bet · GL01TU3 · 1997-09-18 00:00:00 — Sådana särskilda skäl kan enligt regeringen vara attåtgärden medverkar till att funktionshindrade får starkt ökade möjligheter attanvända sig av den ordinarie kollektivtrafiken i stället för att till högasamhällskostnader resa med taxi eller specialfordon i beställningstrafik.5.3 MotionsförslagI flera motioner understryks betydelsen av ett tillgängligt trafiksystem ochatt arbetet med att anpassa kollektivtrafiken till de funktionshindradepåskyndas.I motion T214 (fp) anges att liberalerna gått ispetsen för att handikappanpassa kollektivtrafiken. beslötriksdagen, efter ett förslag från den dåvarande folkpartiregeringen, attkollektivtrafiken skulle handikappanpassas. Enligt motionen har det dock sedandess inte hänt så mycket trots att det har gått . uppmanasdärför uppdra åt regeringen att förverkliga beslutet om en ökadhandikappanpassning av kollektivtrafiken.I motion T75 (fp) framhålls att om bara kollektivtrafiken är handikapp-anpassad, utan att t.ex. vägen till eller från hållplatsen eller stationen ärdet, så faller hela meningen med en anpassning. Det är därför viktigt attregeringens ord i denna del övergår till praktisk handling. Det är vidareviktigt att regeringens förslag om att trafikhuvudmannen skall verka för enhandikappanpassning av trafiken genomförs i praktiken. Målet bör vara att såmånga som möjligt skall kunna använda allmänna kommunikationer.Enligt motion So55 (fp) bör målet vara att så många som möjligt skall kunnaanvända allmänna kommunikationer. När upphandling av trafiktjänster genomförsmåste därför handikappanpassning vara en viktig faktor. En förutsättning föratt människor med funktionshinder skall kunna använda kollektivtrafiken ärockså att den omgivande miljön så långt som möjligt är handikappanpassad.Detta ställer krav på kommunerna att se till att gatumiljön är tillgänglig förpersoner med funktionshinder.I motion T213 (kd) erinras om att regeringen gav trafikverken iuppdrag att utreda hur kollektivtrafiken kan bli mer tillgänglig förfunktionshindrade resenärer. Verken har efter detta avrapporterat sina uppdragtill regeringen. Därefter verkar ingenting ha hänt. Kristdemokraternaefterlyser därför en handlingsplan från regeringen med målsättningen attkraftfullt öka kollektivtrafikens tillgänglighet för funktionshindrade.I motion T74 (v) framhålls att när det gäller den byggda miljön sker intenågon ekonomisk satsning motsvarande den på trafikområdet. Det innebär attfunktionshindrade får svårt att utnyttja en förbättrad kollektivtrafik. Enligtmotionärerna strider vidare den bristande samordningen mellan de olikadepartementen mot den övergripande målformuleringen om att handikappolitikenskall beaktas inom alla politikerområden.I motion T70 (s) behandlas bidragsvillkoren för det nya statsbidraget för ökadtillgänglighet till kollektivtrafiken för funktionshindrade resenärer. Enligtmotionen finns det ett tiotal kommuner i landet som, i samråd med länetsövriga kommuner och landsting, har ett samordnat ansvar för kollektivtrafiken.På dessa orter är trafiken, taxan och informationen väl samordnad ochkonsumenten upplever och nyttjar kollektivtrafiken som en enhetlig produkt.Vidare gäller att det är kommunen som planerar, bygger och vidmakthållerterminaler, hållplatser och övriga kollektiva trafikanläggningar. Mot dennabakgrund föreslås att förutom trafikhuvudmännen bör även de aktuellakommunerna kunna söka statsbidrag för att uppnå en mer tillgängligkollektivtrafik. Enligt motionen står en sådan förändring av vilka som kansöka statsbidrag i samklang med den så kallade närhetsprincipen, som innebäratt beslut inte skall fattas på en högre nivå än vad som är absolut nödvändigtmed hänsyn till frågans art.I motion So51 (kd) behandlas trafiksäkerheten för färdtjänstresenärer. Enligtmotionen har krocktest visat att dagens rullstolar inte tål kraftigarekollisioner. Fastspänning av färdtjänstpassagerare i rullstol ger därför intealltid