bet · GK01NU12 · 1997-05-27 00:00:00 — Motionärerna anser vidare, för det andra, att omställningen avenergisystemet bör inledas med en omfattande satsning på effektivisering avelanvändningen, konvertering av elvärme och utveckling av förnybarelproduktion. Programmet skulle följas upp med en kontrollstation inom enfemårsperiod, och först därefter - när erforderliga resultat uppnåtts - skulleavvecklingen av kärnkraften inledas. Enligt det tredje yrkandet i motionenskall bekräfta riktlinjerna års energipolitiska beslut omatt resultaten av hushållningen med el, tillförseln av miljöacceptabelkraftproduktion och möjligheterna att bibehålla internationelltkonkurrenskraftiga elpriser skall avgöra när kärnkraftsavvecklingen kaninledas och i vilken takt den kan genomföras.Motion 1996/97:N31 (s) tar främst sikte på situationen för personalen vidkärnkraftverket i . Motionärerna ansluter sig till förslagen ipropositionen men påpekar att beslut också föranleder skyldigheterjäntemot de anställda vid verket och den aktuella regionen. Propositioneninnehåller inga konkreta förslag till hur kompetensen hos personalen skall tastill vara eller hur säkerheten skall kunna upprätthållas underomställningsperioden, anför motionärerna och föreslår ett uttalande avriksdagen i saken. Enligt det andra yrkandet i motionen, till vilket utskottetåterkommer i ett senare avsnitt, skall den föreslagna energimyndighetenlokaliseras till Barsebäck.I motionerna 1996/97:N411 (s) och 1996/97:N429 (s) föreslås uttalanden omden elintensiva industrins konkurrenssituation. Det är absolut nödvändigt,sägs det i den förstnämnda motionen, att energipolitiken utformas så att denelintensiva industrins konkurrenskraft bevaras; den elintensiva industrin iSverige måste få arbeta på samma villkor som sina internationellakonkurrenter. I den andra motionen uppmärksammas särskilt företaget . Elkostnaderna motsvarar en femtedel av företagets totalaproduktionskostnader, påpekar motionärerna och anför att ytterligare ökningarav elkostnaderna riskerar leda till att företagets konkurrenskraft allvarligtrubbas i förhållande till utländska konkurrenter. I motion 1996/97:Jo311 (s)om miljöpolitik sägs att skall bli det första landet i världen somklarar omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle och att det i dettaingår en övergång till ett nytt energisystem. Enligt motionärerna böravvecklingen av kärnkraften inledas under innevarande mandatperiod och ske isådan takt att den svenska industrin inte slås ut.Bygg ut det svenska naturgasnätet, anförs det i motion 1996/97:N414 (s). Meden sådan utbyggnad skulle bättre miljö och ökad sysselsättning uppnås, och denskulle även vara positiv för samarbetet runt och inom EU, menarmotionären. Han anser att förutsättningarna och de långsiktiga ramvillkorenför en fortsatt utbyggnad av det svenska naturgasnätet bör identifieras.I partimotion 1996/97:N269 (m) anförs att en förtida avveckling av svenskkärnkraft - redan en enstaka reaktor - riskerar att få allvarliga ochlångtgående följder. När elintensiva industri hotas att slås ut i deninternationella konkurrensen på grund av höjda elkostnader, kan ingenregionalpolitik i världen kompensera skadorna, heter det vidare. Ettmotsvarande tema med inriktning på skogsindustrin anslås i motion 1996/97:N17(m), där det påpekas att denna industri är en av de mest elberoendeindustrigrenarna. Även om efterfrågan på ved för energiomställning ökar är detbättre ekonomi, både för landet och för skogsägaren, om den elintensivaskogsindustrin inte slås ut av höjda elpriser utan tillåts fortsätta förädlahögvärdig svensk vedråvara, framhåller motionären.Ett uttalande av om ett decentraliserat och miljövänligt energisy-stem föreslås i partimotionen 1996/97:A432 (c) om regionalpolitik. Enomställning till ett kretsloppsanpassat energisystem kan bli en positivförnyelse som lyfter hela landet ur stelhet och stagnation och ger i den internationella utvecklingens frontlinje, sägs det. Motion1996/97:N405 (c) innehåller tre