bet · GK01SoU18 · 1997-05-15 00:00:00 — Familjenoch/eller den unge bör kunna begära och själva få välja ett ombud eller enkontaktperson som stöd. Vidare anser motionärerna att vårdens kvalitet skallvara av överordnad betydelse. Vårdens innehåll måste kvalitetssäkras så att endifferentiering och individanpassning kommer till stånd.I motion So44 av m.fl. (m) yrkas att beslutar ändra 14kap. 2 § sekretesslagen i enlighet med vad som anförts i motionen (yrkande 9).Enligt motionärerna är uppgiften att minska ungdomsbrottsligheten ochförhindra att unga människor fastnar i kriminalitet en av de mestprioriterade. Ett sätt att utveckla och polisensbrottsförebyggande arbete vad gäller insatser för barn och ungdomar är attmjuka upp sekretessreglerna, vilka nu försvårar ett effektivt samarbete mellanmyndigheterna. I en utredningspromemoria från , Ju1994:E,föreslogs en komplettering av 14 kap. 2 § sekretesslagen innebärande attsocialtjänstsekretess inte skall hindra att uppgifter om ungdomar och derasnärstående lämnas till polisen om det föreligger en påtaglig risk att den ungeskall begå brott och uppgifterna dessutom kan antas bidra till att förhindrabrott. Enligt motionärerna bör besluta om en komplettering avovannämnda lagrum i enlighet med förslaget i promemorian.I motion So48 av m.fl. (fp) yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om samverkan mellansocialtjänsten och olika samhällssektorer för att åstadkomma bästa möjligainsatser för den enskilde (yrkande 7). Motionärerna anser att goda exempel vadgäller samverkan skall förmedlas till de olika inblandade samhällsorganen påett effektivare sätt än . På några ställen i landet görs försök därmödrahälsovården, barnhälsovården och skolhälsovården samlokaliseras ochtidigt samverkar kring riskbarn. Enligt motionärerna bör sådana försökstimuleras och resultaten ligga till grund för nya organisationsformer ocharbetssätt.Utskottets bedömningUtskottet ställer sig bakom regeringens bedömning om vikten av tidiga insatserinom alla verksamheter för barn och ungdomar. Ett väl fungerande samarbete medandra myndigheter underlättar för att ingripa på ett tidigtstadium. Utskottet instämmer i regeringens förslag att bl.a. skärpaskyldigheten att göra anmälan till om barn som far illa ochtillstyrker därför 71 § förslaget till lag om ändring i SoL. Utskottettillstyrker även förslaget om ändring i 36 kap. 5 § fjärde stycketrättegångsbalken. Vid genomförandet av ändringen bör beaktas att femte styckethar givits ny lydelse genom beslut (prop.1996/97:97, KU18, rskr. 207, SFS 1997:000).Utskottet behandlade senast i betänkande 1994/95:SoU26 motioner om att enmotsvarighet till 26 § barnavårdslagen bör föras in i LVU. Enligt utskottethade dessa åtgärder som enligt barnavårdslagen var möjliga kommit att saknapraktisk betydelse långt innan lagen upphörde att gälla. Utskottet ansåg attde möjligheter till förebyggande åtgärder som stadgas i LVU fick ansestillräckliga och avstyrkte motionerna. Utskottetvidhåller denna inställning och avstyrker motion So603 (m) yrkande 5.När det gäller vård av unga skall frivilliga överenskommelser mellansocialtjänsten och vårdnadshavarna och/eller den unge prövas i första hand.Först när frivilliga insatser anses otillräckliga blir bestämmelserna i omexempelvis s.k. mellantvång tillämpliga. Enligt utskottets mening saknasanledning att ta bort möjligheten att besluta om mellantvång. Som regelbeviljas rättshjälp genom offentligt biträde i ärende hos socialnämnd och imål hos allmän domstol angående bl.a. beredande av vård enligt LVU. Storamöjligheter finns för den enskilde att välja biträde. I propositionen föreslåsatt en bestämmelse införs i SoL om att insatser skall vara avgod kvalitet. Regeringen uttalar bl.a. att en förtroendefull samverkan mellanden enskilde och personal är av stor betydelse för kvalitetensamt att det är väsentligt att den enskilde har ett reellt inflytande över deinsatser som ges. Utskottet avstyrker motion So652 (v) yrkande 