bet · GL01SfU5 · 1997-11-06 00:00:00 — bort ha följande lydelse:I regeringens förslag undantas de elektroniska akterna från rätten för denenskilde att erhålla registerutdrag avseende uppgifter isocialförsäkringsregistren. Detta strider enligt utskottets uppfattning motgrundlagen (2 kap. 3 § andra stycket regeringsformen). Uppgifterna i deelektroniska akterna måste enligt utskottets mening omfattas av rätten att fåregisterutdrag för den enskilde. bör med bifall till motion Sf42yrkande 4 avslå andra stycket av 20 § lagförslaget.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande registerutdragatt med bifall till motion 1996/97:Sf42 yrkande 4 och med anledningav propositionen antar regeringens förslag tillsocialförsäkringsregisterlag såvitt avser 20 §, dock att andra stycketutgår,I propositionen framlagt lagförslagKonstitutionsutskottets yttrande1997/98:KU4yEnhetlig registerlagstiftning på socialförsäkringsområdetTill socialförsäkringsutskottetSocialförsäkringsutskottet har beslutat att beredakonstitutionsutskottet tillfälle att avge yttrande över proposition 1996/97:155om enhetlig registerlagstiftning på socialförsäkringsområdet, m.m. jämteföljdmotioner såvitt avser förslaget till socialförsäkringsregisterlag.Konstitutionsutskottet begränsar sitt yttrande till de frågor som berörutskottets ansvarsområde. Vad gäller motionerna behandlar utskottets yttrandemotionerna 1996/97:Sf41 yrkande 1 samt 1996/97:Sf42 i dess helhet.UtskottetPropositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås bl.a. att de båda nuvarande lagarna om personregisterför socialförsäkringsadministrationen - lagen (1993:747) omsjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna och lagen(1994:1517) om socialförsäkringsregister - ersätts av en nysocialförsäkringsregisterlag. Lagen omfattar också register som behövs föradministrationen av ärenden om tandvårdsersättning.Inom ramarna för de ändamål som anges i lagen föreslås att de allmännaförsäkringskassorna och () själva skall få avgöravilka socialförsäkringsregister som behövs för verksamheten. Regeringensbefattning med registerlagstiftningen minskar därmed.Regeringen föreslår att det i den nya lagen anges de grundläggande allmännabestämmelser för personregistren som behövs från integritetssynpunkt. Deändamål för vilka socialförsäkringsregister får föras anges i lagen. Somhuvudregel föreslås gälla att integritetskänsliga uppgifter inte fårregistreras. Undantag från förbudet att registrera integritetskänsligauppgifter bör dock enligt regeringen medges i viss omfattning.I propositionen föreslås också att försäkringskassorna och RFV får möjlighetatt använda sig av s.k. elektroniska akter vid ärendehandläggningen.Enligt regeringen bör sambearbetning mellan socialförsäkringsregister få ske.Direkt åtkomst till ett socialförsäkringsregister föreslås i princip bara denregisteransvarige ha.Regeringen föreslår därutöver att lagen till skydd för den enskildespersonliga integritet skall innehålla bestämmelser om sökbegrepp, utlämnande avuppgifter på medium för automatisk databehandling, gallring ochinformationsskyldighet.Socialförsäkringsregisterlagen föreslås träda i kraft den 1 januari 1998.BakgrundÄrendet och dess beredningHuvuddelen av det offentliga ekonomiska trygghetssystemet i form avsocialförsäkringsförmåner, inklusive bidrag av olika former, administreras avRiksförsäkringsverket (RFV) och de allmänna försäkringskassorna. Hosförsäkringskassorna finns ett ADB-stöd för handläggningen, somfrämst används för utbetalningsfunktionen.ADB-systemen inom socialförsäkringsadministrationen omfattar ett flertalpersonregister i den mening som avses i datalagen (1973:289).För förande av lokala ADB-register för väsentligen sjukpenning- ochrehabiliteringsärenden gäller lagen (1993:747) om sjukförsäkringsregister hosde allmänna försäkringskassorna (SjfrL). Det pågår arbete medatt tillskapa lokala rehabiliteringsregister.Vidare gäller för försäkringskassornas registerhantering lagen (1994:1517) omsocialförsäkringsregister (SofrL). Denna lag gäller i princip för de ärendeninom socialförsäkringsområdet som inte omfattas av SjfrL. Enligt SofrL får ettsocialförsäkringsregister föras endast om regeringen genom en förordning harbeslutat att inrätta registret. Fyra sådana register har inrättats.Flertalet av de personregister som används inomsocialförsäkringsadministrationen förs ännu på grundval av tidigare meddeladetillstånd av Datainspektionen och de övergångsbestämmelser som medger att deännu får användas.Under arbetet med att bygga upp de lokala sjukförsäkringsregistren och underförberedelserna med att ta fram underlag till de förordningar om inrättandet avövriga register som behövs har RFV pekat på vissa tillämpningsproblem ocheffektivitetsförluster som har sin grund i att SjfrL och SofrL inte ärkongruenta. Mot denna bakgrund aviserade regeringen i proposition 1995/96:128Följdändringar till reformen om tvåpartsprocess vid de allmännaförvaltningsdomstolarna samt vissa registerfrågor inomsocialförsäkringsadministrationen en översyn av vissa bestämmelser i främstSjfrL och uttalade att det i samband med en sådan översyn finns anledning attöverväga en sammanslagning av de båda registerlagarna.I enlighet med vad som uttalades i proposition 1995/96:128 har det gjorts enöversyn av registerlagstiftningen inom socialförsäkringsområdet.Socialdepartementet har redovisat denna översyn i departementspromemorianÖversyn av registerlagarna inom socialförsäkringsadministrationen, Ds 1996:70.Promemorian har remissbehandlats.Nuvarande registerreglering inom socialförsäkringsområdetDatalagen (1973:289) innehåller de allmänna bestämmelser som reglerarinrättande och förande av personregister.Med personregister avses register, förteckning och andra anteckningar somförs med hjälp av automatisk databehandling (ADB) och som innehållerpersonuppgift som kan hänföras till den som avses med uppgiften (1 §).Personregister får endast inrättas av den som fått licens av Datainspektionen(2 §). För vissa register kan därutöver krävas särskilt tillstånd avDatainspektionen. Registren står under tillsyn av Datainspektionen, som ocksåhar rätt att meddela föreskrifter i vissa avseenden för de enskilda registren.Undantagna från tillståndsplikt är s.k. statsmaktsregister, dvs. registervars inrättande beslutas av eller regeringen (2 a §). Ävenstatsmaktsregister står under Datainspektionens tillsyn. Datainspektionen hargenerell rätt att meddela föreskrifter även för denna typ av register i den månriksdagen eller regeringen inte lämnat föreskrifter i samma hänseende.I samband med riksdagsbehandlingen av proposition 1990/91:60 om offentlighet,integritet och ADB betonades vikten av författningsreglering vid registreringav känsliga personuppgifter (bet. 1990/91:KU11, rskr. 1990/91:160).I enlighet med denna målsättning har inom socialförsäkringsområdet tillkommitlagen (1993:747) om sjukförsäkringsregister (SjfrL) och lagen (1994:1517) omsocialförsäkringsregister (SofrL). För registerhanteringen gäller därutövervissa av regeringen beslutade förordningar.EG-direktivet om personuppgifter och förslag tillpersondatalagEG-direktivet om personuppgifterEuropaparlamentet och rådet har antagit direktivet 95/46/EG av den 24 oktober1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling avpersonuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter.Direktivet gäller för behandling av personuppgifter som helt eller delvisföretas på automatisk väg oavsett om uppgifterna ingår i ett register ellerinte. Med personuppgift menas varje upplysning som avser en identifierad elleridentifierbar fysisk person. Begreppet behandling av personuppgifter omfattarvarje åtgärd eller serie av åtgärder som vidtas beträffande personuppgifter.För att behandling av personuppgifter skall kunna tillåtas ställs vissaförutsättningar upp. Behandlingen är tillåten om den registrerade otvetydigthar lämnat sitt samtycke. Behandling är tillåten även i vissa andra fall än närsamtycke