bet · GL01FiU1 · 1997-11-06 00:00:00 — Endast ett land med en starkoffentlig ekonomi kan möta dåliga konjunkturer med ekonomiska stimulanser.Däremot får inte arbetet för starka statsfinanser överordnas kampen motarbetslösheten. Målen för de offentliga finanserna om ett överskott på avBNP , och över en konjunkturcykel åren därefter föratt amortera statsskulden innebär att möjligheterna att öka sysselsättningenförsämras. I motionen framhålls att målet om överskott i de offentligafinanserna måste underordnas målet om den fulla sysselsättningen. Det gällersärskilt så länge det av fastlagda målet om att halvera den öppnaarbetslösheten inte är uppfyllt.Vidare framhålls i motionen att det är nettoskulden snarare än EMU-begreppet?konsoliderad bruttoskuld? som är det intressanta begreppet. Det är denoffentliga nettoförmögenheten eller nettoskulden som avgör handlingsutrymmetför den ekonomiska politiken. EMU-målet att minska bruttoskulden som andel avBNP har ett ideologiskt inslag genom att målet ger motiv att privatiseraoffentligt ägda tillgångar.Det räntefall som pågått har bidragit till den konjunkturuppgångSverige nu befinner sig i. Det finns emellertid fortfarande utrymme förytterligare räntesänkningar, enligt motionen. Realräntan ligger nu kring 4 %.Långsiktigt bör inte realräntan överstiga nivån på den ekonomiska tillväxten.Penning- och valutapolitiken måste på samma sätt som finanspolitikenunderordnas det övergripande målet om full sysselsättning. Att regeringen taröver ansvaret för valutapolitiken välkomnas, men påpekas att även denmåste vara underordnad långsiktiga ekonomisk-politiska strategi. Detskulle vara ett starkt hot mot tendensen till ökad sysselsättning om Sverigeoch kronan knöts till eller till andra valutor där den ekonomiska politikenstyrs av monetaristiska principer, enligt motionen.Vänsterpartiet motsätter sig också en anpassning av grundlagen till EMU:skrav på en s.k. fristående riksbank. Enligt motionärerna är förslaget ägnat attunderlätta för den ekonomiska politiken att underordnas EMU:s monetaristiskaprinciper och göras immun mot och ytterst väljarnas åsikter. Det ärfel att en del av den ekonomiska politiken lyfts undan politiskt inflytandetill en bank som leds av en direktion där medlemmarna inte skall ta någrapolitiska hänsyn. Varje politisk fråga skall skötas av personer som tar ettpolitiskt ansvar och vars mandat med jämna mellanrum prövas av väljarna, enligtmotionärerna.I motionen föreslås att utgiftstaken höjs med 10respektive . Lägger man dessa medel till det ytterligareutrymme som regeringen uppskattar skapas enligt motionenbetydande resurser för kommande riktade skattesänkningar eller andra angelägnasatsningar.Miljöpartiet de grönas partimotionI motion Fi219 (mp) betonas att regeringens budgetproposition är ettmisslyckande när det gäller att föreslå nödvändiga och mer grundläggandeförändringar i den ekonomiska politiken för att uppnå full sysselsättning, lösamiljöproblemen och att utveckla ett socialt hållbart samhälle.Problemen i den svenska ekonomin har i huvudsak orsakats av regeringens egenpolitik. Problemen är främst strukturella, inte konjunkturella. Denkonjunkturuppgång som nu är inne i kan inte lösa den högaarbetslösheten och den växande miljöskulden. Det är bra att regeringen ibudgetpropositionen fullföljer den statliga budgetsaneringen och bl.a. föreslårett rimligare resursutrymme för den offentliga tjänstesektorn i kommuner ochlandsting. Men dessvärre föreslås inga avgörande eller trovärdiga åtgärder föratt avhjälpa ekonomins strukturbrister. Regeringen saknar en långsiktigthållbar ekonomisk politik för att lösa de avgörande strukturproblemen i svenskekonomi.De tre allvarligaste strukturproblemen i svensk ekonomi är enligt motionen:* Många tjänar pengar på att utarma naturresurser och förstöra miljön.Skattesystemets utformning gör att det ofta är lönsamt att rationaliserabort människor snarare än miljöförstöring och resursslöseri. Hög skatt påarbete och låg skatt