1.Såväl socialutskottet som justitieutskottet har behandlatmotionsyrkanden om ändringar i sekretesslagen i syfte att underlätta polisensoch samarbete (1996/97:SoU10 respektive 1996/97:JuU12). Bådautskotten avstyrkte motionerna med hänvisning till att Justitiedepartementetspromemoria Ju 1994:E är under beredning i departementet. Riksdagenföljde utskotten.Utskottet vidhåller denna inställning och avstyrker därför motion So44 (m)yrkande 9.I propositionen betonas vikten av en utvecklad samverkan för attsocialtjänsten skall kunna utföra sina uppgifter på ett tillfredsställandesätt. I arbetet med barn är ett väl fungerande samarbete mellan socialtjänstenoch bl.a. mödra- och barnhälsovård, barnomsorg, skola och barnpsykiatri oftaen förutsättning för att tidiga och förebyggande åtgärder skall kunna vidtas.Utskottet förutsätter att goda exempel på samverkan mellan samhällsorganensprids. Regeringen har i olika sammanhang krävt att de centrala myndigheternasamverkar över myndighetsgränserna och kommer enligt propositionenfortsättningsvis att mer konkret underlätta och främja samarbete på olikanivåer inom välfärdsområdet. Något initiativ från sida medanledning av motion So48 (fp) yrkande 7 är enligt utskottets mening intepåkallat. Utskottet avstyrker motionen.Regeringen föreslår i propositionen några smärre ändringar av 12 § SoL, bl.a.ett tillägg med innebörd att socialnämnden skall tillgodose barns ochungdomars behov av stöd och hjälp efter att ett mål eller ärende om adoptionhar avgjorts av en domstol. Med anledning av att utländska adoptionsbeslut kanmeddelas även av andra organ än domstolar föreslår utskottet att riksdagenantar 12 § i regeringens förslag till lag om ändring i SoL med den ändringenatt orden ?av en domstol? utgår.Socialtjänstens utredningsskyldighetEnligt 47 § SoL får uppdrag att besluta på socialnämndens vägnar ges åt ensärskild avdelning som består av ledamöter eller ersättare i nämnden bl.a. iärenden som avser medgivande till att ett barn tas emot i ett enskilt hem förstadigvarande vård och fostran (25 § socialtjänstlagen), omprövning av sådanafrivilliga placeringar (28 § samma lag) samt omhändertagande enligt6 § LVU. Om nämndens beslut enligt den sistnämnda paragrafen inte kan avvaktasfår nämndens ordförande eller någon annan ledamot som nämnden har förordnatbesluta om omhändertagande. Någon ändring i detta avseende föreslås inte ipropositionen.I propositionen föreslås att reglerna om allmännautredningsskyldighet i 50 § SoL kompletteras med särskilda bestämmelser förärenden som rör underårigas behov av skydd eller stöd. För bedömningen avbehovet av insatser får socialnämnden konsultera sakkunniga samt i övrigt tade kontakter som behövs. Utredningen skall bedrivas så att inte någon onödigtutsätts för skada eller olägenhet och inte göras mer omfattande än vad som ärmotiverat av omständigheterna i ärendet. Den som berörs skall underrättas omatt en utredning inleds. Utredningen skall bedrivas skyndsamt och, om intesärskilda skäl föreligger, vara slutförd (50 a § SoL).Socialtjänsten skall vara skyldig att slutföra en utredning även om denunderårige byter vistelseort, dock inte om den nya kommunen samtycker till attta över utredningen av ärendet (50 b § SoL).Regeringen anför att det har riktats kritik i olika avseendenmot utredningar i barnavårdsärenden. har vidsin granskning funnit betydande svagheter i utredning och dokumentation.Enligt styrelsen krävs det särskilda, långsiktiga utvecklingsinsatser för attbygga upp och vidmakthålla en hög kompetens inom området. GenomSocialstyrelsens projekt i fokus har en sådan utvecklingsprocess inlettspå många håll i landet.Ifrågavarande förslag till lagbestämmelser syftar enligt propositionen tillatt skapa en struktur i utredningsarbetet. Utredningar som gäller barn som kanbehöva skydd bör ha högsta prioritet inom och skall inledasutan dröjsmål. Hur utredningsarbetet genomförs beror mer på utredarenskompetens och mindre på lagregler. Enligt regeringen kan