanlagsprov i konstgryt. har vid entidigare behandling av motion i denna fråga hänvisat till 16 a §jaktförordningen. Enligt motionerna tar dessa regler inte hänsyn tilldjurskyddslagen. Inte heller beaktas den kritik som Veterinärförbundframfört mot jakt på grävling i gryt över huvud taget.I motion Jo919 (m) anförs att dovhjortsstammens kvalitet har påtagligtförsämrats i . Handjuren går ned från tillbetena och skjuts av innan de hinner återvända till brunstplatserna. Det ärangeläget att handjuren inte som är lovliga från utanförst från den 15 oktober.Enligt motion Jo922 (mp) bör jakt på enkelbeckasin upphöra i (yrkande 1). Enkelbeckasinen är en liten fågel som väger ca . Mångajägare menar att detta inte är vad de vill kalla jakt, utan prickskytte pålevande måltavla. I det förslag till nya jakttider som Naturvårdsverketpresenterade omnämns enkelbeckasin som en art som fleraremissinstanser vill skall undantas från jakt. Vidare anförs att det genom enundersökning bör klarläggas varför enkelbeckasinen har minskat i antal(yrkande 2). Även i EU har enkelbeckasinens nedgång noterats och frånkommissionen har det kommit signaler om åtgärder (yrkande 3). böragera för att jakten på enkelbeckasin skall upphöra inom hela EU.Motionärerna i motion Jo923 (mp) anför att stjärtanden är upptagen iArtdatabankens rödlistade ryggradsdjur i och hänförs till hotkategori4 hänsynskrävande. Det borde vara naturligt att en art som finns inom någon avde fyra hotkategorierna inte jagas.I motion Jo924 (mp) anförs att gråsparv har gått kraftigt tillbaka de sistatjugo åren. Även pilfinken minskar, men inte så kraftigt som gråsparven.Jakten på dem tillhör när säd hanterades på ett öppnare sätt pågårdarna än . Att skjuta gråsparvar och pilfinkar är enligt motionärernafråga om prickskytte på levande föremål och sådan jakt bör inte förekomma iSverige.Motionärerna i motion Jo933 (mp) begär en översyn av jaktlagen ochtillhörande förordning. Det behövs en lagstiftning som präglas av denna tidssyn på ekologi och biologisk mångfald. Jakt av rödlistade arter äroacceptabel och undergräver trovärdigheten i talet om värnande av denbiologiska mångfalden. Jakt under häckning och yngeltid och förstörande av bonoch ägg är oetiskt.Utskottets övervägandenEnligt artikel 7 punkt 4 i direktiv /409/EEG om bevarande av vilda fåglarskall medlemsstaterna särskilt se till att jakt inte sker underuppfödningssäsongen eller under häckningens olika stadier. Beträffandeflyttfåglar skall medlemsstaterna särskilt se till att de arter som berörs avjaktbestämmelser inte jagas under häckningen eller under återvändandet tillhäckningsplatserna. Utskottet anförde att mot bakgrund av attSverige har att tillämpa direktivet om bevarande av vilda fåglar är vårjakt påmorkulla inte längre tillåten (se bet. 1995/96:JoU12 s. 5).Därefter har regeringen genom beslut uppdragit åtNaturvårdsverket att, med beaktande av bl.a. åtaganden enligt 1950års fågelskyddskonvention och förpliktelser enligt fågeldirektivet,utreda och lämna förslag på hur den framtida jakten på morkulla bör utformas.Utredningen skall särskilt beakta artikel 7.4 i fågeldirektivet ochförutsättningarna för undantag från jaktförbudet, tolkning avundantagsmöjligheterna samt att jakten inte får äventyra ansträngningarna attbevara arten i utbredningsområdet. I beslutet anförs att i har underlång tid allmän jakt på morkulla varit tillåten . Med det anförda ärmotionerna Jo904 (s) och Jo931 (mp) i allt väsentligt tillgodosedda.Motionerna avstyrks.Beträffande jakt på dykand, , ekorre, dovhjort, enkelbeckasin,gråsparv och pilfink vill utskottet framhålla att i 29 § jaktlagen(1987:259) har bemyndigat regeringen att bl.a. meddela föreskrifter om detider när olika slag av vilt får jagas inom skilda delar av landet.Naturvårdsverket har det centrala myndighetsansvaret för både jakt- ochfaunavårdsfrågorna. Utskottet har inhämtat att