bet · GK01FiU20 · 1997-05-29 00:00:00 — Det återstående finansieringsbehovet avsesbli tillgodosett genom att en del av den ram som regeringen föreslår skallavsättas för att en ekologiskt hållbar utveckling skall tas i anspråk för dethär aktuella ändamålet.Medel till stödet till kärnteknisk forskning och forskningsreaktorn iStudsvik, som anvisats under utgiftsområde 21, föreslås fr.o.m. år1998 anvisas under utgiftsområde 16.I en tablå redovisas föreslagna utgiftsramar enligt propositionen ochmotionerna.Förslag till ram för utgiftsområde 21 EnergiBelopp i --------------------------------------------------------------------------------------------------------|År ||Proposi-||Oppositionspartiernas avvikelser|| || ||från propositionens ram |-----------------------------------------------------| || || || || || || || ||tionen ||Moderata||||Vänster-||Miljö-||Kristdemo-|| || ||samlings-||liberalerna||partiet||partiet||kraterna|| || ||partiet|| || ||de || || || || || || ||gröna || |----------------------------------------------------------------------------------------------------------|1998||1 569 || - || (0 || (0 ||+400 || +30|| || || 867 || || || || |-----------------------------------------------------|1999||1 812 || - || (0 || - ||+400 || +30|| || || 952 || || || || |-----------------------------------------------------|2000||1 490 || - || (0 || - ||+400 || +30|| || || 703 || || || || |-----------------------------------------------------Moderata samlingspartiet anför i motion Fi42 att energiforskningens andel avden totala forskningsbudgeten har varit jämförelsevislåg varför det nu behövs vissa tillskott till energiforskningen. Motionärernaavvisar regeringens omställningsprogram men föreslår ökade forskningsresurser.I motionen påpekas att regeringens politik är skadlig för miljön,sysselsättningen och tillväxten. De sammanlagda kostnaderna för attkärnkraften avvecklas redovisas inte av regeringen men uppgår tillmiljardbelopp.Miljöpartiet de gröna föreslår i motion Fi45 en utökad ram förutgiftsområdet. Ökningen skall användas för att snabbare kunna genomföraomställningen till ett förnybart och miljövänligt energisystem. Det främstaincitamentet är dock ett mer genomtänkt användande av ekonomiska styrmedel iform av grön skatteväxling.Kristdemokraterna förordar i motion Fi46 ett ökat investeringsbidrag tillvindkraft och småskalig vattenkraft.Näringsutskottet anser i sitt yttrande (NU8y) att propositionen börtillstyrkas och att motionerna Fi42 (m), Fi43 (fp), Fi44 (v), Fi45 (mp) ochFi46 (kd) i berörda delar bör avstyrkas. har i sitt yttrande,förutom budgetmässiga konsekvenser, inte gått närmare in på frågor omenergipolitiken. har i stället hänvisat till sin pågåendebehandling av den energipolitiska propositionen. Behandlingen skall varaavslutad i slutet av maj.Företrädare för Moderata samlingspartiet, liberalerna,de gröna och har var för sig avgivit avvikandemeningar till yttrandet.Finansutskottet återkommer senare i avsnittet sammanfattandebedömning av budgetförslagen och redovisar sina överväganden beträffandefördelningen av utgifter på utgiftsområden.Utgiftsområde 22 KommunikationerUtgiftsområdet omfattar investeringar i samt drift och underhåll av vägar ochjärnvägar. Utgiftsområdet omfattar även sjöfart, luftfart, post,telekommunikationer, forskning samt övergripande informationsteknikfrågor. Detotala utgifterna för utgiftsområdet uppgår enligt statsbudgetentill 25,1 miljarder kronor.Regeringen erinrar i vårpropositionen (avsnitt 5.6.2) om att de svenskaflygplatserna måste anpassas till de krav som följer av Schengensamarbetet.Regeringen redovisar att har presenterat ett förslag tillanpassningsprogram innebärande investeringar på . Regeringen anser inte att några särskilda anslagsmedelkan disponeras för eller andra myndigheter men föreslår att enviss nedsättning av inleveranskrav får ske med hänsyn tillomfattningen av de