bet · GK01SfU12 · 1997-05-27 00:00:00 — Om anmälan om ändrade omständigheter görs ianslutning till en period med sjukpenning eller annan ersättning som beräknasper dag skall ändringen i stället gälla fr.o.m. medersättning.Av 3 kap. 5 § framgår vidare att sjukpenninggrundande inkomst under s.k.SGI-skyddade tider får sänkas lägst till vad den skulle ha varit närmastdessförinnan om då hade känt till samtliga förhållanden.Detta gäller bl.a. tid då den försäkrade bedriver studier, för vilka hanuppbär studiehjälp, studiemedel eller särskilt vuxenstudiestöd enligtstudiestödslagen (1973:349), studiestöd enligt lagen (1983:1030) om särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa eller bidrag enligt förordningen (1976:536) omutbildningsbidrag för doktorander. Detsamma gäller enligt RFV:s föreskrifter(RFFS 1981:5) om sjukpenninggrundande inkomst den som är arbetslös och anmäldsom arbetssökande på arbetsförmedling samt är beredd att anta erbjudet arbetei en omfattning som svarar mot fastställd sjukpenninggrundande inkomst.Före gällde enligt 3 kap. 6 § AFL att en försäkrad varskyldig att så snart det kunde ske och senast tillförsäkringskassan anmäla sådan ändring i sina inkomstförhållanden eller av sinarbetstid eller andra omständigheter som påverkar rätten till sjukpenningeller sjukpenningens storlek. gäller i stället att enförsäkrad när han gör anspråk på sjukpenning eller annan ersättning sombaseras på sjukpenninggrundande inkomst skall anmäla sådan ändring.Anmälan om sjukpenninggrundande inkomstEnligt vad som anförs i propositionen (avsnitt 9.1) har RFV i sitt remissvaröver Sjuk- och arbetsskadekommitténs slutbetänkande (SOU 1996:113) påtalateffekterna av den ändring i 3 kap. 6 § AFL som trädde i kraft den 1 juli 1994.Enligt RFV föreligger oklarhet i regelsystemet för t.ex. en försäkrad som ärarbetslös och som inte anmält sin inkomst till under perioddå han eller hon hade en anställning. Enligt RFV kan en sådan person vidsjukdom under arbetslöshet med nuvarande bestämmelser inte få någonsjukpenninggrundande inkomst fastställd i efterhand för sinanställningsinkomst. I en sådan situation kan ersättningsnivån grundas påsjukpenninggrundande inkomst från en tidigare anställning och ligga på enbetydligt lägre nivå än senaste anställningsinkomsten. Om den försäkrade överhuvud taget inte är sjukpenningplacerad tidigare får denne följaktligen ingetförsäkringsskydd under arbetslöshet. RFV föreslår en lagändring med innebördatt i efterhand skall kunna fastställa ensjukpenninggrundande inkomst.I propositionen föreslås med hänvisning till RFV:s förslag att, om denförsäkrade skulle ha varit försäkrad för sjukpenning på en viss nivå omförsäkringskassan hade känt till samtliga förhållanden, iefterhand skall fastställa en sådan sjukpenninggrundande inkomst i samband medersättningsärendet. Ändringen föreslås träda i kraft den 1 juli 1997.Lagförslaget har inte föranlett några motionsyrkanden, och utskottetbiträder förslaget.Sjukpenninggrundande inkomst efter tid med förtidspension eller sjukbidragEnligt nu gällande regler har en försäkrad under tid då han eller hon har rätttill sjukpenning eller rehabiliteringspenning eller annan jämförbar förmånrätt att ha kvar sin tidigare sjukpenninggrundande inkomst. Densjukpenninggrundande inkomsten skall dessutom anpassas till löneutvecklingeninom den försäkrades yrkesområde. Om den försäkrade beviljas helt sjukbidrageller hel förtidspension har han eller hon inte rätt att behålla densjukpenninggrundande inkomsten. Vid partiell förtidspension eller sjukbidragkan den sjukpenninggrundande inkomsten däremot fastställas på detförvärvsarbete den försäkrade har vid sidan om pensionen.I propositionens avsnitt 9.2 framhålls att reglerna innebär att den som harhaft helt sjukbidrag och därefter är arbetslös inte har någotinkomstskydd vid händelse av sjukdom. Detta gäller även om personen skulle harätt till arbetslöshetsersättning, t.ex. på grund av att han eller