bet · GL01KU6 · 1997-11-18 00:00:00 — Knytningen till vissa statliga befattningshavare ändrades inte.I december 1990 beslutade att lagen inte skulle tillämpasbeträffande arvoden för tiden 31 december 1991. Istället skulle ledamotsarvode betalas med samma belopp som gällde för september1990 eller . Med anledning av en motion (m), vari begärdesen utredning syftande till att statsrådens arvoden skulle bestämmas medutgångspunkt i riksdagsledamöternas arvoden hade (1990/91:KU18) framhållit att starka skäl talade för samordning avfastställande av arvoden för statsråd och för riksdagsledamöter. gavregeringen och detta till känna (rskr.1990/91:88).I juni 1991 beslutade lagbestämmelser med innebörd attstatsrådsarvodet knöts till arvodet för riksdagsledamöter (1990/91:KU48).Statsministerns arvode bestämdes till av ledamotsarvodet och övrigastatsråds arvoden till 198 %.I december 1991 beslutade att byråchefer vid statliga myndigheterinte längre skulle ingå i den jämförelsegrupp som riksdagsarvodena enligtersättningslagen skulle bygga på. Genom särskild reglering bestämdes arvodettill för tiden 31 mars 1992, och för tiden den1 31 mars 1993 skulle arvodet höjas med ett belopp sommotsvarade den genomsnittliga höjningen av månadslönen som kunde tillkommajämförelsegruppen fr.o.m. den dagen (1991/92:KU5).I december 1992 höjdes arvodet till . Jämförelsegruppensgenomsnittliga månadslön var då 27 764 kr.I mars 1993 beslutade att arvodet för tiden den31 skulle vara jämte det belopp som motsvarade dengenomsnittliga höjningen fr.o.m. för jämförelsegruppen(1992/93:KU21).Med anledning av beslut tillkallades en kommittémed uppgift att lämna förslag till konstruktionen av statsrådens arvoden m.m. Iutredningsbetänkandet Vad är ett statsråds arbete värt? (SOU 1993:22) framhöllsatt arvodena till statsråden inte automatiskt borde kopplas till någon annangrupps arvoden eller något index för löner eller priser. I stället bordearvodena fastställas av en särskild myndighet under ,. I skrivelse överlämnade regeringenutredningsbetänkandet till (skr. 1992/93:240).Skrivelsen behandlades i tillsammans med motioner omett nytt system för bestämmande av arvodena till riksdagsledamöter och ettförslag från Förvaltningskontoret om en av arvodena tillriksdagsledamöterna (1993/94:KU11). Utskottet förordade att det skulle inrättastvå nämnder för bestämmande av arvode till statsråd respektiveriksdagsledamöter.Den 1 januari 1994 inrättades en och en som myndigheter under för fastställande av arvoden tillstatsråd respektive riksdagsledamöter. Riksdagsledamöternas arvode höjdes till25 per månad.Den 1 juli 1994 trädde den nu gällande lagen (1994:1065) om ekonomiskavillkor för ledamöter i kraft. Bestämmelsen om att ledamotsarvodebetalas med ett belopp som fastställer fördesöver till 3 kap. 1 § i den nya lagen.Den 1 oktober 1994 höjdes arvodet till per månad.Den 1 januari 1996 höjdes arvodet till per månad.Den 1 januari 1997 höjdes arvodet till per månad.I sammanhanget kan nämnas att den genomsnittliga lönen för tjänster somhovrättsråd, kammarrättsråd och rådmän enligt uppgift från Domstolsverketuppgår till ca . Statsrådens arvoden höjdes den 1 januari1994 till , till ochden till . Statsministerns arvode höjdes vidsamma tidpunkter till , respektive per månad.Utskottets bedömningDen gällande ordningen för fastställande av riksdagsledamöternas arvoden har nufunnits och arvodena har i praktiken inte varit knutna tillnågon viss jämförelsegrupp . gällde under 28 åratt arvodena var knutna till lönerna för en viss grupp statstjänstemän. mening har den nya ordningen nu gällt så länge att det är möjligtatt utvärdera den i jämförelse med den tidigare gällande knytningen till enviss grupp löntagare och dessutom med utvecklingen av statsrådens arvoden.Utskottet förordar att en översyn av ordningen för fastställande avriksdagsledamöternas arvoden genomförs och att Förvaltningskontoret återkommertill med en redovisning av resultatet av översynen och