bet · GL01KU11 · 1997-11-04 00:00:00 — Enligt utskottets mening fanns det mot dennabakgrund ingen anledning att nu ytterligare markera samernas särskildaställning. Motionen avstyrktes därför.Utskottets bedömningAv redogörelsen ovan framgår att har behandlatmotioner med yrkanden om att samerna bör erkännas som urbefolkning i har erinrat om att samerna ges ettgrundlagsskydd som etnisk minoritet. har också hänvisat till sittuttalande genom vilket samernas särställning i egenskap av ursprungligbefolkning har markerats. Mot denna bakgrund har inte funnitanledning att ytterligare markera samernas särskilda ställning. mening saknas anledning att nu göra någon annan bedömning. Motion1996/97:K427 yrkande 6 avstyrks således.Sametingets statusMotionernaI motion 1996/97:K427 av m.fl. (fp) anförs att en utredningskulle kunna få i uppdrag att lägga förslag till höjande av status,bl.a. genom en översyn av dess kompetens och befogenheter. Motionärernahänvisar till arbetsgrupp om finska språketsställning i , som i sin rapport (Ds 1994:97) konstaterat att egnainstitutioner är av stor betydelse för en nationell minoritetsgruppsmöjligheter att hävda sin ställning och bygga upp en egen kulturbärandeidentitet. och ett troligt svensk-finskt folkting skulle enligtmotionärerna i det perspektivet troligen kunna ha en betydelse som går långtutöver dessa institutioners formella befogenheter. Vad som anförts omSametingets status bör ges regeringen till känna (yrkande 8).I motion 1996/97:K918 av () hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Sametingetsstatus bör stärkas genom att kompetensområden och befogenheter successivtutökas (yrkande 1). Motionären framhåller att syftet med verksamhetär att förbättra samernas möjligheter att, som minoritet ochursprungsbefolkning, vidareutveckla och hålla sin kultur levande, ta initiativtill verksamheter och åtgärder som främjar en levande samisk kultur i vidbemärkelse. Det är enligt motionären viktigt att status successivtstärks genom att kompetens och befogenheter gradvis utökas.Ett liknande yrkande framförs av i motion 1997/98:K524 frånallmänna motionstiden (yrkande 1).BakgrundGällande bestämmelserEnligt 2 kap. 1 § sametingslagen (SFS 1992:1433) skall verka för enlevande samisk kultur och därvid ta initiativ till verksamheter och föreslååtgärder som främjar denna kultur. Till uppgifter hör särskilt att1. besluta om fördelningen av statens bidrag och medel ur Samefonden tillsamisk kultur och samiska organisationer samt av andra medel som ställs tillsamernas gemensamma förfogande,2. utse den styrelse för sameskolan som avses i 8 kap. 6 § skollagen(1985:1100),3. leda det samiska språkarbetet,4. medverka i samhällsplaneringen och bevaka att samiska behov beaktas,däribland rennäringens intressen vid utnyttjande av mark och vatten,5. informera om samiska förhållanden.I förarbetena till nämnda bestämmelse betonades att med levande samisk kulturavsågs kultur i denna vida bemärkelse (prop. 1992/93:32 bilaga 1 s. 38). Enligtdepartementschefen borde den då rimligen inbegripa det som är samiskt präglat isamhällslivet. När det gällde speciella uppgifter anfördedepartementschefen att vilka dessa uppgifter skall vara inte kan besvaras engång för alla. Utvecklingen fick visa vad som är lämpligt. Departementschefenansåg att man kunde börja med ett begränsat antal uppgifter, som tydligt är avden karaktären att de ägnar sig för tinget att pröva och avgöra.Tidigare riksdagsbehandlingKonstitutionsutskottet behandlade en motion vari yrkades etttillkännagivande om hur viktigt det var att regeringen följde Sametingetsmöjlighet att verka för den samiska kulturen (bet. 1993/94:KU6). Med hänsyntill de uppgifter har och mot bakgrund av de uttalanden som gjordesi förarbetena till sametingslagen utgick utskottet från att regeringen skullekomma att följa tingets möjligheter att verka för den samiska kulturen.Riksdagen följde utskottet (rskr. 1993/94:25).Konstitutionsutskottet hade samma inställning när det behandlade enmotion med liknande yrkande (bet. 1993/94:KU24, rskr. 1993/94:246).