bet · GK01JuU19 · 1997-04-22 00:00:00 — I detta betänkande tillstyrker utskottet ett regeringsförslag om skärpning avstraff för övergrepp i rättssak. Förslaget innebär att straffmaximum förnormalgraden av brottet höjs från ett till fängelse. För grovt brotthöjs straffminimum från till fängelse och straffmaximumfrån fyra till fängelse. Utskottet avstyrker två motioner som väcktsmed anledning av förslaget och ett motionsyrkande väckt ; samtliga yrkanden innebär ytterligare skärpningar avstraffskalan. I denna del finns två reservationer (m och kd samt c). Vidarebehandlas i betänkandet ett antal motionsyrkanden som väckts under denallmänna motionstiden och som rör olika åtgärder till skydd förmålsägande och vittnen. Utskottet avstyrker bifall till dessa motioner medhänvisning till det rådande beredningsläget. I denna del finns trereservationer (c och mp, c samt fp) och ett särskilt yttrande (c). I proposition 1996/97:135 har regeringen () föreslagitatt antar det i propositionen framlagda förslaget till lag omändring i brottsbalken.Lagförslaget, som har granskats av Lagrådet, har fogats till betänkandet, sebilaga. Motioner väckta med anledning av propositionen1996/97:Ju34 av m.fl. (c) vari yrkas att beslutarom ändring i den av regeringen föreslagna lydelsen av 17 kap. 10 §brottsbalken i enlighet med vad som anförts i motionen.1996/97:Ju35 av m.fl. (m) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag,2. att beslutar om ändring av 17 kap. 10 § i enlighetmed vad som anförts i motionen.Motioner väckta under den allmänna motionstiden1996/97:Ju218 av m.fl. (fp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införande av ett särskilt paket för vittnesskydd.1996/97:Ju903 av m.fl. (c) vari yrkas29. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om trygghetsplaner på domstolar,33. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fängelsestraff för övergrepp i rättssak,34. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förundersökningskungörelsen,35. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om permanent identitetsbyte,36. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om flyttkostnader för hotade personer.1996/97:A806 av m.fl. (mp) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att möjligheterna att ge brottsoffer skyddad identitet bör stärkas. BakgrundDen dåvarande justitieministern beslutade att låtaundersöka vilka åtgärder som kan förbättra situationen för vittnen och måls-ägande i domstol och lämna förslag till åtgärder (Ju 1994:J).Uppdraget redovisades i departementspromemorian Vittnen och målsägande idomstol (Ds 1995:1) som har remissbehandlats. I departementspromemorian lämnasen rad förslag till åtgärder för att förbättra förhållandena för vittnen ochmålsägande. Flera av dessa bereds i (dir. 1995:94) har i uppdrag att bl.a. undersöka frågorom skyddet för vittnen och målsägande. I den nu aktuella propositionenbehandlas endast förslaget att skärpa straffskalan för övergrepp i rättssak.Regeringen gav genom beslut i uppdrag till Riksåklagaren,och att remittera rapporten skydd föranställda inom domstolarna och åklagarväsendet (Åklagarväsendet rapport1995:7) till åklagarmyndigheter, domstolar respektive polismyndigheter. Vidareuppdrog regeringen åt Riksåklagaren att i samverkan med ochRikspolisstyrelsen sammanställa synpunkterna från remissförfarandet. Uppdragetredovisades till regeringen . I remissammanställningenberörs bl.a. frågan om straffskalans utformning för övergrepp i rättssak.Departementspromemorian och i den nyssnämnda rapporten inkomna synpunkterligger till grund för förslaget i propositionen.Gällande rättStraffbestämmelsen för övergrepp i rättssak finns i 17 kap. 10 § brottsbalken.Avsikten med bestämmelsen är att ge särskilt straffrättsligt skydd förintresset att den som utför talan eller avger utsaga vid domstol ellermyndighet inte påverkas på ett otillbörligt sätt.För övergrepp i rättssak döms den som uppsåtligen med våld eller hot om våldangriper någon för att