bet · GK01KU17 · 1997-03-18 00:00:00 — Även ekonomiska,juridiska och andra aspekter skall - som nämns i propositionen - vägas in iutvärderingen.Konstitutionsutskottet bör i enlighet härmed avstyrka de motionsyrkanden sominnebär att propositionen skall avslås och att planerna på ett digitaltstolpbundet marknät skall avvisas.Frågor rörande införandet av digitala TV-sändningar, utvärdering m.m.Regeringens förslag inrymmer - som redovisats - möjligheter till modifieringaroch förändringar under verksamhetens gång. vill starktunderstryka att den snabba tekniska utvecklingen motiverar etttillvägagångssätt från statens sida som innebär så få låsningar för framtidensom möjligt. Om tekniska brister skulle visa sig eller om målsättningen då detgäller yttrandefrihet, tillgänglighet, ekonomisk bärkraft etc. inte skullekunna uppnås med den valda tekniken är det en fördel om inriktningen påprojektet redan från början har viss flexibilitet. är det - somframhålls i propositionen - nödvändigt att hänsyn tas till de företag sommedverkar i sändningarna, eftersom de är beroende av att kunna göralångsiktiga bedömningar (prop. s. 28).Utskottet anser således - i likhet med vad som anförs i propositionen - attTV-sändningar med digital teknik skall införas i flera steg och att statensuccessivt skall ta ställning till om och hur den fortsattasändningsverksamheten skall bedrivas.Digitaliseringen av sändningarna i marknätet innebär att publiken kommer attkunna ta del av ett antal nya programtjänster. Självfallet har det storbetydelse att de svenska public service-företagen ligger i den tekniskafrontlinjen och är med och leder den digitala utvecklingen. Om så blir fallettorde i relation till radio- och TV-publikens storlek få godamöjligheter att påverka utvecklingen internationellt, som kvalitetenpå företagens programtjänster i olika hänseenden bör kunna förbättras.Då det gäller motionsyrkanden som syftar till att SVT skall fåtillstånd att sända analogt och digitalt via satellit till svenska hushållvill utskottet anföra följande.Våren 1996 godtog regeringens förslag om att regeringensmedgivande skulle inhämtas om ett programföretag ville inleda nyasändningar över satellit (prop. 1995/96:161, bet. 1995/96:KrU12, rskr.1995/96:297). Skälet till regeringsförslaget angavs vara att det är angelägetatt programföretagen agerar i enlighet med den strategi för tekniskaförändringar som statsmakterna skulle kunna komma att fatta beslut om (prop.s. Det anförda innebär att den fråga som motionärerna tar upp bör kunnaprövas av regeringen när beslutat vilken teknik som skall användasför TV-sändningarna . Enligt kulturutskottets uppfattning börriksdagen inte vidta någon åtgärd med anledning av motionsyrkandena.Det kan tilläggas att SVT fick regeringens tillstånd att - underförutsättning att verksamheten täcker sina egna kostnader - inledasatellitsändningar för att förbättra möjligheterna att se SVT:s program iFinland och övriga Europa.I propositionen föreslås att flera, av varandra oberoende programföretag kanfå delta i sändningarna. Utskottet anser - i likhet med vad som föreslås ipropositionen - att det är angeläget att även andra programtjänster äntraditionella TV-program kan sändas. Likaledes är det - främst mot bakgrund avvad utskottet uttalat om yttrandefrihet och mångfald - angeläget att fleraprogramföretag kan få delta i sändningarna. Utskottet avstyrker såledesförslag som framförts motionsvägen att endast SVT, UR och skall få deltai sändningsförsöken.Som en följd av det anförda är utskottet inte berett att - i enlighet medett annat motionsyrkande - uttala sig för att den nya tekniken främst skallanvändas för att förbättra public service-verksamheten.Enligt vad som uttalas i propositionen skall sändningsverksamheten i sinhelhet bekostas av medverkande företag. Eventuella stimulanser till hushållenför att anskaffa digitalavkodare måste bekostas av företagen och får intefinansieras med statsbudgetmedel (prop. s. 25). I en