bet · GL01UU2 · 1997-11-25 00:00:00 — Motionärerna begär ett tillkännagivande omatt den sociala situationen i kartläggs och analyseras.I yrkande 3 begärs att ingående reservationer särskilt i de baltiska staternaoch används för akuta insatser på hälsoområdet.Utskottet delar och oro vad gäller densociala situationen i och vill i likhet med motionärerna särskiltframhålla vikten av att barnens behov uppmärksammas. Utskottet konstaterar attfrämjande av en socialt hållbar ekonomisk utveckling är ett av regeringens fyrauttalade mål med samarbetet med . bidrar med stödtill uppbyggnad av socialförsäkringssystem och hälsovårdssystem i flera avsamarbetsländerna i , vilket även noterades av utskottet i betänkande1996/97:UU16 samarbete med . Stöd har ocksågivits till projekt för handikappade barn genom att utveckla alternativ tillinstitutionsvård i och . Utskottet har vid en föredragning avstatssekreteraren för internationellt utvecklingssamarbete och chefen för erfarit att den sociala situationen i - och särskiltbarnens situation i - kommer att ägnas större uppmärksamhet vidregeringens arbete med den särproposition för samarbetet med Central- ochÖsteuropa som kommer att presenteras för under våren 1998.Beträffande behovet av kartläggning av den sociala situationen i regionensländer anser utskottet emellertid att det inte kan ankomma på attgenomföra någon sådan kartläggning. Däremot är det enligt utskottetsuppfattning viktigt att det svenska stödet bidrar till att stärka ländernasegen förmåga att ta fram och sammanställa tillgängliga data på det socialaområdet. Utskottet noterar också att viss forskning bedrivs och att studier harframtagits, t.ex. av , vilket även framgår av motionen. Sådant materialskall naturligtvis analyseras och användas inför beredning av möjliga svenskaprojekt. Utskottet har i detta sammanhang erfarit att UD har lagt utuppdrag till ett antal forskare att sammanställa tillgängliga fakta rörandeförhållandena avseende bostäder, pensioner och hälsotillståndet (ävenbeträffande hiv/aids) i ett antal samarbetsländer i Öst- och Centraleuropa.Avsikten är att skaffa diskussionsunderlag inför arbetet med regeringenssärproposition om det kommande östsamarbetet. Att barnens situation i Central-och är ett prioriterat område framgår även av Sida-Östs nyligenfastställda riktlinjer för stöd med inriktning på barns rätt.Utskottet har vidare erfarit att närområdesutskott tillsatten arbetsgrupp som tagit fram en rapport om barnens utsatta situation i debaltiska staterna och nordvästra . Rapporten som presenteratsvid i mottogs väl och föreslagnarekommendationer antogs. Dessa är att ett Barnens råd skall etableras för attfungera fram . Rådet skall ha förankring i parlament,organisationsliv och andra samhällsområden som berör barn. Målet är att skapaett forum där frågor i anslutning till barnens situation i ochnärområdet kan diskuteras och drivas regionalt. Dessutom beslutades skall undersöka möjligheterna att tillsammans med Unicefarrangera ett Barnens Östersjömöte (Baltic Call for Children) på hög politisknivå . Avsikten är att låta politiker, organisationer,myndigheter och forskare i och närområdet mötas med syftet att sättabarnens levnadsvillkor på den politiska agendan. Slutligen beslöts attbarnrättsfrågor skall beaktas i programmen för parlamentarikerstipendiater.Utskottet hälsar också det initativ som tagit till regionaltsamarbete i fråga om barnets rättigheter som en uppföljning tillVärldskongressen mot sexuell exploatering av barn, som ägde rum i Stockholmhösten . demokratiarbetsgrupp skall under en svenskmoderator utarbeta en rapport med förslag till åtgärder till toppmötet i ijanuari 1998.Utskottet ser positivt på den vikt som regeringen lägger vid att barnper-spektivet nu lyfts fram i det svenska samarbetet med . Ensådan fokusering bör emellertid, enligt utskottets uppfattning, inte endastinnebära att stöd skall ges specifikt till barn. Utskottet vill i dettasammanhang