på energi och utsläpp leder till att resursslösande ochmiljöfientliga beteenden gynnas. Detta har både den tidigare borgerligaregeringen och den nuvarande socialdemokratiska bidragit till genom attbl.a. införa obligatoriska egenavgifter och höga arbetsgivaravgifter. * Arbetstiden har inte sänkts i takt medproduktivitetsutvecklingen. Detta har starkt bidragit tillmassarbetslösheten och att främst ungdomar och invandrare permanent ställtsutanför arbetsmarknaden. Detta har också ökat de ekonomiska orättvisorna ochde sociala klyftorna i samhället som en ökad jämlikhet mellankönen motverkas. * Priset på tjänster och arbete är för högt. Det är en följd av att skatternaär för höga. Arbetsmarknaden pressas ihop. Småföretagen kan inte växa trotsgoda förutsättningar i övrigt och storföretagen rationaliserar bortmänniskor mycket hårt. Vidare innebär det att arbetskrävande återvinning harsvårt att konkurrera och att både privat och offentlig service blir sämreeller uteblir helt.I motionen föreslås en förändrad ekonomisk politik som angriper de långsiktigastrukturproblemen i svensk ekonomi och radikalt minskar arbetslösheten ochmiljöproblemen. De tre hörnpelarna i motionens förslag är:* Miljöskuldens tillväxt, utarmningen av naturresurserna och de ökadekostnaderna för miljöförstöringen stoppas. Därför föreslås en grönskattereform där skatten på arbete sänks och skatterna på energi och utsläppoch råvaruförbrukning höjs. Skatteväxlingen föreslås omfatta 25 miljarderkronor och ca 100 miljarder . Inom den ramen föreslås attskatten på arbete (arbetsgivaravgifter, egenavgifter och i viss måninkomstskatten) sänks med . Enligt motionen behövsklara långsiktiga beslut som anger färdriktningen mot ett ekologiskthållbart kretsloppssamhälle. Därför bör nu fatta beslut omskatteväxling och principbeslut om fortsatt skatteväxlingfram . * Arbetstiden förkortas generellt och i samband därmed sänks beskattningen påarbete. Motionens förslag innebär att normalarbetstiden sänks till 35 timmarper vecka. Lönen efter skatt förblir oförändrad för låginkomsttagare ocharbetslösheten väntas sjunka en bit . Skatte- ochavgiftssänkningarna i samband med förslagen finansieras av att statenskostnader för a-kassa och arbetsmarknadspolitik minskar när arbetslöshetensjunker. Åtgärden innebär att både statens utgifter och det totalaskattetrycket sjunker något. Förslaget innebär dessutom att jämställdhetenmellan könen ökar. * Kostnaderna för arbetskraft och tjänster minskar genom både skatteväxlingenoch skattesänkningarna i samband med arbetstidsförkortningen. Detta gynnarföretag inom den expansiva tjänstesektorn och miljösektorn. Särskilt små ochmedelstora företag kan därigenom expandera och i ökad omfattning bidra positiv ekonomisk utveckling.I motionen föreslås också en lång rad åtgärder för en mer aktivfördelningspolitik, bl.a. genom att ersättningsnivån i socialförsäkringarna ocha-kassan höjs till för låginkomsttagare och successivt sänks i högreinkomstlägen.Miljöpartiet de grönas ekonomiska politik leder också till bättre ekonomi förkommuner och landsting, vilket förbättrar situationen i skolorna, vården ochomsorgen. Enligt motionen innebär förslagen att kommunsektorns ekonomiförbättras i förhållande till regeringens förslag med redanår 1998, 5,5 och respektive . Detta göratt kommunerna och landstingen prioriteras ytterligare i förhållande till deförslag tidigare lagt fram.Sammantaget innebär förslagen i motionen att utgiftstaket blir sammasom regeringens. Taket sänks med och 16 miljarderkronor i förhållande till förslagen i budgetpropositionen. Sänkningarnaberor i första hand på förslaget om arbetstidsförkortning som medför bådeminskade kostnader och minskade intäkter för staten. Överskottet i detoffentliga finansiella sparandet blir av BNP 1998. Enligt motionen bördet långsiktiga överskottet i de offentliga finanserna vara något lägre än detkrav på av BNP över konjunkturcykel som regeringen föreslår, bl.a. eftersomMiljöpartiet vill uppmuntra