ändå de regler som nuföreslås avhjälpa vissa förekommande brister. Det får inte råda något tvivelom att en utredning pågår. Familjen skall alltid informeras om nämndens beslutoch avsikter. Regeringen förutsätter vidare att eventuella konsulterinformeras om i vilket syfte de anlitas, vilka frågeställningar socialtjänstenvill ha besvarade osv. Ett tydligare utredningsförfarande skapar bättreförutsättningar för ett ökat förtroende för arbete hosallmänhet och hos andra myndigheter, anförs det.I propositionen föreslås vidare att ytterligare bestämmelser om dokumentationinförs i socialtjänstlagen, främst i förtydligande syfte och som komplementtill förvaltningslagens regler (51-52 §§ SoL). Handläggning av ärenden som rörenskilda samt genomförande av beslut om stödinsatser, vård och behandlingskall dokumenteras. Dokumentationen skall utvisa beslut och åtgärder somvidtas i ärendet samt faktiska omständigheter och händelser av betydelse.Vidare skall dokumentationen ske med respekt för den enskildes integritet. Denenskildes rätt till insyn markeras genom att det skall antecknas om han ellerhon anser att någon uppgift i dokumentationen är oriktig. Genom förslaget till70 a § SoL görs bestämmelserna i 51-52 §§ tillämpliga även för sådan enskildverksamhet som står under tillsyn. I 70 b § SoL föreslåsbestämmelser om hur den enskilde kan få ta del av en socialtjänsthandling i enpersonakt hos den som bedriver sådan enskild verksamhet.MotionernaI motion So44 av m.fl. (m) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en utredning om rutinerna vidtvångsomhändertagande av barn (yrkande 7). Motionärerna anför att det vidflera tillfällen framkommit kritik mot i anslutning tillomhändertaganden av barn. Enligt motionärerna är det av central betydelse atträttssäkerheten för den enskilda familjen förstärks. Endast mycket starka skälskall kunna föranleda att rycka upp ett barn från sin hemmiljö.Samtidigt måste beaktas att har till uppgift att värna de barnsom riskerar att fara illa. Den gamla barnavårdslagens konstruktion börstuderas. Motionärerna anser att frågorna kring tvångsomhändertagande av barnmåste bli föremål för en djupare analys samt att regeringen bör tillkalla enutredning som skall se över de nuvarande reglerna härom och föreslå nödvändigaändringar.Även i motion So628 av m.fl. (mp) hemställs om etttillkännagivande av att en kommitté bör tillsättas med uppdrag att se överlagstiftningen och dess tillämpning samt lämna förslag för att skapa ett merhumant omhändertagande av barn (yrkande 10).I motion So49 av m.fl. (mp) yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om lagreglering av huringripanden och utredningar skall genomföras för att garantera rättssäkerheten(yrkande 6). Ingripanden, omhändertaganden och utredningar som utförs avsocialtjänsten är enligt motionärerna så allvarliga ingrepp att den enskildemåste ges samma tydliga och lagliga garantier för rättssäkerhet som är falleti brottmål. Lika litet som vi kan acceptera att en oskyldig människa straffasför brott kan vi acceptera att bristfälliga utredningar leder till att barneller ungdomar skiljs från anhöriga, anförs det. Förslaget till skärpta reglerför dokumentation och journalhantering är enligt motionärerna bra menregeringen bör återkomma med förslag till åtgärder som ytterligare förstärkerrättssäkerheten för den enskilde i mål av denna karaktär.I motion So43 av m.fl. (m) yrkas att beslutar attbeslut om omhändertagande enligt socialtjänstlagen och lagen om vård av unga(LVU) skall fattas av den nämnd som är ansvarig för socialtjänstfrågor ienlighet med vad som anförts i motionen (yrkande 1). Enligt motionärerna är deärenden som rör omhändertaganden, särskilt när det gäller barn, de allrasvåraste och känsligaste inom område. De kräver stor kompetensoch livserfarenhet. I många fall har omhändertagandena visat sig vara grundadepå felaktiga uppgifter och resulterat i familjetragedier. Motionärerna anseratt delegationsrätten för beslut om