yrkanden. Enligt motionärerna är det hög tidatt kärnkraftsavvecklingen påbörjas. De anför vidare att det är rimligt attstatligt stöd lämnas till utvecklingen av nya energisystem i likhet med vadkärnkraften fått. Motionärerna menar vidare att det finns en storsparpotential inom energiområdet och att detta bör uppmuntras genom enmiljöinriktad skatte- och avgifts-politik.Motion 1996/97:N403 (c) har rubriken . Motionärerna påpekar attbioenergin har stora utvecklingsmöjligheter och föreslår ett uttalande avriksdagen om behovet av ökad och utvecklad bioenergiförsörjning. I motionenanförs vidare att () har en viktiguppgift när det gäller att utveckla och stimulera användningen av bioenergi.Härutöver anförs att det i län finns stora förutsättningar förproduktion och vidareutveckling av bioenergin, vilket som sin meningborde ge regeringen till känna. På motsvarande sätt pläderas i motion1996/97:N428 (c) för att en satsning på utveckling av bioenergi bör göras iVästsverige. Denna region har möjlighet och kunnande att ta hand omutvecklingen av ett energisystem som svarar krav och som kankomma hela landet till godo, sägs det i motionen. Enligt ett ytterligareyrkande av motionärerna bör hos regeringen begära ett förslag omökad användning av bioenergi för uppvärmning och elproduktion samt somdrivmedel.Enligt förslag i motion 1996/97:N18 (fp) skall produktionsskatten på elavskaffas för el som används som råvara i produktionsprocessen.Produktionsskatten på el är förödande för de processindustrier som använder elsom råvara i produktionen, anför motionären och exemplifierar med treindustrier i . För att dessa företag skall kunna konkurrera påvärldsmarknaden måste produktionsskatten på el som används som råvara iproduktionen tas bort, hävdas det. Därvid borde också den del som överförtstill fastighetsskatt vägas in i beslutet.Ett riksdagsuttalande om energipolitiken föreslås i partimotion 1996/97:N424 (mp). Motionärerna redovisar översiktligt sin syn på energipolitiken ochhänvisar i övrigt till kommande motion med anledning av den då aviseradeenergipolitiska propositionen. Motion 1996/97:N409 (mp), som innehåller femyrkanden, tar sikte på kärnkraftverket i Forsmark. En kärnkrafts-olycka iForsmark skulle få förödande följder, påpekar motionärerna och menar att detenda säkra är att stänga de tre reaktorerna i Forsmark och satsa påinvesteringar i energieffektivisering och ny energiproduktion med sol, vindoch biobränslen. I stället för att som i Forsmark satsa mer än 2 miljarderkronor fram för att åtgärda och förebygga brister isäkerhetssystemen, bör medlen investeras i effektiv energianvändning ochförnybara energislag, heter det. I motion 1996/97:Fö59 (mp), som väckts medanledning av en proposition om beredskapen mot svåra påfrestningar påsamhället i fred (prop. 1996/97:11), sägs att avvecklingen av kärnkraften ärett avgörande steg för att minska sårbarheten i samhället.I partimotion 1996/97:N256 (kd), slutligen, föreslås ett uttalande avriksdagen om betydelsen av ett långsiktigt hållbart energipolitiskt beslut.Osäkerheten kring energipolitiken är en faktor som spelat en inte oväsentligroll för de svenska företag som valt att förlägga sinainvesteringar utomlands, framhåller motionärerna. De anser därför att det ärviktigt att den överenskommelse som träffades i snarastföljs av ett långsiktigt beslut i riksdagen.Utskottets ställningstagandeI det föregående har återgetts den överenskommelse som träffats mellanföreträdare för Socialdemokraterna, instämmer i regeringens förslag att bör anta de iöverenskommelsen angivna riktlinjerna för energipolitiken. Därmed - villutskottet redan nu meddela - avstyrks, helt eller delvis, motionerna1996/97:N19 (s), 1996/97:N414 (s), 1996/97:N269 (m), 1996/97:N17 (m),1996/97:N22 (fp), 1996/97:N27 (mp), 1996/97:N424 (mp), 1996/97:N409 (mp),1996/97:N21 (kd) och 1996/97:N256 (kd).Det är, menar utskottet, av väsentlig betydelse att omställningen av Sverigetill ett ekologiskt hållbart samhälle kan påskyndas. En hållbar