investeringar som kommer att behöva ske. Regeringen avseratt återkomma med ett närmare förslag i budgetpropositionen i höst.Av propositionen framgår vidare att utgiftsområdet beräknas tillföras för genomförandet av ett nationelltinvesteringsprogram för infrastrukturutveckling. Programmet avses, enligtpropositionen, omfatta ytterligare medel som behövs för finansiering av vissainfrastrukturinvesteringar som inte ingår i den ordinarie planeringsramen.Programmet utgör en del av regeringens fempunktsprogram för arbete ochutbildning. I det nämnda nationella investeringsprogrammet förinfrastrukturutveckling ingår enligt propositionen (avsnitt 4.8) bl.a.utbyggnad av mellan och samt en nationell finansieringav reviderade storstadspaket för respektive . I programmetmedges också att det skapas en finansiell beredskap för fortsatt statligt stödtill Inlandsbanan.Regeringen aviserar också i propositionen att den avser att avge ett samlatförslag till om den framtida kommunikationspolitiken.Propositionens och oppositionspartiernas förslag till preliminär ramnivå förutgiftsområdet redovisas i efterföljande tabell.Förslag till ram för utgiftsområde 22 KommunikationerBelopp i --------------------------------------------------------------------------------------------------------|År ||Proposi-||Oppositionspartiernas avvikelser|| || ||från propositionens ram |-----------------------------------------------------| || || || || || || || ||tionen ||Moderata||||Vänster-||Miljö-||Kristdemo-|| || ||samlings-||liberalerna||partiet||partiet||kraterna|| || ||partiet|| || ||de || || || || || || ||gröna || |----------------------------------------------------------------------------------------------------------|1998|| 23 || - 1 || - 3 || - || + || -|| || 957 || 871 || 300 ||700 || 719 || 185|-----------------------------------------------------|1999|| 26 || - 3 || - 3 || .. || + || -|| || 459 || 922 || 300 || || 900 || 185|-----------------------------------------------------|2000|| 27 || - 6 || - 3 || .. || + || -|| || 137 || 160 || 400 || ||1800 || 185|-----------------------------------------------------Moderata samlingspartiet framhåller i motion Fi42 att det finns storamöjligheter att effektivisera de statliga myndigheternas verksamhet genomkonkurrensutsättning och bolagiseringar. Motionärerna menar att varjetrafikslags konkurrenskraft skall vara neutral mot andra trafikslag.Regeringens förslag om och måste granskas med dettasom bakgrund. Genom att bröts tidigare i vår stårtrafiksituationen i utan en varaktig lösning. kommeräven fortsättningsvis att verka för att trafiksituationen i våra två störstastäder löses på ett ansvarsfullt sätt och eftersträvar en lösning där statentillsammans med kommunerna och trafikanterna tar ett gemensamt ansvar för attlösa finansieringen.I motion Fi88 (m) anförs att behöver tillföras kapital. Därmedskulle bolaget kunna utvecklas och stärka konkurrenskraften i svensktnäringsliv och främja ökad sysselsättning. Vidare framhålls att avregleringenav postområdet inte har skett på bästa sätt för landet och näringen. Det ärdärför, enligt motionärernas mening, nödvändigt att se över postlagen ochgenomföra de förändringar som krävs för att uppnå en konkurrensneutral ocheffektiv postservice i hela landet (yrkande 2).Folkpartiet liberalerna föreslår i motion Fi43 en minskning med drygt 3miljarder kronor på utgiftsområdet i förhållande till regeringens förslaggenom tidförskjutning av infrastrukturinvesteringar.Vänsterpartiet framhåller i motion Fi44 att man vill bereda rum för bl.a. ensänkning av banavgifterna, upphandling av olönsam järnvägstrafik, biljettstödför SJ:s persontrafik och ökade kollektiva satsningar. Motionärerna önskarfinansiera kostnaderna härför i huvudsak med en minskning av anslaget fördrift och underhåll av vägar. bör byggas och regeringenbör inom EU driva frågan om att banan tas upp som ett