bet · GL01JuU1 · 1997-11-27 00:00:00 — Motion Ju925 i aktuella delaravstyrks.SammanfattningRegeringen har lagt fram ett förslag till fördelning av utgiftsramen påanslagen inom Rättsväsendet, se bilaga 3.Sammanfattningsvis innebär vad utskottet nu anfört att utskottet tillstyrkerregeringens förslag till fördelning på anslag inom utgiftsområde 4Rättsväsendet för och avstyrker motion Ju925 i här aktuell del.Riktlinjer för kommande budgetarbeteRiksdagen har i det fattade beslutet om utgiftsramar för budgetåret1998 också fattat beslut om preliminär fördelning av utgifterna påutgiftsområden . För utgiftsområde 4 innebär beslutet att21 respektive skall utgörariktlinjer för regeringens budgetarbete för åren 1999 och 2000.I motion Ju925 (mp) begärs att de preliminära ramarna skall bestämmas tillett högre belopp att tillförasåklagarorganisationen. Vidare begärs en omfördelning av 100 miljoner kronorfrån Säkerhetspolisen till polisorganisationen.Enligt utskottets mening saknas det anledning för utskottet att ta initiativtill ändring av det fattade beslutet om riktlinjer vars innehållutskottet för övrigt tillstyrkte i sitt yttrande till finansutskottet(1997/98:JuU1). Utskottet underströk i sitt yttrande osäkerheten i debedömningar som ligger till grund för den preliminära beräkningen av utgifternainom hela utgiftsområdet. Den osäkerheten gör sig i ännu högre grad gällandenär det handlar om beräkningen av enskilda anslag. Det finns alltså inteanledning att nu pröva fördelningen på anslag såsom begärs i motionen, och denavstyrks.PolisväsendetInledningPolisens verksamhet syftar till att upprätthålla allmän ordning och säkerhetoch i övrigt tillförsäkra allmänheten skydd och annan hjälp. Det övergripandemålet för polisverksamheten är att minska brottsligheten och öka människorstrygghet.Rikspolisstyrelsen är central förvaltningsmyndighet för polisväsendet. TillRikspolisstyrelsen hör Säkerhetspolisen, ochPolishögskolan. Till polisväsendet hör också Statens kriminaltekniskalaboratorium, som är en myndighet under Rikspolisstyrelsen.Vid halvårsskiftet 1997 fanns det 23 609 anställda inom polisen. Av dem var16 775 poliser. har det totala antalet anställda inompolisen minskat med 1 150. Under /96 medgavs 992 frivilligapensionsavgångar, varav 737 för poliser.Inom polisväsendet har omfattande organisatoriska förändringar genomförtsunder . Utvecklingen mot att varje län skall utgöra enpolismyndighet håller på att avslutas. finns det 27 polismyndigheter ochfr.o.m. kommer antalet att vara nere i 23, att jämföra med 113myndigheter . av polisens verksamhet är i dagnärpolisverksamhet fördelad på 472 närpolisområden.Beivrande av våldsbrott, narkotikabrott, ekonomisk brottslighet och brott medrasistiska inslag är prioriterade områden för polisen. Särskilduppmärksamhet skall enligt vad regeringen nu anför också ägnas den grova ochgränsöverskridande brottsligheten, den s.k. mc-relaterade brottsligheten samtvåld mot kvinnor. Regeringen anser vidare att samhällets insatser motvardagsbrottsligheten skall öka. Närpolisen, som skall vara den drivandekraften i detta arbete, skall förstärkas. Slutligen anför regeringen, såvittavser prioriteringar för , att den brottsförebyggandeverksamheten skall växa och bli effektivare.Mål och resultatredovisningSom nämnts inledningsvis är målet för polisverksamheten att minskabrottsligheten och öka tryggheten i samhället. Till polisens uppgifter hörbl.a. att förebygga brott, övervaka den allmänna ordningen och säkerheten samtbedriva spaning och utredning i fråga om brott. Polisen skall arbeta problem-orienterat.Såvitt gäller det ekonomiska utfallet anser utskottet att det finns anledningatt inledningsvis redogöra för de besparingar som ålagts polisen under desenaste åren.Den dåvarande borgerliga regeringen och Socialdemokraterna träffade iseptember 1992 en överenskommelse om ett antal ekonomisk-politiska åtgärder isyfte att stabilisera den svenska ekonomin. I enlighet med överenskommelsenlämnade den borgerliga