utveckling in-nebär att dagens behov skall kunna utan att förutsättningarna förframtida generationers liv och välfärd äventyras. Ekonomisk utveckling ochsocial välfärd skall gå hand i hand med skydd av miljön och naturresurserna.För att skall kunna nå en ekologiskt hållbar utveckling krävs aktivaåtgärder.Omställningen av energisystemet är ett led i strävan att vara ettföregångsland när det gäller att skapa en ekologiskt hållbar utveckling. Medutgångspunkt i resultatet av folkomröstning uttalade sig riksdagensamma år för en avveckling av kärnkraften. De argument som låg till grund fördetta uttalande äger i allt väsentligt fortfarande sin giltighet. Man kanaldrig bortse från kärnkraftens risker. Ett reaktorhaveri skulle kunna fåförödande konsekvenser för människor och miljö . Vidare gerkärnkraften upphov till restprodukter som är farliga för människor ihundratals generationer.Enligt energiöverenskommelsen skall de två kärnkraftsreaktorerna i Barsebäck- varav den andra under vissa villkor - ställas av. Åtgärder skall vidtas föratt kompensera bortfallet av el genom effektivareenergianvändning, konvertering samt hushållning med och tillförsel av el frånandra energikällor.För utveckling av ett ekologiskt uthålligt energisystem skall ett nyttlångsiktigt omställningsprogram inrättas. Inriktningen skall vara att utvecklany energiteknik i syfte att åstadkomma en ekologiskt och ekonomiskt hållbarenergiförsörjning i huvudsak baserad på förnybara energislag. Målet skallockså vara att tillförsäkra svensk industri och samhällslivet i övrigt el tillinternationellt konkurrenskraftiga priser.Den träffade energiöverenskommelsen ligger i linje med 1991 årsenergipolitiska riktlinjer. Energipolitikens mål är att på kort och lång sikttrygga tillgången på energi på villkor som är konkurrenskraftiga med dem somgäller i omvärlden i övrigt. Energipolitiken skall skapa villkoren för eneffektiv energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning medlåg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningentill ett ekologiskt samhälle. Vidare skall energipolitiken bidra till attskapa stabila förutsättningar för ett konkurrenskraftigt näringsliv och enförnyelse och utveckling av den svenska industrin. Energipolitiken skall ävenfrämja ett breddat energi-, miljö- och klimatsamarbete i Östersjöregionen.Landets elförsörjning skall tryggas genom ett energisystem som grundas påvaraktiga, helst inhemska och förnybara, energikällor samt en effektivenergianvändning. Användningen av fossila bränslen bör hållas på en låg nivå.Det befintliga ledningsnätet för naturgas, som är det fördelaktigaste fossilabränslet, bör utnyttjas effektivare.Utskottet ansluter sig till förslaget i propositionen att kärnkraftverket iBarsebäck skall ställas av. Detta kraftverk är, som framhålls iöverenskommelsen, olämpligt lokaliserat till ett mycket tätbefolkat område.Genom att nu besluta om att ställa av två kärnkraftsreaktorer och genomsatsningen på de långsiktiga omställningsprogrammen skapas förutsättningar föratt nya konkurrenskraftiga elproduktionsalternativ successivt skall kunnaföras in i det svenska energisystemet. Därigenom kan den fortsattaomställningen till ett ekologiskt uthålligt energisystem genomföras tillrimliga kostnader.Enligt vad som anges i överenskommelsen skall förhandlingar upptas medägaren till kärnkraftverket i om en stängning av en första reaktorföre och en andra reaktor före . Till frågan omlagstiftningen beträffande avvecklingen av kärnkraften återkommer utskottetnär regeringen har framlagt sitt aviserade lagförslag.Beträffande det aktuella yrkandet i motion 1996/97:N31 (s) om bl.a.säkerheten vid kärnkraftverket i villutskottet erinra om vad som sägs i propositionen om att före verketsslutliga nedläggning bör berörda myndigheter tillsammans med arbetsgivaren ochpersonalorganisationerna överväga de särskilda åtgärder som kan behöva vidtasför personalen. Det påpekas att formerna för detta övervägsinom . Utskottet har vidare noterat vad som framhålls