de förslag somöversynen kan föranleda. Detta bör med anledning av motionerna 1996/97:K303och 1997/98:A603 yrkande 3 ges Förvaltningskontoret till känna.Ersättningen efter fullgjort kortare uppdrag som ersättare för riksdagsledamotMotionenKristina () begär i motion K317 en översyn i syfte att förlängaersättningstiden för ledamöter som tjänstgjort än . Honhänvisar till att en ersättare för riksdagsledamot i normalfallet är ledig frånsitt ordinarie arbete han eller hon fullgör uppdrag somriksdagsledamot. Om ersättaren plötsligt blir entledigad från kan enåtergång till det ordinarie arbetet normalt inte ske eftersom denordinarie tjänsten kan vara besatt med vikarie. Motionären pekar också - motbakgrund av att en hel månadslön betalas ut oavsett när man slutar undermånaden - på att det är en nackdel att sluta som riksdagsledamot i slutet av enmånad i stället för i början av en månad. Ersättningsreglerna bör enligtmotionen ses över så att arvode kan uppbäras och inte datumför entledigandet avgör hur lång garantin blir.Gällande reglerEnligt 3 kap. 1 § lagen om ekonomiska villkor för ledamöter betalasledamotsarvode med ett belopp för månad som arvodesnämndfastställer. En ledamot som lämnar sammanhängandetid har enligt 13 kap. 1 § samma lag rätt till inkomstgaranti fr.o.m. dentidpunkt arvodet upphör. För den som varit ledamot betalas intenågon särskild ersättning vid avgångstillfället.Utskottets bedömningEnligt utskottets mening är det angeläget att det ges bästa möjligaförutsättningar för ersättare för riksdagsledamöter att fullgöra ocksåförhållandevis kortvariga uppdrag. upphör uppdraget som ersättaremed kort varsel och möjligheterna att återgå till en anställning kanvara små. Det är därför enligt utskottets mening rimligt att ersättarentillförsäkras en viss minsta ersättning vid avgångstillfället. I vart fallborde ersättaren vara tillförsäkrad en ersättning som ger utrymme för att inteåtergå till en anställning tidigare än efter det att uppdraget somersättare för riksdagsledamot avslutats. Enligt utskottets mening bör fråganövervägas inom Förvaltningskontoret. Utskottet tillstyrker således motion1996/97:K317 och förordar att vad utskottet anfört ges Förvaltningskontorettill känna.Riksdagsledamöternas pension och efterlevandeskyddMotionenI motion 1996/97:K325 av () och () begärsatt intjänandereglerna för ålderspension och efterlevandepension ändras så attenbart antalet tjänsteår avgör pensionens storlek (yrkandena 1 och 2).Motionärerna hänvisar till att det bör ses som självklart att riksdagsledamöteravgår efter ett antal perioder och övergår till annan verksamhet och att deersättningar och förmåner som betalas på grund av ledamotskapet bör utgå fråndenna förutsättning. Den ålderspension som ledamöterna tjänar in detjänstgör bör gälla lika för alla. Det är orimligt att ålderspensionsförmånernaavgörs av huruvida ledamoten är över eller under vid avslutandet avledamotskapet. Ålderspensionsförmånen bör vara direkt kopplad till antaletintjänandeår och inte till ledamotens ålder.Eftersom efterlevandepension till familjen är kopplad till intjänadegenpension får även familjen ett väsentligt sämre skydd om ledamoten avgåreller avlider före ålder.Ola () begär i motion 1997/98:K243 också att reglerna förintjänande av ålderspension ändras. Liksom i motion 1996/97:K325 begärs attålderspensionen enbart relateras till det antal år man tjänstgjort i ,oavsett när under livet detta sker.BakgrundDen trädde lagen om ekonomiska villkor för ledamöter ikraft. En utgångspunkt för de nya bestämmelserna om egenpensions- ochefterlevandepensionsförmåner var att de skulle utformas i närmare anslutningtill vad som gäller för statstjänstemän i motsvarande lönenivå. Ett system medegenlivränta infördes för att i vissa fall kompensera ledamot som inte ärberättigad till ålderspension. 