föreligger. Ett sådant fall är behandling i samband medmyndighetsutövning. Det anges att behandling av personuppgifter är tillåten omden är nödvändig för att utföra en arbetsuppgift som antingen är av allmäntintresse eller är ett led i myndighetsutövning som utförs av denregisteransvarige eller den tredje man till vilken uppgifterna har lämnats ut.Enligt direktivet gäller särskilda regler för behandling av vissa känsligapersonuppgifter. Det råder ett principiellt förbud mot behandling av uppgifterom ras eller etniskt ursprung, religiösa, filosofiska eller politiska åsikter,fackföreningsmedlemskap, hälsa och sexualliv.Förbudet mot behandling av nämnda känsliga personuppgifter gäller dock inteom den registrerade har lämnat sitt uttryckliga samtycke till behandlingen.Därutöver är det i ytterligare ett antal fall tillåtet att behandla denna typav uppgifter. Ett sådant fall är när behandlingen rör uppgifter som ärnödvändiga för att kunna fastslå, göra gällande eller försvara rättsligaanspråk.Vidare får medlemsstaterna göra undantag från förbudet att registrera denämnda känsliga uppgifterna av hänsyn till ett viktigt allmänt intresse. Idirektivet anges att när det av hänsyn till viktiga allmänna intressen ärnödvändigt måste medlemsstaterna kunna avvika från förbudet mot att behandlakänsliga kategorier av uppgifter på vissa områden. Som exempel på ett områdedär avvikelser kan ske nämns folkhälsa och socialskydd, särskilt för attsäkerställa kvalitet och lönsamhet i samband med ansökningar om förmåner ochtjänster inom sjukförsäkringssystemet. Vidare nämns som exempel behandling avuppgifter i samband med vetenskaplig forskning och offentlig statistik. Idirektivet betonas i detta sammanhang att det åligger medlemsstaterna att sörjaför att det finns lämpliga och konkreta garantier för att skydda enskildapersoners grundläggande rättigheter och privatliv.Enligt direktivet skall medlemsstaterna sätta i kraft de lagar och andraförfattningar som är nödvändiga för att följa direktivet senast efterdet att direktivet antogs, dvs. Vidare skallmedlemsstaterna se till att sådan behandling av personuppgifter som redan pågårnär de nationella bestämmelser som antas till följd av direktivet träder ikraft bringas i överensstämmelse med dessa bestämmelser från dennatidpunkt, dvs. senast efter antagandet av direktivet eller den 24oktober 2001.Datalagskommitténs förslag till persondatalagDatalagskommittén har i sitt betänkande Integritet OffentlighetInformationsteknik (SOU 1997:39) lagt fram ett förslag till en persondatalagsom skall ersätta datalagen (1973:289).I den föreslagna lagen meddelas föreskrifter om när behandling av person-uppgifter är tillåten. Lagen innehåller en uttömmande uppräkning av de fall dåbehandling är tillåten. Bland annat anges att personuppgifter får behandlasdels för att den persondataansvarige eller en tredje man till vilken person-uppgifter lämnas ut skall kunna utföra en arbetsuppgift i samband medmyndighetsutövning, dels för ändamål som rör ett berättigat intresse hos denpersondataansvarige eller hos sådana tredje män till vilken personuppgifternalämnas ut när detta intresse väger tyngre än den registrerades intresse.I överensstämmelse med direktivet innehåller den föreslagna persondatalagenockså bestämmelser om förbud mot behandling av känsliga uppgifter och omundantag från detta förbud. Förbudet omfattar de uppgifter som anges idirektivet och undantagen är också utformade efter vad som anges i direktivet.Det föreslås således bl.a. att känsliga uppgifter får behandlas närbehandlingen är nödvändig för att rättsliga anspråk skall kunna fastställas,göras gällande eller försvaras. Ett undantag föreslås också beträffandebehandling av känsliga personuppgifter för forskning och statistik. Sådanbehandling skall enligt vara tillåten om den är nödvändig ochom samhällsintresset av det forsknings- eller statistikprojekt varibehandlingen ingår klart väger över den risk för otillbörligt intrång i denenskildas personliga integritet