denne hos en domstol eller någon annan myndighet gjorten anmälan, fört talan, avlagt vittnesmål eller annars vid förhör avgett enutsaga eller för att hindra honom från en sådan åtgärd. Detsamma gäller densom med någon annan gärning som medför lidande, skada eller olägenhet ellermed hot om en sådan gärning angriper någon för att denne avlagt vittnesmåleller annars avgett en utsaga vid förhör hos en myndighet eller för att hindrahonom från att avge en sådan utsaga.Straffskalan är för normalgraden av brottet böter eller fängelse i högst ettår och för grovt brott fängelse i lägst och högst fyra år.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att straffet för brottet övergrepp i rättssak skärps.Förslaget innebär att straffmaximum för normalgraden av brottet höjs frånett till fängelse. För grovt brott föreslås straffminimum höjt till fängelse och straffmaximum höjt från fyra till sexårs fängelse.Lagändringen föreslås träda i kraft den 1 juli 1997.ÖvervägandenStraffskalan för övergrepp i rättssakVid vissa former av allvarlig brottslighet har angrepp på rättssystemet i formav hot och repressalier mot vittnen, målsägande och parter närmast satts isystem. Vid utredning och lagföring av brottslighet med anknytning tillkriminella motorcykelgäng har systematiska och organiserade övergrepp avsådant slag förekommit. Också i samband med grov narkotikabrottslighet ochannan organiserad brottslighet har sådant hot och våld ökat.Det är uppenbart att rättssystemet är sårbart för den typen av angrepp. Enrättssäker och effektiv brottmålsprocess förutsätter att allmänheten medverkarvid utredningen av brott. Om vittnen och målsägande systematiskt skräms tilltystnad eller pressas att lämna falska uppgifter angrips fundamenten tillrättsordningen. En utveckling i denna riktning kan ytterst leda till att vissagrupper finner att det lönar sig att systematiskt sabotera och blockerarättssystemet. Härigenom kan förutsättningarna för att lagföra allvarligbrottslighet minska dramatiskt.För att rättsordningen inte skall hotas är det av vikt att de som medverkari rättsprocessen skyddas mot olika former av övergrepp. Bestämmelsen i 17 kap.10 § om övergrepp i rättssak är av central betydelse för dettaskydd. Mot bakgrund av den här angivna utvecklingen framstår en skärpt syn pådetta brott som motiverad. Utskottet kan alltså redan här konstatera attutskottet ställer sig positivt till regeringsförslagets inriktning.I motion Ju35 (m) föreslås att straffmaximum för normalgraden av brottetskall höjas till fängelse och att straffskalan för grovt brott skallhöjas till fängelse i lägst två och högst . Syftet är att övergrepp irättssak skall tillmätas samma straffvärde som mened.Då trädde i kraft var straffskalan för övergrepp i rättssakböter eller fängelse i högst . Den särskilda straffskalan vid grovtbrott tillkom , och för grovt brott stadgades då fängelse i högst fyraår. Straffskalan fick sin nuvarande utformning . Den blev dåför normalgraden av brottet böter eller fängelse i högst och för grovtbrott fängelse i lägst och högst . Dessa ändringar innebarbl.a. en sänkning av straffmaximum för normalgraden av brottet, vilket syftadetill att minska överlappningen av straffskalorna.Straffskalan för mened i 15 kap. 1 § har varit oförändrad sedanbrottsbalkens tillkomst. För normalgraden av brottet stadgas fängelse och för grovt brott i lägst två och högst . Är brottet ringadöms till böter eller fängelse i högst sex månader.Den nu föreslagna höjningen av straffmaximum för övergrepp i rättssakinnebär att straffvärdet för denna brottstyp närmar sig straffvärdet förmened. Ändringen medför att straffmaximum för övergrepp i rättssaksammanfaller med vad som gäller för grovt olaga tvång enligt 4 kap. 4 § andrastycket och kommer att överstiga straffmaximum för grovt olagahot enligt 4 kap. 5 § andra stycket , för vilket brottstraffmaximum är fängelse i högst . Med hänsyn till det intresse sombestämmelsen om övergrepp i rättssak är avsedd att skydda anser