ett tillräckligt skydd. Enligt motionärerna bör i Vägverketsförfattningssamling anges som ett uttalat mål att färdtjänstpassagerare skallha rätt till samma trafiksäkerhet som övriga grupper. Motionärerna anser attVägverket måste skärpa kraven på fastsättning av rullstolar, bilbälten förresande och användning av olika rullstolar i fordon. Enligt motionärerna måstevidare beställarna av transporttjänster uppställa tydligare och hårdaresäkerhetskrav.5.4 ställningstagande5.4.1 Tillgängligt trafiksystemSocialutskottet konstaterar i sitt yttrande att det pågår ett arbete på bredfront för att förbättra tillgängligheten för funktionshindrade i trafikengenom handikappanpassning såväl av fordonen i kollektivtrafiken som av denomgivande miljön. anför vidare följande:Samtliga trafikverk har ökat insatserna för att åstadkomma en bättrehandikappanpassning. Samverkansgrupper där bl.a. kommuner och handikapp-organisationer deltar har organiserats på regional nivå. Det planerade s.k.tillgänglighetsprogrammet som samordnar inriktas bl.a. på attförbättra tillgängligheten i hela reskedjan. Statliga stimulansmedel om 1,5miljarder kronor avses ställas till förfogande för åtgärder som ökartillgänglig-heten i kollektivtrafiken för funktionshindrade resenärer.Statsbidrag kan därvid ges inte bara för anpassningsåtgärder avseende fordonenutan även för exempelvis terminaler och hållplatser samt för investeringar ireseinformationsanläggningar. Utskottet anser det mycket angeläget att arbetetmed att öka tillgängligheten för funktionshindrade i trafiken fortsätter ochförutsätter att regeringen fortlöpande följer utvecklingen på området. Bl.a.kommer en utvärdering av effekterna av de i den nu aktuella propositionenföreslagna reglerna att göras. Enligt utskottet får motionerna T74 (v) yrkande1, T75 (fp) yrkande 1, T213 (kd) yrkande 23, T214 (fp) yrkande 16, So54 (v)yrkande 4 och So55 (fp) yrkande 2 i allt väsentligt anses tillgodosedda ochbör därför avstyrkas.Trafikutskottet delar socialutskottets uppfattning och vill understryka attdet trafikpolitiska målet om ett tillgängligt transportsystem kräver attkollektivtrafiken anpassas bättre till funktionshindrade personer. Bättretillgänglighet för handikappade till kollektivtrafiken innebär också ökadsjälvkänsla för många funktionshindrade och kan leda till minskade kostnaderför kommuner och landsting. En sådan anpassning bidrar dessutom till att görakollektivtrafiken mer tillgänglig och attraktiv för de flesta i samhället.Genom att kollektivtrafiken är mer kostnadseffektiv, jämfört med vanligfärdtjänst med taxi, minskas behovet av kostsamma särlösningar. harockså tidigare lagt fast att den s.k. normaliseringsprincipen skall utgöra enviktig del inom handikappolitiken. Det innebär på trafikområdet att såväl denfysiska miljön som de kollektiva färdmedlen bör utformas med hänsyn till defunktionshindrades behov.Trafikutskottet instämmer mot denna bakgrund också i den uppfattning somförs fram i flera motioner om att arbetet med att anpassa kollektivtrafikentill de funktionshindrades förutsättningar bör påskyndas. Enligt utskottetsmening finns nu förutsättningar för att detta arbete kan intensifieras.Trafikutskottet vill här först erinra om det stimulansbidrag på 1,5 miljarderkronor som tidigare i vår avsatt för att under en femårsperiodanpassa kollektivtrafiken och den fysiska miljön till de funktionshindradesförutsättningar. Förslaget i den nu aktuella propositionen om att ge kommuneroch landsting en möjlighet att hantera såväl färdtjänst och riksfärdtjänst somordinarie kollektivtrafik genom samma organ, trafikhuvudmannen, skapar en ökaddrivkraft att göra kollektivtrafiken mer tillgänglig. villäven peka på att enligt den föreslagna nya lagen om ansvar för viss kollektivpersontrafik blir trafikhuvudmännen skyldiga att verka för att den lokala ochregionala kollektivtrafiken handikappanpassas. Som utskottet återkommer tillsenare förutsätts också en utvärdering ske av