bet · GK01KU25 · 1997-05-15 00:00:00 — Särskilt inför och i sambandmed besök i fördes en dialog om denexakta tidpunkten för granskningen som slutligen fastställdes till den 14-15dec (ändrades i slutändan till 15-16 dec på initiativ av sekretariatet).Rapporten blev offentlig efter och kunde såledesfrån detta datum förvärvas av en intresserad allmänhet. Ingen del av rapportenhade offentliggjorts.Utrikesdepartementet har till promemorian bifogat en kort promemoria som ikronologisk ordning sammanfattar olika moment i ärendets handläggning. Vidarebifogas kopior på relevant dokumentation som gäller rapporten och tidpunktenför dess publicering. Av detta material framgår bl.a. följande:GATT-sekretariatet efterfrågade i skrivelse besked om vilkentidpunkt som från svensk sida var lämpligast för den andra TPRM-granskningen av svensk handelspolitik.Enligt fax från till svenskadelegationen i meddelades att till ?kan framförasatt vi från svensk sida helst ser att den andra granskningen av svenskhandelspolitik som skall äga rum , sker ?.I brev från föreslås att den andragranskningen av skall ske . I brev från GATT-sekretariatetden föreslås att granskningen skall ske i september 1994.GATT-sekretariatet besökte den 7-11 mars 1994.I ett fax från , , tilldelegationen i anförs bl.a.: ?I anslutning till övriga synpunkter omTPRM-granskningen kan jag för Din information tillägga att jag diskuterattiming av och innehåll i den svenska rapporten framför allt med tanke påfolkomröstningen om EU med chefen för här Tulloch. Han ochjag var helt överens att ej kan distribueras förrän efterden svenska folkomröstningen (som ev. kan bli så sent som 27/11). Jag harvidare understrukit att TPRM-granskningen definitionsmässigt skall avse dagenssvenska handelspolitik och utvecklingen sedan senaste granskningen, alltså ejde ändringar som blir eller kan komma att bli följden av ett svenskt EU-medlemskap. ?I fax från till delegationen i Genévebegärs att skall meddelas att den svenska folkomröstningenom medlemskap i äger rum . Dagen efter meddelar Svenskadelegationen i i fax till att föreslår attgranskningen av handelspolitik under TPRM hålls den 14-15 december1994, på basis av rapporten som delges enligt sedvanlig rutin, dvs. 14november.I fax från till svenska delegationen iGenève anförs. : ?Benäget meddela Tulloch att vi d´accord med att granskningenav äger rum och framhåll att vi utgårifrån att sekretariatets rapport eller delar av den inte distribueras före den14 november. ?Av fax från svenska delegationen i framgår att granskningen kommer att äga rum den 15-16december 1994.Utfrågning i konstitutionsutskottetUlf , utrikeshandelsminister , har vidutfrågning i , Bilaga B 5, anförtbl.a:Han har satt sig in i ärendet i efterskott. Första gången han hörde talas omrapporten och om eventuellt ?mörkande? av en rapport var när han lästeartikeln i . Det kan mycket väl ha funnits någon notis om i pressen, men han har inte uppmärksammat någon.Han vet att man av praktiska skäl ifrågasatte, både på ett tidigt stadiumoch i slutändan, om en sådan granskning skulle göras; helt enkelt därför attdet var så oerhört mycket annat på gång då. Det skulle skrivas både en GATT-proposition och en EU-proposition. UD:s handelsavdelning har aldrig arbetat såhårt som under de pågående förhandlingarna. Därför gavs frågan om lägre prioritet.Han har inte varit med i diskussionerna när det gäller begäran omatt i inte ta fram konsekvenserna av ett EU-medlemskap, han varinte heller med i någon förberedelse av besök i har över huvud taget inte engagerat sig i frågan om GATT-rapporten.När det gäller arbetet med GATT-rapporter sker förarbete medmaterialutlämnande och redovisningar m.m. på tjänstemannanivå. I leddesarbetet för svensk del av svenska delegationen. Genomgångarna sker aldrig påpolitisk nivå. Han har aldrig deltagit i någon GATT-granskning. Han harsjälvklart det yttersta ansvaret för vad som inträffade i departementet. Hanhar inte på någon punkt haft anledning att ifrågasätta de bedömningar