privat sparande i stället för offentligt. Därförbedöms ett överskott på av BNP över en konjunkturcykel somtillräckligt. Vid en konjunktur över genomsnittet bör följaktligen kravet påöverskott vara större än av BNP. Med de tillväxtprognoser fram till år 2000som regeringen presenterar är, även om prognoserna kan ifrågasättas, ettöverskott på av BNP rimligt.I motionen avvisas ett svenskt medlemskap i , men motionärerna anser attEMU-frågan skall avgöras i en folkomröstning. Vidare förordas att Sverigelämnar EU, vilket enligt beräkningar i motionen skulle innebära en besparingför staten på netto.Kristdemokraternas partimotionI motion Fi215 (kd) framhålls att kan se fram mot en bra konjunktur iår och . Men eftersom regeringen inte föreslår några strukturellaåtgärder mot den massarbetslöshet som riskerar att bita sig fast är riskenstor att konjunkturförbättringen blir ganska kortvarig.Budgetpropositionen är den åttonde misslyckade propositionen från regeringeni syfte att få ned arbetslösheten, enligt motionen. lyser detillväxtfrämjande och strukturella åtgärder som skulle kunna ge nya jobb i detprivata näringslivet med sin frånvaro. Det gör att den goda konjunkturen kanbrytas innan vi kommit in i en ny tid med långsiktig och stabil tillväxt. I detläget är det förödande med dagens konjunkturkänsliga offentliga finanser ochdagens höga skattetryck. När nästa lågkonjunktur kommer sjunker inkomstsidanihop på grund av minskad aktivitet och ökande arbetslöshet, somkostnaderna för stigande arbetslöshet exploderar. Statsfinanserna riskerar attförsämras igen som i början av 1990-talet.Enligt motionen tar den kristdemokratiska politiken sikte på att få tillstånd ett klimat som skapar nya jobb inom den privata sektorn, inte minsttjänstesektorn. För att detta skall lyckas fordras strukturella åtgärder somförbättrar ekonomins funktionssätt. I ett längre perspektiv är det endast såvälfärden kan bevaras och utvecklas. Den ekonomiska politiken skall vidare varainriktad på att hålla statsfinanserna i balans med en riktigfördelningspolitik. är enligt motionen garanten för att en nyregering kommer att föra en politik som förenar goda och dynamiska villkor förfler och växande företag med en stor satsning på vården och en social omsorg omutsatta grupper i samhället.I motionen presenteras åtgärder inom fyra prioriterade områden för att stärkatillväxten och sänka den totala arbetslösheten:* En speciellt viktig uppgift för är att slå vakt omfamiljens möjligheter att hålla ihop, uppleva valfrihet när det gällerbarnomsorgsform och kunna ge mer tid för barnen. Familjen är samhälletsviktigaste byggsten, även när det gäller den långsiktiga ekonomiskautvecklingen. Därför föreslås att ett beskattat vårdnadsbidrag på avbasbeloppet , , införs. Förutom effekterna förbarnfamiljerna innebär bidraget lägre barnomsorgskostnader för kommunerna.Dessutom föreslås att barnbidraget delvis behovsprövas genom att detgenerella barnbidraget sätts till och resterande förstill den barnrelaterade delen av bostadsbidraget. Därigenom fårbostadsbidragsberättigade barnfamiljer ca extra utöver detgenerella barnbidraget på . Vidare höjs förbehållsbeloppet iunderhållsbidragen. * Regeringens okänsliga budgetsanering har drabbat många pensionärer hårt. Imotionen föreslås bl.a. att inkomstprövningen av änkepensionen slopas, attden 2-procentiga basbeloppsreduktionen från krisuppgörelsen 1992 återställsoch att pensionstillskottet höjs med . *Grundbulten i kristdemokratisk ekonomisk politik är att ge stabila och godavillkor för fler och växande företag. För att öka tillväxten föreslås imotionen att skatten i vanliga inkomstlägen sänks med 14 miljarder kronorper år genom att den allmänna egenavgiften i sjukförsäkringen sänks med 2procentenheter. Tjänstesektorn får nya möjligheter genom tre reformer somgör det billigare och enklare för de privata hushållen att köpa tjänster.För det första införs den danska s.k. hemservicemodellen för enklarehushållstjänster som sänker kostnaden