regeringen i propositionen Åtgärder för att stabiliseraden svenska ekonomin (prop. 1992/93:50) förslag på en rad olika områden. Bl.a.föreslogs besparingar inom område på sammanlagt 500miljoner kronor. Besparingarna borde, enligt vad som anfördes i propositionen,bl.a. göras genom rationaliseringar inom polisväsendet och genom ändradstudiefinansiering för polisaspiranter. I ett enhälligt yttrande tillfinansutskottet ansåg justitieutskottet att man borde godkänna vad somförordats i propositionen (1992/93:JuU2y). Utskottet anförde bl.a. attbesparingar inom polisområdet i första hand borde göras genom administrativarationaliseringar och framhöll dessutom att indragningar i den operativapolisverksamheten måste undvikas. beslutade också om en besparing med500 inom område att genomförashuvudsakligen genom rationaliseringar inom polisens område under entreårsperiod (bet. 1992/93:FiU1, rskr. 134).Vid behandlingen av 1995/budgetproposition återstod 175 miljonerkronor av sparbetinget. Den nuvarande socialdemokratiska regeringen föreslogdärtill en besparing för det budgetåret med . Här börpåminnas om att /96 var 18 månader långt. Majoriteten iutskottet godtog detta förslag och hade inte heller något att erinra mot ett avregeringen uppställt sparmål för budgetåren 1997 och 1998 om 600 miljonerkronor för rättsväsendet (bet. 1994/95:JuU14 s. 19). Vad avsåg anslaget tillden lokala polisorganisationen, dvs. de medel som skulle fördelas till länen,reserverade sig fyra partier. Moderata samlingspartiet och Kristdemokraternaville anvisa utöver vad regeringen föreslagit, 75miljoner kronor och 35 miljoner kronor.Av den ovannämnda besparingen om åladespolisorganisationen att spara och Säkerhetspolisenresterande . Härtill gjordes under /1995 ettavdrag för produktivitetsförbättringar om samt genomfördesen tidigare beslutad besparing om . Således har polisen underen treårsperiod (1993/94-1995/96) ålagts besparingar på sammanlagt 790 miljonerkronor (bet. 1996/97:JuU1 s. 18). Därefter har inga ytterligare besparingarbeslutats.Polisen redovisade under budgetåren 1992/93-1994/95 ett sammanlagtanslagssparande på drygt 860 miljoner kronor.Under /96 uppnådde polisen sitt resultat med en förbrukningsom med översteg vad som anslagits för verksamheten. Denhöga utgiftsnivån beror enligt regeringen på att polisen inte har utnyttjat demöjligheter att rationalisera verksamheten som funnits och fortfarande finnsoch inte heller har vidtagit de åtgärder som varit nödvändiga för attanpassa sina kostnader till anslagsnivån (prop. 1997/98:1).Företrädare för har vid en utfrågning inför utskottetmeddelat att överförbrukningen för beräknas bli lägre än vad somprognosticerats tidigare , eller . Den ökademedelstilldelningen tillsammans med att kreditbehovet bedöms bli lägre än förinnevarande år gör att man från sida utgår från attpolisväsendets ekonomi skall vara i balans vid utgången av eller senastår 2000.Utskottet konstaterar att verksamheten inom polisen inom de närmaste årenkommer att ha anpassats till medelstilldelningen. Det är enligt utskottetemellertid inte tillfredsställande att de möjligheter till rationaliseringar avverksamheten som finns inte utnyttjas fullt ut. ()definierade också i sin granskning av polisväsendet ett antal hinderför ett effektivt resursutnyttjande och redovisade hur hindren bör elimineras(se RRV 1996:64 och bet. 1996/97:JuU1 s. 20).Som utskottet framhöll vid behandlingen av förra årets budgetproposition serutskottet med allvar på de synpunkter som RRV framfört när det gällerpolisväsendets förmåga att få till stånd prioriteringar i verksamheten ienlighet med statsmakternas intentioner.Inom polisväsendet arbetar man nu med att genomföra förändringar för attuppnå en bättre effektivitet. Utskottet utgår från att regeringen noga följerdetta arbete.Såvitt gäller polisens verksamhetsresultat bör följande anföras:Av budgetpropositionen framgår sammanfattningsvis att trots att polisväsendetsresurser mätt i antal producerade timmar minskade