somgjorts av tjänstemännen.Utskottets bedömningDen första GATT-granskningen (- TPR) av ägde rumår 1990. skulle enligt granskas . Denandra granskningen skulle således ske . Av utredningen har framkommitatt bestämmer den exakta tidpunkten för granskningar efter samråd med detaktuella landet. Så skedde också inför granskning av den svenskahandelspolitiken. Datum för granskningen bestämdes till den 15-16 december1994. blev offentlig först efter granskningen. Det har inteframkommit något som tyder på att man från svensk sida i avsikt att undanhållainformation ville fördröja granskningen till efter den svenska EU-folkomröstningen. Granskningsrapporten avseende har inte heller visatsig innehålla uppgifter som inte var kända redan före den svenskafolkomröstningen. Granskningen föranleder i övrigt inget uttalande frånutskottets sida.12. Regeringens beredning av frågan om ett samlat etnografiskt centralmuseum iGöteborgÄrendetI två anmälningar, bilagorna A 10.1-A 10.2, har begärts attkonstitutionsutskottet skall granska hur beredningen av frågan om ett samlatetnografiskt centralmuseum i gått till.BakgrundRegeringens beslutRegeringen beslutade proposition 1996/97:3Kulturpolitik. I propositionen lade regeringen fram förslag till en fortsattlångsiktig kulturpolitik. Regeringen föreslog bl.a. att skullegodkänna det som regeringen förordade om statligt övertagande avhuvudmannaskapet för i och inrättande av ensamlad etnografisk museimyndighet förlagd till innefattande ävenFolkens museum - , och Östasiatiska museet.Regeringen beskrev förslaget enligt följande:Etnografiska museet i får statligt huvudmannaskap den 1 januari 1999och sammanförs med - , Medelhavsmuseetoch till ett samlat etnografiskt central-museum. Den nyamyndigheten förläggs till . I budgetpropositionen för anvisasett bidrag till i på 3 750 000 kronor.Som skäl för sitt förslag anförde regeringen följande:Invandrarkulturerna har fått en allt större betydelse i dagens samhälle, ochregeringen har i många fall givit berörda museer som -, och särskilda uppdrag isyfte att närmare knyta an till invandrargruppernas behov. Museer med helteller delvis etnografisk inriktning bör i ännu större omfattning än nu ha enviktig uppgift i att främja kontakterna mellan svenska och utomsvenskakulturer.Göteborgs stad har föreslagit en samlad förläggning av nationell etnografiskmuseiverksamhet till . - har bl.a.aktualiserat en breddning av statens ansvar till även iGöteborg. Detta museum, som ingår i den kommunala förvaltningen Göteborgsmuseer, har samlingar i vetenskaplig paritet med - etnografiskai . I praktiken utgör samlingarna komplement till varandra. - bättre täckning av ,i av Latinamerika.I är de nuvarande möjligheterna till god förvaring och aktivverksamhet av ekonomiska och andra skäl begränsade. är det angelägetatt förutsättningarna att arbeta i förhållande till både forskning ochinvandrargrupper förbättras även utanför . Att staten övertarhuvudmannaskapet för i och lägger samman dettamed - skapar enligt regeringens bedömning enmycket slagkraftig helhet. Till denna förstärkta museimyndighet bör ocksåföras (inom ) och (inom Statens konstmuseer), eventuellt också de östasiatiska samlingarna vidRöhsska museet i . Den nya samlade museiorganisationen förblir ettstatligt ansvarsmuseum med centrum förlagt till . Även i Göteborgföreligger den vetenskapliga miljön inom ämnesområdena socialantropologi,antikens kultur och samhällsliv och konstvetenskap samt ett betydande publiktunderlag.Regeringen gör bedömningen att en nyetablering i denna form möjliggörytterligare samordningsvinster och breddning av kompetensen. Dessutom kan dennya museiorganisationen i förening med en ny lokallösning skapaförutsättningar för oprövade former för exponering, publikkontakter och andraaktiviteter. Förslaget bör inom museiområdet ses som en viktig del iregeringens satsning på kultur i hela landet.Etnografiska museet i bör ges ett bidrag på för driftskostnader.Regeringen anser att förändringen organisatoriskt bör