utskottet, ilikhet med regeringen, att de nu angivna effekterna av förslagen framstår somväl motiverade. Utskottet avstyrker bifall till motion Ju35.I motion Ju34 (c) och Ju903 (c) yrkas att regeringens förslag skall godtasmed den justeringen att bötesstraffet utmönstras ur straffskalan. Syftet äratt övergrepp i rättssak i princip alltid skall leda till ett fängelsestraff.Straffen för övergrepp i rättssak varierar avsevärt, från böter till långafängelsestraff. Detta speglar det förhållandet att straffvärdet av brottet kanvara mycket olika. Enligt utskottets mening måste det därför ävenfortsättningsvis finnas en möjlighet att bestämma påföljden till böter i defall där straffvärdet inte är så högt att ett fängelsestraff bör följa påbrottet.I sammanhanget bör också nämnas att det av påföljdspraxis framgår attdomstolarna i stor utsträckning väljer fängelse som påföljd när straffvärdetav brottet ligger över böter. Villkorlig dom och skyddstillsyn väljs således iendast ringa utsträckning som påföljd. Härav kan dras slutsatsen att övergreppi rättssak är en brottstyp vars art ofta talar för fängelsepåföljd. Någonändring av detta förhållande är inte avsedd.Utskottet avstyrker bifall till motionerna Ju34 och Ju903 i denna del.Utskottet tillstyrker alltså, som redan framgått, regeringens förslag. Idetta sammanhang vill utskottet understryka att avsikten inte är att påverkaden nyanserade straffmätning efter brottets straffvärde som förekommer i dag.Tvärtom bör straffskalans utvidgning kunna medföra förutsättningar förytterligare nyansering vid påföljdsbestämningen. Det bör dock samtidigtunderstrykas att de nu företagna förändringarna skall ses som en generelluppgradering av straffvärdet för brott av förevarande slag. Detta bör ledatill generellt något strängare straff för dessa brott. En sådan förändringtorde ha relativt liten betydelse för brott som ansetts ligga påbötesnivå, medan en mer markerad uppjustering av straffvärdet av merallvarliga former av övergrepp i rättssak bör komma till stånd. Ävenfortsättningsvis bör dock straffskalan för grovt brott reserveras för fall närgärningsmannen har visat särskild hänsynslöshet och betydande men för detallmänna eller någon enskild har uppkommit eller riskerat att uppkomma tillföljd av gärningen (se prop. 1981/82:141 s. 34 f).Trygghetsplaner vid domstolI motion Ju903 yrkas att domstolarna skall utarbeta trygghetsplaner överåtgärder som skall vidtas för att tillgodose målsägandes och vittnens behov avtrygghet vid rättegången. Som exempel nämns eget väntrum och rutiner för ettgott mottagande av målsägande och vittnen.I promemorian Vittnen och målsägande i domstol (Ds 1995:1) diskuteras bl.a.hur domstolsmiljön skall kunna göras mer anpassad för målsägande och vittnen.Det bör enligt promemorian inte vara obligatoriskt för domstolarna att inrättasärskilda väntrum för målsägande och vittnen i de nuvarandedomstolsbyggnaderna. När domstolsbyggnader byggs om bör man dock ägna fråganuppmärksamhet. Tills vidare bör enligt promemorian domstolarna ha beredskapför att ordna ett särskilt väntrum när behovet uppstår. Även frågan ombemötande av målsägande och vittnen tas upp i promemorian.De berörda frågorna är aktuella i . Det finns enligtutskottets mening inte anledning att nu ta något initiativ i frågan. Utskottetavstyrker bifall till motion Ju903 i nu behandlad del.Övriga åtgärder till skydd för målsägande och vittnenUnder den allmänna motionstiden har det framställts ett antalmotionsyrkanden om att olika åtgärder skall vidtas för att stärka skyddet förvittnen mot att utsättas för hot och våld. I motion Ju218 (fp) begärs ettsärskilt paket med administrativa åtgärder för vittnesskydd så att man snabbtskall kunna ordna namnbyte, ny bostad, m.m. I motion Ju903 (c) yrkas att det iförundersökningskungörelsen skall tas in en bestämmelse om att polisen alltidskall ange om en hotbild föreligger i syfte att underlätta bedömningen avbehovet av skyddsåtgärder, att frågan om möjlighet till