hon genomförvärvsarbete tidigare kvalificerat sig för sådan ersättning.Enligt vad som anförs i propositionen har Sjuk- och arbetsskadekommittén isitt delbetänkande SOU 1995:149 framhållit att det kan försvåra enrehabilitering om den som har sjukbidrag riskerar att, när sjukbidragetupphör, stå utan inkomsttrygghet i händelse av ny sjukdom. Det kan ocksåenligt kommittén synas orättvist att den som på ett tidigt stadium erhållitsjukbidrag, för att prognosen då visat att arbetsförmågan var nedsatt föravsevärd tid, skall komma i en sämre och osäkrare situation än den som undersamma tid i stället uppburit sjukpenning. Kommittén har därför föreslagit attden sjukpenninggrundande inkomsten efter en period med sjukbidrag ellerförtidspension skall grundas på tidigare förvärvsinkomster.I propositionen anförs att det är angeläget att hitta en lösning påproblemet inte minst mot bakgrund av de nya kriterier för rätt tillsjukpenning och förtidspension som gäller och för att främjaarbetslinjen. Det bör enligt propositionen finnas incitament för den enskildeatt våga bryta en pensionsperiod.Det föreslås därför att för en person vars förtidspension eller sjukbidragupphört eller minskat skall den sjukpenninggrundande inkomsten fastställastill lägst det belopp som utgjorde den försäkrades årsinkomst innan respektiveförmån började utges. Den sjukpenninggrundande inkomsten skall därvid anpassastill löneutvecklingen. I den mån den tidigare sjukpenninggrundande inkomstengrundar sig på ett förvärvsarbete av större omfattning än som kan ansesmotsvara den försäkrades arbetsutbud när förtidspensionen upphör skall enligtpropositionen den sjukpenninggrundande inkomsten anpassas härtill.Ändringen föreslås träda i kraft och innebär enutgiftsökning på ca per år.Utskottet biträder förslaget.Beloppsgräns för sjukpenninggrundande inkomstDen lägsta försäkrade inkomsten är . Denna nivåfastställdes och har enligt vad som anges i propositionen inte ändratssedan dess.I propositionens avsnitt 9.3 anförs att den allmänna egenavgiften i form avsjukförsäkringsavgift enligt 4 § lagen om allmänna egenavgifter inte skallbetalas om inkomsterna understiger av det vid årets ingång gällandebasbeloppet. är denna gräns ca . Samma gräns gäller förskyldigheten att upprätta självdeklaration. Vidare skall pensionsgrundandeinkomst, enligt de antagna riktlinjerna för det reformeradeålderspensionssystemet, fastställas endast under förutsättning att denförsäkrades inkomst av anställning och annat förvärvsarbete uppgått till minstett belopp som motsvarar gränsen för skyldighet att avge självdeklaration.En fördel med att anknyta till basbeloppet är enligt vad som anges ipropositionen att det automatiskt sker en viss årlig uppräkning av nivån ochatt man därmed undviker att gränsen med tiden framstår som alltför låg.I propositionen föreslås därför - i enlighet med Sjuk- ocharbetsskadekommitténs förslag - att den lägsta gränsen för rätt tillsjukpenning höjs till av basbeloppet.Ändringen föreslås träda i kraft och får till följd attden som vid utgången av ett kalenderår har rätt sjukpenning beräknad på ensjukpenninggrundande inkomst som understiger av basbeloppet för åretefter inte kommer att ha fortsatt rätt till sjukpenning.Utskottet biträder förslaget.Övriga frågor om sjukpenninggrundande inkomstHistorisk inkomstI motion Sf35 yrkande 13 av m.fl. (m) begärs förslag omförändring av beräkningen av sjukpenninggrundande inkomst. Motionärerna anseratt sjukpenninggrundande inkomst skall beräknas på ett genomsnitt av desenaste 24 månadernas inkomst. Ett liknande yrkande återfinns i motion Sf37yrkande 6 av m.fl. (kd).Utskottet har behandlat liknande yrkanden bl.a. i detav godkända betänkandet 1996/97:SfU1. Utskottet avstyrkte dåmotionsyrkanden i ämnet med hänvisning till att Sjuk- och arbetsskadekommitténhade lagt fram förslag om beräkning av sjukpenninggrundande inkomst islutbetänkande SOU 1996:113 och att dessa förslag då var föremål