erinra om vad som på annat ställe i betänkandet framförts om attbarnperspektivet, i likhet med jämställdhetsperspektivet, bör genomsyra alltsamarbete, s.k. mainstreaming.Med vad ovan anförts anser utskottet motionerna U807 (v) yrkande 8 samt U218(kd) yrkande 2 besvarade.Beträffande förslaget att finansiera omedelbara hjälpinsatser med reservationervill utskottet erinra om att det ställer sig bakom de prioriteringar somregeringen framför i budgetpropositionen beträffande samarbetet med Central-och . Utskottet utgår från att alla projekt i konkurrens prövas påsina egna meriter och förutsätter att goda, väl beredda förslag, kan finnafinansiering.Motion U218 (kd) yrkande 3 avstyrks därmed.InfrastrukturVikten av en utvecklad och väl fungerande infrastruktur i och iBarentsregionen lyfts fram i ett antal motioner. I U807 (v) yrkande 9 betonarmotionärerna vikten av kretsloppsanpassad infrastruktursatsning i Östeuropa.Motion U803 (v) yrkande 4 kräver tillkännagivande om att en plan behövs för attbygga ett ekologiskt uthålligt kommunikationssystem i . Ävenmotionerna U812 (s) och U801 (m) yrkande 2 lyfter fram vikten av utveckling avväg- och järnvägsförbindelser i . bör vara pådrivandeför att förbättra kommunikationerna till Kolahalvön.Utskottet konstaterar att en viktig del av mandat är att främjaden ekonomiska utvecklingen i regionen. Omfattande listor med projektförslaghar arbetats fram och många innebär stora infrastrukturprojekt såsom utbyggnadav hamnar i och Archangelsk och färdigställande av järnväg i Karelenmot . Dessa studeras mer eller mindre aktivt av EU-kommissionen ochfinansieringsinstitutioner som och . Utskottet har erfarit attBarentsrådets arbetsgrupp för ekonomiskt samarbete har sammanträtt medEBRD för att informera sig om bankens möjligheter att bidra till finansieringenav projekt i nordvästra . Vad avser kretsloppsanpassad infrastrukturförutsätter utskottet att alla större infrastrukturprojekt analyseras såvittgäller miljökonsekvenser.Motionerna U807 (v) yrkande 9, U803 (v) yrkande 4, U812 (s) och U801 (m)yrkande 2 anses därmed besvarade med vad utskottet anfört.I motion U210 (c) yrkande 13 begärs bl.a. att i länskall få ur anslag B 1 Samarbete med Central- och Östeuropa.Utskottet har inhämtat att beslut har fattats om att ge medel tilllänsstyrelsen för att förbättra dess förmåga att värdera och bereda projekt.Det ankommer inte på utskottet att ta ställning till enskilda projekt.Utskottet förutsätter att goda projekt kan finna finansiering.Med detta avstyrker utskottet motion U210 (c) yrkande 13.Miljöfrågor, kärnsäkerhet m.m.Ett stort antal motioner behandlar miljöproblem särskilt i , påKolahalvön, i och . Utskottet delar motionärernas syn påvikten av att stödja länder med miljöproblem och konstaterar medtillfredsställelse att främjande av en miljömässigt hållbar utveckling är ettav de mål som skall styra det svenska samarbetet med Central- och Östeuropa.Utskottet anförde senast i betänkandet 1996/97:UU16 (samarbete medCentral- och ) att det delar regeringens uppfattning att det ärviktigt att miljöfrågor bibehåller en framskjuten plats i samarbetet medCentral- och och i Östersjösamarbetet, i synnerhet vad beträffarförbättringar av vattenmiljön i . Utgångspunkten för de svenskainsatserna därvidlag är åtgärdsprogrammet för , vilketstatsministrarna beslutade att upprätta vid i 1990.Utskottet såg också positivt på att insatser för att förbättra kärnsäkerheten,är ett prioriterat område. Utskottet upprepade även sitt stöd för det svenskaförslaget att utveckla en för . I regeringskonferensenom Östersjösamarbetet som ägde rum i fastlades också att en hållbarutveckling skulle vara grunden för samarbetet i regionen. i Kalmarantog tre omfattande handlingsprogram, varav ett rörde miljön.I motion U803 (v) yrkande 1 krävs åtgärder för att förhindra miljöskador frånindustriell verksamhet i nordvästra . Motionen U618 (mp) yrkande 4kräver att bistår med insatser för att bidra