omhänder-tagande enligt såvälsocialtjänstlagen som LVU bör försvinna och att det således alltid skall varasocialnämnden eller annan nämnd i kommunen som har ansvar försocialtjänstfrågor som skall fatta dessa beslut.I motion Ju512 av m.fl. (kd, s, m, c, v, mp) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt barnpsykologisk expertis får medverka då socialförvaltningen fattar beslutom barnens behandling när en förälder tas in på anstalt (yrkande 5). Enligtmotionärerna fattar socialsekreterarna oftast beslut om fosterhemsplaceringutan hörande av barnpsykologisk expertis med kunskaper om barnets behov ochutveckling. Vid anstaltsplacering bör hänsyn tas till hur viktigt det är attvidmakthålla eller bygga upp kontakten med familjen, övervakaren,arbetskamraterna och andra resurspersoner, anförs det.I motion So628 av m.fl. (mp) yrkas att ger regeringentill känna vad i motionen anförts om rätt till medborgarvittne ellerstödperson för den som kallas till överläggningar hos socialförvaltningeneller länsrätten (yrkande 7). Denna rätt bör enligt motionärerna alltidföreligga. Vidare begärs ett tillkännagivande av vad i motionen anförts om attförhandlingar i länsrätten skall vara öppna om de som berörs av målet såönskar (yrkande 8). Enligt motionärerna ifrågasätts ofta rättssäkerheten isociala mål av de parter som varit inblandade. Vid begäran om öppna dörrarmåste hänsyn tas till barnets bästa. Motionärerna begär även etttillkännagivande av vad i motionen anförts om att kontrollbesök i familjehemskall ske oanmälda (yrkande 9).I motion So608 av och () begärs etttillkännagivande av vad som anförts om uppföljning med hjälp av individuellakontaktpersoner efter en vistelse på ett s.k. § 12-hem. Enligt motionärernaåterfaller en stor del av de ungdomar som vistas på LVU-hem i missbruk ochkriminalitet. I de flesta fall utses visserligen en kontaktman till utskrivnaungdomar men av kostnadsskäl ofta inte någon på samma ort.I motion So40 av () m.fl. yrkas att hos regeringenbegär att ges i uppdrag att utforma direktiv för hurkönsbaserad statistik skall utformas för olika myndigheter (yrkande 14).Enligt motionärerna har den könsbaserade statistiken betydelse förjämställdheten mellan kvinnor och män och för att kunna görakonsekvensanalyser. Könsbaserad statistik på individnivå är också viktig förforskningen inom det sociala området. Därigenom kan avslöjas om t.ex.kvinnliga pensionärer får mindre hemtjänst än manliga, om kvinnor får mindreekonomiskt bistånd än män, om kvinnor eller män över huvud taget behandlasdiskriminerade inom socialtjänsten.Utskottets bedömningRegeringen konstaterar att kritik har riktats mot utredningari ärenden rörande barn och ungdom. Utskottet anser det angeläget attingripanden när det gäller barn sker med barnets bästa som målsättning. Ipropositionen föreslås nya bestämmelser om att insatser skallvara av god kvalitet samt att dess personal skall ha lämplig utbildning ocherfarenhet. har påbörjat ett arbete med syfte att höjakompetensen hos yrkesgrupper som arbetar med utsatta barn. Möjligheterna tillut- och fortbildning på området har också utökats. De föreslagnabestämmelserna i 50-52 samt 70 a och 70 b §§ SoL om utredningar ochdokumentation på område och om den enskildes rätt till insyn idokumentationen stärker enligt utskottets mening såväl rättssäkerheten förfamiljen och den enskildes integritet som skyddet för barnet i fråga.Utskottet förutsätter att vid sin tillsyn av socialtjänstenäven fortsättningsvis uppmärksamt följer utvecklingen av kvaliteten iutredningsarbetet rörande vård av barn och unga. Utskottet avstyrker med detsagda motionerna So44 (m) yrkande 7, So628 (mp) yrkande 10 och So49 (mp)yrkande 6.Vid en utredning huruvida socialnämnden behöver ingripa till en underårigsskydd eller stöd får nämnden enligt förslaget till 50 a § SoL konsulterasakkunniga, exempelvis barnpsykologisk expertis. Utskottet anser det angelägetatt nämnderna utnyttjar rätten att ta hjälp av sakkunniga i dessa