så att svarta tjänster blir olönsammaför hushållen. För det andra höjs ROT-avdraget för mera omfattandeunderhålls- och reparationstjänster. För det tredje justeras förmånsvärdetför hemservice så att den tjänsten bättre kan konkurrera med svartatjänster. Andra strukturella åtgärder för att förbättra ekonominsfunktionssätt är bl.a. att arbetsgivaravgiften sänks ,förmögenhetsskatten på arbetande kapital på A-listans bolag sänks till 75 %och att sambeskattningen på förmögheter för makar slopas. Vidare föreslåsatt dubbelbeskattningen slopas och att avdragsrätten på pensionssparandehöjs till ett helt basbelopp . Avdragsrätt för insättningar påindividuella utbildningskonton införs fr.o.m. och densärskilda löneskatten på vinstandelar för anställda avskaffas. * I motionen välkomnas att regeringen insett att kommuner ochlandsting dränerats på resurser så kraftigt att de kan fullföljasina primära uppgifter inom vård, skola och omsorg. Men de resurser somtillförs är inte tillräckliga för att ge sektorn en real förbättring avresurserna. Därför föreslås att kommuner och landsting ackumulerat ges ytterligare i förhållande tillregeringens förslag. Överföringen av resurser sker främst genom att den 2-procentiga sänkningen av egenavgifterna i sjukförsäkringen ger kommunsektornstörre skatteintäkter.En annan strukturell åtgärd är förslaget om en allmän och obligatorisk a-kassamed en 30-procentig egenfinansiering. Åtgärden skapar enligt motionärerna ett?rakt rör? mellan en bra lönebildning och sänkta avgifter för den enskilde ochvice versa.Sammantaget sänks enligt motionen skattenivån med 1998och ca och jämfört med regeringens förslag.Utöver kostnadsbesparingar på ca respektive år ökar statensinkomster med ytterligare 26 miljarder genom utförsäljning av statligegendom. Statens lånebehov beräknas vara helt eliminerat 1998, och amorteringenav statsskulden kan enligt motionärerna inledas redan nästa år.Motionen tar inte i anspråk det resursutrymme somregeringen kalkylerat med, eftersom beräkningarna och antagandena bakomutrymmet anses som alldeles för osäkra för att beloppen skall intecknas förpolitiska åtgärder. Ett eventuellt överskott bör dock delas mellan sänkningarav de mest skadliga och snedvridande skatterna och en amortering avstatsskulden.Att amortera statsskulden är enligt motionen en viktig princip. Men regeringenslångsiktiga mål om ett överskott i de offentliga finanserna på av BNP överen konjunkturcykel är främst ett uttryck för den ideologiska linjen attkapitalbildning och sparande skall ske inom den offentliga sektorn och inte ihushållen. Om förslaget genomfördes skulle det innebära ett offentligtnettosparande på . Det är enligt motionärernaorimligt. I motionen föreslås att målet i ett medelfristigt perspektiv bör varaett överskott på av BNP för amortering tills uppfyllerkonvergenskriteriet om offentlig skuldkvot. DEN EKONOMISKA POLITIKENDet internationella konjunkturlägetHög tillväxt i världsekonominUtvecklingen i världsekonomin är gynnsam. Tillväxten är den högsta på tio åroch inflationen är låg. I OECD-området har den ekonomiska situationenförbättrats markant , enligt budgetpropositionen. I EUfortsätter konjunkturen att förstärkas. Drivkraften bakom uppgången i ärde låga räntorna och en stark exportökning, delvis till följd av försvagningenav de europeiska valutorna mot den amerikanska dollarn. Regeringen görbedömningen att världsekonomin växer och 1998.Utvecklingen i och JapanDen ekonomiska expansionen i är nu inne på sitt sjunde år.Tillväxten blev mycket högre än vad som allmäntförväntades, som inflationstakten sjönk något. Dessutom ärarbetslösheten nu nere på nivåer som inte skådats sedan början av 1970-talet.Uppgången förklaras bl.a. av en kraftigt stigande privat konsumtion, stimuleradav högre inkomster och stigande aktiekurser. Regeringen räknar ibudgetpropositionen med att den amerikanska ekonomin fortsätter att vara starkunder , men att stramare monetära förhållanden gör attden inhemska efterfrågan och BNP-tillväxten dämpas . Tillväxtenväntas bli men sjunker till nästa år.