bet · GL01SoU7 · 1997-09-18 00:00:00 — anslutning till deneuropeiska unionen har emellertid ändrat förutsättningarna för att bedriva entraditionell svensk alkoholpolitik. En ökad marknadsanpassning och begränsningav gränskontrollen gentemot övriga EU-länder medför sannolikt attalkoholpriset inte längre kommer att kunna få samma betydelse när det gälleratt begränsa konsumtionen som . Innehållet i alkoholpolitiken måste iså fall anpassas härtill. Som framhålls i motion So669 (c) måste övrigaalkoholpolitiska instrument utvecklas och förstärkas samt nya möjligheterprövas. En samlad redogörelse från regeringen om vad som gjorts och framdelesbehöver göras för att minska alkoholkonsumtionen skulle enligt utskottet varavälkommen. En alkoholpolitisk proposition kan enligt uppgift förväntas undernästkommande år. Något tillkännagivande till regeringen behövs inte medanledning av motion So656 (fp) yrkande 1.Utskottet anser att information, utbildning, opinionsbildning och andraalkoholförebyggande insatser framför allt på lokal och regional nivå måste fåökad betydelse. Denna inställning delas också av regeringen. Utskottet kanockså konstatera att mycket görs när det gäller det alkoholförebyggandearbetet. I det följande återkommer utskottet till dessa frågor.Sociala hänsyn måste enligt utskottet fortfarande vara vägledande vidmarknadsföring och försäljning av alkoholdrycker. Det åliggerAlkoholinspektionen som har ansvar för tillståndsgivning, tillsyn ochsanktioner att kontrollera alkoholhanteringen och aktörerna på marknaden. Uralkoholpolitisk synpunkt är det enligt utskottet viktigt att behållaSystembolagets detaljhandelsmonopol liksom nuvarande undantagsregler förprivatpersoners rätt att införa alkohol. Ett avgörande från omdetaljhandelsmonopolet väntas inom kort.Utskottet vill också betona vikten av en effektiv samordning av samhälletsolika insatser inom alkoholområdet. Den nationella ledningsgruppen för detalkohol- och drogförebyggande arbetet har här en viktig uppgift.Enligt utskottets mening bör som medlem i EU - inom ramen förbestämmelserna i - stå fast vid och driva en restriktivalkoholpolitik. Att detta också är regeringens inställning har visats inteminst genom ansträngningarna att slå vakt om detaljhandelsmonopolet ochfortsatta begränsningar i den privata resandeinförseln från andra EU-länder. strategi för EG-arbete i frågor rörande folkhälsa och hälso- ochsjukvård som utarbetats inom ingår frågor som rör alkoholoch narkotika som väsentliga komponenter. Utskottet ser också mycket positivtpå de initiativ som tagits när det gäller att få till stånd länderjämförandeundersökningar om alkoholproblemens omfattning och alkoholpolitikensutformning i samtliga EU-länder. Avsikten är att undersökningarna ochanalyserna skall tjäna som underlag för vidare diskussion inom EU om olikagemensamma åtgärder på alkoholpolitikens område sett ur ettfolkhälsoperspektiv. har också tagit initiativ till frågan ombegränsningar i marknadsföringen och försäljningen av s.k. alkoläskprodukter,vilket utskottet återkommer till i det följande.Sammanfattningsvis anser utskottet att motionerna So642 (fp) yrkande 3,So666 (s) yrkandena 1 och 2, So669 (c) yrkande 1, So668 (fp) yrkande 3, So672(v) yrkande 1 och N14 (kd) yrkande 3 i allt väsentligt är tillgodosedda genomden förda politiken och att något tillkännagivande till regeringen därför intebehövs. Motionerna avstyrks.DetaljhandelsmonopoletSystembolagets verksamhetI motion So603 av m.fl. (m) yrkas att Systembolagetsförsäljningsmonopol successivt skall avvecklas. Avvecklingen bör samordnas medinförandet av ett licensieringsförfarande för försäljning motsvarande det somfinns i med s.k. off licence-butiker (yrkande 8 delvis).I motion So602 av () hemställs att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om försäljning avalkoholprodukter. Motionären anser att svenskar liksom övriga européer självabör få avgöra var man vill inhandla alkoholdrycker.I motion Ub247 av () begärs ett