motion ifrågasätts omTeracom - som motionärerna menar kan betraktas som medverkande företag - ochSVT skall få medverka i sådan stimulansverksamhet som riktar sig tillhushållen. Om skulle tillåtas delta i finansieringen av stimulansernatill hushållen riskerar konkurrensen på marknaden att snedvridas. Motions-yrkandet synes syfta till ett förbud för och att bidra med dennämnda typen av subventioner.Enligt utskottets uppfattning är det rimligare att anta att eventuellahushållssubventioner kan komma att utgå från den industri som tillverkaravkodningsutrustningen än från och . anser inte attdet finns skäl att på denna punkt gå emot regeringens bedömning och föreslåriksdagen att ta initiativ till att förhindra de båda företagen att bidra medsubventioner. Yrkandet bör således avstyrkas.Motionsvägen har även frågan om must carry-skyldigheten tagits upp.Motionärerna anser att det framstår som orimligt att kabelföretagen skall varaskyldiga att vidaresända upp till 20 digitala kanaler kostnadsfritt. Dennuvarande sändningsplikten måste därför - anförs det - ändras innan dedigitala sändningarna påbörjas.Enligt radio- och TV-lagen (1996:844) är kabelföretagen skyldiga attvidaresända TV-sändningar som sker med stöd av tillstånd från regeringen(8 kap. 1 §). Radio- och får medge undantag från skyldigheten omsärskilda skäl finns till det (8 kap. 6 §). Utskottet utgår - liksomregeringen - från att sådana undantag kommer att beviljas i samband med deföreslagna sändningarna (jfr prop. s. 29). Motionsyrkandet bör med hänvisningtill det anförda avstyrkas av konstitutionsutskottet.Som redovisats i det föregående tas även frågor om planering och uppföljningav sändningsverksamheten upp i propositionen. Sedan propositionen överlämnatstill har en särskild utredare förordnats som enligt sina direktiv -i avvaktan på beslut - skall lägga fram förslag till vilkasändningsorter som inledningsvis skall väljas för digitala sändningar.Utredaren skall undersöka de tekniska och frekvensmässiga möjligheterna,liksom vilket intresse som finns hos TV-företag och andra intressenter försändningsverksamheten. Därefter skall regeringen besluta om vilka orter somskall väljas för digitala sändningar (prop. s. 30, dir. 1997:19). Densärskilde utredaren skall också i samråd med programföretag och andraintressenter utarbeta former för samarbete kring multiplexering, sändare,åtkomstkontroll och elektronisk programguide, eventuellt i form av enmodellöverenskommelse. Vidare skall en särskild kommitté med parlamentarisktinslag följa verksamheten och medverka vid utvärderingen. Kommittén skallmedverka vid urvalet av de företag som skall delta i sändningarna (prop. s.31).Kulturutskottet har inte något att erinra mot regeringens bedömning men villframhålla följande.Enligt utskottets uppfattning är det självklart att urvalet av sändningsorterskall göras även i samråd med sändande programföretag, innan regeringen fattarbeslut i frågan. Utskottet anser sig kunna utgå från att så blir fallet.Utskottet delar regeringens uppfattning att sändningsorterna skall väljas såatt de kompletterar varandra då det gäller tätbefolkade områden och glesbygd.På liknande sätt bör vid sändningsförsöken hänsyn tas till terrängskillnaderinom landet.Då det gäller den särskilde utredarens uppdrag beträffande multiplexering m.m.vill utskottet anföra följande. Begreppet multiplexering innebär att flerasignaler, t.ex. olika TV-kanaler, sammanflätas till en signal som sedan sändsut. Mottagarens avkodare knyter sedan upp flätan och sorterar ut den kanal somtittaren valt (prop. s. 11). Utskottet konstaterar att olika - kanskekonkurrerande - programföretags kanaler kan förekomma i en och sammamultiplex. I några av de remissyttranden som inkommit till Kulturdepartementetmed anledning av betänkandet (SOU 1996:25) Från massmedia till multimediauttrycks vissa farhågor, t.ex. för att programföretagen skall hamna iberoendeställning till multiplexoperatören. Med hänvisning till