Återhämtningen i fortsätter och väntas tillta i takt med enstigande investeringsaktivitet. var tillväxten mycket högbl.a. på grund av en mycket stark konsumtionsökning inför höjningen avkonsumtionsskatten . Därefter sjönk den privata konsumtionen ochtillväxten föll relativt kraftigt . Den japanska industrinhar gynnats av yenens depreciering mot den amerikanska dollarn. Men trots attdenna fördel klingar av väntas exporten ändå utvecklas såpass starkt att den drar igång investeringarna och den inhemska efterfråganunder . Den stora osäkerheten kring utveckling är vilkakonsekvenser den finansiella oron i andra delar av får på den japanskaekonomin. Omkring en femtedel av den japanska exporten går till de s.k. ASEAN-länderna. Devalveringarna av ländernas valutor gör att blir entuffare konkurrent på världsmarknaden. Å andra sidan kan de många japanskaföretag som finns i regionen dra nytta av de svagare valutorna.Tabell 1. BNP-tillväxt, KPI och arbetslöshetÅrlig procentuell förändringUtvecklingen i EU-ländernaDen exportdrivna uppgången i EU fortsätter. har EU:s nominellaväxelkurs fallit med mot bl.a. den amerikanska dollarn, vilket harstärkt företagens konkurrenskraft och bidragit till en kraftigt stigandeexport. Undantaget är främst , där det brittiska pundet tvärtomapprecierats mot dollarn. Trots det fortsätter den brittiska exporten att öka,men en dämpning förväntas och på grund av denstarkare växelkursen.Den inhemska efterfrågan i EU är däremot fortfarande svag, i framför allt destörre länderna - , och . Den strama finanspolitikenoch den höga arbetslösheten håller tillbaka den privata konsumtionen. Bildenför EU är dock splittrad. I t.ex , , ochFinland är den inhemska efterfrågan och den privata konsumtionen betydligtexpansivare.Diagram 1. Företagens och konsumenternas förtroende i EUNettotalKälla: FinansdepartementetSom framgår av diagram 1 ökar de europeiska hushållens framtidsförväntningar.De allra senaste uppgifterna från barometrar visar också atthushållens optimism fortsätter att stiga, vilket indikerar en stigande inhemskefterfrågan framöver. Utsikterna för en fortsatt återhämtning i EU-konjunkturenbedöms av regeringen som goda. Deprecieringen av EU-valutorna gynnar exporten,som den stigande optimismen hos både hushållen och företagen ochstimulansen från det låga ränteläget indikerar stigande investeringar och enökad privat konsumtion. Låga inflationsförväntningar och ledigproduktionskapacitet pekar dessutom på att räntorna förblir relativt låga.Regeringen räknar med att BNP-tillväxten för EU-länderna blir 2,3 procentoch att den stiger till . Det kan jämföras med nya prognos . I den skriverKommissionen upp sin bedömning av tillväxten både och . EU:ssammanlagda BNP väntas nu stiga 1998.Arbetslösheten är fortfarande EU:s största problem. Trots en förbättradkonjunktur och stigande tillväxt gör regeringen bedömningen att arbetslöshetenendast sjunker marginellt. Men även på detta område finns stora skillnadermellan länderna. Medan arbetslösheten stigit i , och Italienhar den sjunkit betydligt i t.ex. , Danmarkoch Nederländerna.Utvecklingen i NordenSom framgår av diagram 2 kommer att befästa sinställning som en av de främsta tillväxtregionerna i både EU och i OECD-området.Den starka ekonomiska utvecklingen fortsätter och regeringen räknar med att densammanlagda nordiska tillväxten även i fortsättningen blir högre än dengenomsnittliga tillväxten i och . Låga räntor och en stigandesysselsättning stimulerar den inhemska efterfrågan. får exportendraghjälp av den stigande efterfrågan i . I , Finlandoch drivs tillväxten av en hög inhemsk efterfrågan och en stark privatkonsumtion. I och stiger sysselsättningen relativt kraftigt och ibåda länderna finns risk för stigande inflation. Danska höjdeockså räntorna i samband med den tyska höjning avstyrräntan . I ökar också sysselsättningen ocharbetslösheten sjunker, men arbetslösheten väntas