kunna genomföras tillden , lokalmässigt . Regeringen avser därför attsnarast utse en organisationskommitté som, i avvaktan på beslut,kan förbereda förändringen och i övrigt lämna mer preciserade förslag ochvidta nödvändiga verkställighetsåtgärder. Därvid bör bl.a. studeras närmare omdet finns omständigheter förknippade med delar av samlingarna som kan påverkaen förflyttning från . Regeringen avser att återkomma tillriksdagen med närmare förslag rörande den nya myndigheten.Utredningar m.m.I februari 1993 bemyndigade den dåvarande regeringen chefen förKulturdepartementet att tillkalla en särskild utredare med uppgift att göra enöversyn av mål- och strukturfrågor m.m. inom det statliga och statsunderstöddamu-seiväsendet. Kommittén, som antog namnet , överlämnade iapril 1994 betänkandet Minne och bildning, Museernas uppdrag och organisation(SOU 1994:51). Betänkandet har remissbehandlats.I februari 1993 bemyndigades chefen för även att tillkallaen parlamentarisk kommitté med uppgift att utvärdera kulturpolitikensinriktning. Utredningen fick också i uppdrag att göra en samlad bedömning avvilka krav och utmaningar kulturpolitiken har att möta på och attlämna förslag om mål för kulturpolitiken och åtgärder för att främjakulturlivet. Kommittén antog namnet Kulturutredningen.I december 1994 överlämnade regeringen bl.a. betänkandet frånMuseiutredningen till . Till betänkandet hade då fogatsremissvar och sammanställningar över dessa. Betänkandet och remissvaren skulleenligt direktiven bilda underlag för fortsattaöverväganden.Kulturutredningen överlämnade sitt slutbetänkandeKulturpolitikens inriktning (SOU 1995:84). lämnades ävenutvärderingsrapporten kulturpolitik (SOU 1995:85) med entabellbilaga. Betänkandet har remissbehandlats. En sammanställning avremissinstansernas synpunkter finns publicerad i departementspromemorianRemissvar på (Ds 1996:23). genomfördeunder en s.k. resande remiss till landetssamtliga län. Departementet besökte gruppvis länen för diskussioner medföreträdare för kommuner, landsting, kulturinstitutioner, fria konstutövarem.fl. slutbetänkande innehåller ett stort antal förslag.Under beredningen av propositionen har regeringen enbart behandlat deuttryckliga förslagen från utredningen. Utredningen betonar - utöverbetydelsen av kultur i hela landet - en bred kulturarvssyn, ett mångkulturelltperspektiv och invandrargruppernas möjlighet till identifikation med sinkulturella bakgrund. lämnar emellertid inget uttryckligtförslag rörande den museiverksamheten.Frågestund i den 10 oktober 1996Den hölls frågestund i varvid diskussion fördesbl.a. kring frågan Flyttning av museer. Statsrådet anfördedärvid bl.a.:?Vi vill skapa en helt ny museiverksamhet i och dessutom göra detnya museet till ett central- och ansvarsmuseum. Jag anser inte attkulturpropositionen i varje detalj skall lägga fram allting vad gäller lokal,föremålsflyttning osv., och propositionen innehåller därför ett förslag omtillsättande av en organisationskommitté som skall arbeta med dessa frågor.? ?Jag ser framför mig ett museum som arbetar tvärvetenskapligt, som öppnarför en helt ny publik och som använder informationsteknologi och en nypresentation för att göra detta museum tillgängligt för en helt ny publik. Fördetta behöver man inte flytta vartenda föremål från utan kan användaen ny visualisering av det som vanligtvis visas på museer och binda ihop dettapå ett väldigt spännande sätt.? ?På den första frågan vill jag säga att det handlar om att flytta tre museertill och lägga samman deras verksamhet med det befintligaetnografiska museet där. Det behöver inte betyda att vartenda föremål flyttasfrån till . Det behöver dessutom inte betyda att det intekan finnas någon form av verksamhet i . Ett centralmuseum i Göteborghar självfallet ansvar också för Stockholmspubliken och för publiken i övrigalandet.? ?Här handlar det om att flytta 3 av de 60 museer som finns iStockholmsområdet, av vilka 27 är statligt finansierade. Detta vill EwaLarsson framställa som en enorm