det anfördavill utskottet understryka betydelsen av att utredaren söker åstadkomma enöverenskommelse mellan programföretagen och övriga intressenter i denna fråga.I ett motionsyrkande begärs att en utredning med kulturpolitiskt perspektivskall tillsättas för att få fram en bättre grund för de mediepolitiskabesluten.Kulturutskottet inskränker sig i detta sammanhang till att behandla den delav mediepolitiken som berör digital TV-sändning. Den kommitté medparlamentariskt inslag som skall följa sändningsverksamheten och medverka vidutvärderingen torde i hög grad komma att ägna sig åt tekniska och ekonomiskafrågor rörande sändningsverksamheten. Med hänsyn till TV:s stora betydelse somkulturbärare är det naturligt att kommittén även åläggs att göra enkulturpolitisk värdering av verksamheten.Frågan om behovet av parallella analoga och digitala sändningar har väckts iett motionsyrkande. Enligt motionärerna bör det vara en målsättning attupprätthålla de analoga sändningarna till dess den övervägande delen av desvenska hushållen införskaffat nödvändig digital teknik. Utskottet anser försin del att parallella sändningar av public service-företagens programgivetvis måste pågå . Det är dock inte lämpligt att pånuvarande stadium precisera parallellsändningarna skall ägarum. Frågan har i hög grad samband med hur de dubbla sändningarna skallfinansieras i ett längre perspektiv. anser således attriksdagen inte nu bör precisera hur stor andelen TV-hushåll med digitalmottagningsutrustning skall vara för att parallellsändningen skall kunnaupphöra. bör därför avstyrka yrkandet.I en motion från allmänna motionstiden föreslås att regeringen - närdigitaliseringen genomförs - skall se till att utrymme skapas förspecialprogram för funktionshindrade.Sedan motionen väcktes har regeringen - - beslutat omsändningstillstånd för SVT för perioden fr.o.m. t.o.m. den31 . Enligt de villkor som är knutna till sändningstillståndet ärföretaget skyldigt att beakta funktionshindrades behov. Program skall ävenproduceras för speciella målgrupper. Genom att utnyttja befintlig och nyteknik skall SVT öka möjligheterna förfunktionshindrade att ta del av programmen.Kulturutskottet anser att frågan om funktionshindrades tillgång till TV-utbudet har stor betydelse. Den digitala tekniken gör att det är möjligt attförbättra ljud- och bildkvalitet så att t.ex. hörsel- och synskadade lättarekan ta del av programmen. Utskottet konstaterar att ett stort ansvar åvilarSVT i detta hänseende. Motionsförslaget bör med hänvisning till det anfördakunna avstyrkas av konstitutionsutskottet.I den mån motionsförslaget syftar till att en särskild kanal förfunktionshindrade skall inrättas kan utskottet konstatera att den digitalasändningstekniken medger utrymme för betydligt fler kanaler än vad som ärmöjligt med den analoga tekniken. Enligt utskottets uppfattning är det dockinte självklart att inrätta en sådan specialkanal. I första hand bör deordinarie programmen i SVT:s sändningar göras tillgängliga förfunktionshindrade (jfr prop. 1995/96:161 s. 67, bet. 1995/96:KrU12 s. 22).Vidare skall - som nämnts i det föregående - SVT producera program förspeciella målgrupper. Motionsförslaget bör med hänvisning till det anfördakunna avstyrkas av konstitutionsutskottet.I detta sammanhang vill kulturutskottet tillägga att motionsyrkanden somsyftar till att funktionshindrades tillgång till public service-företagensprogram skall förbättras kommer att behandlas av utskottet senare denna vår iett betänkande om radio- och TV-frågor.Det anförda leder fram till att utskottet anser att propositionens förslagbeträffande digitala TV-sändningar bör godtas av (avsnitt 6 i propositionen).Motionsvägen tas frågor upp som rör den fortsatta utbyggnaden avsändningsverksamheten. I en motion framförs förslag som syftar till att den idet föregående nämnda kommittén med parlamentariskt inslag bl.a. skall få ettvidgat uppdrag innebärande att den skall dra upp riktlinjerna för nästa fas