under år 1996så ökade insatserna på de prioriterade områdena. Också antalet ärenden somredovisades till åklagare inom de prioriterade områdena ökade . Dentotala utredningsbalansen ökade vilket bl.a. kan förklaras med ett ökat antalärenden och en minskad produktivitet. Balansläget vad gäller ekobrottslighetenhar dock förbättrats sedan arbetet med regeringens särskildabalansavarbetningsuppdrag påbörjades.Utskottet anser det vara otillfredsställande att produktiviteten vad avserutredningsverksamheten inom polisväsendet sjunkit. I likhet med regeringenanser utskottet att polisen måste vidta kraftfulla åtgärder vad avser såvälmetodutveckling som andra åtgärder för att öka produktiviteten. Utskottet utgårfrån att regeringen noga följer ett sådant arbete.Utskottet vill här även betona vikten av en förbättrad kvalitet ipolisväsendets resultatredovisning. Som regeringen anför i propositionen kommerden nya modellen för redovisning av resultat som införts inom polisväsendet attfr.o.m. 1997 efter hand bidra till en förbättrad resultatredovisning.Anslaget till PolisorganisationenFrån anslaget till betalas kostnaderna för verksamheten vidpolismyndigheterna, (med undantag av Säkerhetspolisen),, och föreslår för ett anslag till Polisorganisationenpå 10 956 709 000 kr.Enligt regeringens förslag höjs anslaget med och tillförspolisen engångsvis . Dessa medel skall enligt regeringenanvändas för att modernisera och effektivisera polisverksamheten och inte tillnågon allmän sanering av polisens ekonomi. Anslagshöjningen skall bl.a.användas till anställning av de 400 polisaspiranter som lämnar Polishögskolanunder 1997 medan engångsbeloppet skall satsas mot t.ex. den mc-relateradebrottsligheten och för IT-projekt. Polisens anslagsram höjs härutöver med 50miljoner kronor till följd av att det nya pass som skall införas den 1 januari1998 medför merkostnader för polisen. Vidare har från polisens anslag 109,5miljoner kronor överförts till det nya anslaget B 2 och8,avseende medel för forskningen vid tillanslaget . I anslaget ingår också den iförra årets budgetproposition aviserade minskningen av anslaget med 55 miljonerkronor. Slutligen har vissa justeringar gjorts av anslaget vilka motsvaras avändrade utgifter.I ett antal motioner yrkas att anslaget till polisorganisationen skall ökas iförhållande till regeringens förslag.I motion Ju903 (kd) yrkas en ökning med att användas ipolisens arbete mot vardagsbrottsligheten, i motion Ju913 (v) med 54 miljonerkronor för att möjliggöra en återanställning av civilanställda administratöreroch i motion Ju925 (mp) med till en förstärkning avnärpolisverksamheten. I sistnämnda motion begärs dessutom en ökning av anslagetmed för vardera . För att intensifierainsatserna mot kriminella mc-gäng yrkas i motion Ju931 (fp) en ökning avanslaget med 45 miljoner kronor.I motion Ju923 (m) yrkas ett ökat anslag med för attmöjliggöra en utveckling av polisens organisation och arbetsmetoder och etteffektivare polisarbete på både nationell och internationell nivå; dessa extramedel behövs vidare för att täcka kostnaderna för Schengenmedlemskapet ochEuropolsamarbetet. I motion Ju904 (m) framhålls att de problem som finns inompolisväsendet måste avhjälpas genom ytterligare resursförstärkning.Utskottet behandlar anslagsyrkandena ovan i avsnittet Utgiftsramen ochanslagen.Anslaget till SäkerhetspolisenRegeringen föreslår ett anslag till Säkerhetspolisen på 516 984 000 kr.I såväl motion Ju913 (v) som motion Ju925 (mp) yrkas att anslaget tillSäkerhetspolisen skall minskas med . I sistnämnda motionbegärs dessutom en minskning av anslaget med för varderaåren 1999 och 2000. Avsikten är att få till stånd en successiv nedläggning avSäkerhetspolisen.Anslagsyrkandena behandlas ovan i avsnittet Utgiftsramen och anslagen.Prioritering av olika slag av brottslighetI motion Ju203 (m) yrkas att polisen skall prioritera åtgärder som syftar tillatt begränsa tillgången på vapen i samhället i stort för att förebyggavåldsbrott. I motion