1993/94: KU43)ansåg att det var angeläget att nu beslutade om de föreslagnaändringarna. Utskottet pekade dock på en rad förestående förändringar, somvalperiodens längd och ett reformerat allmänt tjänstepensionssystem, ochframhöll att det fick bli en uppgift för Förvaltningskontoret att följautvecklingen och överväga synpunkter bl.a. i fråga om åldersneutralitet, vilkatagits upp i några motioner.För statstjänstemän gäller pensionsavtalet PA91, som när det slöts innebar enviss anpassning till de pensionsavtal som gäller för tjänstemän inom andrasektorer av arbetsmarknaden. Ålderspension utgår enligt avtalet utöver ATP-pensionen efter vissa procentsatser. Vidare utgår kompletterande ålderspension(KÅPAN) som uppkommit genom att arbetstagare tillgodoräknas avgift på visstsätt. Härutöver kan arbetstagaren betala till en frivillig KÅPA.Enligt 8 kap. 1 § lagen om ekonomiska villkor för ledamöter fordrasför rätt till ålderspension att ledamoten fullgjort och vidavgången fyllt . Enligt 2 § betalas ålderspensionen fr.o.m. den månadledamoten fyller eller den senare tidpunkt då uppdraget att vara ledamotupphör. För hel ålderspension fordras minst tolv (3 §).Enligt 4 § utgör ålderspension tidsfaktorn multiplicerad med11,av underlaget för egenpensionsförmånerna upp t.o.m. 7,5 gångerbasbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring samt tidsfaktornmultiplicerad av det resterande underlaget.Enligt 10 kap. 1 § nämnda lag betalas egenlivränta till en ledamot som lämnarriksdagen efter tre hela sammanhängande år före den månad ledamoten fyller 65år och inte är berättigad till ålderspension enligt lagen. Egenlivräntanbetalas fr.o.m. den månad ledamoten fyller (2 §). Egenlivräntan beräknasdärvid efter tidsfaktorn multiplicerad med något lägre procentsatser än vad somgäller för ålderspension. Tidsfaktorn för egenlivränta skiljer sig också fråntidsfaktorn för ålderspension. Tidsfaktorn för ålderspension utgör förhållandetmellan antalet , (dock högst tolv), och talet tolv, medan tidsfaktornför egenlivränta utgör förhållandet mellan antalet år och talet 30.I 11 kap. 1 § lagen om ekonomiska villkor för ledamöter föreskrivsatt efterlevandepension betalas efter den som vid sin död var ledamot avriksdagen eller berättigad till ålderspension eller sjukpension enligt lagen.Detta innebär i fråga om den som vid sin död var riksdagsledamot attefterlevandepension betalas ut oavsett den åldersgräns och kvalificeringstidsom gäller för rätt till ålderspension. Efterlevandepensionen betalas ihuvudsak till efterlevande make och barn för enefterlevande med 1,2 basbelopp och med 0,5 basbelopp för varjeberättigad därutöver (2-3, 5 §§).Enligt 12 kap. 1 § samma lag betalas dessutom kompletterandeefterlevandepension. Normalbeloppet för kompletterande efterlevandepensionutgör av den del av underlaget för egenpensionsförmåner som överstiger7,5 basbelopp. Beräkningsgrunden för kompletterande efterlevandepension är förmake av normalbeloppet medan andra procentsatser gäller när det finnsefterlevande barn.Utskottets bedömningDe nuvarande reglerna om ålderspension för riksdagsledamöter trädde i kraft förnågot och innebar en viss anpassning till gängsepensionssystem på arbetsmarknaden. Utskottet är inte berett att nu tillstyrkaen ordning som innebär att riksdagsledamöternas pensionsförmåner på det sättsom föreslås i motionen kommer att avvika från vad som gäller påarbetsmarknaden. Motionerna 1996/97:K325 yrkandena 1 och 2 och 1997/98:K243 avstyrks därför. beträffande ekonomiska villkor för ledamöter m.m.att med anledning av förvaltningskontors förslag1996/97:RFK2 antar bifogade1. förslag till lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkorför ledamöter och2. förslag till lag om ändring i lagen (1996:304) om arvode m.m. tillSveriges företrädare i ,2. beträffande förmåner vid ledigheteratt som sin mening ger till känna vadutskottet anfört om en översyn av reglerna,3. beträffande arvodena till ledamöteratt med anledning av motionerna 1996/97:K303 och 1997/98:A603 yrkande3 som sin mening ger till känna vadutskottet anfört om en översyn,4. beträffande ersättning