tillkännagivande om vad imotionen anförts om riktlinjer till Systembolaget (yrkande 9). För attupprätthålla en basservice i utsatta förortscentrum krävs enligt motionärenbl.a. en ändring i riktlinjerna till Systembolaget, så att kravet på en butikper kommun inte är överordnat kravet på rimlig basservice i olika delar av destörre storstadskommunerna.Alkoläsk m.m.I motion So656 av m.fl. (fp) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Systembolagetskall ha möjlighet att avvisa alkoläsken ur sitt sortiment (yrkande 5) och attSystembolaget skall kunna överklaga beslut (yrkande6). Motionärerna ser allvarligt på den ökade marknadsföringen ochförsäljningen av alkoläsk. En dryck som motionärerna menar främst har ungdomarsom målgrupp. Den stora faran med alkoläsken är att barn och ungdomar kanlockas till ett beroende av alkohol på ett mycket försåtligt sätt - eftersomde inte ens känner att det är alkohol de dricker. Systembolagets beslut attinte sälja alkoläsk godtogs inte av , som ansåg attbeslutet utgjorde ett handelshinder enligt . Motionärerna anseratt frågan bör prövas av . Det skulle, enligt motionärerna, varaolyckligt om rättstillämpning leder till enuppfattning att beslut som grundar sig på den svenska alkohollagstiftningen ärstridande mot EG-rätten utan att har fått möjlighet att tolka densvenska lagstiftningens förenlighet med EG-rätten. Systembolaget bör gesmöjlighet att överklaga beslut med hänvisning tillatt tidigare rättsfall tyder på att den svenska lagstiftningen faller utanförtillämpningsområdet för artikel 30.Även i motion So668 av () (yrkande 2) anser motionären att detvore önskvärt att Systembolaget sorterade ut alkoläsken, som blivit en storförsäljningssuccé, ur sitt sortiment och fick möjlighet att överklagaAlkoholsortimentsnämndens beslut som innebär att detta förhindras.I motion So640 av m.fl. (mp) begärs ett tillkännagivande ombehovet av tydlig alkoholpolitisk målsättning i instruktionerna frånregeringen till . Motionärerna anser attinstruktionerna för måste kompletteras med ettuttalat alkoholpolitiskt mål. Därigenom skulle nämnden kunna förhindraförsäljning av produkter som riskerar att öka den totala alkoholkonsumtionen,t.ex. vin i stora plastdunkar. Vin på storpack leder enligt motionärerna tillökad konsumtion, eftersom vinet får mer vardagskaraktär.Bakgrund och tidigare behandlingMotioner om att avskaffa detaljhandelsmonopolet har behandlats av utskottetvid flera tidigare tillfällen. I betänkande 1993/94:SoU22 uttalade utskottetatt det ur alkoholpolitisk synpunkt är mycket viktigt att behållaSystembolaget detaljhandelsmonopol, eftersom detta bidrar till attbegränsa alkoholdryckernas tillgänglighet och därmed alkoholskadorna.Utskottet var därför inte berett att föreslå någon ändring beträffandeSystembolaget. Med det sagda avslogs de då aktuella motionerna. Utskottetvidhöll denna inställning i betänkandena /95:SoU9 och 1995/96:SoU3.Riksdagen följde utskottet.Regeringens inställning, som delas av samtliga riksdagspartier med undantag avModerata samlingspartiet, är att Systembolagets detaljhandelsmonopol är ett avde viktigaste inslagen i den restriktiva svenska alkoholpolitiken.Frågan om Systembolagets ensamrätt till detaljhandel med alkoholdryckerstrider mot EG-rätten (fördragets artiklar 30 och 37) kommer att prövas avEG-domstolen under innevarande höst (mål C-189/95, Allmänna åklagaren motHarry ).Enligt avtalet mellan staten och Systembolaget skall en övergripandemålsättning för bolaget vid förläggning av försäljningsställen vara att iprincip varje kommun som gör framställning om en systembutik skall beviljasdetta. Vidare stadgas att beslut om att etablera eller lägga ned ensystembutik skall grundas på en samlad bedömning utifrån företagsekonomiska,servicemässiga och alkoholpolitiska överväganden. Förläggningen avsystembutiker skall ske på ett sådant sätt att sociala olägenheter imöjligaste mån undviks. Bolaget skall också inhämta yttrande frånkommunfullmäktige och polismyndigheten