flyttningsprocedur. Jag har försökt attförklara att det inte handlar om att flytta vartenda föremål.Organisationskommittén kommer, naturligtvis i samarbete med befintliga museeri och och med personal, att skapa förutsättningar för attockså ha kvar en viss verksamhet - en viss säger jag - eftersom det finns enpublik även här. Men framför allt skall museet också vara ett ansvars- ochcentralmuseum för hela landet.? ?Vad gäller beredningsgången har regeringen självfallet möjlighet att läggafram förslag. Förslaget finns presenterat i kulturpropositionen. Det handlarom att flytta tre museer från , att lägga samman dem med detetnografiska museet i och att skapa ett medcentralt ansvar. försöker göra den här frågan till enformalitetsfråga. kommer att kunna arbeta brett med attfylla detta förslag med en rad detaljer som sedan får ta ställningtill igen. Men att vi i regeringen skulle vara förhindrade att lägga framförslag därför att vi inte har talat med varenda berörd myndighet är heltenkelt inte en korrekt beskrivning.? ?Detta ärende är, som jag sade i mitt förra inlägg, självfallet berett efterkonstens alla regler och enligt de regler som gäller för regeringsärenden. ?Organisationskommittén för etablering av ett i beslutade att tillkalla enorganisationskommitté med uppgift att, under förutsättning av riksdagensbeslut, förbereda och genomföra etableringen av ett iGöteborg. Detta skall enligt direktiven (dir. 1996:110) skapa förutsättningaratt utveckla nya verksamhetsformer. Museets inriktning skall varatvärvetenskapligt och arbetet bedrivas i nära kontakt med pågående forskning,särskilt den vid universiteten i och . I den nya myndighetenskall ingå - , ochMedelhavsmuseet i . Betydande delar av dessas samlingar ochverksamhet skall dock finnas kvar i . Vidare skall ingå det avGöteborgs kommun drivna , som förs över tillstatligt huvudmannaskap. Myndigheten skall utgöra central- och ansvarsmuseumoch svara för den samlade ledningen av all verksamhet som berörs avförändringen.Den nya myndigheten skall enligt direktiven bildas och hasitt säte i . Regeringens ambition är att nya lokaler där skall kunnatas i bruk före utgången av år 1999.Enligt direktiven skall kommittén bl.a.- utveckla en grundläggande verksamhetsprofil för den nya myndigheten,- lämna underlag till budgetpropositionen för ,- lämna preliminära anslagsberäkningar ,- lämna de förslag till finansiering som föranleds härav,- utarbeta förslag till instruktion och organisation,- genomföra förhandlingar med ,- lösa lokalfrågorna i i samarbete med ochGöteborgs kommun,- lösa kompetensförsörjning och bemanning i den nya organisationen i kontaktmed de fackliga organisationerna,- lösa de problem av rättslig karaktär som kan uppstå, och- i övrigt lämna de förslag och vidta eller förbereda deverkställighetsåtgärder som föranleds av uppdraget.Kommittén skall enligt direktiven slutföra uppdraget senast den 31 december1998.RiksdagsbeslutetKulturutskottet hemställde i betänkande 1996/97:KrU1 att skullegodkänna det som regeringen i propositionen om kulturpolitik förordat omstatligt övertagande av huvudmannaskapet för i inrättande av en samlad etnografisk museimyndighet förlagd till Göteborginnefattande även - , ochÖstasiatiska museet. Utskottet underströk i sin bedömning attorganisationskommitténs arbete skall syfta till att de tre befintligamuseienheterna i inte skall flyttas till . följdeutskottet (rskr. 1996/97:129).Beredning av regeringsärenden m.m.Enligt 7 kap. 2 § regeringsformen skall vid beredning av regeringsärendenbehövliga upplysningar inhämtas från berörda myndigheter. I den omfattning sombehövs skall tillfälle lämnas sammanslutningar och enskilda att yttra sig.I proposition 1973:90 med förslag till ny regeringsform och ny riksdagsordninguttalade departementschefen följande i fråga om det moment i beredningsfasenav regeringsärenden som består i att upplysningar och meningsyttringarinhämtas utifrån som underlag för regeringens beslut:Att det som ett led i beredningen av regeringsärende