ärenden.Genom förslaget till 22 § SoL framhålls vidare betydelsen av att främjasamhörigheten mellan barnet och dess anhöriga och andra närstående vid vård iannat hem än det egna. Detta är inte minst viktigt när en förälder tas in påanstalt. Motion Ju512 (kd, s, m, c, v, mp) är tillgodosedd och avstyrksdärför.Utskottet tillstyrker 50-52 samt 70 a och 70 b §§ i förslaget till lag omändring i SoL.Utskottet anser inte att socialnämndens möjlighet att delegera beslutsrättentill annan bör tas bort. Självklart är det angeläget att så långt som möjligtminimera risken för felaktiga beslut i ärenden om omhändertagande av barn. Ipropositionen föreslås därför att utredningarna skall förbättras och attkompetensen hos socialarbetarna stärks. Utskottet avstyrker motion So43 (m)yrkande 1.I ärenden eller mål angående bl.a. beredande av vård och omedelbartomhändertagande av barn enligt LVU förordnas regelmässigt ett offentligtbiträde för såväl vårdnadshavarna som den unge. Enligt utskottet får denenskildes behov av stöd under sammanträden och förhandlingar hossocialförvaltningen och i länsrätten därmed anses tillgodosett. Vidförhandlingar i mål enligt LVU får rätten förordna om stängda dörrar om detkan antas att det vid förhandlingen kommer att förebringas uppgift för vilkenhos domstolen gäller sekretess enligt sekretesslagen. Om de som berörs avmålet så önskar finns möjlighet att hålla förhandlingen inför öppna dörrar.Vad gäller besök i familjehem är detta en fråga som böravgöras av socialnämnden efter en bedömning i det enskilda fallet. Utskottetavstyrker motion So628 yrkandena 7-9.I propositionen betonas skyldighet att med särskilduppmärksamhet följa utvecklingen hos barn och ungdomar som har visat teckentill en ogynnsam utveckling och att sörja för att de får det skydd och stödsom de behöver. Enligt utskottet är det angeläget att behållerkontakten med barn och ungdomar som varit föremål för vård enligt LVU. Ett brasätt är att utse en kontaktperson för att följa den unges utveckling genomregelbundna kontakter. Motion So608 (kd) bör inte föranleda något initiativfrån sida. Utskottet avstyrker motionen.Arbetsmarknadsutskottet behandlade i betänkande 1996/97:AU8 ett yrkande om attSCB skall få i uppgift att utforma direktiv om hur könsindelad stati-stikskall utformas för olika myndigheter. Utskottet uttalade att möjligheten attgöra riktiga jämställdhetsanalyser kommer att öka genom den förändring avSCB:s instruktion som innebär att all officiell individbaserad statistik skallvara könsuppdelad. Denna statistik kommer, anförde utskottet, givetvis attvara till hjälp för alla berörda instanser. Utskottet förutsatte att destatliga myndigheterna kommer att ta fram den statistik som de behöver för attfullgöra sina skyldigheter i jämställdhetsavseende. Motionen avstyrktes.Enligt utskottet är det angeläget att dokumentationmotsvarar socialforskningens krav. insatser och situationen påvarje område måste kunna beskrivas så att det blir möjligt att analyserainformationen, exempelvis vad gäller vem eller vilka som tar socialtjänstensresurser i anspråk. SCB:s ändrade instruktion ökar möjligheten att görajämställdhets-analyser, vilka i sin tur kommer att vara till ledning förövriga berörda instanser. Motion So40 (v) yrkande 14 avstyrks.FamiljehemsvårdPropositionenRegeringen föreslår beträffande vård och boende utanför det egna hemmet attnuvarande bestämmelse i 22 § SoL bör kompletteras. Vården bör utformas så attden främjar den enskildes samhörighet även med andra närstående än dem somräknas som anhöriga.De krav som lagen ställer i fråga om samhörighet och kontakt med hemmiljönhandlar enligt propositionen inte bara om geografisk närhet. Att språkliga ochkulturella skillnader i synsätt och bakgrund beaktas och att man väljer etthem som kan samarbeta med barnets biologiska föräldrar är av största vikt vidalla placeringar och i synnerhet vid placeringar av invandrarbarn.Socialtjänstens personal måste vara lyhörd för föräldrarnas egna önskemål utanatt för den skull ge avkall på den professionella bedömningen av vad som ärett lämpligt hem för det enskilda barnet.I propositionen nämns att har fått stark kritik för att intevara tillräckligt lyhörd för möjligheterna att placera barn hos släktingar.