TEN-projekt. BeträffandeInlandsbanan ser en fara i resonemanget att endast de mesttrafikerade bitarna skall stödjas. Regeringen bör enligt motionärerna sökafinna en lösning som rör hela banan. framhåller också imotionen att något beslut vad gäller svenskt deltagande i Schengensamarbetetinte tagits i (yrkande 27). avvaktar regeringens preciseringar i kommandeproposition.Miljöpartiet de gröna framhåller inledningsvis i motion Fi45 attinvesteringsplanerna för vägar och järnvägar måste omprövas utifrån ett mål omgod tillgång till kommunikationer i hela landet och drastiskt minskade utsläppfrån trafiken. Anslagen för byggande av vägar kan kraftigt minskas samtidigtsom det behövs en kraftigt utökad ram för byggande av järnvägar ochlänstrafikanläggningar. Motionärerna anser att anslagen för drift ochunderhåll av järnvägar och för köp av interregional persontrafik måste öka.Anslaget till administrationskostnader kan dras ned. Miljöpartietavvisar regeringens förslag om att använda statliga medel för finansiering avvägbyggande i och . Medlen bör i stället användas förinfrastrukturinvesteringar i främst järnvägar. Motionärerna avvisar också ennedsättning av inleveranskrav. Kostnaderna bör bäras avflygpassagerarna i form av ytterligare luftfartsavgifter.Kristdemokraterna godtar i motion Fi46 satsningen på och anseratt en finansiell beredskap i enlighet med propositionen måste skapas vadgäller . Motionärerna anser också att garantier måste skapas föratt skall kunna hållas samman i hela sin längd från tillGällivare. Motionärerna anser att en helstatlig finansiering förtrafiklösningarna i och är enda sättet att ersätta denhavererade regionala finansieringen. anser vidare attbesparingar kan göras genom rationaliseringar av och Vägverket.Motionärerna menar också att en ökad satsning bör föreslås för att kunnabevara kommunala flygplatser i skogslänen.I motion Fi58 av () och () framhålls att detnya förslaget till lösning för trafiköverenskommelsen för skiljer sigfrån den ursprungliga Göteborgsöverenskommelsen. Motionärerna önskar ettriksdagens tillkännagivande till regeringen om vissa åtgärder för attgenomföra väg- och kollektivtrafikprojekt i Göteborgsområdet.I motion Fi53 av () framhålls att det är angeläget att de1,som kommer att behövas för fortsatta investeringar iStockholm utöver statliga infrastrukturplaner används för att i möjligaste månskynda på med kapacitetsökningen av järnvägen söderut från central.Enligt motion Fi78 av () bör som sin mening geregeringen till känna vad i motionen anförts om kommunikationer och service.Motionären framhåller att investeringar för att förbättra person- ochgodstransporterna är av avgörande betydelse för att ge möjlighet till enutveckling i alla delar av landet. Motionären betonar vidare att avregleringenav post- och teletjänsterna inte får leda till att dessa blir sämre ellerdyrare i vissa delar av landet (yrkande 2).Enligt motion Fi70 av () är det viktigt attbanunderhållsmedel avsätts så att hela sträckning mellan Moraoch kan bibehållas och utvecklas. För att inlandets näringsliv skallkunna planera för framtiden och känna sig tryggt bör ett beslut omInlandsbanan vara långsiktigt.Trafikutskottet tillstyrker i sitt yttrande (TU2y) propositionens förslag ochavvisar motionernas alternativa förslag till ramnivåer. Avvikande meningar haravgivits av Moderata samlingspartiet, liberalerna, Vänsterpartietoch de gröna.Justitieutskottet anför i sitt yttrande (JuU3y) att justitieutskottetnaturligtvis ingenting har att invända mot att kostnaderna förSchengensamarbetet belastar respektive utgiftsområde; något annat skulle meddet nya budgetsystemet knappast vara möjligt. Däremot anser justitieutskottetdet inte rimligt att på det underlag som presenteras i propositionen taställning till att finansieringen skall ske inom befintliga ramar. Detta ärenligt justitieutskottets mening en fråga som måste bedömas från fall tillfall. noterar att regeringen i praktiken synes ha sammauppfattning och hänvisar till vårpropositionen (s. 114), där regeringennämligen anför att en viss nedsättning av inleveranskrav börkunna ske med hänsyn till omfattningen av de investeringar som kommer attbehövas.Finansutskottet återkommer senare i avsnittet sammanfattandebedömning av budgetförslagen och redovisar sina överväganden beträffandefördelningen av utgifter på utgiftsområden.Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringarUtgiftsområdet omfattar jordbruk och trädgårdsnäring, fiske, rennäring,djurskydd och djurhälsovård, livsmedelskontroll, viss utbildning och forskningsamt skogsnäring.De totala utgifterna för utgiftsområdet uppgår enligt statsbudgettill . Två tredjedelar av utgifterna finansieras från EG-budgeten. Merparten av EG-stödet, , avser obligatoriskaåtgärder såsom arealersättning, djurbidrag, intervention och exportbidrag.Därtill kommer delfinansierade, frivilliga stöd och ersättningar somförutsätter nationell medfinansiering. Till dessa hör miljöersättningar, stödtill mindre gynnade områden och strukturstöd.Regeringen har vid beräkningen av utgiftsområdesramen utgått från enneddragning med på regionala stöd till jordbruket, 13miljoner kronor på stödet till avbytarverksamheten och påSkogsvårdsorganisationen. Därtill har hänsyn tagits till den tidigareaviserade besparingen på . Regeringen har även beaktatdriftskostnader för den digitala blockdatabasen. Ramen har också ökats med 700miljoner kronor för bl.a. en utvidgning av miljöprogrammet för jordbruket,vilket medfinansieras från EU-budgeten. Ramen kan komma att justeras ibudgetpropositionen, bl.a. för en ökning av antalet utbildningsplatser vidSveriges och för administration av system för märkningoch identifiering av nötkreatur samt för obligatoriska kontrollåtgärder inomfiskets område.Propositionens och oppositionens förslag till preliminär ramnivå förutgiftsområdet redovisas i följande tabell.Förslag till ram för utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske medanslutande näringarBelopp i --------------------------------------------------------------------------------------------------------|År ||Proposi-||Oppositionspartiernas avvikelser|| || ||från propositionens ram |-----------------------------------------------------| || || || || || || || ||tionen ||Moderata||||Vänster-||Miljö-||Kristdemo-|| || ||samlings-||liberalerna||partiet||partiet||kraterna|| || ||partiet|| || ||de || || || || || || ||gröna || |----------------------------------------------------------------------------------------------------------|1998|| 13 || ± 0 || ± 0 || - || - || +|| || 938 || || ||247 || 118 || 25|-----------------------------------------------------|1999|| 14 || ± 0 || ± 0 || -- || - || +|| || 014 || || || || 128 || 25|-----------------------------------------------------|2000|| 14 || ± 0 || ± 0 || -- || - || +|| || 084 || || || || 138 || 25|-----------------------------------------------------Moderata samlingspartiet föreslår i sin partimotion Fi42 och Folkpartietliberalerna i sin partimotion Fi43 samma preliminära ramar för utgiftsområdetsom regeringen.Vänsterpartiet föreslår i motion Fi44 en något lägre preliminär utgiftsramför än regeringen. Enligt motionärerna är det bättre att utnyttja densista delen av den framförhandlade ramen för miljöstöden inför den nyafemårsperioden som träder 2000. Då finns det tid att göra engrundlig översyn och förbättring av de nuvarande stöden. Regeringens förslagbeträffande regionalt stöd och avbytarverksamhet avvisas. En neddragning av deregionala stöden är en signal om att regeringen inte värnar om jordbruket inorra samt skogs- och mellanbygderna. Vidare bör ramen utökas med 20miljoner kronor för fiskevård. Ytterligare bör tillförasramen för finansiering av regeringens program för radonsanering. Enligtmotionärerna är det olämpligt att använda medel ur