ipropositionen dels om att personalen vid kärnkraftverket har generellt en högkompetens med en ofta specialiserad inriktning och att regeringen är av denuppfattningen att många av de anställda vid verket, som ingår iSydkraftskoncernen, bör kunna beredas annan sysselsättning inomkoncernen, dels att har meddelat att hela personalstyrkan vid verketkan beredas fortsatt arbete efter den första reaktorns avställning och tillutgången av år 2001.Bortfallet av el från reaktorerna i skall, som nämnts, kompenserasgenom effektivare energianvändning, elhushållning, konvertering från el samttillförsel av el från andra energikällor. Som framhålls i överenskommelsen börett villkor för stängningen av den andra reaktorn vara att bortfallet avelproduktion kan kompenseras genom tillförsel av ny elproduktion och minskadanvändning av el. Innan en stängning av denna reaktor kan genomföras börriksdagen - oavsett utformningen av lagstiftningen - ges möjlighet att prövaatt förutsättningen för stängningen av kärnkraftsreaktorn är uppfylld.Samtidigt som det är av vikt att avvecklingen av kärnkraften inleds är detbetydelsefullt - från såväl samhällsekonomiska som miljömässiga utgångspunkter- att omställningen och utvecklingen av energisystemet sker för att målen enligt energipolitiska beslut skall kunnauppnås. Om all kärnkraftsproduktion skulle avvecklas skulle, somsägs i propositionen, problem uppstå för sysselsättning, välfärd,konkurrenskraft och miljö. Utskottet delar mot den bakgrunden uppfattningenatt det inte bör fastställas något årtal för när den sista kärnkraftsreaktornbör tas ur drift; i linje med vad som i denna del föreslås i motion1996/97:N19 (s) skall alltså inte längre gälla som s.k. slutår förkärnkraftsavvecklingen. Härigenom ges tillräckligt för omställningen.Frågan om den fortsatta omställningen av energisystemet bör, som anges iöverenskommelsen, baseras på resultaten av de energipolitiska programmen ochpå erfarenheterna av stängningen av kärnkraftverket i . Som därvidare sägs skall ny elproduktionskapacitet och minskad elanvändning vara ettvillkor för avställning av ytterligare reaktorer. Före nästkommandemandatperiods utgång skall beslut fattas avseende hur den fortsattaavställningen av kärnkraftsreaktorer skall genomföras.I enlighet med överenskommelsen är det vidare utskottets mening att en säkertillgång på el till ett rimligt pris är en viktig förutsättning för densvenska industrins internationella konkurrenskraft. Energipolitiken måsteutformas så att denna förutsättning bevaras. Som sägs i propositionen börelanvändningen för industrins produktion ges möjlighet att öka under detnärmaste decenniet. Parallellt med detta måste emellertid en effektivelanvändning främjas såväl i industrin som i andra samhällssektorer. Deframställda yrkandena om den elintensiva industrins konkurrenssituation imotionerna 1996/97:N411 (s) och 1996/97:N429 (s) bör med hänvisning till detsagda inte föranleda något initiativ från sida.I detta sammanhang vill utskottet också understryka vad som anförs iöverenskommelsen om att energibeskattningen skall ge goda förutsättningar förden svenska industrins internationella konkurrenskraft. Till frågan omproduktionsskatten på el, som särskilt tas upp i ett yrkande i motion1996/97:N18 (fp), får anledning att återkomma medanledning av att regeringen har aviserat att frågan kommer att tas upp ibudgetpropositionen för . Med hänvisning till att hela utformningen avenergibeskattningen skall ses över avstyrker utskottet även det aktuellayrkandet i motion 1996/97:N27 (mp) om energibeskattningen.Utskottet tillstyrker de i propositionen redovisade omställningsprogrammenavseende dels åtgärder för att på kort sikt minska elanvändningen och tillförany elproduktion, dels långsiktiga insatser för ett ekologiskt uthålligtenergisystem. Enligt utskottets mening ligger den totala omfattningen avprogrammen på en väl avvägd nivå. Till den närmare utformningen av programmenåterkommer utskottet i senare avsnitt. Dock vill utskottet