förremissbehandling.Utskottet noterar att Utredningen om översyn av inkomstbegreppen inombidrags- och socialförsäkringssystemen därefter genom tilläggsdirektiv (dir.1996:100) har fått i uppdrag att föreslå besparingar genom förändringar avreglerna för sjukpenninggrundande inkomst. I direktiven anges bl.a. attutgångspunkten skall vara att beräkningsunderlaget så långt det är möjligtskall vara relaterat till faktiskt inkomstbortfall. Om detta är otillräckligtför att nå den angivna besparingen är utredaren oförhindrad att pröva andraalternativ. För den som saknar en dokumenterad inkomst av förvärvsarbete sombortfaller vid sjukdom bör ersättningen kunna baseras på tidigare inkomster avförvärvsarbete . I direktiven anges vidare attutredaren är oförhindrad att analysera och föreslå andra förändringar avreglerna för sjukpenninggrundande inkomst i den mån sådana ändringar kan ansesmotiverade, t.ex. användandet av historisk inkomst för att fastställasjukpenninggrundande inkomst. Utredningen skall enligt uppgift redovisaresultatet av sitt arbete senast den 30 maj 1997.Utskottet noterar vidare att regeringen i den ekonomiska vårpropositionen(prop. 1996/97:150) har aviserat att en proposition med förslag om ändringarav reglerna för sjukpenninggrundande inkomst kommer att föreläggas riksdagenunder . Utskottet anser att den aviserade propositionen böravvaktas och avstyrker motionerna Sf35 yrkande 13 och Sf37 yrkande 6.Semesterlön m.m. vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomstI motion Sf39 yrkande 6 av m.fl. (v) begärs ett tillkännagivandeom förändring av beräkning av den sjukpenninggrundande inkomsten. Motionärernaanser att regelbundna inkomster för arbetad tid, t.ex. semesterlönefaktorn,skall ligga till grund för ersättning.Frågan huruvida den s.k. semesterlönefaktorn skall ingå isjukpenninggrundande inkomst eller inte har behandlats i utskottets avriksdagen godkända betänkande 1996/97:SfU4. Utskottet tillstyrkte dåregeringens förslag att fr.o.m. slopa semesterlönefaktornoch andra skattepliktiga förmåner än lön m.m. vid beräkning avsjukpenninggrundande inkomst.Därefter var frågan uppe till behandling i utskottets betänkande1996/97:SfU1. Utskottet ansåg då att det inte fanns skäl att frångå tidigareställningstagande och avstyrkte motioner i ämnet. Detta blev också riksdagensbeslut (rskr. 1996/97:126).Utskottet vidhåller sina tidigare ställningstaganden och avstyrker motionSf39 yrkande 6.Jämförelseinkomst för egenföretagareEnligt 3 kap. 2 § AFL får vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomstinkomst av arbete för egen räkning inte beräknas högre än som motsvarar skäligavlöning för liknande arbete för annans räkning.I motion Sf202 av () begärs ett tillkännagivande ombehovet av en ändring i AFL. Motionären anser att regeln om att man vidfastställelse av en egenföretagares sjukpenninggrundande inkomst skall jämföramed en anställd är felaktig. Enligt motionären skall inte egenföretagaredrabbas av sämre ersättning bara av det skälet att vederbörande driver en egenrörelse. Motionären hänvisar till förslag av Sjuk- och arbetsskadekommittén iSOU 1996:113, enligt vilket reglerna om jämförelseinkomst slopas ochsjukpenninggrundande inkomst i stället beräknas på aktuell förväntadnettointäkt utan begränsning till vad som motsvarar skälig avlöning förliknande arbete för annans räkning.Utskottet noterar att den tidigare nämnda Utredningen om översyn avinkomstbegreppen inom bidrags- och socialförsäkringssystemen även har iuppdrag (dir. 1996:52) att göra en samlad översyn av inkomstbegreppet i deförfattningar som reglerar olika bidrags- och socialförsäkringsförmåner.Utredaren skall bl.a. redovisa förslag till så långt möjligt gemensamma reglerför hur inkomst skall beräknas. Målsättningen skall därvid vara ett system däranställda, egna företagare, ägare till fåmansbolag och de som i olika formerkombinerar anställning med att vara egna företagare på ett likvärdigt sätt kanåtnjuta de