iutvecklingen. Motionärerna vill även att skall få möjlighet attvåren 1999 pröva den fortsatta sändningsverksamheten.Som framgår av vad som anförts i det föregående skall kommittén medverka vidutvärderingen av sändningsverksamheten. Kommittén skall enligt propositionenäven fortlöpande rapportera sina iakttagelser till regeringen. Om kommitténanser att det finns behov av åtgärder, t.ex. ändrade regler, skall dettaanmälas. En första utvärderingsrapport, som också inkluderar en ekonomiskanalys av sändningsverksamheten, skall under alla förhållanden lämnas senastnär sändningarna har pågått under . En slutrapport skall lämnas igod tid före utgången av den första tillståndsperioden. Regeringen bedömer attdenna kommer att omfatta av högst (prop. s. 29 och 31).Kulturutskottet anser att det är naturligt att kommittén i sin rapporteringtill regeringen utifrån vunna erfarenheter redovisar sin syn på den fortsattaverksamheten med digitala TV-sändningar. Självfallet måste regeringenåterkomma till med förslag rörande utformningen av den fortsattasändningsverksamheten. Det får ankomma på regeringen att på grundval avrapporteringen ta ställning till när detta lämpligen bör ske. Motionsyrkandenabör inte föranleda någon åtgärd.FinansieringsfrågorRegeringens förslag innebär att högst (i 1997 årsprisläge) skall utbetalas till de tre public service-företagen resp.1998 för digitala sändningar, under förutsättning att rundradiokontotsresultatutveckling medger det.Vidare uttalas i propositionen att de medel som görs tillgängliga böranvändas för utveckling av nya tjänster i samband med den nya tekniken, t.ex.olika interaktiva tjänster och nya programkanaler, samt förutsändningskostnader. Den digitalisering av den interna produktionstekniken iprogramföretagen som pågår har inte något nödvändigt samband med frågan omdigital utsändningsteknik, anser regeringen. En övergång till digitalproduktionsutrustning skall därför i huvudsak finansieras inom ramen förnuvarande medelstilldelning i likhet med vad som gäller för övrigainvesteringar inom programföretagen (prop. s. 32-33).Motionsvägen har farhågor framförts rörande behållningen på rundradiokontot.Vidare har förslag väckts om att en statlig lånegaranti skall inrättas för SVToch att medelstilldelningen till SR för digitalisering m.m. skall öka närresultatet på rundradiokontot förbättrats. I en motion från allmännamotionstiden har föreslagits att skall betalas ut frånrundradiokontot till public service-företagen.Utskottet vill erinra om att behållningen på rundradiokontot påverkas av ettantal faktorer, främst antalet TV-avgiftsbetalare, storleken på TV-avgiften,medelsutbetalningen till programföretagen och utvecklingen av ett särskiltkompensationsindex, det s.k. SR-indexet. De flesta av dessa faktorer bestämsgenom riksdagsbeslut. Vidare vill utskottet erinra om att staten genomRiksgäldskontoret tillhandahåller det rörelsekapital som rundradiorörelsenbehöver om avgiftsmedlen ur likviditetssynpunkt inte räcker till.Samordningsansvaret för förvaltningen av rundradiorörelsen åvilar fr.o.m. år1993 SVT. Ett särskilt avtal härom har träffats mellan staten och SVT. skall SVT för statens räkning svara för förvaltningen avrundradiomedlen.Utskottet har inte anledning att ifrågasätta de bedömningar rörandeutvecklingen av rundradiokontot som ligger till grund för regeringens förslagtill medelstilldelning. Inte heller anser utskottet att det finns anledningatt nu förorda ytterligare medelstilldelning till public service-företagen förövergången till digital produktionsteknik eller att uttala sig för en ökadmedelstilldelning om eller när resultatet på rundradiokontot förbättras.Utskottet avvisar även förslag om att inrätta en statlig lånegaranti för SVTmed hänvisning till att företaget nu tillförs särskilda medel fördigitalsatsningen. Enligt utskottets uppfattning är det för tidigt att pådetta stadium uttala sig om eventuella framtida behov av ekonomiskförstärkning.Kulturutskottet delar regeringens uppfattning att beloppet för digitalasändningar, sammanlagt högst , bör användas för utvecklingav nya tjänster i samband med den nya tekniken och för utsändningskostnadersamt att digitaliseringen av programföretagens produktionsteknik främst börbekostas inom ramen för den ordinarie medelstilldelningen.Kulturutskottet anser således att skall godtaregeringens förslag till medelstilldelning (avsnitt 7 i propositionen) ochavstyrka de aktuella motionsyrkandena.