som behandlingen kan innebära. Om projektetgodkänts av en forskningsetisk kommitté, bör förutsättningarna anses varauppfyllda.Vidare föreslås att lagen skall innehålla ett bemyndigande som innebär attregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får föreskriva omytterligare undantag från förbudet mot behandling av känsliga uppgifter om detbehövs med hänsyn till ett viktigt allmänt intresse.Beträffande ändamålet att rättsliga anspråk skall kunna fastställasframhåller att det förhållandet att en person har en sådanegenskap som avses med definitionen av känsliga personuppgifter kan vara enförutsättning för att denne skall ha rätt till en förmån eller ha en rättsligskyldighet gentemot någon annan. I sådana fall får uppgifter om den rättsligtrelevanta egenskapen behandlas. Det framhålls att det faktum att någon är sjukt.ex. kan ha betydelse för rätt att få försäkringsersättning.Datalagskommittén anför vidare angående det nödvändighetskrav som finns påflera ställen i direktivet att detta inte rimligen kan innebära att det skallvara faktiskt omöjligt att utföra en uppgift utan sådan behandling avpersonuppgifter som omfattas av EG-direktivet och den föreslagnapersondatalagen. Om en uppgift däremot kan utföras nästan lika enkelt ellerbilligt utan att personuppgifter behandlas, kan det enligt kommittén inte ansesnödvändigt att behandla personuppgifterna.En nationell IT-strategiRegeringen redovisade i proposition 1995/96:125 Åtgärder för att bredda ochutveckla användningen av informationsteknik förslag till mål för enövergripande nationell IT-strategi som pekar ut fortsatta väg in iinformations- och kunskapssamhället. Regeringen lämnade också förslag tillprioriterade statliga uppgifter - rättsordningen, utbildningen och samhälletsinformationsinsatser - samt redovisade ett handlingsprogram för att bredda ochutveckla användningen av informationsteknik.När det gäller handlingsprogrammet för rättsordningens område konstateraderegeringen bl. a. att den svenska datalagen länge har varit i behov av entotalrevision (s. 25). Med hänsyn till detta och EG-direktivet ompersonuppgifter fann regeringen en översyn av datalagen mycket angelägen.Regeringen anförde härvid att datalagen skall ersättas av en nypersondata- eller integritetslagstiftning. I anslutning till detta bör även enmodernisering och anpassning av registerlagarna till en ny persondata- ellerintegritetslagstiftning påbörjas.Regeringen anförde vidare att elektronisk dokumenthantering blir alltvanligare inom förvaltning och i näringslivet som det för närvarandesaknas en fungerande rättslig reglering. skall det enligtregeringen finnas en generell rättslig reglering för elektroniskdokumenthantering inbegripet elektroniska signaturer inom förvaltningen.När det gäller målen för den offentliga förvaltningens IT-användning anförderegeringen att offentlig förvaltning bör vara ett föredöme som IT-användare (s.66). Den offentliga förvaltningen skall bl.a. utnyttja IT för att effektiviseraverksamheterna och ge en god service till företag och medborgare. Merrationella arbetsrutiner, effektivare organisations- och samarbetsformer i denoffentliga förvaltningen skall enligt regeringen förbättra servicen ochsamtidigt minska kostnaderna.Vid sin behandling av propositionen konstaterade trafikutskottet att det råderen betydande samsyn om informationsteknikens möjligheter att påverkasamhällsutvecklingen i positiv riktning. Utskottet framhöll vikten av attinformationstekniken används i sådana former att samhällsutvecklingen främjasoch att risker för regionala obalanser, försämrat integritetsskydd, ökadsårbarhet och kunskapsmässiga skillnader mellan olika grupper i samhälletmotverkas. För att stärka den parlamentariska förankringen ansåg utskottet attriksdagen borde ge regeringen till känna att den bör återkomma tillriksdagen med en skrivelse som redovisar utvecklingen på IT-området.Vidare tillstyrkte trafikutskottet regeringens förslag till mål ochprioriterade uppgifter för en