bidrags- och socialförsäkringsförmåner som finns. Såvitt gälleregenföretagare anges att reglerna för inkomstberäkning bör utformas så att deanpassas till de speciella förutsättningar som gäller för egenföretagaresinkomster. Enligt direktiven skall utredaren vara fri att i stället för ellersom komplement till detaljregler med anknytning till beskattningen föreslå enschablonregel utan sådan anknytning.Som tidigare redovisats har regeringen i proposition 1996/97:150 aviserat enproposition med förslag om ändringar av reglerna för sjukpenninggrundandeinkomst till . Utskottet anser att propositionen bör avvaktasoch avstyrker motion Sf202.Sjukpenninggrundande inkomst under tid för studierSom redovisats i det föregående får sjukpenninggrundande inkomst i vissa fallsänkas lägst till vad den skulle ha varit närmast omförsäkringskassan då känt till samtliga förhållanden. Det gäller bl.a. då denförsäkrade bedriver studier och uppbär studiemedel, studiehjälp och särskiltvuxenstudiestöd.I motion Sf209 av () begärs ett tillkännagivande om behovetav att ändra reglerna beträffande rätten till full föräldrapenning vid studierför dem som inte har erhållit studiemedel. Motionären framhåller att det ärotillfredsställande att den som vill leva på sparade medel straffas.Utskottet noterar att Utredningen om översyn av inkomstbegreppen inombidrags- och socialförsäkringssystemen enligt sina tilläggsdirektiv (dir.1996:100) bl.a. skall föreslå grundläggande principer för vilkakvalifikationsvillkor som skall gälla för sjukpenninggrundande inkomst samt degrundläggande principer som bör gälla för rätten att behållasjukpenninggrundande inkomst under tid som förvärvsarbete inte utförs.Utredningen skall därvid särskilt beakta reglerna i samband med arbetslöshet,studieledighet och föräldraledighet.Mot bakgrund av att regeringen i proposition 1996/97:150 aviserat enproposition med förslag om ändringar av reglerna för sjukpenninggrundandeinkomst till anser utskottet att propositionen bör avvaktas.Med det anförda avstyrks motion Sf209.Övriga frågor om sjukersättningSjuklön/sjukpenning till timanställdaEnligt 3 § SjLL har en arbetstagare vid sjukdom rätt till sjuklön fr.o.m. denförsta dagen av anställningstiden. Är den avtalade anställningstiden kortareän en månad inträder dock rätten till sjuklön endast om arbetstagarentillträtt anställningen och därefter varit anställd 14 kalenderdagar i följd.Tidigare anställningar hos samma arbetsgivare medräknas om tiden mellananställningarna inte överstiger 14 kalenderdagar.För den som inte omfattas av sjuklönelagen utges enligt AFL sjukpenning somsvarar mot sjukpenninggrundande inkomst av anställning i sjukperioden endast under förutsättning att den försäkrade skulle haförvärvsarbetat om han eller hon inte hade varit sjuk.I motion Sf210 yrkande 2 av m.fl. (m) begärs förslag sominnebär att timanställd personal får sjukpenning under arbetsgivarperioden.Enligt motionärerna får anställningsformen inte innebära att rätten tillsjukersättning åsidosätts.I motion Sf237 av m.fl. (v) begärs ett tillkännagivande omutredning av sjuklön för timanställda. Motionärerna framhåller att dessavarken får sjuklön eller sjukpenning.Enligt de ovan redovisade tilläggsdirektiven (dir. 1996:100) tillUtredningen om översyn av inkomstbegreppen inom bidrags- ochsocialförsäkringssy- stemen har utredningen även i uppdrag att se över detbristande sambandet mellan avgifter och förmåner för den som har kortareanställningar samt lämna förslag till åtgärder som bör vidtas för att ettbättre samband skall uppnås. Utredningen skall därvid undersöka hur en personsom har haft flera kortare anställningar kan kvalificera sigför en sjukpenninggrundande inkomst.Som tidigare nämnts har regeringen i proposition 1996/97:150 aviserat enproposition med förslag om ändringar av reglerna för sjukpenninggrundandeinkomst . Utskottet anser att propositionen bör avvaktas ochavstyrker motionerna Sf210 yrkande 2 och Sf237.Självriskens