Övriga frågorFrågan om SVT skall få inrätta en betal-TV-kanal behandlas i ettmotionsyrkande. Motionärerna anser att det är oacceptabelt att publiken skallbehöva betala en andra gång till kanaler för program som den redan betalat förgenom licensen.Enligt vad som framkommer i propositionen kan skäl anföras både för och emotatt ett public service-företag som finansieras med TV-avgiftsmedel tillåts attta ut särskilda avgifter av brukarna för vissa tjänster. Bl.a. anförs att desom är intresserade och villiga att betala en extra avgift på så sätt kan fåtillgång till ett rikare programutbud. Det är också en fördel att betal-TV-publiken inte bara har tillgång till program från kommersiella programföretag.Att sända program i en ny kanal innebär emellertid ökade kostnader i form aversättning för upphovsrätter och sändningskostnader m.m. Om SVT gör sigberoende av nya finansieringskällor kan det finnas risk att programpolitikenpåverkas på ett negativt sätt och att de mest attraktiva programmen först blirtillgängliga i betal-TV-sändningarna. En oreglerad utveckling skulle kunnahota systemet med TV-avgifter (prop. s. 33-34).Frågan om SVT bör få möjlighet att finansiera vissa sändningar med särskildaavgifter skall studeras av den särskilde utredare som omnämnts i detföregående. Enligt utredarens direktiv skall ett förslag redovisas förregeringen (dir. 1997:19). anser att utredarensställningstagande inte bör föregripas. Med hänvisning härtill bör det aktuellayrkandet avstyrkas av konstitutionsutskottet.I en motion från allmänna motionstiden har förslag väckts att det inom SRskall skapas möjligheter att inrätta en finsk fullservicekanal.Digitala ljudradiosändningar pågår i - som nämnts i det föregående -. Inom SR förbereds starten av en bred finskspråkig kanali enlighet med vad som föreslås i motionen. har inhämtat attSR siktar på att kunna erbjuda den finsktalande publiken 12-14 timmarssändning per dag. Regeringen bereder SR:s begäran att få startaen finskspråkig digital kanal . Regeringens beredning avärendet bör inte föregripas. Med hänvisning till det anförda bör riksdageninte ta något initiativ med anledning av motionen.I ett motionsyrkande föreslås att regeringen skall vidta åtgärder så att URfår starta TV-kanalen , som skall sända från politiska arenor i Sverige.UR ansökte om att få starta en sådan kanal sommotionärerna åsyftar. (U 1995:7) har yttrat sig iärendet och avstyrkt UR:s begäran. Regeringen har därefter beslutat att intevidta någon åtgärd med anledning av framställningen (prop. s. 35).Kulturutskottet anser att det inte finns något skäl att ompröva regeringensbeslut. Motionsyrkandet bör således avslås av riksdagen.Stockholm den 25 mars 1997På kulturutskottets vägnarÅke GustavssonI beslutet har deltagit: (), (), BeritOscarsson (s), (), (), (), BjörnKaaling (s), (), (), (),(), (), (v),(), (), () och Per ().Avvikande meningar1. , , och (allam) anser:Fråga om avslag på propositionenSom framgår av motionsyrkanden från företrädare för Moderata samlingspartiettalar flera skäl mot regeringens förslag till marknätslösning, som framstårsom både otidsenligt och dyrt. Bl.a. kan nämnas att både satellit- ochkabelbaserad digital-TV har kostnadsmässiga och informationsteknologiskafördelar som gör att politiskt betingade satsningar på ett markbundet stolpnätkommer att bli publikmässigt, ekonomiskt och tekniskt förbipasserade.Vidare innebär förslaget om markbundna sändningar en medveten strategi attsöka begränsa det programutbud