olika insatser för att förbättratrafiksystemets tillgänglighet för funktionshindrade. Det betyder att regeringoch riksdag ges möjlighet att följa utvecklingen och överväga ytterligareåtgärder om så skulle erfordras.Beträffande motion T74 (v) om den fysiska miljön vill trafikutskottetunderstyrka att en förutsättning för att människor med funktionshinder skallkunna använda kollektivtrafiken är att den omgivande miljön så långt sommöjligt är handikappanpassad. Ett avgörande hinder för många är intekollektivtrafikens bristande tillgänglighet utan att hållplatsområden ochvägen till och från funktionshindrades start- och målpunkt inte är anpassade itillräcklig omfattning. Det aktuella statsbidraget är därför inte begränsattill fordon utan kan även lämnas för terminaler, hållplatsanläggningar ochandra anläggningar i anslutning till dessa som förbättrar tillgängligheten förfunktionshindrade. Medlen kan också användas för information omresemöjligheter och annan information som underlättar funktionshindradesresor.Trafikutskottet anser med hänvisning till vad som anförts att nu behandlademotionsförslag till väsentlig del blir tillgodosedda. Något initiativ frånriksdagens sida är därför inte erforderligt. Motionerna T74 (v), T75 (fp),T213 (kd), T214 (fp) och So55 (fp) avstyrks därför i nu behandlad del.5.4.2 övergår därefter till bidragsvillkoren för de medel somavsatts för åtgärder som ökar tillgängligheten till kollektivtrafiken förfunktionshindrade resenärer.Enligt propositionen gäller som bidragsvillkor att åtgärderna skall vara merlångtgående än vad som följer av de föreskrifter som har meddelat omhandikappanpassad kollektivtrafik eller de krav i fråga om tillgänglighet somkan ställas med stöd av . Bidrag ges alltså bara till extrakostnader utöver vad som obligatoriskt skall göras. anser attdetta är en rimlig princip. För att ge trafikhuvudmännen stabilaplaneringsförutsättningar förutsätter utskottet att eventuellt förändradeföreskrifter om utformningen av kollektivtrafiken inte kommer att påverkamöjligheten att få statsbidrag.Med anledning av motion T70 (s) vill trafikutskottet framhålla vikten av attstatsbidragshanteringen fungerar på ett smidigt och effektivt sätt. Detbetyder att de kommuner som i samförstånd med trafikhuvudmannen tagit på sigett betydande eget ansvar för den lokala kollektivtrafiken även bör tilldelasett inflytande över statsbidragshanteringen. Som framhålls i propositionen kandock en nackdel med att vissa kommuner söker bidrag vara att det kan uppståsvårigheter att över länet samordna olika slag av offentligt betalda resor medkollektivtrafiken. Till detta kommer att lokala trafikanläggningar, som t.ex.terminaler och hållplatser, i många fall utgör viktiga delar i det regionalaoch mer långväga trafiksystemet. Det betyder att problem kan uppstå ombidragshanteringen i vissa län splittras på skilda geografiska enheter.Trafikutskottet förutsätter mot denna bakgrund att ett väl fungerandesamarbete kan byggas upp i länen som - inom ramen för ett samordnathuvudmannaskap i länet - beaktar det ansvar som vissa kommuner frivilligttagit på sig när det gäller den lokala kollektivtrafikens utformning.Trafikutskottet har inga erinringar mot vad regeringen anfört om att bidragskall kunna utgå av bidragsberättigade kostnader. Av vad utskottetanfört följer vidare att syftet med motionen torde komma att tillgodoses utanatt något initiativ från sida erfordras. avstyrkerföljaktligen motion T70 (s).5.4.3 Trafiksäkerheten för färdtjänstresenärerSocialutskottet har i sitt yttrande behandlat motion So51 (kd) och frågan omtrafiksäkerheten för färdtjänstresenärer. anför i sittyttrande följande:Såvitt avser trafiksäkerheten för färdtjänstresenärerna genomför förnärvarande en genomgång av gällande föreskrifter på området. Revideringen avbestämmelserna syftar bl.a. till att göra rullstolsburna passagerares resorlika säkra som övriga passagerares i färdtjänst eller i annan trafik. är det viktigt