innan beslut fattas ombutiksetablering.Den s.k. alkoläsken har blivit en stor försäljningssuccé särskilt blandungdomar såväl i som i övriga . Alkoläsken introducerades på densvenska marknaden (Systembolaget) . Systembolaget vägradetill en början att sälja produkten med hänvisning till dess skaderiskersärskilt för barn och ungdomar. Systembolagets vägran överklagades tillAlkoholsortimentsnämnden som med hänvisning till EG-rätten (Rom-fördragetsartikel 30) ålade Systembolaget att sälja alkoläskprodukter. Socialministernhar (i ett pressmeddelande ) uttalat att kraftfulla insatsermåste vidtas när det gäller alkoläsken. Till en början måste krav ställas påatt producenter och distributörer tar sitt ansvar och bestämmer sig för attsluta sälja produkten. Vid ministerrådsmötet i togsocialministern upp frågan om hur man kan komma till rätta med de problem somden s.k. alkoläsken skapar framför allt bland barn och ungdomar.Socialministern föreslog att man inom EU antingen förbjuder eller begränsarden nuvarande marknadsföringen av produkten eller alternativt undersökermöjligheten att höja skattesatsen för alkoläsken så att den motsvarar denskattesats som gäller för spritdrycker. Enligt socialministern väckte fråganstort intresse och hon fick positiva reaktioner från flera kolleger.Socialministern kommer att träffa kommissionär frånEuropeiska kommissionen för att ytterligare diskutera vad som kan göras ifrågan.Socialministern och näringsministern har på frågor i undersommaren om näringslivsstöd till bryggerier som producerar alkoläsk svarat attde kommer att föreslå regeringen att besluta om ett uppdrag tillNärings- och teknikutvecklingsverket (), där föreslås lämna förslagtill åtgärder som säkerställer att alkoholpolitiska aspekter kan beaktas istödgivningen, t.ex. i fråga om alkoläsk.Alkoholsortimentsnämnden inrättades i samband med attSverige blev medlem i EU och samtliga monopol med undantag av Systembolagetsdeltaljhandelsmonopol avskaffades. skall säkerställaatt detaljhandelsmonopolet fungerar icke-diskriminerande gentemotleverantörer. Nämndens uppgift är att pröva besvär över Systembolagets beslutatt avvisa eller avföra viss alkoholdryck från bolagets sortiment. kan väckas endast av den leverantör av spritdryck, vin eller starkölvars produkt avvisats från eller avförts ur bolagets sortiment. Nämnden skallpröva om bolaget följt vad som sägs i avtalet mellan staten och Systembolagetom att bolagets produkturval får grundas endast på en bedömning av produktenskvalitet, särskilda risker för skadeverkningar av produkten, kundernasefterfrågan och andra affärsmässiga samt etiska hänsyn samt att någonfavorisering inte skett av inhemska produkter. Nämndens beslut får enligtförordningen med instruktion för (SFS 1994:2048) inteöverklagas.Enligt statens avtal med skall bolaget utöva sin verksamhetså att samhälleliga, sociala och medicinska skadeverkningar avalkoholkonsumtion i möjligaste mån förebyggs. Innebörden av avtalets regler omprodukturval skall - när det gäller Systembolagets möjligheter att avvisaprodukter med hänvisning till bl.a. produktens förpackning, marknadsföring ochproduktinformation - klargöras av den utredare som har regeringens uppdrag attgöra en översyn av bestämmelserna om marknadsföring av alkoholdrycker.Utskottets bedömningSystembolagets ensamrätt till detaljhandel med sprit, vin och starköl ärenligt utskottet ett av de viktigaste inslagen i den restriktiva svenskaalkoholpolitiken. Frågan om detaljhandelsmonopolet strider mot EG-rättenkommer dock att prövas av . Utskottet avstyrker bifalltill motionerna So603 (m) yrkande 8 delvis och So602 (m). Även motion Ub247(fp) yrkande 9 avstyrks.I likhet med regeringen och motionärerna ser utskottet med oro på denomfattande försäljningen av den s.k. alkoläsken särskilt bland ungdomar. Olikaåtgärder måste vidtas för att komma till rätta med försäljningen. Utskottet ärpositivt till att socialministern fört upp frågan om begränsningar imarknadsföring och försäljning