Även under /95 behandlade motioner medliknande innehåll (bet. 1994/95:KU37). Utskottet anförde att mot bakgrund avuttalandena i förarbetena till sametingslagen och den relativt korta tid somtingets verksamhet hade pågått, ansåg utskottet att det saknades skäl förriksdagen att vidta någon åtgärd med anledning av motionerna.Riksdagen beslutade i enlighet med utskottet (rskr. 1994/95:244).Utredning om en ny rennäringspolitik samt en översyn av stödet till rennäringenoch samisk kultur, rennäringsadministrationen och rennäringslagstiftningen,m.m.Vid sitt sammanträde beslutade regeringen att tillkallaen kommitté (dir. 1997:102) med uppgift att kartlägga och redovisa destödformer som kommer rennäringen, samerna, samisk kultur och sameskolornatill del samt göra en översyn av rennäringslagen (1971:437) ochrennäringsförordningen (1993:348). Utifrån kartläggningen och översynen skallkommittén lämna förslag till bl.a. en ny rennäringspolitik, föreslå hurrenskötseln bör organiseras samt utreda vilka uppgifter som ifortsättningen bör vara myndighetsuppgifter.I direktiven anger regeringen bl.a. att utökade befogenheter för Sametingetbör övervägas i vissa avseenden. Det handlar bl.a. om huruvida ansvaret förstödgivningen till rennäringen kan överlåtas åt . Kommittén skallockså överväga om vissa myndighetsuppgifter rörande rennäringsadministrationenkan tas över av . Vidare skall kommittén överväga om det finnsanledning att även fortsättningsvis reglera frågor om renmärken irennäringslagstiftningen. att frågan om renmärken bör vara enmyndighetsuppgift skall kommittén överväga om handläggningen kan skötas avSametinget.Kommittén skall redovisa sitt uppdrag senast vid utgången av år 1999.Utskottets bedömningSom redovisats ovan har regeringen tillsatt en utredning med uppgiftatt bl.a. överväga utökade befogenheter för i vissa avseenden. Vadsom anförs i motionerna 1996/97:K427 yrkande 8, 1996/97:K918 yrkande 1 och1997/98:K524 yrkande 1 torde därmed vara tillgodosett. Motionerna avstyrkssåledes.Samernas ställning i Nordiska rådetMotionenI motion 1996/97:K918 av () hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att verkar för att samerna i de nordiska länderna erkänns somursprungsbefolkning och ges fullt medlemskap i rådet (yrkande 4). Motionärenanser att det nu är dags att samerna blir fullvärdiga medlemmar i rådet.Sverige intar enligt motionären en för försiktig hållning i de samiskafrågorna. borde visa på hemmaplan, i och i EU-sammanhang att viaktivt arbetar för att undanröja olika typer av demokratiskt underskott, som idet här fallet när det gäller samerna och Nordiska rådet.Ett likalydande yrkande framförs av () i motion 1997/98:K524från allmänna motionstiden (yrkande 5).Tidigare riksdagsbehandlingUnder /96 behandlade utrikesutskottet tre motioner som behandladesamernas ställning i (bet. 1995/96:UU23). En av motionerna hadeett likalydande yrkande som de nu aktuella motionerna. I de andra två yrkadesatt skulle stödja samernas ansökan om medlemskap i samtatt samerna borde beredas plats vid bord.Utrikesutskottet erinrade om att frågan om samernas deltagande i det nordiskasamarbetet hade utretts och diskuterats . Såväl som stöder samarbete med samerna i olika former.Utskottet anförde att det i ett tidigare sammanhang (t.ex. i bet. 1994/95:UU16)erinrat om det arbete som bedrivs inom ramen för exempelvis () verksamhet. NSI, som bl.a. driver forsknings- ochutvecklingsprojekt rörande samernas situation i , finansierasöver Nordiska ministerrådets budget.Utskottet ville erinra om att samerna nu hade erhållit observatörsstatus . Det innebar att en representant för vart och ett av de tresametingen har rätt att närvara och yttra sig vid sessioner.Motionen med yrkande om att samerna borde beredas plats vid Nordiska rådetsbord ansågs därmed tillgodosedd och besvarad.Beträffande frågan om