att färdtjänsttransporterna sker på ett trafiksäkertsätt. Resultatet av översyn bör emellertid avvaktas. Motion So51(kd) yrkande 3 bör enligt utskottet därför avstyrkas.Trafikutskottet delar socialutskottets uppfattning och avstyrker motion So51(kd) i nu behandlad del.6 UtvärderingRegeringen föreslår att en utvärdering görs av effekterna av möjligheten frivillig överlåtelse av ansvaret för färdtjänst och riksfärdtjänst tilltrafikhuvudmännen. Visar det sig då att målen inte uppnåtts i tillräckligomfattning får det enligt regeringen övervägas om det skall vara obligatorisktatt överföra ansvaret för färdtjänst och riksfärdtjänst tilltrafikhuvudmännen. En utvärdering föreslås vidare ske av den nya lagen omfärdtjänst liksom av statsbidraget för ökad tillgänglighet förfunktionshindrade. Av propositionen framgår vidare att kommer att fåi uppdrag att genomföra utvärderingarna och senast vid utgången av år 2001lämna en rapport.Trafikutskottet anser att det är angeläget att trafiksystemet blir mertillgängligt för alla. anser därför att handikappolitiken inomtrafikområdet bör blir föremål för en allsidig och noggrann utvärdering somockså redovisas för . Som utskottet behandlat tidigare i samband medfärdtjänstavgifter bör utvärderingen även innefatta en redovisning av huregenavgifterna inom färdtjänsten utvecklas i jämförelse med utvecklingen avavgifterna inom övrig lokal och regional kollektivtrafik. villvidare i sammanhanget understryka vikten av fortsatt forskning, utveckling ochdemonstrationsverksamhet om samhällsbetalda resor för att främja ökadeffektivitet och kvalitet.Av det anförda följer att trafikutskottet inte har några erinringar mot vadregeringen anfört om utvärderingar.7 Andra kollektivtrafikfrågor7.1 MotionsförslagI motion T909 (mp) anges att det är besvärligt att resa kollektivt överlänsgränser eller byta mellan kollektiva färdmedel genom att olika biljetteroch kuponger behövs. För att underlätta kollektivtrafikresandet föreslåsdärför att ett riksresekort införs. Kortet föreslås täcka hela landet ochgälla resor såväl på land som till sjöss. Kortet bör ha formen av ettkontokort där resenären i förväg kan sätta in ett belopp för kommande resor.Genom att kollektivtrafiken därmed främjas kan biltrafiken minska och ett stegtas i genomförandet av ett långsiktigt hållbart samhälle. Mot denna bakgrundföreslås att en utredning tillsätts med uppgift att påvisa möjliga fördelarmed ett sådant riksresekort. I utredningsarbetet bör vidare ingå bl.a.möjligheterna att införa smidig platsreservering.I motion L713 (mp) föreslås en rad åtgärder som bör vidtas inom olikasamhällsområden för att uppnå en hållbar konsumtion för miljön. Inomtrafikområdet anges bl.a. att bör göra det lättare förkonsumenterna att få tillgång till användbar information om resemöjlighetersom inte förutsätter bilägande. föreslås därför bl.a. samla inoch sprida kunskap och erfarenheter om resenärernas villkor ikollektivtrafiken.I motion T213 (kd) framhålls att för handikappade och andra grupper som avolika skäl inte har tillgång till egen bil, är en väl fungerandekollektivtrafik en förutsättning för rörlighet och god livskvalitet. En storbrist i landets kollektivtrafik är att det saknas samlad information omkollektiva resemöjligheter. Enligt motionen bör det vara naturligtatt resenärer hemma i sin dator eller exempelvis på en järnvägsstation,busstation eller postkontor kan informera sig om kollektivtrafiken. Detförutsätter dock att alla kollektivtrafikaktörer i samverkar. I ett sådant samarbete mellan SJ och trafikhuvudmännen. Detta samarbetekan dock svårligen utvecklas på rent företagsekonomiska grunder. Regeringenbör därför utreda möjligheterna att genomföra en kraftfull satsning på ettsamlat informationssystem för landets kollektivtrafik.I motion T406 (kd) påminns om att under oljekrisens dagar skedde olikainitiativ för att stimulera en ökad samåkning i personbilar. är docksamåkningen blygsam vilket förklaras