bet · GL01KU10 · 1997-12-04 00:00:00 — Lagförslagen varenligt regeringen av så lagtekniskt enkel beskaffenhet att Lagrådets hörandeskulle sakna betydelse.Proposition 1996/97:150 VårpropositionenI propositionen lades fram förslag till ett trettiotal lagar inom olikaområden, bl.a. skatteområdet. Fastighetsskatten på markvärdet avvattenkraftverk föreslogs sänkas , energiskatten höjasmed per kWh, den generella koldioxidskatten för industrin ochväxthusnäringen höjas och tobaksskatten höjas . Dessalagförslag liksom övriga förslag på skatteområdet - bortsett från en ändring ilagen om arvsskatt och gåvoskatt - innebar huvudsakligen sifferändringar ellerandra enkla förändringar. Enligt regeringen var lagförslagen i allt väsentligtav sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Beträffandelagen om arvsskatt och gåvoskatt se under rubriken av skyndsamhet.Proposition 1996/97:165 Vissa ändringar i TV-avgiftssystemetEnligt regeringen gav den då gällande lagstiftningen visst utrymme för denbetalningsskyldige att betala TV-avgift på andra tider och på annat sätt än vadhuvudregeln stadgar under förutsättning att ett avtal med denna innebördträffats mellan Radiotjänst i och den avgiftsskyldige(försöksverksamhet med särskilt betalningssätt). I propositionen föreslogs attdenna möjlighet permanentades. blev, i enlighet med vad Lagrådettidigare förordat (se prop. 1988/89:18), TV-avgiftslagens regler ompåminnelser, försenings- och tilläggsavgifter samt verkställighet tillämpligaockså vid detta betalningssätt. Vidare föreslog regeringen att det inte längreskulle krävas skriftlig anmälan om att TV-innehav upphört. Dessutom innebarändringarna att ordet hans byttes ut mot hans eller hennes samt att begreppetrundradiosändningar ersattes med ordet sändningar. De föreslagna ändringarnavar enligt regeringen av enkel och okomplicerad beskaffenhet som permanentareller leder till förenklingar för den enskilde. Mot denna bakgrund och eftersomförslaget rörande förvaltningen av avgiftsmedlen faller utanför Lagrådetsgranskningsområde var, enligt regeringens uppfattning, förslagen av sådanbeskaffenhet att Lagrådets yttrande skulle sakna betydelse. Regeringen hadedärför inte inhämtat yttrande från Lagrådet.Behovet av skyndsamhetBehov av skyndsamhet har i tre fall åberopats som skäl för att underlåtalagrådsgranskning. De men som befarats har i något fall redovisats. I två fallhar Lagrådsgranskning senare skett i samband med riksdagsbehandlingen.Proposition 1996/97:47 Ändringar i lagen om revisorerI propositionen föreslogs en komplettering av övergångsbestämmelserna tilllagen (1995:528) om revisorer. Revisionsbolag som var godkända ellerauktoriserade enligt äldre bestämmelser skulle enligt då gällande bestämmelseranses som registrerade revisionsbolag. Förslaget innebar att sådanaregistrerade revisionsbolag vars registrering gick ut före eller går ut underår 1998 skulle anses registrerade till utgången av . En ändringföreslogs också vad avser tidpunkten för ikraftträdande av beslut om avslag vadgäller godkännande, auktorisation eller registrering. Det framlagda förslagetvar enligt regeringen i och för sig sådant att Lagrådets yttrande bordeinhämtas. Regeringen fann ett snabbt ikraftträdande av de föreslagnaändringarna särskilt angeläget. Lagrådets hörande skulle enligt regeringensuppfattning fördröja lagstiftningsfrågans behandling så att avsevärt men skulleuppkomma. Ändringarna föreslogs i avvaktan på resultatet av en översyn avbestämmelserna i revisorslagen som reglerar ägandet i revisionsbolagen.Revisorsnämnden hade framfört att en översyn brådskar men att noggrannaöverväganden krävdes.Proposition 1996/97:150 VårpropositionenI propositionen föreslogs bl.a. en lag om ändring i lagen om arvsskatt ochgåvoskatt. Ändringsförslaget gällde beskattningen av gåva i form av insättningpå barnkonto. Enligt regeringen var dock ändringen av sådan karaktär attLagrådets yttrande normalt borde inhämtas. En lagrådsgranskning i denna delskulle emellertid innebära att ett