fullt medlemskap för samerna i noteradeutrikesutskottet att rådet vid den 46:e sessionen i hadebeslutat att inte företa sig något med anledning av ett medlemsförslag omsamiskt medlemskap. Villkoren för medlemskap återfinns i Helsingforsavtalet.Enligt avtalet skall medlemmar vara ledamöter av ett landseller ett självstyrt områdes folkrepresentation. Samerna uppfyllde inte dettakrav. Bland annat mot denna bakgrund fann utrikesutskottet rådetsställningstagande naturligt. Motionerna med yrkanden om att skulleverka för att samerna skulle ges medlemskap i avstyrktes därmed.När det gällde frågan om i bör verka för att samerna i denordiska länderna erkänns som ursprungsbefolkning hänvisade utrikesutskottettill av godkända betänkande 1994/95:KU37.Utrikesutskottet noterade att hänvisat bl.a. till attriksdagen i ett uttalande markerat samernas särställning i egenskapav ursprunglig befolkning. menade vidare att samerna sometnisk minoritet ges ett grundlagsskydd. Enligt meningfanns mot den bakgrunden ingen anledning att ytterligare markera samernassärskilda ställning. ansåg att den uppfattningen fortfarandevar giltig. Den aktuella motionen avstyrktes därför även i denna del.Riksdagen följde utskottet (rskr. 1995/96:256).Utskottets bedömningSom redovisats ovan behandlade utrikesutskottet under /96motioner med liknande yrkanden som de nu aktuella. Utrikesutskottetkonstaterade att det i uppställs som villkor att medlemmar skall vara ledamöter av ett lands eller ett självstyrt områdesfolkrepresentation. Eftersom samerna inte uppfyllde nämnda villkor, beslutat att inte företa sig något med anledning avett förslag om samiskt medlemskap. fann rådetsställningstagande naturligt och motionerna avstyrktes därför i denna del. Närdet gällde frågan om i borde verka för att samerna i de nordiskaländerna erkänns som ursprungsbefolkning hänvisade utskottet tillkonstitutionsutskottets betänkande 1994/95:KU37. hade idetta erinrat om att markerat samernas särställning iegenskap av ursprunglig befolkning och att samerna som etnisk minoritet ges ettgrundlagsskydd. delade uppfattning attdet saknades anledning att ytterligare markera samernas särskilda ställning.Den aktuella motionen avstyrktes även i denna del.Konstitutionsutskottet finner inte anledning att nu göra någon annanbedömning. Motionerna 1996/97:K918 yrkande 4 och 1997/98:K524 yrkande 5avstyrks därför.Utredning om samernas situationMotionenI motion 1996/97:K911 av () yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en utredning omsamernas situation. Motionären anför att samernas rätt att leva och utöva sinverksamhet har försämrats på ett sätt som gör att man nu engång för alla måste ta ställning till hur deras framtid skall gestalta sig. Föratt individuell urminnes hävd skall kunna beaktas måste enligt motionärenrennäringslagen ändras. För att den sönderslagna kulturtraditionen skall kunnaåterställas måste en ändring av ripjakten ske. Motionären anser vidare att manen gång för alla måste bestämma om skall ratificera konvention nr169. Upprättandet av en språklag är enligt motionären också viktigt. Motionärenframhåller att samernas framtid nu är allvarligt hotad och att man en gång föralla måste bestämma hur deras framtid skall se ut. En ny utredning måste därförgöras, där alla samer får komma till tals. Målet måste enligt motionären varaett antal lagändringar som syftar till att trygga samernas framtid och där denkulturella mångfalden tas till vara.BakgrundUnder föregående behandlade jordbruksutskottet i sitt betänkande1996/97:JoU19 Jakt och viltvård bl.a. en motion från allmänna motionstiden 1996som berörde dels att småviltsjakten ovan odlingsgränsen måste vara ekologiskthållbar och ta hänsyn både till naturskyddets intressen och jägarnas önskan attfå bedriva jakt, dels att det är angeläget att följa utvecklingen av vissarovdjur och deras behov av ripa. Utskottet instämde i vad som anfördes imotionen och påpekade att , och iapril 1996 redovisat