till en ekologiskomställning av energisystemen i Östeuropa.Utskottet konstaterar att svensk miljöpolitik är inriktad på internationelltsamarbete för att minska gränsöverskridande föroreningar och bidra till enlångsiktigt hållbar utveckling i regionen. Utsläpp från energiproduktionen ären stor källa till luftföroreningar. För det mellanstatliga Barentssamarbetetfinns bl.a. en arbetsgrupp för miljöområdet samt en särskild expertgrupp somarbetar med att föreslå en handlingsplan på energiområdet . Utskottetstöder detta viktiga arbete. Utskottet utgår också från att de svenska företagsom är verksamma i följer de lagar och påbud som gällerlokalt för att verksamheten inte skall skada människor och miljö.Motionerna U803 (v) yrkande 1 och U618 (mp) yrkande 4 i berörd del anses därmedbesvarade.I motion Jo785 (fp) yrkande 4 krävs ett tillkännagivande om miljöinriktningenav Östersjösamarbetet, både vad avser utsläpp i och nedsmutsning avluftrummet. Även motion U810 (s) (delvis) behandlar utsläpp från jordbruk ochtransporter i . Motion U807 (v) yrkande 10 tar upp miljöproblemen iS:t Petersburgsområdet.Utskottet har erfarit att de största föroreningskällorna vad avser Östersjönär avloppsvatten från hushåll och industrier samt jordbrukets läckage avnäringsämnen. Som ovan nämnts bedrivs också arbete för att förhindraluftföroreningar från energiproduktion. Miljöinsatser inom jordbruketprioriteras av regeringen, och utskottet har inhämtat att stöd tilldemonstrationsprojekt i och förbereds. Vad gäller avloppsreningär utgångspunkten för det svenska stödet åtgärdsprogrammet för . Medelhar också avsatts från den s.k. Östersjömiljarden till avlopps- ochenergiprojekt, vilka administreras via Sida. Utskottet har fått uppgift om attSverige tecknat avtal om delfinansiering av sju större vatten- ochavloppsprojekt i och även deltar i förberedelser om ytterligarevatten- och avloppsprojekt i , , och , där destörsta insatserna planeras i och Kaliningrad.Utskottet ser positivt på det stöd som regeringen ger till projekt med syfteatt minska föroreningarna i och vill även i detta sammanhangframhålla det viktiga miljöarbete som sker i HELCOM (den s.k.Helsingforskommissionen, The Baltic Commission).HELCOM:s arbete med åtgärdprogrammet för är en viktig del avÖstersjösamarbetet. HELCOM kommer, när medlemsländernas miljöministrar mötsunder 1998, att presentera en uppdatering och förstärkning av det programmet.Med detta anser utskottet motionerna Jo785 (fp) yrkande 4, U807 (v) yrkande 10och U810 (s) i berörd del besvarade.I motionerna U810 (s) (delvis) och U215 (kd) yrkande 1 framförs krav påiordningställande av mottagaranläggningar för oljespill. Utskottet noterar attSverige inom ramen för samarbetet med har finansieratförstudier för uppbyggnad av mottagningsanordningar för olja i hamnar i Polenoch . Medel har även anslagits ur den s.k. Östersjömiljarden förutbildning i om spilloljeuppsamling. Utskottet har också erfarit attfrågan om ytterligare stöd till uppbyggnad av oljeuppsamlingsanläggningar runtÖstersjön, är under övervägande i regeringen.Med detta avstyrker utskottet motion U215 (kd) yrkande 1 samt anser motion U810(s) i berörd del besvarad.Ett antal motioner framför krav på ökade svenska insatser för att förbättrakärnsäkerhet och strålskydd. Utskottet konstaterar att sedan Sovjetunionenupplöstes har ett intensivt internationellt samarbete bedrivits för attförbättra kärnsäkerhet och strålskydd i inklusive i denya oberoende staterna. Det svenska stödet, vilket främst kanaliseras genomStatens kärnkraftinspektion (SKI) och (), rörfrågor som reaktorsäkerhet, strålskyddsåtgärder, hantering och omhändertagandeav radioaktivt avfall samt förbättrad beredskap. Insatserna har hittillsfokuserats på kärnkraftverket i i men utskottet har inhämtatatt möjligheterna övervägs till åtgärder i andra kärnkraftverk, i nordvästraRyssland. Ett samarbete avseende en säkerhetsanalys av (iSosnovy Bor) och brandskyddet vid