redan nuunderstryka vikten av att programmen blir föremål för en kontinuerlig ochingående uppföljning, där uppnådda resultat ställs mot de anvisade resursernaoch uppställda mål för åtgärderna. Utskottet har vidare noterat vad som sägs ipropositionen om att frågan om utvärdering kommer att ges hög prioritet i dennya energimyndighetens forsknings- och utvecklingsverksamhet samt attregeringen avser att informera om de resultat som haruppnåtts. Enligt utskottets mening är det önskvärt om denna redovisning görs isamlad form och att den ger information dels om hur insatta medel har använts,dels - - om åtgärdernas effekter.I separata avsnitt i det följande behandlar utskottet även frågor om bl.a.el- och värmeförsörjningen i , inrättande av en ny energimyndighet,riktlinjer för verksamhet, klimatpolitiken samt kärnsäkerheten iÖsteuropa.Beträffande statens uppgifter rörande omställningen av energisystemet berörsi överenskommelsen frågan om svenska kraftnäts system- ansvar fördet svenska elsystemet och dess kontroll över utlandsförbindelserna. I likhetmed vad som redovisas i överenskommelsen anser utskottet att enbart Svenskakraftnät bör ges koncession för tillkommande utlandsförbindelser. För attmotverka obalanser i handeln med el mellan den öppna svenska marknaden ochelmarknader i övriga är det viktigt att samhällets kontroll avutrikeshandeln med el förstärks. Det nu anförda innebär att utskottet avvisardet aktuella yrkandet i motion 1996/97:N21 (kd).Utskottet avstyrker även de olika yrkandena i motion 1996/97:N27 (mp) omskadeståndsansvaret för den svenska kärnkraftsindustrin och om kostnaderna viden svensk reaktorolycka. I enlighet med vad som redovisas i överenskommelsenbör anläggningshavarnas ersättningsskyldighet utökas. Av propositionen framgåratt frågan om ett utökat ansvar för kärnkraftsföretagen sesöver inom och att regeringen senare under innevarande åravser att förelägga en proposition om ändringar iatomansvarighetslagen med detta syfte.Vad utskottet anfört i det föregående ligger delvis i linje med vad som iaktuella delar tagits upp i motionerna 1996/97:Jo311 (s), 1996/97:A432 (c),1996/97:N405 (c), 1996/97:N403 (c) och 1996/97:Fö59 (mp). Något skäl för ettsärskilt uttalande av med anledning av berörda yrkanden finnsemellertid inte, varför dessa motionsyrkanden avstyrks. Utskottet avstyrkeräven förslagen i motionerna 1996/97:N428 (c) och 1996/97:N403 (c) omsatsningar på utveckling av bioenergi i vissa särskilda regioner och omNUTEK:s roll för att stimulera användningen av bioenergi.El- och värmeförsörjningen i SydsverigePropositionenSom tidigare nämnts föreslås i propositionen att en delegation skalltillkallas med uppgift att utveckla el- och värmeförsörjningen i Sydsverige.Delegationen avses få disponera för ändamålet.Stängningen av kärnkraftverket i , som normalt svarar för enbetydande del av eltillförseln i , kommer att påverka elbalansen iregionen, konstateras det i propositionen. Enligt regeringen bör åtgärdervidtas för att förbättra möjligheterna att överföra el till , ökaproduktionen av el och värme samt minska effektbehovet inom området. Som enviktig åtgärd anges en förstärkning av överföringsförbindelserna för el tillSydsverige. Det noteras i propositionen att det är en uppgift för Affärsverketsvenska kraftnät att genomföra de förstärkningar av stamnätet som krävs föratt upprätthålla elbalansen i och i övrigt förbättraförutsättningarna för ett effektivt kraftutbyte med utlandet. anförsatt planerade förstärkningar och nybyggnationer av högspänningsledningar tillSydsverige norrifrån bör genomföras skyndsamt. Detsamma sägs gälla i fråga omde ledningsförstärkningar i övriga delar av landet och annan anpassning avstamnätet som kan krävas för att öka marginalerna vid höglastsituationer.Regeringen menar vidare att det är angeläget att förutsättningar skapas föratt det befintliga naturgasnätet skall kunna utnyttjas effektivare. Ianslutning härtill meddelas att regeringen lämnat tillstånd till att uppföra en naturgaseldad