Ju911 (m) begärs ökade resurser till polisen för attanvändas i kampen mot de kriminella mc-gängen och i motionerna Ju205, Ju207 ochJu211 (samtliga m) för att rättstryggheten skall kunna upprätthållas. I motionJu933 (fp) krävs särskilda enheter för att bevaka och bekämpa brott motkvinnor; detta bör ske inom ramen för en nollvision och lokalt polisarbete. Imotion K331 (m, c, fp, kd) begärs förstärkta resurser för utredning avrasistisk och nazistisk brottslighet och, slutligen, i motion So653 (kd)resurser för att bekämpa våld och misshandel.Utskottet vill inledningsvis framhålla att det är en uppgift för polisen attutifrån statsmakternas uttalanden om de prioriteringar som bör göras,tillämpliga straffskalor, lokala förhållanden m.m., fatta beslut om insatsermot olika slag av brottslighet. Utskottet anser i likhet med regeringen attpolisen skall prioritera kampen mot våldsbrott, narkotikabrott och ekonomiskbrottslighet, att särskild uppmärksamhet skall ägnas den grova ochgränsöverskridande brottsligheten, den mc-relaterade brottsligheten, brott medrasistiska inslag samt våld mot kvinnor och att samhällets insatser motvardagsbrottsligheten skall öka. Utskottet utgår därför från att polisenavsätter tillräckliga resurser för att bekämpa dessa typer av brottslighet.Redan av denna anledning behöver inte motionerna Ju203, Ju911, Ju933, K331 ochSo653 föranleda någon särskild åtgärd från sida. Inte heller behövermotionerna Ju205, Ju207 eller Ju211 föranleda någon åtgärd.Utskottet avstyrker bifall till samtliga motioner.I sammanhanget vill utskottet dock tillägga följande:Våldsbrottsligheten minskade jämfört med ochstatistiken för tyder på att våldsbrotten, som framförallt består av misshandel, fortsätter att minska. En viss ökning har dock skettunder för . Regeringen anför i budgetpropositionenatt polisen har prioriterat kampen mot våldsbrottsligheten och avsatt merresurser för denna verksamhet än . Satsningar har gjorts på såväldet brottsförebyggande arbetet som utredningsverksamheten och som exempel nämnsatt polisen ökat sina insatser vid tider och platser där risken för brott ochordningsstörningar är som störst, t.ex. vid veckosluten och i stadskärnorna.Emellertid har produktiviteten i utredningar av våldsbrottsärenden sjunkit. Somanförts ovan anser utskottet att polisen måste vidta kraftfulla åtgärder vadavser såväl metodutveckling som andra insatser för att vända den negativatrenden.Av budgetpropositionen framgår vidare att arbetet med att förebygga ochbeivra våld mot kvinnor har utvecklats. Polisen driver flera projekt som rörvåld mot kvinnor i syfte att förebygga vidare brottslighet samt att förbättrade polisiära förstahandsåtgärderna och därmed åstadkomma en snabbare lagföringav gärningsmännen. En proposition med förslag till ytterligare åtgärder motvåld mot kvinnor kommer att överlämnas till under detta riksdagsår.Vad gäller att förhindra användningen av vapen i samband med brott har 1995års vapenutredning (dir. 1995:39) i uppdrag att göra en översyn avvapenlagstiftningen i syfte att förebygga våldsbrott. Utvärderingen skall bl.a.omfatta de skärpningar av lagstiftningen som genomfördes . I sambanddärmed skall övervägas frågor om bl.a. förvaring av skjutvapen,straffskärpningar, tillståndsgivning och återkallelse av tillstånd. Utredningenkommer att presentera sitt förslag vid årsskiftet.Av budgetpropositionen framgår såvitt avser de kriminella mc-gängen attpolisen kommer att tillföras ytterligare föratt kunna intensifiera sitt arbete med att slå mot organisationernasgrundstrukturer. Vidare övervägs i nya regler om förbudmot tillträde till lokaler samt utökade möjligheter till husrannsakan i vissafall. arbete har engagerats för att stödjaHelsingborgs kommun i dess arbete med att utforma en lokal handlingsplan motmc-brottsligheten. Slutligen skall här nämnas att regeringen kommeratt tillsätta en parlamentarisk utredning med uppgift att behandla frågor omlagstiftningen med avseende på brottslighet som är knuten till vissaorganisationer, t.ex. vissa mc-klubbar. Utredningen skall bl.a. överväga omaktivt deltagande i organisationer som sysslar med brottslig verksamhet börkriminaliseras.Den nämnda utredningen kommer även att omfatta rasistiskaorganisationer. Utskottet vill för sin del kraftigt understryka det angelägna iatt all brottslighet med rasistiska förtecken uppmärksammas och beivras.Respekten för alla människors lika värde måste upprätthållas.