permanentidentitetsbyte i stället för fingerade personuppgifter bör övervägas och attsamhället bör stödja hotade personer genom att hjälpa dem med flyttkostnader.Slutligen föreslås i motion A806 att möjligheten att ge brottsoffer en skyddadidentitet bör stärkas.Frågan om åtgärder till skydd för målsägande och vittnen har tidigare vidflera tillfällen behandlats i utskottet (senast i bet. 1995/96:JuU14 s. 3 f).Våren 1995 tog , efter ett initiativ från utskottet, ställning förett tillkännagivande om behovet av en utvärdering av åtgärderna för att stärkabrottsoffrens ställning (1994/95:JuU13 s. 18 f, rskr. Med anledninghärav tillsatte regeringen en utredning, (dir. 1995:94), med uppgift att utvärdera åtgärderna på brottsofferområdet ochredovisa förslag till förändringar av lagstiftningen och andra åtgärder somkan vara befogade.I utredningens direktiv anförs beträffande hot mot målsägande och vittnenatt sådana hot utgör ett allvarligt hinder för en fungerande rättskipning.Utredningen skall undersöka om omfattningen av hot mot vittnen m.fl. har ökatoch om någon förändring har skett när det gäller arten av de hot somförekommer. I uppdraget ingår att undersöka i vilken omfattning de problem somfinns skulle kunna lösas med möjlighet till anonymitet för vittnen m.fl. och ivilken omfattning andra åtgärder krävs. Uppdraget skall redovisas föreutgången av år 1997.Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare meduppgift att se över lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter samt vissafrågor med anknytning till folkbokföringslagen (1991:481). Utredningenöverlämnade sitt betänkande Några folkbokföringsfrågor (SOU1996:68). I betänkandet behandlas frågan om identitetsbyte. Vad gäller fråganom permanent identitetsbyte konstaterar utredningen att ett sådant bl.a. kanmedföra att skyddsåtgärden kommer att bestå trots att hotet har upphört.Enligt utredningens mening är detta till nackdel både för den enskilde,myndigheterna och tredje man. Utredningen har bedömt att det nuvarandetidsbestämda identitetsbytet bör behållas. Om det behövs kan identitetsbyteefter förnyad prövning medges för mer än en period. Förslaget bereds nu iFinansdepartementet.Mot bakgrund av det arbete som pågår behövs enligt utskottets mening intenågot initiativ från sida med anledning av motionerna Ju218, Ju903och A806 i nu aktuella delar. beträffande straffskalan för övergrepp i rättssakatt med bifall till proposition 1996/97:135 och med avslag påmotionerna 1996/97:Ju34, 1996/97:Ju35 och 1996/97:Ju903 yrkande 33 antarregeringens förslag till lag om ändring i ,res. 1 (m, kd)res. 2 (c)2. beträffande trygghetsplaner vid domstolatt avslår motion 1996/97:Ju903 yrkande 29,res. 3 (c, mp)3. beträffande övriga åtgärder till skydd för målsägande ochvittnenatt avslår motionerna 1996/97:Ju218 yrkande 3, 1996/97: Ju903yrkandena 34-36 samt 1996/97:A806 yrkande 13.res. 4 (c)res. 5 (fp)den 22 april 1997På justitieutskottets vägnarGun HellsvikI beslutet har deltagit: (), (), BirtheSörestedt (s), (), (), (),(), (m), (), Ann-MarieFagerström (s), (), (), (), RolfÅbjörnsson (kd), () och (). Straffskalan för övergrepp i rättssak (mom. 1)(), (), (m), ()och () anför:Vi delar regeringens uppfattning att statsmakterna kraftfullt måste markeramot brottet övergrepp i rättssak. Sambandet mellan organiserad grovbrottslighet och ökningen av antalet fall där vittnen utsatts för våld ellerhot om våld framstår allt tydligare. Den rädsla som många medborgare i dagkänner för att vittna mot t.ex. medlemmar av kriminella motorcykelgäng sommisstänks för brott måste tas på största allvar. I annat fall riskerar vi attkriminella som valt att leva utanför lagen kommer att uppfatta sig själva somsegrare över systemet som de människor som råkar ut för deras hotoch repressalier kommer att känna sig svikna av rättssamhället.Vi anser att straffvärdet för övergrepp i rättssak bör vara lika högt somstraffvärdet för mened. Båda brotten utgör allvarliga angrepp på såvälrättssamhället som