förslag inte skulle kunna lämnas i sådan tidatt det vore möjligt att klarlägga i vilken omfattning gåvobeskattning skulleäga rum. Med hänsyn till att Lagrådets hörande skulle fördröjalagstiftningsfrågans behandling borde därför enligt regeringen inte inhämtas. Lagrådsgranskning skedde senare efter remiss avskatteutskottet. Lagrådet hade inte någon erinran.Proposition 1996/97:151 Beskattning av aktievinster i bolagssektorn.Enligt regeringen hade det uppmärksammats att en uppskovsregelkunde ha utnyttjats på sådant sätt och i en sådan omfattning att det varmotiverat med ett ingripande. Lagrådets hörande skulle fördröjalagstiftningsfrågan så att avsevärt men skulle uppkomma. Lagrådsgranskningskedde senare efter remiss av skatteutskottet. Lagrådet föreslog förtydligandenpå ett par punkter.Regeringens beaktande av Lagrådets synpunkterI 28 propositioner har regeringen lagt fram lagförslag, som i inte oväsentligmån avviker från vad Lagrådet föreslagit. Nämnas kan också att det är vanligtförekommande att det efter lagrådsgranskningen görs redaktionella ändringar ilagtexten.Proposition 1996/97:9 Ny rättshjälpslagLagrådets synpunkter omfattar elva sidor i propositionen.Lagrådet anförde att det vore av värde att under inledande bestämmelser ta inbestämmelser om att det för handläggning av vissa ärenden om rättshjälp finnsen rättshjälpsmyndighet och att det för prövning av överklaganden i vissa fallfinns en rättshjälpsnämnd. Regeringen ansåg emellertid att en sådan bestämmelseskulle ge ett något missvisande intryck eftersom i fortsättningen endast skulle komma att fatta beslut ibegränsad omfattning och föreslog därför att sådana bestämmelser inte skulletas in i lagen.Lagrådet föreslog också en viss bestämmelse mot bakgrund av att denföreslagna regleringen inte sällan kunde få ekonomisk betydelse förbodelningsförrättaren. Regeringen instämde i att den föreslagna regleringeninte var helt tillfredsställande. Enligt regeringens mening var de angivnanackdelarna dock inte så allvarliga att de borde medföra att staten alltidskall betala bodelningsförrättarens ersättning. Regeringen vidhöll därför sittförslag.Proposition 1996/97:10 Mervärdesskatt inom kultur- och utbildningsområdetI en paragraf föreskrevs undantag från skatteplikt på idrottsområdet. Lagrådetföreslog en utformning av paragrafen som regeringen inte tog in i förslagettill . Enligt regeringen var avsikten med den föreslagna regeln bl.a.att den skulle utgöra definition av idrottsområdet. Regeringen ansåg med hänsyntill kopplingen mellan denna regel och bestämmelsen om tillämplig skattesats ien annan paragraf att den i remissen föreslagna utformningen var att föredra.Lagrådet föreslog också en annan lydelse av en paragraf om skattesatserna förmervärdesskatt för att klargöra att transport i skidliftar inte avsågs.Regeringen ansåg att transport i skidliftar liksom dittills var att se sompersonbefordran och således inte som en tjänst varigenom någon bereds tillfälleatt utöva idrottslig verksamhet. Ett uttalande av denna innebörd har ocksågjorts i författningskommentaren till en annan paragraf. Något särskiltangivande i lagtexten om detta förhållande ansåg regeringen inte nödvändigt.Proposition 1996/97:21 Nedsättning av socialavgifter m.m.I propositionen föreslogs en nedsättning av socialavgifterna, vilket aviseratsi tidigare propositioner och ingick som ett led i regeringens strävan attstimulera nyanställningar och uppmuntra egenföretagande. Vid beräkning avarbetsgivaravgifter föreslogs att arbetsgivare skulle få göra avdrag med högst2 , och vid beräkning av egenavgifter föreslogs den försäkradefå göra avdrag med högst . Vidare föreslogs att en särskildlöneskatt skulle tas ut på bidrag som en arbetsgivare lämnar till vinst-andelsstiftelse.I yttrande uttalade sig Lagrådet, som granskade förslagtill lag om ändring i lagen om socialavgifter och lag om ändring i lagen omsjälvdeklaration och kontrolluppgifter, kritiskt mot beredningen av ärendet.Tillfälle syntes enligt Lagrådet inte ha