av alkoläsk på EU-nivå. Att de svenskaförslagen har mottagits positivt från flera hälsoministrar ärtillfredsställande, och det är ytterst angeläget att frågan drivs vidare medoförminskad styrka från svenskt håll. Det är också menar utskottet angelägetatt få producenter och distributörer att ta sitt ansvar. I detta sammanhangkan noteras att frågan om näringslivsstöd till bryggerier som bl.a. tillverkaralkoläsk är ifrågasatt och diskuteras inom . Regeringen harockså tillsatt en särskild kommitté med uppgift att verka församarbete mellan olika företag, branschorganisationer,försäkringsbolag, berörda myndigheter m.fl. när det gäller alkoholförebyggandearbete. Systembolagets möjligheter att avvisa produkter med hänvisning tillbl.a. produktens förpackning, marknadsföring och produktinformation kommer atttas upp av den utredare som har regeringens uppdrag att göra en översyn avbestämmelserna om marknadsföring av alkoholdrycker. Mot bakgrund av deåtgärder som vidtagits eller förbereds för att begränsa försäljningen ochmarknadsföringen av alkoläskprodukter anser utskottet att någottillkännagivande till regeringen med anledning av motionerna So656 (fp)yrkandena 5 och 6 och So668 (fp) yrkande 2 inte behövs.Utskottet är inte nu berett att förorda någon ändring i instruktionerna förAlkoholsortimentsnämnden vars huvudsakliga syfte är att säkerställa attdetaljhandelsmonopolet fungerar icke-diskriminerande gentemot leverantörer.Motion So640 (mp) avstyrks.MarknadsföringI motion So618 av m.fl. (mp) yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ansvarsbestämmelsernavad gäller otillåten marknadsföring av alkohol måste skärpas och att företagsom inte följer gällande regelsystem skall riskera ett kännbart bötesstraff(yrkande 1). Alkoholinspektionen måste få en starkare ställning inomalkoholområdet. Olika slag av reklam är en väsentlig del av alkoholindustrinsmånga gånger mycket aggressiva försäljningsmetoder. Alkoholinspektionen bör,enligt motionärerna, överta kontrollen av marknadsföringen av alkoholdryckerfrån för att effektivt kunna klara av uppgifterna att varakontrollerande, inspekterande och registrerande (yrkande 2). I samma motionbegärs tillkännagivande om att bestämmelserna om marknadsföring avalkoholdrycker skall föras in i alkohollagen (yrkande 3). Därmed samlas detalkoholpolitiska regelsystemet vad gäller marknadsföring och försäljning avalkoholdrycker i en och samma lag. En tillståndshavare som inte följergällande marknadsföringsregler kan då förutom åtgärder enligtmarknadsföringslagen också riskera sitt tillstånd enligt alkohollagen. Vidarebegärs tillkännagivande om att i alkohollagen införa bestämmelser om förbudmot indirekt alkoholreklam (yrkande 4). Exempelvis kan reklam för lättöl i TVoch i övriga media av konsumenterna uppfattas som reklam för varumärketsstarkölsprodukt. Motionärerna anser att bör införa lagregler sombegränsar indirekt alkoholreklam. Ett förbud bör införas för näringsidkare atti marknadsföring som riktar sig till konsumenter använda varukännetecken somtill någon del är i bruk för en alkoholvara eller är inregistrerade ellerinarbetade för en sådan vara enligt varumärkeslagens bestämmelser.Även i motion So655 av m.fl. (mp) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om marknadsföring avalkoholdrycker (yrkande 13). Motionärerna anför att alkoholreklamen verkar hastörst effekt på barn som ännu inte börjat dricka. Reklam för alkoholdryckerstår i strid med de mål samhället sagt sig vilja verka för. Därför måste sådanreklam i alla former upphöra. Även Systembolaget skall omfattas avreklamförbudet. Smygreklam för alkohol med hjälp av kläder, prylar m.m. skallinte tillåtas. Enligt motionärerna bör lagen med vissa bestämmelser ommarknadsföring av alkoholdrycker (SFS 1978:763) ändras så att all reklam föralkoholdrycker stoppas. Genom satellitsända TV-program kringgås lagen omreklamförbud för alkohol i vissa länder. bör därför inom EU agera föratt varje land skall ha rätt att