av kanaler som publiken tar del av i syfte attvidmakthålla en politisk kontroll över programutbudet. Det innebär därmed entillståndsgivning av ett begränsat antal kanaler som bygger på att denoffentliga makten får i sina händer att avgöra vilka som skall få sända ochvilka krav som skall ställas på programutbudet i stället för en i princip fritillgänglighet av kanaler. Vi finner inte detta förenligt med vare sig demöjligheter som den digitala tekniken ger eller de krav på fria och oberoendemedier som vi anser måste vara utgångspunkten för ett öppet och dynamisktkultursamhälles mediepolitik. I stället innebär regeringens förslag mindremångfald och färre möjligheter till TV-sändningar. Det motverkar också densvenska informationstekniska utvecklingen i det multimediala perspektivet.Det markbundna digitala nätet innebär främst en begränsning av tillgångentill TV-kanaler för de hushåll som endast har tillgång till marknätet. Endast12 % av hushållen är helt beroende av marknätet för att ta emot TV-sändningar. Det marksända program- och tjänsteutbud som kommer dessa hushålltill del kommer därmed att bli betydligt mindre än det utbud som erbjudssatellit- och/eller kabelanslutna hushåll. av alla svenska hushåll hari dag tillgång till antingen kabel-TV eller egen satellitmottagare.Marknätslösningen är - som nämnts - kostsam och betydligt dyrare förhushållen än andra tillgängliga alternativ som det ger mindreservice.Vidare kan framhållas att förslaget om ett markbundet stolpnät inte tar varapå det faktum att en ny mediemiljö håller på att växa fram. Deninformationsteknologiska utvecklingen kommer att innebära att gränserna mellannuvarande medier, radio, TV, datakommunikation, telefoni m.m. suddas ut.Medierna kommer att integreras i en och samma distributionsform medmöjligheter till interaktivitet. Dessa nätverk kan användas till betydligt merän vanliga TV-sändningar, t.ex. informationssökning, elektronisk post,utbildning och Internet. Sådana möjligheter ges inte med regeringens förslag,eftersom marknätet ej har interaktiv kapacitet. En slutsats blir att dedistributionssystem som redan finns eller som är under snabb utbyggnad börutnyttjas i stället. Slutligen bör frekvensutrymmet i det befintliga analogamarknätet utnyttjas fullt ut genom att en fjärde och femte marksänd kanal, M 4och M 5, etableras snarast.Sammantaget innebär det anförda att tungt vägande skäl talar mot en politisksatsning på ett digitalt marknät. bör därför i enlighet med denämnda motionsyrkandena avslå propositionen.Fråga om skall få sända via satellit till svenska hushållSom framkommit i det föregående bör planerna på uppbyggnad av ett digitaltpolitiskt beslutat marknät avvisas. I stället bör SVT - som föreslagitsmotionsvägen - få tillstånd att sända både digitalt och analogt viasatellit till svenska hushåll. Därigenom ges public service-verksamheten enmöjlighet att agera på villkor som gör att man inte kommer i efterhand iförhållande till de kanaler som redan nu och påbörjardigitala sa-tellitsändningar. Annars finns risken att public service-verksamheten genom bristande teknisk utveckling förlorar mark till andra delarav programutbudet genom att publiken skaffar sig mottagarutrustning försatellit- och kabelkanaler.Must carry-skyldighetenRadio- och TV-lagen bör ses över i vad gäller den s.k. must carry-skyldigheten, dvs. skyldigheten för kabelföretagen att vidaresända TV-sändningar som sker med stöd av regeringens tillstånd till dem som bor ifastigheter som är anslutna till ett kabelnät. Det framstår som orimligt attkabelföretagen skulle vara skyldiga att vidaresända upp till 20 kanalerkostnadsfritt. Vad som anförs i propositionen innebär att det kan finnas riskför att Radio- och i enlighet med vad som framgår i radio- och TV-lagen kommer att ålägga kabelföretagen en sådan skyldighet. Det skulleinnebära att dagens programutbud i kabelnäten fick lyftas ut till förmån fördet utbud som väljs för regeringens försöksverksamhet.