lämnats sammanslutningar ellerenskilda att yttra sig i saken. Det saknades också upplysningar om vilkasynpunkter som under hand inhämtats från ochRiksförsäkringsverket. Med tanke på att lagförslagen syntes kunna ge upphovtill problem av såväl principiell som praktisk natur rådde det enligt Lagrådetsmening inget tvivel om att ett mer omfattande informationsinhämtande hade varitav värde. Lagrådets slutsats var att beredningen av ärendet svårligen uppfylldede krav som uppställs i 7 kap. 2 § regeringsformen. Vidare framhöll Lagrådetatt lagrådsremissen inte innehöll någon diskussion om vilken effektnedsättningen av avgiftsuttaget kunde få för nyanställningar ochegenföretagande. Såvitt Lagrådet kunde finna kunde förslaget inte annat änundantagsvis påverka sysselsättningen. Lagrådet anlade också synpunkter på denföreslagna koncernregeln. Lagrådet framhöll avslutningsvis i de allmännasynpunkterna att kritik således kunde riktas mot det sätt varpå regeringenberett ärendet. Det framstod vidare enligt Lagrådet som uppenbart att ettgenomförande av förslaget skulle komma att ge upphov till betydandetillämpningsproblem. Till detta kom att det inte heller framstod som sannoliktatt lagförslagen mer än marginellt kom att tillgodose de syften som regeringenangivit. De anförda bristerna var enligt Lagrådets uppfattning sammantagna avså allvarlig natur att den föreslagna nedsättningen av socialavgifter inteborde genomföras. Lagrådet avstyrkte de remitterade lagförslagen.I propositionen kommenterade regeringen närmare Lagrådets ställningstagandeoch framhöll att regeringen mot bakgrund av det svåra sysselsättningsläget imitten av aviserat en rad förslag som syftar till att halveraarbetslösheten . Enligt regeringens bedömning var det av mycketstor vikt att förslaget om nedsättning av socialavgifter m.m. kunde träda ikraft . Någon sedvanlig remissbehandling har inte varitmöjlig eftersom det varit nödvändigt att utarbeta en proposition som kundelämnas till för riksdagsbehandling underhösten. Synpunkter har i stället under arbetets gång inhämtats frånRiksskatteverket och . Verkens synpunkter har i alltväsentligt beaktats. Regeringen ansåg mot den bakgrunden att behövligaupplysningar och yttranden inhämtats från berörda myndigheter. Vid bedömningenav behovet av att genom ett sedvanligt remissförfarande lämna enskilda ochsammanslutningar tillfälle att yttra sig måste frågans karaktär och den kortatid som stått till buds för utarbetandet av förslaget beaktas. Dessutom tillkomatt regeringens ställningstagande om nedsättning och ramarna för nedsättningentillkännagivits redan genom proposition 1995/96:222 Vissa åtgärder för atthalvera arbetslösheten , ändrade anslag för /96,finansiering m.m. och därför varit känt . Berörda näringar harsåledes haft möjlighet att komma in med synpunkter på förslagetsutformning. Eventuella synpunkter hade, eftersom regeringens ställningstagandei juni varit tämligen detaljerat och vilat på en bred politisk överenskommelse,endast kunnat ta sikte på detaljutformningen av förslaget. Regeringen ansåg viden samlad bedömning att propositionen borde överlämnas till . Fråganom ytterligare beredning fick prövas av riksdagen.Regeringen har beaktat Lagrådets synpunkter på lagtexten.Proposition 1996/97:22 Statliga stiftelserLagrådet ville inledningsvis uttala förståelse för de rättspolitiska skäl somligger bakom det remitterade förslaget till lag om ändring i stiftelselagen.