Även narkotikabrottsligheten är ett prioriterat område för polisen. I motionJu925 (mp) anförs att i kampen mot denna typ av brottslighet är det viktigt attvåra gränskontroller behålls och förstärks.I samband med medlemskap i gjorde såväl regering som riksdag denbedömningen att EG-fördraget ger möjligheter till fortsatta kontroller vid deninre gränsen, dvs. gränsen mot andra medlemsstater i EU, men att dessakontroller borde utformas annorlunda . Detta ledde till attslumpmässiga kontroller, s.k. stickprovskontroller, vars enda grund är att envara förs över en gräns, inte längre får utföras. Vid behandlingen av dennafråga i underströk utskottet särskilt att stickprovskontrollerna förlänge sedan förlorat sin betydelse. Enligt vad utskottet erfarit har densvenska tullen nämligen inte använt denna typ av kontroll ochskälet till detta torde vara att stickprovskontroller inte är särskilteffektiva (bet. 1995/96:JuU5y s. 5). Den metod som i stället används ärs.k. selektiva kontroller för vissa varugrupper, däribland narkotika. Dettainnebär att kontrollobjektet tas ut med utgångspunkt i tullpersonalens allmännaerfarenheter och kunskaper om smuggling.Enligt budgetpropositionen har tullen gjort fler beslag under innevarande årssju första månader än . Utskottet har inhämtat att mer än 90procent av den narkotika som beslagtas kommer in till över den inregränsen, dvs. gränsen mot andra EU-länder. Den främsta orsaken härtill tordevara geografiska läge och kommunikationerna till Sverige.Såvitt gäller polisen har denna prioriterat bekämpningen avnarkotikabrottsligheten genom att avsätta fler resurstimmar för verksamheten. Ibudgetpropositionen redovisas emellertid bl.a. att antalet ärenden avseeendegrov narkotikabrottslighet varit något lägre 1996 än . Detta tyderenligt på att resurserna för spaning och utredning av dengrova narkotikabrottsligheten har minskat.I propositionen betonar regeringen starkt att all bekämpning avnarkotikabrottslighet såväl på gatuplanet som på regional och internationellnivå måste ges hög prioritet samt att polisväsendet måste vidta särskildaåtgärder för att förstärka bekämpningen av den grova narkotikabrottsligheten.Utskottet delar till fullo regeringens uppfattning. Något uttalande frånriksdagens sida bör enligt utskottets mening inte göras med anledning av motionJu925, och den avstyrks.Resursfördelningen inom polisenHuvuddelen av medlen för den lokala polisorganisationen fördelas avRikspolisstyrelsen över länsramar, en för varje län. I flertalet län finns -som inledningsvis framgått - bara en polismyndighet.Utgångspunkten för medelstilldelningen till länen skall enligtregleringsbrevet för polisväsendet avseende innevarande budgetår vara denlägesbeskrivning beträffande åtgärder med avseende på ekonomi- ochverksamhetsplanering i länen som efter budgetdialog medlänspolismästarna redovisat i en skrivelse till den 28juni 1996. Av lägesbeskrivningen framgår bl.a. att den modell förmedelsfördelning mellan länen som tillämpats, den s.k. fördelningsmodellen,skall låsas vid nivå såvitt avser budgetåret 1997.Fördelningsmodellen, som presenterade för regeringen i enskrivelse (RPS Rapport 1993:1) innebär i korthet attlänsramarna i huvudsak beräknas efter invånarantalet i länen men att hänsynockså tas till storstädernas särskilda behov samt särskilda arbetsuppgifter ilänen såsom tunnelbanebevakning, fjällräddning och sjöpolisverksamhet.I några motioner behandlas fördelningsmodellens utformning. I Ju202 och Ju208(båda s) anförs att det brådskar med ett genomförande av en rättvis fördelningav resurser, i motion Ju229 (s) begärs att metoden för medelstilldelning skallreformeras och i motion Ju910 (c) att en särskild glesbygdsfaktor införs.I ett antal motioner yrkas ökade resurser till ett visst särskilt angivet länför, i vissa fall, särskilt angivna ändamål. I motionerna Ju204 (m) och Ju223(kd) begärs ökade resurser till polisen i för bl.a. förstärkning avnärpolisverksamheten där. I motion Ju212 (m) begärs ökade resurser till Örebrolän för att möjliggöra att polisen skall kunna vara tillgänglig i hela länet.