reservationsanslagetInvesteringsbidrag för främjande av omställning i ekologiskt hållbar riktningför detta ändamål.I motion Fi45 anser de gröna att det framförhandlademiljöstödet bör utnyttjas . Den av regeringen föreslagna ökningen avmiljöstödet reduceras dock något av flera skäl. Dels bör den svenska delen avmiljöstödet bekostas av höjda skatter på handelsgödsel och bekämpningsmedel,dels återförs den av regeringen föreslagna reduktionen av regionala stöd på 50miljoner kronor. Den ökade ramen för miljöstöd skall användas inom deexisterande miljöstöden och i övrigt till program utformade så att de små ochmedelstora gårdarna i skogs- och mellanbygd gynnas. Enligt motionärerna varsänkningen av avbytarstödet alltför kraftig, och därför föreslås etthögre stöd . I stället för fiskevårdsavgift bör stödtill fiskevård rymmas inom ramen för statsbudgeten.I motion Fi46 yrkar på högre preliminära utgiftsramar änregeringen föreslagit. Enligt motionärerna bör ytterligare 12 miljoner kronoravsättas för att i första hand stärka LFA-områden. Regeringens tänktabesparing med på avbytarverksamheten avvisas.Enligt motion Fi51 av och () är det angelägetatt miljönytta och enkla regler får prägla ramarna för ett utbyggtmiljöprogram och även att miljöersättningen kan utgå i hela . Då kan deunika miljökriterier som det norrländska odlingslandskapet och jordbruketskapar säkras och utvecklas positivt (yrkande 1). Vidare framhålls betydelsenav jämförbara konkurrensvillkor för svenskt jordbruk, speciellt med avseendepå fördyrande produktionsskatter. Det är angeläget att regeringen skaparvillkor för det svenska och norrländska jordbruket så att produkter från vårtjordbruk kan konkurrera på jämförbara villkor med jordbruksprodukter frånandra EU-länder (yrkande 2). När det gäller en eventuell neddragning avregionalt stöd får detta enligt motionärerna inte innebära att det nationellastödet skärs ner i stödområdena 1-3 och inte heller någon besparing på LFA-nord (yrkande 3).I motion Fi55 av och () framhållsbetydelsen av ökad medelstilldelning till anläggande av dammar och våtmarkerinom ramen för EU:s miljöstöd (yrkande 1). Näringsläckaget i Sydsverigefortsätter oförminskat till havet. Den mest verkningsfulla åtgärden är enrestaurering av det vattenhållande landskapet. Denna resursökning bör ske medtyngdpunkt mot (yrkande 2).Enligt motion Fi78 av () yrkande 1 utlovades vid SverigesEU-inträde att norra skulle erhålla oförändrad nivå påregionalersättningen i jordbruket. Regeringsförslaget att minska det regionalastödet till jordbruket med står därför inte iöverensstämmelse med tidigare uttalanden. En utredning har tillsatts meduppdrag att göra en översyn av de regionala stöden till jordbruket. Att idetta läge genomföra en besparing på stödet till jordbruket i norra inte anses vara rimligt.I motion Fi79 av och (c, s) framhålls attdet ökade miljöstödet inte kommer att fördelas till samma brukare som fårdel av Norrlandsstödet. Stödet bör därför utges i nuvarande utsträckning, ochdessa medel bör tas från miljöstödet.Jordbruksutskottet delar i sitt yttrande (JoU4y) regeringens bedömning attverksamheten kan genomföras inom den ram som preliminärt beräknas förutgiftsområdet och tillstyrker regeringens förslag i denna del. Detta innebäratt vissa ytterligare besparingar måste göras inom utgiftsområdet trots attden totala ramen utökas. Ett slutgiltigt ställningstagande i denna delförutsätter en mer ingående bedömning av de förslag och överväganden somframförts i propositionen och de med anledning härav väckta motionerna.Jordbruksutskottet avstyrker motionerna Fi44 (v) yrkande 5 delvis, Fi45 (mp)yrkande 41 delvis, Fi46 (kd) yrkande 4 delvis, Fi51 (m) yrkande 3, Fi78 (c)yrkande 1 och Fi79 (c, s).Jordbruksutskottet har ingen annan uppfattning än den som redovisas imotionerna Fi51 (m) och Fi55 (m) när det gäller betydelsen av ett restaureratvattenhållande landskap