reglera kommersiella budskap i TV-sändningarriktade till den egna befolkningen.I motion So669 av m.fl. (c) begärs ett tillkännagivande om vadsom anförts om alkoholreklamen (yrkande 4). Alkoholreklamen har enligtmotionärerna funnit nya marknader i och med EU-inträdet. I media görs dagligenreklam för vissa namngivna vinsorter som marknadsförs med det nummer de har iSystembolagets försäljningskatalog. För övriga produkter är en sådanmarknadsföring inte möjlig.I motion So672 av m.fl. (v) begärs tillkännagivanden om vad imotionen anförts om restriktioner i marknadsföringen av alkohol och omalkoholreklam (yrkandena 9 och 10). Motionärerna vill införa en skyldighet förtillverkare och partihandlare att bedriva reklam och andramarknadsföringsåtgärder på sådant sätt att de inte står i strid medbestämmelserna i 3 kap. 4 § alkohollagen, där det stadgas att försäljning avdrycker som omfattas av denna lag skall skötas på ett sådant sätt att skador imöjligaste mån förhindras. Alkoholintressena har på olikasätt sökt kringgå reklamförbudet. Tidningarnas vin-, öl-, och spritspalter ärett exempel. Likadana förpackningar av öl oavsett alkoholstyrka är ett annat.Möjligheterna att kringgå reklamförbudet måste begränsas menar motionärernasom också kan tänka sig ett förbud mot all ölreklam. bör dessutom i EUverka för en internationell begränsning av alkoholreklam i etermedia, isportsammanhang m.m.I motion N238 av m.fl. (mp) yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om Vin & Spritsmarknadsföring gentemot branschfolk i (yrkande 1). Motionärernapåpekar att sedan monopolet i leverantörsled avskaffades har statligt helägdaVin inlett en aggressiv marknadsföring av sina produkter. Detgäller framför allt mot branschfolk, eftersom marknadsföringen av dryckerdirekt mot konsumenterna är omgärdad av en rad regler. Motionärerna anser attden aggressiva marknadsföringen av alkohol från ett helstatligt bolag äroacceptabel och bör upphöra. bör, som ett helägt statligtbolag, åläggas att redovisa offentligt vad man gör för att regeringens mål omalkoholkonsumtion minskad skall kunna uppnås.BakgrundEnligt lagen (1978:763) med vissa bestämmelser om marknadsföring avalkoholdrycker (alkoholreklamlagen) råder förbud mot kommersiell annonseringav alkoholdrycker i Radio och TV. Lagen förbjuder också kommersiella annonserför spritdrycker, vin och starköl i periodiska skrifter. Alkoholreklamlagenavser näringsidkares marknadsföring av alkoholdrycker till konsumenter.Förbudet gäller således inte facktidskrifter som vänder sig huvudsakligen tillnäringsidkare i deras egenskap av tillverkare eller distributör avalkoholdrycker. Förbudet gäller inte heller i fråga om skrift somtillhandahålls endast på försäljningsställe, dvs. i huvudsak på restaurangeroch i Systembolagets butiker. En förutsättning är dock att denna reklam ochannan tillåten reklam för alkoholdrycker skall vara särskilt måttfull.Konsumentverket har utfärdat riktlinjer för tillämpningen avalkoholreklamlagen (KOVFS 1979:5). Riktlinjerna tar upp frågor om bl.a.reklammedel och marknadsföringens innehåll och utformning. Direktreklam ochutomhusreklam får inte användas. Enligt riktlinjerna får inte hellerreklamfilm användas. För öl klass II gäller att reklam får förekomma även idagspress m.m., dock med beaktande av reglerna om särskild måttfullhet. Lättölsom inte är en alkoholdryck i alkohollagens mening får marknadsföras frittunder förutsättning att det klart framgår att marknadsföringen avser lättöl.I alkohollagen finns bestämmelser om förbud mot att ge bort eller bjuda påalkoholdrycker för reklamändamål eller att på ett serveringställe förmå någonatt konsumera alkohol.Regeringen har genom beslut tillkallat en särskild utredareför att göra en översyn av bestämmelserna om marknadsföring av alkoholdryckerbl.a. utifrån de förändringar som skett på alkoholpolitikens område sedanSverige blev medlem i Europeiska unionen. I uppdraget ingår också att utformaförslag till de författningsregleringar