till den som fullgjort uppdrag somersättare för riksdagsledamotatt med bifall till motion 1996/97:K317 som sin mening ger Riksdagensförvaltningskontor till känna vad utskottet anfört om en översyn avreglerna,5. beträffande riksdagsedamöternas pension och efterlevandeskyddatt avslår motionerna 1996/97:K325 yrkandena 1 och 2 och1997/98:K243.Stockholm den 18 november 1997På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (), CatarinaRönnung (s), (), (), (m),(), (), (), MatsBerglind (s), (), (), (), PeterEriksson (mp) och ().Utskottets lagförslagFörslag till lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor förriksdagens ledamöterHärigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor förriksdagens ledamöterdels att 2 kap. 3 och 6 §§, 3 kap. 4 §, 7 kap. 3 §, 8 kap. 4 §, 9 kap. 5 §,10 kap. 3 §, 12 kap. 5 §, 13 kap. 8 § och 14 kap. 1-3 §§ skall ha följandelydelse,dels att det i lagen skall införas sex nya paragrafer, 2 kap. 8-11 §§, 6kap. 3 § och 14 kap. 4 §, av följande lydelse.-------------------------------------------------------|Nuvarande lydelse |Föreslagen lydelse |--------------------------------------------------------| 2 kap. || 3 § |-------------------------------------------------------|Talmannen erhåller | Talmannen erhåller||förordnandepension med |särskild pension||tillämpning av motsvarande |(talmanspension). ||bestämmelser i |Pensionsplan för||förordningen om |arbetstagare hos staten||tjänstepensionsrätt för |m.fl. och anslutande||statsråd (1987:6 B |bestämmelser (Statens||4). Vad som sägs om |arbetsgivarverks cirkulär||regeringen i förordningen |1992 A 11) samt||(1991:1160) om |förordningen (1995:1038)||förordnandepension m.m. |om statliga chefspensioner||skall i stället gälla |m.m. skall tillämpas med||förvalt- |de tillägg och undantag||ningskontor. |som sägs i detta kapitel.|| |Vad som sägs om regeringen|| |i nämnda förordning skall|| |i stället gälla || |förvaltningskontor. |-------------------------------------------------------|Betalas inte | Betalas inte||förordnandepension, |talmanspension, erhåller||erhåller talmannen |talmannen ålderspension,||ålderspension, |sjukpension, egenlivränta||sjukpension, egenlivränta |eller inkomstgaranti||eller inkomstgaranti |enligt denna lag. Den tid||enligt denna lag. Den tid |talmansuppdraget innehafts||talmansuppdraget innehafts |jämställs därvid med tid||jämställs därvid med tid |som ledamot. ||som ledamot. | |----------------------------------------------------------------------------------------------------------------|6 § |-------------------------------------------------------|Efterlevandepensionsförmåner|Efterlevandepensionsförmåner||betalas till efterlevande |betalas till efterlevande||till talmannen med |till talmannen enligt vad||tillämpning av motsvarande |som följer av reglerna i||bestämmelser i |pensionsavtalet för||förordningen om |arbetstagare hos staten||tjänstepensionsrätt för |m.fl. och förordningen||statsråd (1987:6 B |(1995:1038) om statliga||4). |chefspensioner m.m. || Är förordningen inte | Är bestämmelserna om||tillämplig, betalas |efterlevandepensionsförmåner||efterlevandepension och |enligt första stycket inte||kompletterande |tillämpliga betalas||efterlevandepension enligt |efterlevandepension och||denna lag. |kompletterande || |efterlevandepension enligt|| |vad som gäller för annan|| |ledamot enligt denna lag.