bl.a. av att det är svårt att organiserasamåkning. Som exempel på ett lovvärt initiativ för att främja samåkning angesatt i finns skyltar vid infarten till varje stad med 020-nummer till enlokal samåkningscentral samt budskapet ?Har du plats i bilen??. Därmed blirsamåkningen organiserad, formaliserad och också tryggare. Dessutom knytskontakter med andra regelbundna resenärer vilket underlättar fortsattsamåkning. Motionären förslår mot denna bakgrund att liknandesamåkningscentraler inrättas i . Vinsterna med samåkningen bedöms somstora sett såväl ur den enskildes perspektiv som ur nationalekonomiskt,miljömässigt och trafikmässigt perspektiv. Kostnaden för samåkningscentralernabedöms kunna täckas av mindre avgifter för de medresande.7.2 ställningstagandeTrafikutskottet delar den grundsyn som kommer till uttryck i de aktuellamotionerna, nämligen att det är viktigt att bygga upp en väl fungerandekollektivtrafik i landet. Kollektivtrafiken kan också verksamt bidra till attuppfylla de trafikpolitiska målen om bl.a. ett miljömässigt hållbarttrafiksystem. har mot denna bakgrund vid ett flertal tillfällenslagit fast att den kollektiva trafiken bör betraktas som en del av dengrundläggande samhällsservicen. Regeringen avser att föreslåriksdagen ett nytt trafikpolitiskt beslut. Inför detta beslut pågår förnärvarande ett omfattande utrednings- och beredningsarbete om bl.a. olikaåtgärder för att stärka kollektivtrafiken.Det gäller bl.a. den fråga som väckts i motion T909 (mp) om ettriksresekort. Enligt vad utskottet erfarit medverkar ifinansieringen av ett FoU-projekt benämnt . Projektet, varssyfte är att använda s.k. smarta kort som betalningsmedel i helakollektivtrafiken, skall avrapporteras /98. Tanken på ettriksresekort ingår också som en del av det uppdrag som regeringen gettVägverket om informationsteknikens användning i kollektivtrafiken. Dettauppdrag skall avrapporteras . I sammanhanget kanockså nämnas att i sitt slutbetänkande föreslagit attett Rikstrafikombud inrättas med uppgift bl.a. att underlätta samtrafik genomett för resenärerna överskådligt taxe- och biljettsystem. Trafikutskottetförutsätter att de av motionärerna påtalade utredningsfrågorna om ettriksresekort kommer att behandlas inom ramen för pågående utrednings- ochberedningsarbete.Trafikutskottet delar den uppfattning som framförs i motionen L713 (mp) att enväl fungerande konsumentinformation är viktigt för att främja en ökadkollektivtrafik. Enligt vad utskottet inhämtat arbetar sedanlänge med att sprida kunskap så att konsumenterna får en så god pris- ochproduktinformation som möjligt. På trafikområdet har insatserna koncentreratspå information och råd om bilekonomi, bränsleförbrukning och miljöde-klarationer. Inom kollektivtrafikområdet har insatser bl.a.gällt avtalsvillkor mellan resenärer och transportföretag samt prisinformationoch marknadsföring. I sammanhanget kan nämnas att tillregeringen har redovisat ett förslag till utformning av ett sektorsansvar förmiljömålet i konsumentpolitiken (rapport 1997:19). angerhärvid att det bör vara rimligt att verket utifrån de övergripandekonsumentpolitiska miljömålen ges i uppdrag att bevaka konsumentkrav ikollektivtrafiken. Ett sådant uppdrag bör enligt rapporten omfatta såväl väg-och spårburen kollektivtrafik som sjöfart och luftfart med syftet attstimulera en utveckling av kollektivtrafiken. Enligt vad utskottet erfaritplaneras mot denna bakgrund bl.a. en konsumentenkät för att närmare kartläggade problem och erfarenheter som konsumenterna upplever i kollektivtrafiken.Trafikutskottet konstaterar beträffande motion T213 (kd), om ett gemensamtinformationssystem för landets kollektivtrafik, att transportinformatik påmånga sätt kan underlätta resandet. Delegationen för transportinformatik harmot denna bakgrund i sitt slutbetänkande föreslagit att försök medresplaneringssystem genomförs i samverkan mellan , ,, och berörda intressenter, transportföretagsamt branschorganisationer (SOU 1996:186). Frågan om ett gemensamtinformationssystem har därefter tagits upp som en del av det ovan nämndaregeringsuppdraget till om informationsteknikens användning inomkollektivtrafiken.Trafikutskottet vill vidare hänvisa till det av SJ och trafikhuvudmännengemensamt ägda företaget . Detta företag skall främja ett ökatkollektivt resande genom att samordna regional- och fjärrtrafiken så att detblir attraktivt för alla resenärer, oavsett resmål och bostadsort, att resamed tåg, buss och båt. Detta sker bl.a. genom samordnade tidtabeller, taxoroch regler, en biljett för hela resan, samordnad telefonupplysning samtsamverkande informations- och bokningscentraler. Som ett led i Vägverketssträvan att stärka kollektivtrafikens konkurrenskraft stöder verket envidareutveckling av Samtrafikens informationssystem.Med hänvisning till vad som ovan anförts anser trafikutskottet att nubehandlade motionsyrkanden till väsentlig del blir tillgodosedda. Någotinitiativ från sida är därför inte nödvändigt. Trafikutskottetavstyrker därmed motionerna T213 (kd), T909 (mp) och L713 (mp) i nu behandladedelar.Trafikutskottet övergår därefter till motion T406 (kd) och frågan omsamåkning. Enligt utskottets bedömning kan en utökad samåkning innebära atttrafiksystemet utnyttjas effektivare. Som nämns i motionen har tidigare en radförsök och utvecklingsprojekt genomförts i olika delar av landet. Några störreförändringar i resbeteende har dock inte uppnåtts. Den snabba utvecklingeninte minst när det gäller informationsteknik och Internet skapar dock nyaförutsättningar för utökad samåkning genom mer smidiga system för samordningav olika resenärers önskemål.Enligt vad utskottet erfarit driver ett FoU-projektom organiserad samåkning. Projektet är en förstudie vars syfte är att ge ökadkunskap om samåkning, dokumentera erfarenheter från nationella ochinternationella försök, analysera brister och framgångsfaktorer samt geförslag till åtgärder för att öka samåkningen. Förstudien skall redovisas /98.Trafikutskottet förutsätter att motionärens förslag om samåkningscentralerkommer att behandlas inom ramen för det pågående projektet. Något initiativfrån sida är därför inte nödvändigt. hemställerLag om färdtjänst1. beträffande färdtjänsttillståndatt med anledning av motionerna 1996/97:T69, 1996/97: T71 yrkandena1, 4 och 5, 1996/97:T72, 1996/97:T73 yrkande 1, 1996/97:T74 yrkande 3 och1996/97:So54 yrkande 4 i denna del och 5 i denna del antar regeringensförslag till lag om färdtjänst såvitt avser 7 § med den ändringen attparagrafen erhåller i bilaga 2 som Utskottets förslag betecknade lydelse,2. beträffande färdtjänstavgifteratt avslår motionerna 1996/97:T71 yrkande 3, 1996/97:T73 yrkande 2,1996/97:T74 yrkande 6 och 1996/97:So54 yrkande 6,3. beträffande myndighetsutövningatt avslår motion 1996/97:T75 yrkande 2,res. 1 (fp)4. beträffande färdtjänstvillkoratt avslår motionerna 1996/97:T71 yrkande 2, 1996/97:T74 yrkande 4och 1996/97:So54 yrkande 4 i denna del,res. 2 ( mp)5. beträffande missbruk av färdtjänstatt avslår motionerna 1996/97:T74 yrkande 5 i denna del och1996/97:So54 yrkande 5 i denna del,6. beträffande förslaget till lag om färdtjänst i övrigtatt antar regeringens förslag till lag om färdtjänst i de delar detinte omfattas av vad utskottet hemställt ovan,Lag om riksfärdtjänst7. beträffande missbruk av riksfärdtjänstatt avslår motionerna 1996/97:T74 yrkande 5 i denna del och1996/97:So54 yrkande 5 i denna del,8. beträffande lag om riksfärdtjänstatt antar regeringens förslag till lag om riksfärdtjänst,Lag om ansvar för viss kollektiv persontrafik9. beträffande trafikförsörjningsplaneratt avslår motion 1996/97:T73 yrkande 3,res. 3 (m)10. beträffande upphandlingatt avslår motion 1996/97:T73 yrkande 4,11. beträffande förslaget till lag om ansvar för viss kollektivpersontrafik i övrigtatt med avslag på motion 1996/97:T68 antar regeringens förslag tilllag om ansvar för viss kollektiv persontrafik,Övriga lagförslag12.