Kolakraftverken har redan inletts. Stödetavses nu i större utsträckning inriktas på att stärka mottagarländernassäkerhetsmyndigheter och åtgärder för att förbättra säkerhetskulturen.Utskottet har vidare erfarit att regeringen avsatt extra medel tillSSI för fem akuta projekt rörande hantering av radioaktivt avfall, vilka syftartill en mer långsiktig lösning av lagringsproblematiken. Prioritering mellanprojekt på strålskyddsområdet sker i den expertgrupp, CEG, vilken etableratsinom på nordiskt initiativ och som har elvamedlemsländer.Utskottet har uttalat sitt stöd för regeringenspolitik att prioritera kärnsäkerhet och strålskydd på Kolahalvön.Motionerna U803 (v) yrkande 2, U210 (c) yrkande 12 och U618 (mp) yrkande 4 iberörd del anses därmed besvarade.Beträffande den havererade reaktorn i Tjernobyl, i , har utskottetinhämtat att en ny inkapsling av reaktorn planeras och att syftet är att stängahela kärnkraftverket . hölls en givarkonferens iNew . deltog i konferensen och beslutade att skjuta till 24miljoner kronor till den internationella fond som har inrättats för attfinansiera reaktorns inkapsling. Genom EU bidrar med ytterligare 24miljoner kronor till projektet. Den totala kostnaden beräknas till cirka 5,8miljarder kronor. I motion U212 (mp) behandlas i yrkandena 1-3 hälsoproblem isamband med med yrkande om stöd till bl.a. alternativajordbruks- och energiskogsprojekt. Även motion U804 (mp) yrkandena 1-3behandlar stöd till offer för Tjernobylolyckan.Utskottet ser mycket positivt på regeringens ökade engagemang ikärnsäkerhetsfrågor och delar motionsställarnas oro över de konsekvenser somTjernobylolyckan haft och fortsätter att ha på befolkningen i ,och . Det svenska stödet ges främst till Vitrysslandframför allt genom Statens strålskyddsinstituts projekt: Strålskydd Öst. Dettasyftar till att bygga upp kunskap hos centrala och lokala myndigheter om hurproblemen med kvarvarande radioaktivitet skall hanteras. Utskottet har inhämtatatt regeringen tillsammans med vitryska myndigheter gjort bedömningen attutbildningsinsatser av detta slag, syftande till en tydlig regelskriving och ensund myndighetsutövning men också till praktisk inriktad kunskapsöverföring,ger större genomslagkraft och bättre spridningseffekter än enskilda humanitärainsatser. Utbildningsinsatser vad avser kontaminerad gröda inom projektetStrålskydd Öst har ännu inte genomförts men kan komma att övervägas. Som ävenframförs i motion U212 (mp) finns numera en medvetenhet hos myndigheterna omdetta problem och kontroll av radioaktivitetsnivå har genomförts. Utskottet harockså inhämtat att det inom EU:s TACIS-program bedrivs ett program,ägnat åt sanering och sekundära medicinska effekter i , ochRyssland, av Tjernobylkatastrofen.En komplicerande faktor i samarbetet med är den försämradeutvecklingen på demokratiområdet. Situationen har varit föremål för eningående debatt inom EU, vilket resulterade i slutsatser som antogs avministerrådet . Grundtanken är att EU inte vill isoleraVitryssland och att EU är berett att stödja en verklig demokratiprocess iVitryssland. markerades att en förutsättning för en utveckling avförbindelserna är att visar respekt för mänskliga rättigheter ochde grundläggande friheterna. I slutsatserna anges vidare att gemenskapens ochmedlemsländernas program för tekniskt bistånd skall inriktas på humanitära ochregionala projekt samt sådana projekt som direkt stödjer demokratiprocessen.Utskottet har erfarit att de svenska insatserna nu ses över i ljuset avministerrådsslutsatserna. Huvuddelen av det pågående samarbetet torde kunnahänföras till humanitärt bistånd vilket inte påverkas av slutsatserna. Det ärdock under rådande omständigheter osäkert om nya projekt, t.ex. inomenergiodlingsområdet, skulle hamna i samma kategori.Utskottet stödjer regeringens prioriteringar vad gäller samarbetet iVitryssland och konstaterar att en hel del redan görs via SSI för att främjaVitrysslands förmåga att hantera de