nationell IT-strategi och framhöll vikten av attdet redovisade handlingsprogrammet genomförs snabbt och fullt ut (bet.1995/96:TU19). Utskottet förutsatte att målen för IT-användningen kommer attvidareutvecklas och förtydligas. föreslogs ge regeringen till kännaatt säkerhets- och sårbarhetsfrågorna inom IT-användningen bör uppmärksammastydligare och att regeringen bör återkomma till med en utveckladstrategi för detta arbete.Riksdagen följde utskottet (rskr. 1995/96:282).I regeringens skrivelse 1997/98:19 Utveckling i informationssamhället lämnasmot bakgrund av tillkännagivande en första redovisning på presenterades. I skrivelsen beskrivs den allmännautvecklingen på IT-området, regeringens bedömningar av centrala frågor för ökadtillväxt och sysselsättning i informationssamhället redovisas samt enredovisning ges av genomförda, pågående och kommande åtgärder inomhandlingsprogrammet för att bredda och utveckla användningen avinformationsteknik.Frågor som berörs i motionernaEn enhetlig registerlagstiftningRegeringen föreslår att lagen (1994:1517) om socialförsäkringsregister (SofrL)och lagen (1993:747) om sjukförsäkringsregister hos de allmännaförsäkringskassorna (SjfrL) ersätts av en för socialförsäkringsadministrationengemensam registerlag, benämnd socialförsäkringsregisterlag. Denna lag skallockså omfatta ärenden om tandvårdsersättning.Enligt regeringen skall tillämpningsområdet för den nya lagen varapersonregister för sådan verksamhet i fråga om socialförsäkringsförmåner samtandra förmåner och ersättningar som ankommer på de allmänna försäkringskassornaeller ().I skälen för sitt förslag framhåller regeringen att de mål som lagts fast förden offentliga förvaltningens IT-användning är i hög grad relevanta försocialförsäkringsadministrationen. En självklar utgångspunkt är enligtregeringen att socialförsäkringen skall tillämpas likformigt och rättssäkertsamt att försäkringens resurser används effektivt och samordnas med samhälletsövriga resurser. Ett väl fungerande ADB-stöd är därför av central betydelse förutförandet av försäkringsadministrationens uppgifter.Regeringen anför vidare att de nuvarande registerlagarna inomsocialförsäkringsområdet inte är utformade på ett sätt som befrämjar etteffektivt utnyttjande av ADB-tekniken. Enligt regeringen gör sig hänsynen tillden enskildes integritet lika starkt gällande över helasocialförsäkringsområdet. Ett sammanförande av de båda lagarna till en endaregisterlag möter därför inget hinder från integritetssynpunkt. Med en gemensamregisterlag för alla socialförsäkringsförmåner kan flera gränsdragningsproblemoch pedagogiska svårigheter undvikas och ärendehandläggningen göras effektivareutan att skyddet för den enskildes integritet blir sämre. Regeringen anserdärför att en samordning av lagarna bör ske.FörfattningsregleringenRegeringen föreslår att RFV och de allmänna försäkringskassorna själva inomramen för de registerändamål som anges i lagen skall få bestämma vilkasocialförsäkringsregister som behövs för deras verksamhet.Till skydd för den enskildes personliga integritet skall enligt regeringenliksom begränsningar gälla i fråga om vad ett register får innehållaoch i fråga om bl.a. direkt åtkomst till registrerade uppgifter, utlämnande avuppgifter på ADB-medium, sökbegrepp och bevarande av uppgift.I skälen för sitt förslag anför regeringen att en ordning med en mängdregisterförordningar för handläggningen av olika slag av förmåner ochersättningar inte är ändamålsenlig från effektivitetssynpunkt.Detta innebär enligt regeringen att RFV och de allmänna försäkringskassornasjälva inom lagbestämmelsernas ram bör få avgöra vilka register som behövs förverksamheten. Regeringen framhåller att registerändamålen föreslås bliuttömmande reglerade i registerlagen (se nedan). Vid ett sådant förhållande ochi beaktande av de övriga skyddsregler som föreslås ingå i lagen kan det enligtregeringen inte anses möta något hinder från integritetssynpunkt att låtasocialförsäkringsadministrationen själv