enskilda. Vid övergrepp i rättssak utsätts den enskilde förrepressalier eller hot om sådana i syfte att förmå honom eller henne att tigaom t.ex. ett begånget brott. Mened kan i värsta fall innebära att enmedborgare blir oskyldigt dömd för ett allvarligt brott eller att ettbrottsoffer går miste om skadestånd då gärningsmannen felaktigt friats frånansvar för brott. I båda fallen hotas rättssäkerheten och förutsättningarnaför att skipa rätt. Övergrepp i rättssak och mened tillhör således samma artav brott och bör bedömas lika i ljuset av den utveckling som har föranlettpropositionen.Mot denna bakgrund anser vi att övergrepp i rättssak och mened bör tillmätassamma straffvärde. Härmed uppnås en klar och otvetydig uppgradering av brottetövergrepp i rättssak som i enlighet med vad som anförs i motion Ju35 bättretorde avspegla den stränga syn som statsmakten måste ha på angrepp pårättsordningen, liksom på angrepp på vittnen och målsägande. Regeringen böråterkomma till med förslag till en sådan lagändring. Vad vi nuanfört med anledning av motion Ju35 bör som sin mening ge regeringentill känna medan motion Ju34 däremot inte bör föranleda någon riksdagensåtgärd. I avvaktan på ett nytt förslag bör regleringen förbli oförändrad.Propositionen avstyrks.Vi anser att utskottets hemställan under moment 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande straffskalan för övergrepp i rättssakatt dels med bifall till motion 1996/97:Ju35 yrkande 1 och medavslag på proposition 1996/97:135 samt motionerna 1996/97:Ju34 och1996/97:Ju903 yrkande 33 avslår regeringens förslag till lag om ändring ibrottsbalken, dels med anledning av motion 1996/97:Ju35 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförts i reservation 1,2. Straffskalan för övergrepp i rättssak (mom. 1)() anför:Antalet hot mot målsägande och vittnen har ökat, vilket ärmycket allvarligt ur rättssäkerhetsperspektiv. Det finns en risk att om dettafortsätter att öka så kommer det att bli svårt att få människor att anmälabrott. Det kommer också att bli än svårare att få människor att vittna.Centerpartiet välkomnar därför att regeringen nu väljer att skärpa straffenför övergrepp i rättssak.Att med våld eller hot om våld angripa någon för att denne gjort en anmälaneller avlagt vittnesmål i domstol eller vid annan myndighet är ett mycketallvarligt brott som måste stävjas på ett kraftfullt sätt. Från Centerpartietssida har vi därför arbetat för att lagstiftningen på områdetutformas så att fängelsestraff alltid blir aktuellt vid straffmätningen. Jaganser därför att den av regeringen föreslagna ändringen i 17 kap. 10 §brottsbalken bör justeras så att böter utmönstras ur straffskalan. Regeringenbör återkomma till med förslag till en sådan lagändring. Vad jag nuanfört med anledning av motion Ju34 bör som sin mening ge regeringentill känna. Motion Ju35 bör däremot inte föranleda någon åtgärd.Jag anser att utskottets hemställan under moment 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande straffskalan för övergrepp i rättssakatt med bifall till motionerna 1996/97:Ju34 och 1996/97: Ju903yrkande 33 samt med avslag på motion 1996/97:Ju35 antar det i proposition1996/97:135 framlagda förslaget till lag om ändring i medden ändringen att orden ?böter eller? tas bort,3. Trygghetsplaner vid domstol (mom. 2)() och () anför:Ofta kan det kännas obehagligt för ett brottsoffer att tvingas mötagärningsmannen i väntan på rättegång i domstolen. Målsäganden bör därför kunnaerbjudas ett eget väntrum, och vid varje domstol bör det finnas rutiner förett gott mottagande för målsägande och vittnen. Domstolarna bör utarbetatrygghetsplaner över de åtgärder som skall vidtas för att tillgodose dessabehov. Frågan har behandlats i departementspromemorian Vittnen och måls-ägandei domstol (Ds 1995:1). Det är nu hög tid att dessa angelägna åtgärder vidtaspå domstolarna. Det får ankomma på regeringen att se till att detta genomförs.Vad vi med anledning av motion Ju903 i nu behandlad del anfört bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under moment 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande trygghetsplaner vid domstolatt med anledning av motion 1996/97:Ju903 yrkande 29 som sin meningger regeringen till känna vad som anförts i reservation 3,4. Övriga åtgärder till skydd för målsägande och vittnen (mom. 3)() anför:Möjligheterna till särbehandling av ett ärende under förundersökning ochrättegång är ett sätt att begränsa en hotbild. Det bör därför åligga polisenatt under förundersökningen särskilt beakta om en sådan hotbild föreliggereller kan förväntas föreligga. För att betona detta utredningskrav bör detövervägas att i förundersökningskungörelsen ta in en bestämmelse om att detalltid skall anges om en sådan hotbild föreligger. Det ankommer på regeringenatt se till att frågan blir utredd. Vad jag nu anfört med anledning av motionJu903 i denna del bör som sin mening ge regeringen till känna. Närdet gäller motion Ju903 i övrigt samt motionerna Ju218 och A806 i nu aktuelladelar kan den pågående beredningen avvaktas. Dessa yrkanden bör således intenu föranleda någon åtgärd.Jag anser att utskottets hemställan under moment 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande övriga åtgärder till skydd för målsägande och vittnenatt med anledning av motion 1996/97:Ju903 yrkande 34 och medavslag på motionerna 1996/97:Ju218 yrkande 3, 1996/97:Ju903 yrkandena 35och 36 samt 1996/97:A806 yrkande 13 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts i reservation 4,5. Övriga åtgärder till skydd för målsägande och vittnen (mom. 3)() anför:Den oro och rädsla som ett hotat vittne kan känna kan och måste man igörligaste mån försöka lindra. Detta förutsätter att en mängd praktiska sakerlöses på ett enkelt och smidigt sätt. För att ett vittnesskydd skall fungera ipraktiken bör ett särskilt ?paket? med administrativa åtgärder förvittnesskydd utarbetas. Syftet med ett sådant är att man på ett enkelt sättskall kunna ordna namnbyte, ny bostad, m.m. Ett särskilt konto för utgiftersom uppstår på grund av vittnesmålet bör också inrättas. Vad jag nu anfört medanledning av motion Ju218 i denna del bör som sin mening geregeringen till känna. När det gäller motionerna Ju903 och A806 i nu aktuelladelar bör däremot den pågående beredningen avvaktas. Dessa yrkanden börsåledes inte nu föranleda någon åtgärd.Jag anser att utskottets hemställan under moment 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande övriga åtgärder till skydd för målsägande och vittnenatt med anledning av motion 1996/97:Ju218 yrkande 3 och med avslagpå motionerna 1996/97:Ju903 yrkandena 34-36 och 1996/97:A806 yrkande 13som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i reservation 5,Särskilt yttrandeÖvriga åtgärder till skydd för målsägande och vittnenIngbritt Irhammar (c) anför:Vi måste se mycket allvarligt på den senaste tidens utveckling mot att måls-äganden och vittnen inte vågar anmäla brott eller yttra sig av fruktan förrepressalier. Samhället måste nu ingripa kraftfullt för att begränsa och ommöjligt förhindra en fortsatt negativ utveckling. De åtgärder som kan vidtasär inte enbart sådana som riktas mot den som utövar hotet eller våldet utanäven sådana som är till för den som utsätts för hot eller våld.Under senare år har åtgärder vidtagits för att ge särskilt skydd åt hotadepersoner. I folkbokföringen har det införts en markering för särskildsekretessprövning för att hindra att någon kan använda uppgifterna i syfte attutöva våld eller hot. En hotad person kan också begära s.k. kvarskrivning påden gamla folkbokföringsorten vid flyttning eller att bli folkbokförd medfingerade personuppgifter enligt en lag . Dessa regler börförbättras. I särskilt utsatta fall bör övervägas om det inte i stället förfingerade personuppgifter bör ges möjlighet till permanent identitetsbyte.Sådana särskilda fall kan vara då skyddsbehovet kommer att föreligga under enlång tidsperiod eller när hotbilden är särskilt allvarlig.