medicinska effekterna av Tjernobylolyckan.Det ankommer dock inte på utskottet att ta ställning till förslag om specifikaprojekt.Därmed anses motionerna U212 (mp) yrkandena 1-3 och U804 (mp) yrkandena 1-3besvarade.VitrysslandI motion U807 (v) yrkande 2 hävdas att bör bli föremål förbiståndsinsatser. Motion U606 (m) begär omedelbara insatser för att att stärkademokratin i Vitryssland.Utskottet noterar att redan innan EU:s ovan nämnda slutsatser antogs hade detsvenska samarbetet med kommit att koncentreras till projekt somstöder demokrati och det civila samhället. I kärnsäkerhets- ochkontamineringsfrågor har samarbetet med , som också tidigareangivits, av naturliga skäl skett med vitryska myndigheter. Vad gäller andraprojekt har utskottet erfarit att där samverkan med vitryska myndigheter variten praktisk förutsättning, detta skett på en låg operativ nivå(utbildningsinstitut, skogsvårdsinstitut). På svensk sida har både enskildaorganisationer och statliga myndigheter (t.ex. i journalister vid högskolan i , fackligaorganisationer m.m.) engagerat sig.Utskottet ser positivt på att ett särskilt program nu planeras inom EU:sTACIS-program för att främja demokratiseringsprocessen i . Dettaprogram innebär bl.a. stöd till massmediernas frihet och till enskildaorganisationer.Utskottet har vidare erfarit att ett seminiarium kommer att hållas isamarbete med i om det civilasamhällets betydelse för den demokratiska utvecklingen. Deltagare kommer attbjudas in från , , och . Huvudsyftet är att få igång en dialog med representanter för vitryska enskilda organisationer omdessas roll vad gäller främjande av respekten för de mänskliga rättigheterna,att stärka den lokala demokratin, utveckla fria medier m.m.Utskottet ser positivt på sådana initiativ som kan främja en ökad kontakt medenskilda organisationer i och som kan bidra till en demokratiskutveckling i landet.Därmed anses motionerna U807 (v) yrkande 2 och U606 (m) besvarade med vadutskottet anfört.RysslandSveriges samarbete med behandlas i ett antal motioner. I motion U210(c) hävdar i yrkande 20 att en särskild Rysslandspolitik börutarbetas. I motionens yrkande 21 begärs att förutsättningarna för bilateraltsamarbete på totalförsvarsområdet utreds. liberalerna anser imotion U219 (fp) yrkande 25 att samarbetet med bör koncentreras på deregioner i landet där demokratiska reformer verkligen påverkat utvecklingen.Motionärerna bakom motion U807 (v) yrkande 3 anser att bör genomföra enupplysningskampanj om för att bota den svenska ?rysskräcken?.Utskottet finner att det svenska samarbetet med kan sägas utspelaspå tre plan. Inom EU, på regional nivå och på bilateral nivå. Relationerna tillRyssland intar en central roll i EU-samarbetet, och ingicks ettpartnerskaps- och samarbetsavtal (PSA) mellan gemenskaperna, derasmedlemsstater och . Avtalet syftar till att skapa en bas för politiskdialog, främja handel och investeringar samt stärka de politiska och ekonomiskafriheterna. har på grundval av betänkande 1997/98:UU5 godkäntavtalet. I anslutning till PSA har EU (Allmänna rådet) 1995 även antagit enRysslandsstrategi. Vid EU:s senaste utrikesministermöte i november 1997framhölls från svenskt håll vikten av att EU tar fasta på den senaste tidenspositiva utveckling i och särskilt utformar en samlad strategi för hurlandet kan inlemmas i det europeiska samarbetet. I det svenska anförandetbetonades att samarbetet mellan och är nödvändigt för stabiliteteni . För att undvika att nya skiljelinjer byggs upp i är det avstörsta vikt att knyta till ett för alla parter gynnsamt och varaktigtnätverk av samarbete, framhölls det också.På regional nivå samarbetar med bl.a. inom Östersjöstaternasråd, , , och inom ramen för Natos PFF-program.Riksdagen har (bet. 1997/98:UU8 Vissa säkerhetspolitiska frågor samtSveriges deltagande i EAPR och det fördjupade PFF-samarbetet) ställt sig bakomSveriges deltagande i det fördjupade PFF-samarbetet och i EAPR (). Utskottet framhöll