storlek i vissa fallSom nämnts i det föregående utges sjuklön och sjukpenning med vissa undantaginte för i sjukperioden/sjuklöneperioden. Sjuklön ellersjukpenning utges för övriga dagar med av förmånsgrundandeinkomst. Antalet karensdagar är begränsat under entolvmånadersperiod och beräknas i förhållande till sjuklön från varjearbetsgivare för sig. Arbetstagare med koncentrerad arbetstid kan till följdav reglerna om karensdag få en större självrisk än personer med jämnt fördeladarbetstid och den som har flera arbetsgivare kan drabbas av flera karensdagarunder en och samma sjukperiod.I motion Sf35 av m.fl. (m) begärs i yrkande 7 etttillkännagivande om karensdag för skiftarbetare eller anställd med fler än enarbetsgivare. Motionärerna framhåller att dessa kan drabbas av flerkarensdagar vid varje sjukfall än avsett.I motion Sf37 av m.fl. (kd) begärs i yrkande 1 etttillkännagivande om ändringar i lagen om sjuklön och AFL vad avserkarensdagsregeln. Motionärerna menar att särskild hänsyn bör tas till dengrupp som har mer än en arbetsgivare och till deltids- och skiftarbetare.Utskottet erinrar om att redan när nuvarande karensdagsregler infördesdiskuterades frågan om särregler för arbetstagare med koncentrerad arbetstidoch för dem med flera arbetsgivare. Regeringen var dock enligt proposition1992/93:31 inte beredd att föreslå några sådana särlösningar. Utskottettillstyrkte propositionens förslag (bet. 1992/93:SfU9).Utskottet har därefter behandlat yrkanden som de nu aktuella i sitt avriksdagen godkända betänkande 1993/94:SfU12. Utskottet anförde då bl.a. vid införandet av en karensdag i sjukersättningssystemen var väl medvetenom konsekvenserna av detta såväl för enskilda som för vissa yrkeskategoriermen att dessa konsekvenser kunde ha fått större negativa ekonomiska effekterän vad som förutsågs. Utskottet förutsatte att man inom Regeringskanslietövervägde möjligheter till ändringar i regelsystemet som kan ha en åtminstonedämpande effekt på de påtalade konsekvenserna av karensdagen. Utskottet ansågdock att något särskilt tillkännagivande till regeringen inte var påkallat ochavstyrkte motionsyrkanden i frågan.Utskottet, som förutsätter att regeringen återkommer i frågan om det visarsig vara möjligt att finna en lämplig åtgärd för att mildra de nämndakonsekvenserna, avstyrker motionerna Sf35 yrkande 7 och Sf37 yrkande 1.Sjukpenningberäkning vid blandade inkomsterNuvarande reglerVid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst skall bortses från sådan inkomstsom överstiger 7,5 basbelopp. Det belopp som skall undantas skall i förstahand räknas av från inkomst av annat förvärvsarbete. För den som harsjukpenninggrundande inkomst av både anställning och annat förvärvsarbeteskall ersättningen enligt AFL beräknas var för sig. För den del avsjukpenninggrundande inkomst som hänför sig till anställningen tim/dagberäknassjukpenningen av sjukperioden och för den del avsjukpenninggrundande inkomst som hänför sig till annat förvärvsarbetekalenderdagsberäknas sjukpenningen. Hel sjukpenning för är summan av debåda delarna. Timberäknad sjukpenning utges endast för dagar då den försäkradeskulle ha arbetat. För den som omfattas av sjuklönelagen betalar arbetsgivarensjuklön ().MotionI motion Sf210 yrkande 1 av m.fl. (m) begärs skyndsamutredning av sjukpenningberäkningen för försäkrade med blandinkomster.Motionärerna redovisar ett fall där den försäkrade arbetar både som anställdoch som egenföretagare. Inkomsten av anställning uppgår till och avannat förvärvsarbete till , dvs. Vid sjukdomerhåller den försäkrade i exemplet inte någonsjukpenning beräknad på anställningsinkomsten, eftersom den försäkrade då inteskulle ha arbetat som anställd. Däremot utges sjukpenning beräknad påinkomsten av annat förvärvsarbete. På grund av reglerna i AFL utges docksjukpenningen endast på ett underlag om , som är skillnaden mellananställningsinkomsten () och den maximala sjukpenninggrundandeinkomsten , (7,5 