ett uppdrag att efter samråd med berörda länsstyrelser,jägarorganisationer och fiskeorganisationer göra en utvärdering av systemet förupplåtelse av rätt till småviltsjakt och fiske på statens mark ovanförodlingsgränsen och på renbetesfjällen. Utvärderingen har remissbehandlats.Jordbruksutskottet konstaterade vidare att i februari1997 hade en hearing med berörda myndigheter och organisationer. Utskottet hadeinhämtat att beslut om hur den fortsatta upplåtelseverksamheten skall utformasskulle komma att fattas . Mot bl.a. denna bakgrund ansågutskottet syftet med motionen till stor del tillgodosedd.Konstitutionsutskottet har från inhämtat att beslut omhur den fortsatta uppplåtelseverksamheten skall utformas ännu inte har fattats,men är att vänta /98.Utskottets bedömningI motion 1996/97:K911 framhålls att rennäringslagen måste ändras så attindividuell urminnes hävd skall kunna beaktas. En ändring av reglerna förripjakten måste också ske. Vidare måste det enligt motionären bestämmas omSverige skall ratificera konvention nr 169. Motionären anser också attupprättandet av en samisk språklag är viktigt. Motionären yrkar att vad somanförts om behovet av en utredning om samernas situation bör ges regeringentill känna.Utskottet konstaterar att regeringen tillkallat en kommitté meduppdrag att bl.a. göra en översyn av rennäringslagen (dir. 1997:102). Avredogörelsen ovan framgår vidare att frågan om utformningen av den fortsattaupplåtelseverksamheten på statens mark ovanför odlingsgränsen och pårenbetesfjällen är under beredning i . Regeringen har ocksånyligen tillkallat en särskild utredare med uppgift att utreda frågan omSverige kan ratificera konvention nr 169 (dir. 1997:103).Minoritetsspråkskommittén kommer vidare att redovisa sitt arbete medatt utreda frågan om bör ansluta sig till konvention omregionala språk och minoritetsspråk. Utskottet har tidigare anfört att detutgår från att detta utredningsarbete kan vara av betydelse för frågan om detsamiska språkets ställning. Mot bakgrund av vad som sagts konstaterarutskottet att det behov av utredning som framhålls i motionen synes i stortvara tillgodosett genom det utrednings- och beredningsarbete som för närvarandepågår. Motionen avstyrks därför.Svensk-finskt folktingMotionernaI motion 1996/97:K427 av m.fl. (fp) anförs att det vore av stortvärde om markerade en positiv inställning till de planer på att bildaett svensk-finskt folkting som beretts inomSverigefinska . Detta bör ges regeringen till känna (yrkande 3).I motion 1996/97:Sf625 av m.fl. (kd) hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ettsverigefinskt folkting (yrkande 15). Motionärerna anser att den sverigefinskaminoriteten bör få möjlighet att genom ett sverigefinskt folkting behandlafrågor av betydelse för gruppen. Detta folkting kan anordnas enligt mönster avSametinget. Varje sverigefinne som så önskar skulle kunna registrera sig sommedlem av minoriteten. En sådan registrering behöver enligt motionärerna intevara offentlig handling när det gäller enskilda individer, men det sammanlagdaantalet sverigefinnar kan räknas som underlag för olika åtgärder. Varjesverigefinne som registrerat sig skulle ha rösträtt till folktinget.BakgrundI samband med inrättandet av erinrade regeringen i proposition1992/93:32 (bilaga 1, s. 34 f.) om att vid behandlingen avpropositionen om insatser för samerna redovisat sin syn på samernas ställningsom etnisk minoritet i (prop. 1976/77:80, bet. 1976/77:KrU43, rskr.1976/77:289, se ovan s. 15). Regeringen konstaterade att vid dettatillfälle klart uttalat sig för att samerna, såsom en del av Sverigesursprungliga befolkning, intar en särskild ställning i förhållande till andraminoriteter i landet.Regeringen konstaterade vidare att samerna själva hade skapat olikaorganisationer för att bevaka vad de såg som samiska intressen. Ett merkraftfullt instrument för främjandet av den samiska kulturens utveckling bordeenligt regeringen dock kunna skapas