Ökade resurser begärs också till polisen i i motionen Ju218 (m)och till i motionerna Ju226 (s) och A456 (fp).Utskottet har vid tidigare budgetbehandlingar avstyrkt motionsyrkandenliknande de nu aktuella, senast i betänkandet 1996/97:JuU1 (s. 23). Utskottetutgick då från att vid fördelningen av medel mellan olikalän gör en avvägning av länens behov av polisiära insatser i enlighet med deanvisningar som regeringen lämnat i sina planeringsdirektiv. Det fanns enligtutskottet inte skäl för att göra något uttalande i frågan.Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrker motionerna Ju202, Ju204,Ju208, Ju212, Ju218, Ju223, Ju226, Ju229, Ju910 och A456.NärpolisverksamhetenNärpolisverksamheten bygger på att polisen arbetar problemorienterat i mindrelokala enheter för att öka tryggheten i närsamhället. Närpolisen har storbetydelse för att förebygga och bekämpa bl.a. inbrott, misshandel, skadegörelseoch gatulangning av narkotika. Inom sitt område svarar närpolisen för i principall slags polisverksamhet, dvs. att förebygga, ingripa mot och utreda begångnabrott samt att komma till rätta med ordningsstörningar. Till grund förnärpolisens arbete skall ligga det problemorienterade arbetssättet som bl.a.går ut på att systematiskt definiera vilka förhållanden som orsakar ochunderlättar brott och ordningsstörningar. Grundtanken är att detta skallgenomföras av närpolisen i samarbete med enskilda, myndigheter, föreningar ochnäringsidkare.Statsmakterna har under en följd av år uttalat att närpolisverksamheten skallutgöra basen i polisens verksamhet. Senast vid förra årets budgetbehandlingförutsatte utskottet att utbyggnaden av närpolisverksamheten ges hög prioritetpå alla nivåer inom polisväsendet. Vidare betonade utskottet attRikspolisstyrelsen har till uppgift att övervaka och vara pådrivande i detpågående reformarbetet (1996/97:JuU1 s. 25).Enligt vad utskottet inhämtat vid en utfrågning med finnsi dag 472 närpolisområden. Av budgetpropositionen framgår att det enligtpolismyndigheternas redovisningar fanns ca 4 900 närpoliser ,vilket motsvarar av landets poliser. Detta innebär attpolismyndigheterna nu har uppnått eller närmat sig den antalsmässiga nivå pånärpolisverksamheten som man förutsatt i sin verksamhetsplanering.Rikspolisstyrelsen anser att det problemorienterade arbetssättet har fåttvisst genomslag inom närpolisverksamheten och lett till att de riktadebrottsförebyggande insatserna ökat.Regeringen gör i propositionen bedömningen att närpolisverksamheten är på godväg att nå den nivå där den kan utgöra basen i polisverksamheten. Enligtregeringen måste närpolisverksamheten emellertid i högre grad än som sker i dagstyras av kunskap om lokala förutsättningar såsom befolkningsunderlag,brottslighet och områdets struktur i övrigt. Antalet brott och brottslighetensstruktur har stora lokala variationer. Det brottspreventiva arbetet måstedärför ta sin utgångspunkt i en mycket god kartläggning och analys av denlokala problembilden. Detta ger de olika aktörerna en gemensamproblembeskrivning att basera samverkan och åtgärder på. Regeringen betonar häratt det är viktigt att förmå kommunerna att satsa på brottsförebyggande arbetegenom att t.ex. anta brottsförebyggande program eller inrätta lokalabrottsförebyggande råd.I budgetpropositionen prioriterar regeringen för en förstärkning ochen utveckling av närpolisorganisationen för att denna skall kunna genomföraförstärkta insatser mot vardagsbrottsligheten.