och att enkelhet och miljönytta bör prägla ett utökatmiljöersättningsprogram till jordbruket. I avvaktan på regeringens fortsattaberedning av förslaget om miljöersättningsprogram från anserutskottet det inte meningsfullt att nu föreslå något riksdagsuttalande medanledning av motionerna Fi51 (m) yrkande 1 och Fi55 (m). Motionerna avstyrks iberörda delar.Regeringen har tillsatt en utredning med uppdrag att studera vissa frågor avsärskild betydelse för livsmedelssektorns omställning och expansion (dir.1996:73). Uppdraget skall redovisas . seringen anledning att gå närmare in på dessa frågor i detta sammanhang ochavstyrker motion Fi51 (m) yrkande 2.Till yttrandet har fogats avvikande meningar av ochMiljöpartiets företrädare.Finansutskottet återkommer senare i avsnittet sammanfattandebedömning av budgetförslagen och redovisar sina överväganden beträffandefördelningen av utgifter på utgiftsområden.Utgiftsområde 24 NäringslivUtgiftsområdet omfattar näringspolitik, teknologisk infrastruktur,konkurrensfrågor, teknisk forskning och utveckling, utrikeshandel, export- ochinvesteringsfrämjande, kooperativa frågor samt konsumentfrågor. För år 1997uppgår de totala utgifterna enligt statsbudget till 2,9 miljarder kronor.I vårpropositionen (avsnitt 5.6.2) redovisas att under den fortsattamandatperioden kommer småföretagens - inklusive de kooperativa företagens -betydelse som skapare av sysselsättning m.m. att uppmärksammas i högre grad.Riksdagen fattade , på regeringens förslag, beslut om denforskningspolitik som skall gälla för budgetåren 1997(1999. ökade krav på högskolans samverkan med det omgivande samhället samtfasta och ökade forskningsresurser vid de små och medelstora högskolorna.Dessa förändringar bidrar till att stärka svenska företags kunskapsbas ochinternationella konkurrenskraft.En varaktig besparing uppgående till har genomförts påanslaget för teknisk forskning och utveckling , och enbesparing om ytterligare är beslutad . Dessa besparingar kommer till viss del att kompenseras avmedel från de s.k. forskningsstiftelserna. Hänsyn har vidare tagits till ivårpropositionen föreslagna extra insatser på vardera förinformation om kooperativt företagande och kvinnors företagande fr.o.m. år1998. Utöver de nyssnämnda besparingarna föreslår regeringen ytterligarebesparingar på , avsedda att finansieraföreslagna utgiftsökningar.I en tablå redovisas föreslagna utgiftsramar enligt propositionen ochmotionerna.Förslag till ram för utgiftsområde 24 NäringslivBelopp i --------------------------------------------------------------------------------------------------------|År ||Proposi-||Oppositionspartiernas avvikelser|| || ||från propositionens ram |-----------------------------------------------------| || || || || || || || ||tionen ||Moderata||||Vänster-||Miljö-||Kristdemo-|| || ||samlings-||liberalerna||partiet||partiet||kraterna|| || ||partiet|| || ||de || || || || || || ||gröna || |----------------------------------------------------------------------------------------------------------|1998||2 572 ||+100 || -63 ||+500 || - ||+400|| || || || || || 218 || |-----------------------------------------------------|1999||2 555 ||+100 || -63 || - || - ||+700|| || || || || || 228 || |-----------------------------------------------------|2000||2 602 ||+100 || -63 || - || - || +1|| || || || || || 230 || 000|-----------------------------------------------------Moderata samlingspartiet anför i motion Fi42 att näringspolitiken måste ges enradikalt annorlunda inriktning. De tidigare aktieförsäljningarna i statligaföretag borde återupptas, vilket även skulle stärka statsfinanserna.Motionärerna avvisar regeringens besparing vad avser den tekniska forskningen.Vänsterpartiet föreslår i motion Fi44 att Närings- ochteknikutvecklingsverket () skall få ett ökat anslag med 400 miljonerkronor som ett steg i riktning mot att utveckla de s.k.tillväxtbranscherna.