genom en särskild statlig myndighet medöverblick över de samiska frågorna, förutsatt att samerna själva engagerades idenna myndighets verksamhet. Regeringen ansåg att myndigheten borde få formenav ett sameting.Vid sin behandling av proposition 1992/93:32 redovisade konstitutionsutskottetriksdagens uttalande (bet. 1992/93:KU17). För egen del anfördeutskottet att ett inrättande av ett Sameting som en särskild statlig myndighetborde ses mot bakgrund av detta uttalande om att samerna, som en del avSveriges ursprungliga befolkning, intar en särskild ställning i förhållandetill andra minoriteter i landet.Riksdagen följde utskottet (rskr. 1992/93:114).Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att i samband med inrättandet av Sametingetmarkerat att detta tings inrättande borde ses mot bakgrund av riksdagensuttalande om att samerna, som en del av ursprungligabefolkning, intar en särskild ställning i förhållande till andra minoriteter ilandet. Mot denna bakgrund anser sig utskottet inte nu berett att förorda attett svensk-finskt folkting skall inrättas. Motionerna 1996/97:K427 yrkande 3och 1996/97:Sf625 yrkande 15 avstyrks således.De samiska och sverigefinska minoriteternas särställningMotionenI motion 1996/97:Sf625 av m.fl. (kd) framhålls att samiskaoch finska vid sidan av svenska är de äldsta språken i . Av historiskaskäl bör därför de samiska och sverigefinska minoriteterna ha en särställning idet svenska samhället. Det bör inte minst framgå i historie- ochsamhällskunskapsundervisningen i den svenska skolan. Vad som anförts om desamiska och sverigefinska minoriteternas särställning i det svenska samhälletbör enligt motionärerna ges regeringen till känna (yrkande 6).BakgrundRegeringen har i förordning om läroplan för det obligatoriska skolväsendet(SKOLFS 1994:1) fastställt den läroplan som framgår av bilagan tillförordningen.I läroplanen för det obligatoriska skolväsendet anges som mål att varje elevefter genomgången grundskola bl.a. skall ha förtrogenhet med centrala delar avvårt svenska och nordiska, inklusive det samiska, samt västerländska kulturarv.Även i läroplanen för de frivilliga skolformerna anges att skolan skallsträva mot att varje elev i gymnasieskolans nationella och specialutformadeprogram samt den gymnasiala vuxenutbildningen bl.a. har god insikt i centraladelar av det svenska, nordiska, inklusive det samiska, och västerländskakulturarvet.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att , som redovisats i det föregående, redan år1977 genom ett uttalande markerat samernas särskilda ställning som en del avSveriges ursprungliga befolkning. Av den redogörelsen framgår vidareatt har godtagit regeringens ställningstagande i skrivelsen 1994/95:1om att finska språket har en särställning i det svenska samhället. Som nämntsovan har det också i läroplanen för såväl som gymnasieskolan ochandra frivilliga skolformer lagts fast mål för undervisningen som innebär atteleverna skall ha insikt i bl.a. centrala delar av vårt svenska och nordiska,inklusive det samiska, kulturarv. Utskottet utgår därutöver från att arbetet iMinoritetsspråkskommittén kan ha betydelse för den aktuella frågan. Mot dennabakgrund anser utskottet att det saknas anledning för att vidta någonåtgärd med anledning av vad som anförs i motion 1996/97:Sf625 yrkande 6.Motionen avstyrks. beträffande Europarådskonventioner om minoritetsspråk m.m.att avslår motionerna 1997/98:K322 yrkande 1 och 1997/98:K344 yrkande1,2. beträffande representationen i Minoritetsspråkskommitténatt avslår motion 1997/98:K344 yrkande 3,3. beträffande tilläggsdirektiv till Minoritetsspråkskommitténatt avslår motion 1997/98:K344 yrkande 4,4. beträffande samisk språklagatt avslår motionerna 1996/97:K427 yrkande 7, 1996/97:K918 yrkande 2, 1997/98:K344 yrkande 2, delvis, och 1997/98:K524 yrkande3,5. beträffande skrivelse om finska språkets ställningatt avslår motion 1996/97:K427 yrkande 4,6. beträffande åtgärder för att