Ändå visar både internationell och svensk forskning att sådana placeringar kanvara att föredra om man ser placeringen ur ett livsperspektiv. Det finns mångaskildringar av hur barn, som varit placerade i ett ?främmande?familjehem, känner sig övergivna av både familjehemmet och de biologiskaföräldrarna när de närmar sig vuxenlivet. Det är dock enligt regeringen intemöjligt att slå fast en princip som innebär att släktingplaceringar ellerandra placeringar inom nätverket alltid skall prövas i första hand. Det finnsinga garantier för att en sådan placering tillförsäkrar barnet god vård. Någotförsteg för t.ex. barnets släktingar bör inte föreskrivas i lagen. Regeringenanser emellertid att en av de vägledande principerna isocialtjänstlagstiftningen, kontinuitetsprincipen, bör tolkas så attsocialnämnden inte förbiser möjligheten att hitta en bra placering i barnetsnaturliga nätverk. Att barnet inte onödigt flyttas från trygga och invandaförhållanden är en viktig ledstjärna vid familjehemsplaceringar. Det betyderatt i varje enskilt fall i första hand bör utreda möjligheternaatt placera barnet i det naturliga nätverket. Även något äldre personer, t.ex.mor- och farföräldrar, kan enligt regeringen komma i fråga somfamiljehemsföräldrar. Det betyder också att man regelmässigt bör undersökasläktens möjligheter att stödja barnet även om det placeras i ett ?främmande?familjehem.De flesta barn och ungdomar som placeras utanför hemmet hamnar i familjehem.Många av dem har svåra problem och behöver kvalificerad vård. Regeringen anserdet vara av största vikt att den vård dessa barn och ungdomar erhåller är avhög kvalitet. Familjehemmen måste få utbildning och handledning anpassad tilldet uppdrag de åtagit sig, såväl före som under pågående uppdrag. Uppdragetbör formaliseras och tydliggöras genom ett avtal mellan ochfamiljehemmet, anförs det.I detta sammanhang skall också nämnas att har haftregeringens uppdrag att utveckla och stärka familjehemsvården, bl.a. genomutbildning, stöd och handledning till familjehemsföräldrarna. Fem rapporterhar publicerats.I styrelsens rapport och utvecklingsprojekt inomfamiljehemsvården angavs att de kartläggningar som hade gjortsom utbildning, stöd och handläggning till familjehem visade att detta var etteftersatt område. En orsak härtill kunde enligt rapporten vara 1980-taletssträvan att decentralisera det sociala arbetet, varvid kunskap splittrats ochblivit uttunnad. konstaterade bl.a. att intresset förrekryterings- och utbildningsfrågor hade ökat, att en ny metod förrekrytering/utbildning av familjehem höll på att introduceras, att det pågickolika försöksprojekt inom familjehemsvården i syfte att höja kvaliteten samtatt kommunerna behövde samverka för att bättre utnyttja varandras resurser.I i familjehem (1995:9)redovisades en studie av ett antal familjehemsplaceringar. Studien visade attplaceringar av barn hos släktingar misslyckades mer sällan än placeringarutanför släkten (26 respektive av fallen).MotionernaI ett flertal motioner anförs att vid omhändertagande av barn bör om möjligtbarnet placeras hos släktingar eller andra närstående.I motion So44 av m.fl. (m) yrkas att beslutar ändra detnya tredje stycket till 22 § socialtjänstlagen i enlighet med vad som anförtsi motionen (yrkande 8). Motionärerna föreslår att en bestämmelse tas in i 22 §tredje stycket socialtjänstlagen varav det framgår att utgångspunkten skallvara att placering av barn utanför hemmet alltid skall ske hos släktingareller andra närstående till familjen. Kommunerna har vid familjehemsplaceringav barn som huvudregel skäl att utgå från att barns fostran och vård utanförhemmet i första hand bäst tillgodoses av släktingar eller andra anhöriga somstår barnet nära.