|--------------------------------------------------------| 8 § |-------------------------------------------------------| | I stället för vad som|| |föreskrivs i 5 §|| |förordningen (1995:1038)|| |om statliga chefspensioner|| |m.m. om rätt till pension|| |gäller att talmannen skall|| | - ha varit talman under|| |sammanlagt , || | - ha varit talman och ha|| |haft en eller flera sådana|| |anställningar som avses i|| |den nämnda förordningen|| |under sammanlagt minst sex|| |år i oavbruten följd eller|| | - ha varit talman och|| |statsråd i sammanlagt|| |. || | Vid beräkningen av|| |uppdragsperioden skall en|| |regerings- eller|| |talmansperiod mellan två|| |ordinarie val till|| |fram till valet|| |anses vara || |och därefter . |--------------------------------------------------------| 9 § |-------------------------------------------------------| | I stället för vad som|| |föreskrivs i 10 §|| |förordningen (1995:1038)|| |om statliga chefspensioner|| |m.m. || | För tiden före den månad|| |då talmannen fyller || |skall hel pension, som|| |inte trätt i stället för|| |en sjukpension, utgöra || | - av|| |pensionsunderlaget till|| |den del detta svarar mot|| |högst 20 basbelopp och || | - av|| |pensionsunderlaget till|| |den del detta överstiger|| |20 men inte 30 basbelopp.|| | För tiden från och med|| |den månad då talmannen|| |fyller skall hel|| |pension utgöra || | - av|| |pensionsunderlaget till|| |den del detta svarar mot|| |högst 7,5 basbelopp, || | - av|| |pensionsunderlaget till|| |den del detta överstiger|| |7,5 men inte 20 basbelopp|| |och || | - av|| |pensionsunderlaget till|| |den del detta överstiger|| |20 men inte 30 basbelopp.|--------------------------------------------------------| 10 § |-------------------------------------------------------| | Föreskrifterna om|| |avgångsvederlag i 17-21 §§|| |förordningen (1995:1038)|| |om statliga chefspensioner|| |m.m. |--------------------------------------------------------| 11 § |-------------------------------------------------------| | En talman har inte rätt|| |att uppbära statlig|| |egenpensionsförmån för tid|| |då talmansarvode eller|| |avgångsersättning på grund|| |av uppdrag som statsråd|| |betalas ut. |--------------------------------------------------------| 3 kap. || 4 §[1] |-------------------------------------------------------|Beviljas en ledamot | ||ledighet under mer än | ||av | ||annat skäl än offentligt | ||uppdrag, | ||militärtjänstgöring, | ||sjukdom, vård av barn | ||m.fl. görs avdrag från | ||arvodet med två | ||tredjedelar från och med | ||den sextonde dagen. | |--------------------------------------------------------|Om en ledamot är ledig från sitt uppdrag på grund av||sjukdom, görs avdrag från arvodet och||tilläggsarvodet i enlighet med bestämmelser om||sjukavdrag som gäller för arbetstagare hos .||Avdraget skall dock beräknas på grundval av arvodet och||tilläggsarvodet delat med antalet kalenderdagar i||månaden. || Om en ledamot får föräldrapenning eller tillfällig||föräldrapenning och får arvode skall||arvodet minskas med ett belopp som motsvarar uppburen||föräldrapenning eller tillfällig föräldrapenning. |--------------------------------------------------------**FOOTNOTES**[1]: Senaste lydelse 1996:296.-------------------------------------------------------|Nuvarande lydelse |Föreslagen lydelse |--------------------------------------------------------| || 6 kap. || 3 § |-------------------------------------------------------| | En ledamot som beviljats|| |ledighet under minst en|| |månad i följd för|| |offentligt uppdrag,|| |militärtjänstgöring, || |sjukdom, vård av barn|| |m.fl. har rätt till|| |kostnadsersättning under|| |av|| |ledigheten. || | Om det finns särskilda|| |skäl skall den tekniska|| |utrustningen återställas|| |när rätten till|| |kostnadsersättning upphör|| |under ledighet. |--------------------------------------------------------| 7 kap. || 3 § |-------------------------------------------------------|Pensionsgrundande arvode | Pensionsgrundande arvode||utgörs av ledamoten |utgörs av ledamoten||tillkommande |tillkommande ||1. ledamotsarvode enligt |1. ledamotsarvode enligt||3 kap. 1 §, |3 kap. 1 §, ||2. tilläggsarvode enligt |2. tilläggsarvode enligt||3 kap. 2 §, |3 kap. 2 §, ||3. arvoden enligt 1 § 1-4 |3. arvoden enligt 1 § 1-4||lagen (1989:185) om |och 8 lagen (1989:185) om||arvoden m.m. för uppdrag |arvoden m.m. för uppdrag||inom , dess |inom , dess||myndigheter och organ. |myndigheter och organ. |--------------------------------------------------------| || ||8 