höja finska språkets statusatt avslår motion 1996/97:K427 yrkande 5,7. beträffande finska språkets status som minoritetsspråkatt avslår motion 1997/98:K322 yrkande 2,8. beträffande minoritetsspråkens behov av IT-standardatt avslår motion 1997/98:K336,9. beträffande konvention nr 169att avslår motionerna 1996/97:K918 yrkande 3, 1997/98:K344 yrkande 2, delvis, 1997/98:K524 yrkande 4 och 1997/98:U412 yrkande 1,10. beträffande samernas rättsliga ställningatt avslår motion 1996/97:K427 yrkande 6,11. beträffande statusatt avslår motionerna 1996/97:K427 yrkande 8, 1996/97:K918 yrkande 1 och 1997/98:K524 yrkande 1,12. beträffande samernas ställning i Nordiska rådetatt avslår motionerna 1996/97:K918 yrkande 4 och 1997/98:K524 yrkande5,res. (v, mp)13. beträffande utredning om samernas situationatt avslår motion 1996/97:K911,14. beträffande svensk-finskt folktingatt avslår motionerna 1996/97:K427 yrkande 3 och 1996/97:Sf625yrkande 15,15. beträffande de samiska och sverigefinska minoriteternassärställningatt avslår motion 1996/97:Sf625 yrkande 6.Stockholm den 4 november 1997På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (), CatarinaRönnung (s), (), Axel (), (), BirgerHagård (m), (), (), Pär-AxelSahlberg (s), (), (), (), FrankLassen (s), (), () och Ann-KristinFøsker (fp).ReservationSamernas ställning i (mom. 12)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 23 börjar med ?Somredovisats? och slutar med ?avstyrks därför? bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att samerna har observatörsstatus . Enligt utskottets mening finns det dock anledning att nuytterligare stärka samernas ställning i de nordiska länderna genom att anta demsom fullvärdiga medlemmar i rådet. Utskottet anser därför, i enlighet med vadsom anförs i motionerna 1996/97:K918 yrkande 4 och 1997/98:K524 yrkande 5, attSverige i bör verka för att samerna i de nordiska ländernaerkänns som ursprungsbefolkning och ges medlemskap i rådet. Motionerna börsåledes bifallas.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande samernas ställning i Nordiska rådetatt med bifall till motionerna 1996/97:K918 yrkande 4 och1997/98:K524 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,InnehållsförteckningSammanfattning........................................1Motioner från allmänna motionstiden ..............1Motioner från allmänna motionstiden ..............2Utskottet.............................................3Minoritetsspråk 3Europarådskonventioner om minoritetsspråk m.m. 3Motionerna 3Bakgrund 3Utskottets bedömning 5Samisk språklag 6Motionerna 6Bakgrund 7Utskottets bedömning 8Finska språkets ställning 8Motionerna 8Bakgrund 9Utskottets bedömning 10Minoritetsspråkens behov av IT-standard 11Motionen 11Bakgrund 12Utskottets bedömning 13ILO:s konvention nr 169 om ursprungsfolk och stamfolk i självstyrandeländer 13Motionerna 13Bakgrund 13ILO:s konvention nr 169 13Tidigare behandling i 14Utredning om ratificering av konvention nr 169 omursprungsfolk och stamfolk i självstyrande länder16Utskottets bedömning 17Samernas rättsliga ställning enligt regeringsformen 17Motion 17Bakgrund 17Gällande grundlagsbestämmelser 17Sveriges medlemskap i unionen 18Tidigare riksdagsbehandling 18Utskottets bedömning 19Sametingets status 19Motionerna 19Bakgrund 20Gällande bestämmelser 20Tidigare riksdagsbehandling 20Utredning om en ny rennäringspolitik samt en översyn av stödet tillrennäringen och samisk kultur, rennäringsadministrationen ochrennäringslagstiftningen, m.m.21Utskottets bedömning 21Samernas ställning i 21Motionen 21Tidigare riksdagsbehandling 22Utskottets bedömning 23Utredning om samernas situation 23Motionen 23Bakgrund 24Utskottets bedömning 24Svensk-finskt folkting 25Motionerna 25Bakgrund 25Utskottets bedömning 26De samiska och sverigefinska minoriteternas särställning 26Motionen 26Bakgrund 26Utskottets bedömning 26Hemställan 27Reservation..........................................28Samernas ställning i (mom. 12) 28