i stor utsträckninginhämtas yttranden från myndigheter, organisationer och andra enskildasammanslutningar är ett karaktäristiskt och betydelsefullt inslag i svenskpolitisk beslutsprocess. Remissyttranden från olika organisationer övergrundlagberedningens förslag vittnar också om den vikt man från detta hålltillmäter remissförfarandet, särskilt i lagstiftningsärenden. Det är enligtmin mening naturligt att ordningen med remisser från regeringen som ett led iberedningsarbetet även i fortsättningen kommer till uttryck i RF. Idepartementsförslaget har bestämmelserna härom, vilka tagits upp i den häraktuella paragrafen, getts det innehåll som grundlagberedningen harföreslagit.Den 31 mars 1987 träffades mellan , , Centralorganisationen /SR och TCO-S avtal om medbestämmande vidberedningen av regeringsärenden. Avtalet reglerar ordningen för dels samverkanmellan Statsrådsberedningen och departementen samt huvudorganisationerna ifrågor inom MBL:s tillämpningsområde som rör arbetstagare med statligtreglerade anställningar, dels planering av sådan samverkan. Enligt avtaletgäller inte någon förhandlings- eller informationsskyldighet enligt MBL, annanförfattning eller enligt avtal i de frågor som avtalet avser och som handläggsav regeringen.Av avtalets 2 § framgår att med samverkan avses information elleröverläggning, att samverkan sker enligt arbetsgivarens bestämmande samt attarbetsgivaren därvid avser att handla enligt följande principer:1. Huvudorganisationerna skall informeras om viktigare frågor som skallbehandlas i bl.a. beslut om propositioner, lagrådsremisser, förordningar,direktiv för offentliga utredningar, regleringsbrev, tjänstetillsättningar ochförhandlingsuppdrag. Av en protokollsanteckning framgår att med viktigarefrågor avses sådana frågor inom avtalets tillämpningsområde som behandlarbetydande följder för arbetstagarnas anställnings- och arbetsvillkor, bl.a.viktigare ändringar av offentligrättsliga bestämmelser omanställningsvillkoren eller förändringar beträffande anställningstrygghet ochstationeringsort på grund av större verksamhetsförändringar.2. Informationen skall lämnas . Någon informationbehöver inte lämnas, om ärendet är särskilt brådskande eller omarbetstagarsidan redan har fått tillräcklig information på lokal eller centralnivå eller om parterna vid genomgång av propositionsförteckningar eller annarsär överens om detta. Av protokollsanteckningar framgår att en strävan skallvara att informationen i regel lämnas i samband med delningen inomRegeringskansliet.3. Informationen sker i regel genom att skriftligt material lämnas över.Huvudorganisationerna får från mottagandet avinformationen skriftligen lämna synpunkter, om inte arbetsgivaren ochorganisationerna enas om någon annan frist. Enligt en protokollsanteckningskall en strävan vara att materialet i regel skall utgöra ett exemplar avdelningen i de delar som omfattas av samverkan enligt detta avtal.4. Om det behövs, skall den skriftliga informationen kompletteras medmuntlig information vid en överläggning med huvudorganisationerna, där debereds tillfälle att ställa frågor och lämna synpunkter. Vid bedömningen av omen överläggning behövs skall särskilt avseende fästas vid organisationernasönskemål.Kulturdepartementets promemoriaStatsrådsberedningen har till översänt en inomKulturdepartementet upprättad promemoria, bilaga A 10.3. Ipromemorian redogörs till en början för beredningen av Kulturutredningensförslag (SOU 1995:84). I promemorian anförs därefter följande:I departementets fortlöpande beredning av museifrågorna uppvaktadesdepartementsledningen såväl av ett flertal organisationeroch intressegrupper som av myndigheter inom sektorn, bl.a. flera centrala ochregionala museer.Förslaget om en samlad etnografisk myndighet i lades fram efterbearbetning av det samlade material som på det sätt som ovan beskrivitstillförts ärendet. (Det bör påpekas att propositionen inte innehåller någotförslag till flyttning av museer från , vilket felaktigt hävdats. )Dessutom