kap. || ||4 § |-------------------------------------------------------|Ålderspension utgör | Ålderspension utgör||tidsfaktorn multiplicerad |tidsfaktorn multiplicerad||av |med ||underlaget för egen- | 1. av||pensionsförmånerna upp |underlaget för||till och med 7,5 gånger |egenpensionsförmånerna upp||basbeloppet enligt lagen |till och med 7,5 gånger||(1962:381) om allmän |basbeloppet enligt lagen||försäkring samt |(1962:381) om allmän||tidsfaktorn multiplicerad |försäkring, ||av det | 2. av den del||resterande underlaget. |av underlaget som|| |överstiger 7,5 basbelopp|| |men inte 20 basbelopp samt|| | 3. av den|| |del av underlaget som|| |överstiger 20 basbelopp|| |men inte 30 basbelopp. |--------------------------------------------------------------------------------------------------------------|Nuvarande lydelse |Föreslagen lydelse |--------------------------------------------------------| || ||9 kap. || ||5 § |-------------------------------------------------------|Sjukpension utgör | Sjukpension utgör||tidsfaktorn multiplicerad |tidsfaktorn multiplicerad||av |med ||underlaget för egen- | 1. av den del||pensionsförmånerna upp |av underlaget för||till ett basbelopp enligt |egenpensionsförmånerna som||lagen (1962:381) om allmän |inte överstiger 7,5||försäkring samt tids- |basbelopp enligt lagen||faktorn multiplicerad med |(1962:381) om allmän||81,av det |försäkring, ||resterande underlaget. av den del|| |av underlaget som|| |överstiger 7,5 men inte 20|| |basbelopp samt || | 3. av den|| |del av underlaget som|| |överstiger 20 men inte 30|| |basbelopp. |--------------------------------------------------------| ||10 kap. || ||3 § |-------------------------------------------------------|Egenlivränta utgör | Egenlivränta utgör||tidsfaktorn multiplicerad |tidsfaktorn multiplicerad||av |med ||underlaget för egenpen- | 1. av||sionsförmånerna upp till |underlaget för||7,5 gånger basbeloppet |egenpensionsförmånerna upp||enligt lagen (1962:381) om |till 7,5 gånger||allmän försäkring samt |basbeloppet enligt lagen||tidsfaktorn multiplicerad |(1962:381) om allmän||av det |försäkring, ||resterande underlaget. av den|| |del av underlaget för|| |egenpensionsförmånerna som|| |överstiger 7,5 men inte 20|| |basbelopp samt || | 3. av den|| |del av underlaget som|| |överstiger 20 men inte 30|| |basbelopp. |--------------------------------------------------------------------------------------------------------------|Nuvarande lydelse |Föreslagen lydelse |--------------------------------------------------------| || ||12 kap. || ||5 § |-------------------------------------------------------|Kompletterande efterlevan- | Kompletterande ||depension beräknas med |efterlevandepension ||utgångspunkt från ett |beräknas med utgångspunkt||normalbelopp. Normalbelop- |från ett normalbelopp.||pet utgör av |Normalbeloppet utgör ||den del av underlaget för | 1. av den||egenpensionsförmåner som |del av underlaget för||överstiger 7,5 basbelopp |egenpensionsförmåner som||enligt lagen (1962:381) om |överstiger 7,5 basbelopp||allmän försäkring. |enligt lagen (1962:381) om|| |allmän försäkring men inte|| |20 basbelopp samt || | 2. av den|| |del av underlaget för|| |egenpensionsförmåner som|| |överstiger 20 men inte 30|| |basbelopp. |------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|Beräkningsgrunden för kompletterande ||efterlevandepension är för år i procent av ||normalbeloppet för || 1. make , || 2. make och ett barn , || 3. make och två barn och för varje barn ||därutöver , || 4. ett barn , || 5. två barn , || 6. tre barn , || 7. fyra barn och för varje barn därutöver||. || Underlaget för kompletterande efterlevandepension ||utgör beloppet enligt andra stycket multiplicerat med ||tidsfaktorn. || Kompletterande efterlevandepension betalas av ||underlaget || 1. till make , || 2. till ett barn , || 3. till make och barn, till maken och ||återstoden i lika delar till barnen, || 4. till barn, underlaget i lika delar.