Även om åtgärder kunde behöva vidtas var det emellertid självklart attåtgärderna inte fick stå i strid med regeringsformen eller Europakonventionen.Vidare måste ändringarna vara förenliga med det stiftelserättsliga systemet istort. Efter ingående diskussion om rådighetsinskränkningar och förhållandettill grundlagen ansåg Lagrådet sammanfattningsvis när det gäller frågan om detremitterade förslagets grundlagsenlighet att övervägande skäl talar för att detinte förelåg någon konflikt gentemot 2 kap. 18 § regeringsformen. Saken måsteemellertid bedömas som tveksam. Redan detta kunde åberopas som ett skäl mot attförslaget genomförs.Inte heller utgjorde enligt Lagrådets mening något hindermot att det remitterade förslaget lades till grund för lagstiftning. Något somemellertid enligt Lagrådet väckte betänkligheter var de skillnader iregelsystemet som kom att finnas mellan olika typer av stiftelser, om förslagetgenomfördes. De regler som föreslogs i fråga om statliga och kommunalastiftelser avvek på väsentliga punkter från de principer som gällde påstiftelseområdet. Lagrådet utvecklade sina synpunkter i detta avseende ochframhöll som sin mening att förslaget inte borde läggas till grund förlagstiftning. Ett alternativ värt att pröva vore enligt Lagrådet att nöja sigmed att genomföra bestämmelsen i 6 kap. 4 a § första stycket punkt 1 och alltsåbegränsa regeringens möjligheter att påverka stiftelseförordnanden till attavse sådana frågor som anges i 6 kap. 1 § första stycket 2-29.I propositionen lämnades endast förslag till 6 kap. 4 a § stiftelselagen ochtogs inte upp något förslag till särskilda bestämmelser om ändring ellerupphävande av föreskrifter i stiftelseförordnanden för stiftelser som bildatsav en kommun, ett landsting eller en kyrklig kommun. Förslaget i propositionenomfattade således endast stiftelser som har bildats av staten. I propositionenföreslogs inte heller några särskilda bestämmelser om ändring av föreskrifter istiftelseförordnandet som avser stiftelsens ändamål.Proposition 1996/97:29 Höjning av koldioxidskatten för industrin ochväxtnäringenI propositionen föreslogs att koldioxidskatten skulle fördubblas för industrinoch växthusnäringen. Dessutom förslogs vissa skattelättnader i energiintensivverksamhet.Lagrådet konstaterade att lagförslaget inte varit föremål för sedvanligremissbehandling och att utformningen av författningsförslaget skett i samrådmed . Därutöver hade synpunkter endast under hand inhämtatsfrån som avstyrkt förslaget. Bestämmelserna ilagförslaget var enligt Lagrådet i vissa avseenden sådana att Lagrådetsgranskning, utan en närmare belysning av de problem som kan uppstå, inte hadekunnat ske på det sätt som är önskvärt. Det gällde särskilt reglerna omnedsättning av koldioxidskatten och övergångsbestämmelserna. Lagrådetifrågasatte vidare det lämpliga i att för lagrådsgranskning överlämna ettförslag, vars slutliga utformning och genomförande var beroende av utfallet avEG-institutionernas granskning. Väl kunde en sådan ordning vara försvarbar närdet rörde sig om lagförslag där det är av stor vikt att ett genomförande kanske . I lagrådsremissen angavs som enda skäl för attlämna en proposition innan EG-institutionernas granskning var slutförd att detvar angeläget att de tilltänkta förändringarna kunde träda i kraft så snart sommöjligt. Vad som gjorde detta så angeläget utvecklas dock inte.Regeringen uttalade att den aktualiserat enfördubbling av koldioxidskatten för industrin och i en proposition därefterunder aviserat en sådan skattehöjning i förening mednedsättningsregler för energiintensiv industri. Lagförslaget i sin helhet blevoffentligt i och med att regeringen anmält de tilltänktaförändringarna till kommissionen. Berörda näringar hade således under en längretid haft möjlighet att komma in med synpunkter på förslagets utformning. Såhade också skett, såväl muntligen som skriftligen, i icke obetydligutsträckning. Med hänsyn till dessa omständigheter fick kravet på beredningenligt regeringens mening anses tillgodosett och förslaget lades, eftersomLagrådet inte hade haft synpunkter av lagteknisk art, fram för riksdagen.Proposition 1996/97:45 Lättnad i ägarbeskattningen av små och medelstoraföretagFörslaget syftade bl.a. till att stimulera investeringar i små och medelstoraföretag. Lagrådet sade sig sakna förutsättningar att bedöma i vad mån deangivna syftena kunde antas bli tillgodosedda, men fann anledning kommenteraden lagtekniska utformningen av förslaget. Lagrådet anslöt sig tillRiksskatteverkets synpunkter under remissbehandlingen att förslaget skulle