inhämtades kompletterande uppgifter vad gäller investeringsbehov ochkostnadskalkyler genom konsultation av Statens fastighetsverk.Förslaget om en samlad etnografisk myndighet i delades separat den5 inom Regeringskansliet.Riksdagen beslutade i enlighet med regeringens förslag den 19 december 1996.Utöver den information som redovisats enligt ovan företogs följandeåtgärder. , före regeringens beslut, informeradestatssekreterare per telefon myndighetschefen (Statens konstmuseer), museichef () ochmuseichef () om förslaget att inrätta en nyetnografisk museimyndighet i . Myndighetschefen (och statens historiska museer) gick inte att nå.Myndighetschefen (- ) var tillika medmyndighetens styrelseordförande, väl införstådd med förslaget, bl.a. genomuppvaktning hos statssekreterare ochgenom fortlöpande kontakter med departementet.Personalen vid - , den verksamhetsmässigt störstaberörda enheten, informerades av departementsrådet i museetslokaler före presskonferensen . S.k. MBA-R-informationtillställdes de centrala fackförbunden.Utfrågning i konstitutionsutskottetMarita har vid utskottets utfrågning , bilaga B 8,anfört bl.a.:De frågor som behandlades i propositionen gällde statligt huvudmannskap förEtnografiska museet i , att i skulleföras samman med i , i i samt att ledningen för samtliga museienheterskulle förläggas till . Det skulle inte vara fråga om någonföremålsflytt annat än den ordinarie omflyttning som sker mellanmuseer i landet, särskilt i samband med lite större utställningar. Däremotblir det naturligtvis nödvändigt med en viss omfördelning av befintligaresurser. Det är fråga om en museiflytt i så måtto att det handlar om attlägga samman och skapa en ny museimyndighet och man flyttar i myndighetsmeningmuseer som tillhör Statens konstmuseer och till en nymuseimyndighet. Det handlar däremot inte om att flytta människor ellerföremål.När det gäller förslaget beträffande de museerna finns detinget skriftligt material, utan det som finns är det samlade material somutgjordes av , , remissvaren,resanderemissen, de kompletterande uppvaktningarna, de kompletterandekontakterna som och även andra tjänstemän haft under hand. LeifGidlöw hade att utgå från kommuns och Folkens museums remissvar påKulturutredningens förslag.I slutskedet av beredningen av ärendet var det svårt att klara tideneftersom ett antal särpropositioner och budgetpropositionen skulle bli klara iseptember. De fackliga organisationerna informerades om förslaget en drygtimme före presskonferensen . De regler som gäller förinformation till de fackliga organisationerna har följts. I avtalet står attinformationen skall lämnas men någon information behöverinte lämnas om ärendet är särskilt brådskande. En strävan skall vara attinformationen i regel lämnas i samband med delningen inom Regeringskansliet.Det är alltså inte ovillkorligt att informationen måste lämnas då. Det finns iavtalet ett utrymme för att göra på det sätt som skett. Vi klarade inte attinformera innan beslutet fattades däremot innan det redovisades. Vi har följtde regler som gäller.När det gällde den icke förberedda frågestunden som hölls i den 10oktober 1996 kan inte gå i god för vartenda ord och varendaformulering som hon valde. Hon hade dock fullständigt klart för sig att deticke skulle flyttas tre museer till utan det handlade om att skapa enmuseimyndighet som handlade mer tematiskt.Utskottets bedömningRegeringens proposition Kulturpolitik bygger bl.a. på Kulturutredningensförslag i betänkandet Kulturpolitikens inriktning (SOU 1995:84). genomförde november1995-februari 1996 även en s.k. resande remiss till landets samtliga län.Förslaget om en samlad etnografisk myndighet i lades fram efterbearbetning av bl.a. det samlade material som här beskrivits.Den 17 och 18 september informerades bl.a. chefen för konstmuseeroch chefen för om förslaget att inrätta en ny etnografiskmuseimyndighet i . informerades personalen vidFolkens museum - om förslaget och information tillställdes ocksåde centrala fackförbunden.