bestämma om uppbyggnaden av desärskilda registren.I detta sammanhang vill regeringen erinra om skyldigheten enligt datalagenför en registeransvarig att föra en förteckning över de personregister som hanär ansvarig för samt den tillsyn som utövas av Datainspektionen.Vad gäller förslaget att regleringen av vilka integritetskänsliga uppgifter somskall få registreras skall ske i lagen anför regeringen att den är medveten omde praktiska problem det medför att ha uppräkningen av de känsliga uppgifternai lagen. Denna ordning innebär att en förändring måste beslutas av istället för av regeringen. Detta gör att proceduren att få till stånd enändring kommer att ta än om regeringen hade ett bemyndigande att iförordning meddela erforderliga föreskrifter. Av integritetsskyddsskäl villdock regeringen inte nu frångå den i departementspromemorian föreslagnamodellen.Regeringen anför vidare att den föreslagna registerlagen innebär att registersom förs i enlighet med lagen skall anses inrättade av i den meningsom avses i 2 a § datalagen (1973:289).RegisterinnehållAllmäntRegeringen föreslår att socialförsäkringsregister skall få innehålla uppgifterom den som förekommer i ett ärende som omfattas av lagen.Socialförsäkringsregister skall också, då förberedande åtgärder förhandläggning vidtas, få innehålla uppgifter om en person som kan förekomma iett sådant ärende. Vidare skall som förutsättning för registrering gälla attuppgifter i fråga om personen har betydelse för handläggningen av ärendet.Enligt regeringen skall i socialförsäkringsregister få förekomma allmänna ochsärskilda ärendeuppgifter. Allmänna ärendeuppgifter är identifierings- ochadressuppgifter samt uppgift om kön, civilstånd, medborgarskap och födelseort.Särskilda ärendeuppgifter är uppgifter om sådana ekonomiska och personligaförhållanden som har betydelse för handläggningen av ärenden.Regeringen föreslår att särskilda ärendeuppgifter som utgör känsligauppgifter i princip inte skall få registreras. Undantag skall dock medgeshärifrån i vissa särskilt angivna fall.Vidare föreslår regeringen att sjukdomsdiagnos normalt inte skall få regi-streras i de register som förs gemensamt av försäkringskassorna och RFV. Iregister som förs för handläggning av ärenden om tandvårdsersättning skall dockuppgift om behandling få anges, men endast i kodad form.Regeringen föreslås i förordning ytterligare kunna begränsa innehållet isocialförsäkringsregister.Därutöver föreslås regeringen få bemyndigande att föreskriva att uppgifterom sjukdomsdiagnos får registreras i socialförsäkringsregister om det behövsför angelägna uppföljningsändamål. Sådan registrering skall vara av begränsadomfattning och får endast avse vissa socialförsäkringsregister.Vidare föreslår regeringen att försäkringskassorna och RFV skall få möjlighetatt använda sig av s.k. elektroniska akter vid ärendehandläggningen. En sådanakt skall få innehålla handlingar som har kommit in eller framställts iärendet, även om handlingen innehåller sådana känsliga uppgifter som enligthuvudregeln inte får registreras. Särskilda skyddsregler skall därför gälla förde elektroniska akterna.I skälen för sitt förslag anför regeringen att det i den nya registerlagen såklart som möjligt bör anges vilka uppgifter som får registreras. Det är docktotalt sett för alla ärendeslag fråga om en mycket stor mängd uppgifter, somtill stor del redan är definierade genom innehållet i de materiellaförfattningarna. En uppräkning är därför enligt regeringen varken möjlig ellernödvändig.När det gäller registrering av integritetskänsliga uppgifter konstaterarregeringen att det enligt SjfrL inte är tillåtet att i sjukförsäkringsregisterregistrera vissa uppgifter. I SofrL är reglerna om registrering av känsligauppgifter konstruerade på ett annat sätt. I SofrL läggs som en grundläggandeprincip fast att inga integritetskänsliga uppgifter får registreras. Från dettamedges dock undantag i viss omfattning. Det sker genom en uppräkning avuppgifter som får registreras.