varaalltför komplicerat och skulle medföra högst betydande informations-,hanterings- och kontrollproblem för skatteförvaltningen. Reglerna skulle blisvåra att förstå och tillämpa för skatteförvaltningen. Lagrådet framhöll attredan då var de bestämmelser som rör företagsbeskattning i vissa avseendenmycket svårtillgängliga. Detta gäller bl.a. de speciella reglerna för aktivaaktieägare i fåmansföretag. Att nu ytterligare öka regelsystemets komplexitetingav starka betänkligheter. Lagrådet konstaterade att regeringen hänvisat tillatt arbetade med en mera systematisk översyn avinkomstskatteförfattningarna, men framhöll att även med beaktande av att deföreslagna reglerna kunde komma att förtydligas var reglerna såsvårtillgängliga att det starkt kunde ifrågasättas om de borde föranledalagstiftning.Lagrådet föreslog ändå vissa förtydliganden i lagtexten, vilka i alltväsentligt följdes av regeringen.Propositionen 1996/97:65 Ändringar i kreditupplysningslagenLagrådet föreslog att ordet villkor i en bestämmelse om att Datainspektionenfår meddela villkor för hur ett företags kreditupplysningsverksamhet skallbedrivas skulle ersättas med ordet föreskrifter. Regeringen diskuterade de bådaordens användning och framhöll att avsikten inte varit att ge Datainspektionennågon normgivningsrätt. I klargörande syfte omformulerades dock bestämmelsennågot med anledning av vad Lagrådet anfört.Proposition 1996/97:117 Ny förmögenhetsskattelagstiftningMed de utgångspunkter som valts i remissen fick förslaget enligt Lagrådetsuppfattning anses ha fått en i huvudsak godtagbar utformning, även omtillämpningsproblem inte skulle kunna undvikas. När det gäller sambeskattningenkonstaterade att det i remissen inte närmare utvecklats vilkenomfattning en illegal skatteplanering skulle kunna få om särbeskattninginfördes vid förmögenhetsbeskattningen. Lagrådet framhöll att det frångrundläggande systematisk synpunkt är otillfredsställande att - när nuinriktningen var att stifta en helt ny lag av modernt snitt - ta över regler omsambeskattningen års lag som i detta hänseende byggde påsamlevnadsförhållanden som var väsentligt mindre varierade till formerna än idagens samhälle.I ytterligare ett avseende kunde det enligt Lagrådet finnas skäl att beröraett av remissens förslag från principiell synpunkt, nämligen när det gällde denlösning som valts i fråga om förmögenhetsbeskattningen av marknadsnoteradeaktier. Efter en beskrivning av motiven för förslaget erinrade Lagrådet om attförmögenhetens slopande för svenska aktier som inte var marknadsnoterade skeddesom ett provisorium inför den då planerade avvecklingen av förmögenhetsskatten.Föredragande statsrådet hade då framhållit att den valda lösningen inte kundeförsvaras i ett längre perspektiv.Enligt Lagrådet syntes det vara svårt att komma ifrån att förslagetskonsekvenser kunde te sig som skäligen godtyckliga. För svenska börsaktier, somregistreras på , innebar förslaget att de skullebeskattas med utgångspunkt i av börsvärdet medan de börsaktier somnoteras på OTC- och O-listan helt frikallades från förmögenhetsskatteplikt.Förslaget syntes inte invändningsfritt från det grundläggande intresset av attlika fall behandlas lika och neutralt. Med hänsyn till det anförda förutsatteLagrådet att de praktiska konsekvenserna av den schablonisering som föreslogsnoga följdes. Om detta visat sig bli otillfredsställande, borde en vissberedskap finnas att se efter om de intressen som låg till grund för förslagetkunde tillgodoses genom en reglering av annat slag än den föreslagna. Lagrådetpekade också på de praktiska problem som fanns när det gäller utländskamarknadsnoterade aktier. Lagrådet lämnade inte förslag till justeringar ilagtexterna.Enligt propositionen vägde skälen för förmögenhetsskattebefrielse tyngre än detmotstående intresset av att marknadsnoterade aktier beskattades på ettlikformigt sätt. Vidare var den enda möjlighet som stod till buds att göra enåtskillnad mellan aktier som är noterade på OTC- och O-listorna respektiveaktier