därvid att deltagandet i EAPR och detfördjupade PFF-samarbetet kan bidra till att sätta in det militärasäkerhetssamarbetet i i ett brett alleuropeiskt perspektiv, medengagemang både från Nato och Ryssland.På bilateral nivå har en landstrategi för samarbetet antagits 1996.Utvecklingssamarbetet med har huvudsakligen inriktats pånordvästra . Utskottet noterar dock att det i årets budgetpropositionanges att den ?geografiska inriktningen på regionerna i ochKaliningrad kvarstår, men att möjligheterna skall finnas att genomföra insatseräven i andra områden i ?. Det anges även i propositionen att högprioritet ges till , förutsatt att reformprocessen medger fortsatteffektiva insatser.Den svenska exporten till har utvecklats snabbt, men från en mycketlåg nivå (se bilagda diagram 2 till betänkandet). På det försvarsrelateradeområdet sker samarbetet främst genom besöksutbyte mellan de svenska och ryskaförsvarsmakterna. Den svenske försvarsministern har också , i september1997, besökt . Vid besöket diskuterades bl.a. lämpliga områden förframtida samarbete. Sådana skulle kunna vara utbyte av erfarenheter frånfredsfrämjande verksamhet och samverkan inom fredsbevarande operationer samtutbildning och omskolning av militär och civil personal.Utskottet ser positivt på den utveckling av förbindelserna med somskett och förutsätter att samarbetet kommer att utvidgas både geografiskt - omså är lämpligt - och innehållsmässigt. Utskottet instämmer i uppfattningen attett vittomfattande nätverk av kontakter med på alla nivåer och inomsamhällets alla områden, bidrar till att undvika att nya skiljelinjer byggs uppi Europa.Det förefaller utskottet som om regeringen redan i stort beaktar de synpunkterpå samarbetet som framförts i motionerna U210 (c) yrkandena 20 och 21 och U219(fp) yrkande 25. Dessa anses därmed besvarade.Kravet på att genomföra en informationskampanj med information om ,riktad mot hushållen, kan utskottet emellertid inte ställa sig bakom.Motion U807 (v) yrkande 3 avstyrks därmed.I motion U811 (m) framförs en begäran om att skall verka för attSvenska kyrkan i restaureras, bl.a. för att skallkunna utnyttja lokalerna. Utskottet har inhämtat att det s.k. ägsav ett aktiebolag - A/O Dom Shevetsii - där svenska staten endast äger avaktierna och således inte är majoritetsägare. Övriga aktier ägs av () och S:t stad ().Utskottet har i betänkande 1996/97:16 påpekat att det inte kan ankomma påriksdagen att ta ställning till eventuella insatser eller initiativ för attrenovera kyrkobyggnaden. Utskottets uppfattning var att ställningstagande ifrågan får tas i samråd med berörda myndigheter och organisationer.Denna utskottets bedömning kvarstår oförändrad.Motion U811 (m) avstyrks därmed.Fördelningen av anslaget B 1 Samarbete med Central- och ÖsteuropaPropositionen (avsnitten 6 B och 7 B 1)Anslagsöversikt (anslaget B 1 Samarbete med )I nedanstående tabell, hämtad från budgetpropositionen, redovisar regeringenhur anslaget B 1 Samarbete med planeras fördelas.-----------------------------------------------------| | 1997 |Förslag|| | | 1998|------------------------------------------------------|B 1 | Samarbete med Central- och | | || || | |------------------------------------------------------|B | Samarbete med Central- och | 500 |513 000||1.1 |genom | 000 | || | Sida | | |------------------------------------------------------|B | Samarbete med Central- och |54 000 |54 000||1.2 |genom | | || | | | |------------------------------------------------------|B | Bidrag till | 0 | 4 600||1.3 | Östekonomiska institutet1 | | |------------------------------------------------------|B | Övriga bidrag till | | ||1.4 |samarbetet med Central- | | || | och : | | |------------------------------------------------------| |1. Säkerhetsfrämjande insatser |73 000 |85 000|------------------------------------------------------| |2. Multilateralt stöd |90 000 |55 000|------------------------------------------------------| |3.