som bedöms nödvändiga.För att effektivt kunna begränsa alkoholens skadeverkningar anser regeringenatt samhället även forstättningsvis måste ha en omfattande kontroll över attkommersiella vinstintressen på alkoholhandelsområdet inte ges fritt spelrum.Vid marknadsföring och försäljning av alkoholdrycker måste socialt motiveradealkoholpolitiska hänsyn fortfarande vara vägledande. Enligt regeringen finnsdet också skäl att överväga om tillsynen över marknadsföringsreglerna skallföras över från till Alkoholinspektionen. En utgångspunkt föröversynen skall vara att överväga om bestämmelserna i alkoholreklamlagen börföras in i alkohollagen. Om så sker kan en tillståndshavare som inte följergällande marknadsföringsregler förutom åtgärder enligt marknadsföringslagenockså riskera sitt tillstånd enligt alkohollagen. Utredarens arbete skall varaslutfört till den 1 oktober 1997.På EU-nivå finns inte något förbud mot reklam för alkoholdrycker. Det s.k. TV-direktivet om samordning av vissa bestämmelser som fastställts imedlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet avsändningsverksamhet för television (direktiv /522/EEG, )innehåller dock vissa begränsningar (måttfullhetskriterium) när det gälleralkoholreklam i TV-sändningar. TV-direktivet har varit föremål för översyn.Någon ändring när det gäller alkoholreklam är inte aktuell. Sverigesståndpunkt var att alkoholreklam skulle förbjudas.I den tidigare lagen om handel med drycker (LHD) fanns en bestämmelse (16 §)om att detaljhandelsbolaget är skyldigt att verka för att reklam och andramarknadsföringsåtgärder för spritdrycker, vin och starköl inte bedrivs på sättsom uppenbarligen står i strid med det i 7 § första stycket angivna syftet. Av7 § första stycket LHD framgick att försäljning av drycker som omfattades avdenna lag skulle skötas på sådant sätt att skador i möjligaste månförhindrades. I alkohollagen finns en bestämmelse (3 kap. 4 §) med motsvarandeinnebörd som i 7 § första stycket LHD. Någon bestämmelse som motsvarar 16 §LHD finns däremot inte. Regeringen ansåg att en sådan bestämmelse varöverflödig, eftersom det i alkoholreklamlagen finns regler om att särskildmåttfullhet skall iakttas vid marknadsföring av alkoholdrycker och att reklamo.d. inte får vara påträngande eller uppmana till bruk av alkohol (prop.1994/95:89). Detta gäller självfallet även detaljhandelsbolaget, sades det ipropositionen. Utskottet, som konstaterade att bestämmelserna ialkoholreklamlagen gäller alla näringsidkares marknadsföring avalkoholdrycker, delade regeringens bedömning och avstyrkte motionsyrkanden omatt i lagen införa en bestämmelse om att tillverkare och partihandlare måstefölja vad som sägs i 3 kap. 4 § alkohollagen. följde utskottet (bet.1994/95:SoU9).Bolagsordningen för innehåller bestämmelser om särskildkontroll, i form av rätt för förvaltningsstyrelse alternativtregeringen att utse revisorer samt riksdagsledamöters rätt att närvara vidbolagsstämman. Ägandet av bolaget förvaltas av ledning handhar den löpande förvaltningen av bolagetsangelägenheter.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att flertalet av de frågeställningar som aktualiseras imotionsyrkandena faller inom ramen för direktiven för avbestämmelserna om marknadsföring av alkoholdrycker. Utskottet anser attregeringens överväganden med anledning av det pågående utredningsarbetet böravvaktas innan tar något initiativ i dessa frågor. Utskottetavstyrker därför motionerna So618 (mp) yrkandena 1-4, So655 (mp) yrkande 13,So669 (c) yrkande 4, So672 (v) yrkandena 9 och 10 och N238 (mp) yrkande 1.Alkoholförebyggande åtgärderI motion So603 av m.fl. (m) yrkas att ger regeringentill känna vad i motionen anförts om information och upplysning omdrogmissbruk och dess skadeverkningar (yrkande 1). Motionärerna anser att detviktigaste instrumentet i kampen mot alkohol- och drogmissbruk äropinionsbildning och information. Informationen om alkohol ochalkoholrelaterade skador skall vara baserad på fakta och kunskap.