som har kvalificerat sig för och inregistrerats på A-listan.Alternativet var enligt regeringen att alla aktier blev skattepliktiga. Dengjorda gränsdragningen var enligt regeringen den mest ändamålsenliga.Proposition 1995/96:121 Systembrister och missbruk inomsocialförsäkringssystemenI propositionen föreslogs ett antal lagändringar som var avsedda att förbättrade allmänna försäkringskassornas utrednings- och kontrollmöjligheter iförsäkrings- och bidragsärenden. Bl.a. föreslogs att en allmän försäkringskassaför att bedöma om någon har rätt till de ersättningar som betalas ut avförsäkringskassan får dels göra förfrågan hos den enskilde eller någon annansom kan antas kunna lämna nödvändiga uppgifter, dels besöka den försäkrade. Omden försäkrade vägrar att ta emot besök skulle få dra ineller sätta ned ersättningen om omständigheterna motiverade det. Motsvaranderegler föreslogs i princip införas inom hela försäkrings- och bidragsområdet.Lagrådet ansåg att regeringsformens bestämmelser om skydd mot husrannsakanmåste vara åtminstone analogt tillämpliga på sådana undersökningsåtgärder somavsågs. Intresset av att motverka missbruk av socialförsäkrings- ochbidragssystemet var enligt Lagrådet utan tvekan ett sådant ändamål som vargodtagbart från de synpunkter som anges i 2 kap. 12 § regeringsformen(ändamålet måste vara godtagbart i ett demokratiskt samhälle och får aldrig gåutöver det ändamål som föranlett det). Det måste emellertid enligt Lagrådetanses tvivelaktigt om det var väl förenligt med nämnda lagrum att, som skett iförslaget, ge föreskrifterna en avfattning som legitimerar en generellt ellerstickprovsmässigt inriktad kontroll utan åtminstone någon individualiseradprövning i det särskilda ärendet. Lagrådet ansåg att paragrafen i fråga bordekompletteras på ett sådant sätt att det skulle komma att stå klart att enprövning i det särskilda fallet förutsattes. Lagrådet föreslog att bestämmelsenom besök utformades så att besök bara blir tillåtet om det kan antas vara avväsentlig betydelse för utredningen.Regeringen gjorde bedömningen att besök hos en försäkrad som ett led i enutrednings- eller kontrollåtgärd i ett ersättningsärende förutsätter att detfinns sakliga skäl för åtgärden. Skälen kan vara individuella och föreligga idet enskilda ärendet. När det gäller besök som kontrollåtgärd kan detemellertid också finnas skäl som generellt talar för att besök genomförs i enviss typ av ärenden inom ramen för samlad insats. Även sådana generella skälborde enligt regeringens mening kunna läggas till grund för beslut om besök,vilket därmed enligt regeringen torde bli vad Lagrådet kallar generellt ellerstickprovsmässigt inriktade. Det finns då inte något underlag för ett antagandei varje särskilt fall att besöket kommer att bli av väsentlig betydelse förutredningen. Däremot kan sådana besök, och än mer vetskapen hos allmänheten omatt de kan förekomma, vara av väsentlig betydelse när det gäller att inskärpavikten av att lämna korrekta uppgifter.Regeringen var medveten om att det handlade om en åtgärd som kunde upplevassom integritetskränkande men framhöll att det inte var fråga om entvångsåtgärd, även om det kunde sägas ligga ett indirekt tvång i att en vägranatt ta emot besöket kunde leda till indragning av en ersättning, omomständigheterna i övrigt motiverar det. Det fick också observeras hurjämförelsevis begränsad räckvidd bestämmelserna hade. Den lagreglerade åtgärdengällde bara sammanträffandet med den enskilde, inte tillträde till bostadeneller rätt att undersöka den. Under dessa omständigheter ansåg regeringen attintresset av att kunna använda generellt beslutade insatser i form av besök föratt motverka överutnyttjande av försäkring och bidrag är tillräckligt starktför att motivera den olägenhet en sådan ordning innebär för de försäkrade.Proposition 1995/96:128 Ny växtförädlarlagLagrådet ansåg i fråga om en paragraf att det i klarhetens intresse varmotiverat med en bestämmelse motsvarande artikel 16 (1) (i) iväxtförädlarkonventionen.