kombicykelanläggning och att en ansökanom en liknande anläggning hos bereds inomRegeringskansliet.Emellertid anser regeringen att ytterligare åtgärder bör vidtas för attutveckla el- och värmeproduktionen i . Den föreslagna delegationenskall ges vida möjligheter att initiera åtgärder som stärker regionens el- ochvärmeförsörjning. Åtgärderna skall kunna gälla såväl energihushållning ochminskad elanvändning som utbyggnad av el- och värmeproduktion. Det är avväsentlig betydelse, poängteras det, att delegationen snabbt kan bidra medplanerings- och projekteringsstöd och skyndsamt kan utreda behovet avinvesteringar i infrastruktur. Vidare framhålls det angelägna i en effektivareenergianvändning och en ökad användning av det befintliga naturgasnätet.Anslag till delegationen kommer att föreslås i budgetpropositionen för år1998.MotionernaMed hänvisning till motionärernas avvisande av förslaget om stängning avkärnkraftverket i yrkas i motion 1996/97:N22 (fp) också avslag pådet nu aktuella förslaget i propositionen. Enligt motionärerna bör deberäknade medlen om för den planerade delegationensinsatser i stället satsas på det program för ökad kärnkraftssäkerhet iÖsteuropa som föreslås i motionen.Även i motion 1996/97:N21 (kd) förkastas regeringens förslag avseende el-och värmeförsörjningen i . Det är uppenbart, menar motionärerna, attregeringen nu är inriktad på en ökad användning av naturgas - eller, sommotionärerna snarare vill benämnda det, fossilgas. De avvisar en sådansatsning och anser även att det lämnade tillståndet till attuppföra en naturgaseldad kombicykelanläggning bör återkallas.Utskottets ställningstagandeUtskottet finner det välmotiverat att en särskild delegation skall tillsättasför att utveckla el- och värmeförsörjningen i och att denna skallfå disponera för ändamålet. Som sägs i propositionen bördelegationen ges vida möjligheter att initiera åtgärder som stärker regionensel- och värmeförsörjning. Härvid är det angeläget med en effektivareenergianvändning och en ökad användning av förnybara energislag men också medett bättre utnyttjande av det befintliga naturgasnätet. I likhet medregeringen anser utskottet att det är väsentligt att delegationen snabbt kanbidra med planerings- och projekteringsstöd och skyndsamt kan utreda behovetav investeringar i infrastruktur. Utskottet förutsätter att en avrapporteringav de-legationens arbete vid lämpligt tillfälle lämnas till riksdagen.Vidare har utskottet noterat vad som sägs i propositionen om vikten av attöverföringsförbindelserna för el till stärks. Det är, som påpekas ipropositionen, en uppgift för att genomföra deförstärkningar av stamnätet som krävs för att upprätthålla elbalansen iSydsverige och att i övrigt förbättra förutsättningarna för ett effektivtkraftutbyte med utlandet. har i en skrivelse till utskottetlämnat uppgifter om effektbalansen för vid en avveckling avkärnkraftsreaktorerna i . Av skrivelsen framgår att beslut harfattats om en ny kraftledning (400 kV-ledning) från () tillBlekinge (Herm-sjö), som kan beräknas komma 2001 eller ochsom avsevärt kommer att öka överföringskapaciteten till Sydsverige.Med det anförda som bakgrund tillstyrker utskottet förslaget i propositionenoch avstyrker de två här aktuella yrkandena i motionerna 1996/97:N22 (fp) och1996/97:N21 (kd). Till frågan om kärnsäkerhet i återkommer utskotteti ett avslutande avsnitt i betänkandet.En ny energimyndighetPropositionenEnligt regeringen bör myndighetsfunktionen inom energiområdet tydliggöras ochförstärkas. Därför föreslås, som redan nämnts, att en ny centralenergimyndighet skall inrättas . Till denna myndighet skallföras merparten av myndighetsfunktionerna på energiområdet och då främst frånNUTEK. En viktig uppgift för myndigheten skall vidare vara att bevakaenergimarknadernas och energisystemets utveckling och analysera dess betydelseför miljö, teknisk utveckling och ekonomisk tillväxt. Myndigheten skall ävenansvara för statliga insatser för att främja forskning och utveckling påenergiområdet.