även framöver ligga kvar påen hög nivå.Diagram 2. BNP-tillväxt i olika regioner 1994-1998Osäkerheter i den internationella konjunkturbedömningenDe främsta riskerna i prognosen över den internationella utvecklingen är enligtregeringen:* En stigande inflation kan få centralbankerna att höja räntorna mer änförväntat. Regeringen räknar i propositionen med att under 1998höjer reporäntan för att motverka en stigande inflation. Åtgärden komtidigare än väntat genom agerande i början av oktober 1997.Tidpunkten har emellertid ingen avgörande betydelse för bedömningen avutvecklingen, men om tvingas till mer omfattande räntehöjningarfinns risken att tillväxten i blir sämre än beräknat. En utlösandefaktor skulle kunna vara en ytterligare appreciering av den amerikanskadollarn mot D-marken som driver upp inflationen i den tyska ekonomin.Risker för en högre inflation och stramare penningpolitik än beräknat finnsockså i , och några av de mindre EU-länderna, därkapacitetsutnyttjandet redan är högt och sysselsättningen ökar starkt. * En nedgång i kurserna på världens aktiebörser kan påverka den privatakonsumtionen och leda till att tillväxten blir sämre än beräknat. Regeringengör emellertid bedömningen att det krävs en relativt kraftig nedgång för atteffekterna på den reala ekonomin ska bli mer påtagliga. * Oron på de asiatiska valuta- och finansmarknaderna kan, om den förvärras,innebära negativa konsekvenser för framför allt länderna i regionen menockså för övriga delar av världsekonomin. Det gäller inte minst somhar betydande finansiella och kommersiella kopplingar med de länder som ärdrabbade. * Osäkerheten om vilka länder som kan delta i kan leda till ränte- ochvalutaspekulation med negativa effekter på både tillväxten ocharbetsmarknaden i EU.Utvecklingen i EU kan också bli bättre än förväntat. De lättare monetäraförhållandena, dvs. den deprecierade växelkursen och de låga räntorna, ochtecknen på en större framtidstro hos både hushåll och företag kan öka deninhemska efterfrågan snabbare än vad som förutses i regeringens prognos.Svensk exports fördelning på regioner och produkterTrots en avmattning på EU-marknaden och en något svagare internationellmarknadstillväxt fortsätter den svenska exporten att utvecklasstarkt. ökade exporten av varor och låg exportorderingången över nivån samma periodi fjol. I volym steg varuexporten med drygt 9procent. Det innebär att svenska exportföretag fortsätter att ta andelar påvärldsmarknaden.Svensk exportindustri har lyckats kompensera den svagare EU-marknaden med ökad försäljning i länder utanför OECD-området. Som framgår avtabell 2 är EU det dominerande avsättningsområdet för svensk export, menandelen har sjunkit de senaste åren.Tabell 2. BNP-tillväxt per region samt andel av svensk export1) Definieras som , , , , och MalaysiaKälla: /98:1, FinansdepartementetI stället har länderna i ökat i betydelse, även om deras andel av svenskexport är relativt begränsad. Andelen uppgick till under1996. Trots sensommarens valuta- och finansiella oro i flera asiatiska ländergör regeringen bedömningen att tillväxten i som helhet fortsätter attvara hög jämfört med övriga regioner. Däremot har regeringenjämfört med vårpropositionen 1996/97:150 skrivit ned sina tillväxtprognoser förde s.k. dynamiska asiatiska ekonomierna, dvs. , , ,och Malaysia.Den starka expansionen inom teleproduktindustrin (mobiltelefoner etc.) och eni övrigt gynnsam inriktning i den svenska exportindustrin i förhållande tillden internationella efterfrågan är en viktig förklaring till de senaste årensmarknadsandelsvinster. Som framgår av tabell 3 har andelen elektronikprodukterav den totala svenska exporten ökat mycket kraftigt, från 1990till under första kvartalet 1997.Den stigande exportandelen till förklaras till stor del av elektronik-och teleproduktindustrin, eftersom efterfrågan i på denna typ av varor ärhög och stigande.Den s.k. kunskapsintensiva industrin, som elektronikindustrin tillhör, ökarkraftigt sin andel av exporten.