basbelopp). Motionärerna anser, inte minstmot bakgrund av att avgifter betalas även på inkomstdelar över 7,5 basbeloppatt ersättningen blir för låg i ett fall som detta.UtskottetUtskottet har förståelse för uppfattningen att de aktuella reglerna i ett fallsom detta ger ett mindre tillfredsställande resultat. Utskottet kan dockkonstatera att denna effekt av reglerna förutsågs vid införandet av de s.k.timsjukpenningreglerna (prop. 1986/87:69, bet. 1986/87:SfU12, rskr.1986/87:182). I propositionen uttalades att det föreslagna beräkningssättetför personer med blandad inkomst kan få till följd att ersättning till enförsäkrad vars sammanlagda sjukpenninggrundande inkomst helt eller delvisöverstiger 7,5 basbelopp kan bli för låg eller helt utebli. Det kan enligt vadsom anfördes i propositionen inträffa om en försäkrad med höganställningsinkomst på grund av sjukdom måste avstå från arbete då haninte skulle ha utfört arbete i anställningen men väl i den andrasysselsättningen. Regeringen var bl.a. av administrativa skäl inte beredd attföreslå särskilda regler för dessa fall.Utskottet har i det föregående redovisat att i uppdraget (dir. 1996:52) förUtredningen om översyn av inkomstbegreppen inom bidrags- ochsocialförsäkringssystemen ingår även att redovisa förslag till så långt sommöjligt gemensamma regler för hur inkomst skall beräknas. Därvid skallmålsättningen vara ett system där anställda, egna företagare, ägare tillfåmansbolag och de som i olika former kombinerar anställning med att vara egnaföretagare på ett likvärdigt sätt kan åtnjuta de bidrags- ochsocialförsäkringsförmåner som finns.Regeringen har som tidigare nämnts i proposition 1996/97:150 aviseratförslag om ändringar av reglerna för sjukpenninggrundande inkomst tillseptember 1997. Utskottet anser att propositionen bör avvaktas och avstyrkerdärför motion Sf210 yrkande 1.Samverkan och rehabiliteringAllmänt om rehabiliteringRegler om rehabilitering och rehabiliteringsersättning finns i 22 kap. AFL.Enligt dessa skall arbetsgivaren, om det inte framstår som obehövligt, påbörjaen rehabiliteringsutredning bl.a. när den försäkrade till följd av sjukdomhelt eller delvis har varit frånvarande från sitt arbete eller när den försäkrades arbete ofta har avbrutits avkortare sjukperioder. I arbetsgivarens ansvar ingår också att vidta dearbetslivsinriktade rehabiliteringsåtgärder som kan genomföras inom eller ianslutning till den egna verksamheten. skall samordna ochutöva tillsyn över de insatser som behövs för rehabiliteringsverksamheten ochansvara för att rehabilitering kommer till stånd när arbetsgivare saknas ellerinte fullgör sina åtaganden. skall också upprätta enrehabiliteringsplan om den försäkrade är i behov av någon arbetslivsinriktadåtgärd. Rehabiliteringsersättning utges under vissa förutsättningar när enförsäkrad, vars arbetsförmåga till följd av sjukdom är nedsatt med minst enfjärdedel, deltar i en arbetslivsinriktad rehabilitering.Rehabiliteringsersättning består av rehabiliteringspenning, som för närvarandeutges av den sjukpenninggrundande inkomsten, och ett särskilt bidrag.För köp av yrkesinriktade rehabiliteringstjänster avsätts särskilda medelsom får användas av försäkringskassorna för köp av sådana tjänster. har avsatts för detta ändamål.Inom ramen för den årliga överenskommelsen mellan regeringen och företrädareför sjukvårdshuvudmännen om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m.har avsatts särskilda medel för rehabiliterings- ochbehandlingsinsatser inom hälso- och sjukvården. Medlen utbetalas avförsäkringskassan efter det att en överenskommelse har träffats mellan kassanoch huvudmannen om medlens användning. har avsatts 250 miljonerkronor för detta ändamål.Enligt lagen (1992:863) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordningmellan socialförsäkring och hälso- och sjukvård bedrivs sedan år 1993försöksverksamhet på lokal nivå inom fem försöksområden (FINSAM). Försökstidenär förlängd till utgången av .