jakttiderna ses över med någraårs mellanrum efter förslag av men kan ändras även vid andratillfällen om behov uppstår. gör upp ett förslag till ändradejakttider efter att ha hört berörda myndigheter och organisationer. Efterremissbehandling av förslag beslutar regeringen därefter omändringar i jaktförordningen (1987:905). gjorda ändringar ijaktförordningen trädde i kraft . Motionerna Jo912 (mp),Jo914 (mp), Jo919 (m), Jo922 (mp) yrkande 1 och Jo924 (mp) avstyrks.Utskottet har inhämtat från att den minskade förekomsten avenkelbeckasin som påtalas i motion Jo922 yrkandena 2 och 3 har uppmärksammatsav verket. Verket avser att inför nästa genomgång av jakttider inhämtaunderlag för att kunna avgöra bevarandestatus hos enkelbeckasinen. Även inomEG-kommissionen har frågan om enkelbeckasinens bevarandestatus uppmärksammats.EU har identifierat 24 fågelarter, varav en är enkelbeckasin, som har enogynnsam bevarandestatus. Av dessa 24 arter är en grupp av nio arter föremålför omedelbara åtgärder i form av särskilda skötselplaner. Inom denna gruppfinns inte enkelbeckasinen med. I den rapport som utarbetats inom ramen fördessa överväganden och som godkänts av den vetenskapliga arbetsgruppen inomORNIS-kommittén konstateras att arten minskar måttligt eller snabbt i mångaländer och att arten har en ogynnsam bevarandestatus. Frågan om artensutveckling är således föremål för uppmärksamhet och överväganden både inomSverige och inom gemenskapen. Med det anförda är syftet i motion Jo922yrkandena 2 och 3 i allt väsentligt tillgodosett. Motionen avstyrks.Frågor rörande träning av hund för grytjakt på grävling behandlades avutskottet (1993/94:JoU27 s. 11) och (1995/96:JoU12s. Utskottet avstyrkte då ett förslag om förbud mot jakt på grävling igryt, jaktträning i konstgryt och privat innehav av grävlingar med hänvisningtill att det i jaktförordningen intagits en paragraf, 16 a §, med skärptaregler för hur hundar skall tränas för grytjakt och hur sådana gryt skall varautformade. konstaterade utskottet härutöver att det är enfråga som delegerats till berörda myndigheter.Frågan om träning och prov för grythundar med levande grävling var förenligmed djurskyddslagens (1988:534) bestämmelser hade utretts av iett beslut . ansåg att det är nödvändigt attgrythundar tränas och testas under ordnade former innan de används förpraktisk jakt. Detta ansågs viktigt från djurskyddssynpunkt eftersom enkonfrontation mellan grävling och en otränad eller olämplig hund i ettnaturligt gryt kan leda till svåra skador på såväl hund som grävling.Utskottet har inhämtat att har utarbetat bestämmelserför grythundsarbete. Motion Jo915 (s) avstyrks med det anförda.Jordbruksministern anförde i ett svar på interpellation1996/97:175 att med jämna mellanrum fastställer enförteckning över hotade, sällsynta eller hänsynskrävande arter av ryggradsdjuri , den s.k. rödlistan. Underlaget tas fram av Artdatabanken vidSveriges på uppdrag av . Rödlistaninnehåller fem olika hotkategorier, nämligen försvunna (kategori 0), akuthotade, sårbara, sällsynta samt hänsynskrävande. Kategori 4, hänsynskrävande,innebär att arten inte är hotad, sårbar eller sällsynt men att den kräver enartvis utformad hänsyn. Stjärtand har funnits med underkategorin hänsynskrävande. Hoten mot stjärtanden beskrivs vara igenväxning avstrandängar och sjöar samt ett hårt jakttryck i, och på väg till,övervintringsområden. De åtgärder som föreslås är, förutom att hålla vattenoch strandängar öppna, att beräkna tröskelvärdet för en acceptabel beskattningoch att dimensionera jakttrycket därefter. Något jaktförbud föreslås däremotinte. Jakten på stjärtand behandlades i framställning våren1996 om ändrade jakttider. Verket påpekade att utrederandfågelarternas status och jakten efter änder i dess helhet. Verket ansåginte att jakttiderna för någon andfågel borde ändras innan WetlandsInternationals utredning var klar.