bet · GL01UU2 · 1997-11-25 00:00:00 — Som enkonsekvens härav avstyrks motion U202 (m) yrkande 11.Motion U207 (c) yrkande 2 innehåller ett förslag om en mer problemorienteradanslagsstruktur för biståndspolitiken.Utskottet har senast i betänkandet 1996/97:UU15 Internationelltutvecklingssamarbete behandlat önskemål om en mer problemorienteradanslagsstruktur. Utskottet gör mot denna bakgrund följande bedömning.Enligt utskottets mening måste det svenska utvecklingssamarbetet anpassastill förutsättningarna i varje enskilt samarbetsland. Utgångspunkten ärdärvidlag såväl samarbetslandets önskemål och behov som svenska önskemål ochresurser. Även andra givares verksamhet måste beaktas. Utskottet anförde inämnda betänkande också följande om bl.a. landstrategiprocessen:Utskottet konstaterar vidare att den genomförda landstrategiprocessen syftartill att koncentrera biståndet på färre sektorer och därmed bidra till ett mereffektivt bistånd. Landstrategier och de andra policydokument som i ökandeutsträckning tas fram möjliggör en styrning av biståndet till prioriteradeämnesområden. I landstrategierna skall både uppnådda resultat och behovenbeaktas. Effektivitetsfrågor får ett större genomslag genomlandstrategiprocessen, då en genomgripande resultat- och landanalys ingår idenna. När landstrategin är antagen bör inriktningen ligga fast under denperiod som samarbetsavtalen löper.Utskottet konstaterar att samarbetets resultat, mål, inriktning och omfattningnormalt prövas var tredje år genom landstrategiprocesserna. finns det isamarbetsavtalen alltid klausuler med krav på uppföljning, redovisning ochkorruptionshämmande kontroll. Bistånd kan således alltid avbrytas, ellermodifieras till sina former, om förutsättningarna för ett ändamålsenligtbistånd försämras. Enligt utskottets förmenande är inte de biståndspolitiskamålen om fattigdomsbekämpning, demokrati och jämställdhet varandra uteslutande,utan skall genomsyra hela det svenska utvecklingssamarbetet i etthelhetsperspektiv. Det är inte ändamålsenligt att låta dessa ligga till grundför anslagsfördelningen. Flexibiliteten i det svenska biståndsarbetet har,enligt utskottets mening, ökat med det nya budgetsystemet, där landramarna intelängre är egna anslag. Utskottet noterar avslutningsvis att stödet för detregionala och gränsregionala arbetet på olika sätt uppmärksammas ibudgetpropositionen.Med det ovan anförda avstyrks motion U207 (c) yrkande 2.Frågor om nya modeller för utvecklingssamarbetet, t.ex. genom ett s.k.triangelsamarbete, har av utskottet behandlats senast i betänkandet1996/97:UU15 Internationellt utvecklingssamarbete.Enligt utskottets mening bör erfarenheter i länder som själva lämnatfattigdomen bakom sig kunna utnyttjas. har t.ex. med enöverenskommelse om att finna former för ett sådant samarbete med ett tredjeland i Central- eller . Utskottet stöder de ansträngningar som görspå området, men är medvetet om att ett sådant formellt trepartssamarbete iblandkan vara en svårframkomlig väg. Utskottet gjorde redan i ovan nämnda betänkandebedömningen att det är viktigt att samarbete mellan stimuleras, liksomatt de industrialiserade länderna tar sitt ansvar som biståndsgivarebåde bilateralt och multilateralt. Utskottet har också förstått att Sverigebl.a. drivit den senare frågan vid den senaste påfyllnaden av den asiatiskautvecklingsfonden. Lika viktigt är att industrialiserade länderserfarenheter sprids till länder som ännu är fattiga. har länge stöttregionalt samarbete i södra och i detta syfte.Med detta besvaras motion U202 (m) yrkande 9.Frågor om det svenska biståndets kvalitet, biståndsberoendet och det s.k.biståndsbombardemanget behandlas i liberalernas motion U219 (fp)(yrkandena 16, 21 och 26).Utskottet har tidigare behandlat yrkanden med ettlikartat innehåll (bet. 1994/95:UU15 Internationellt utvecklingssamarbete ochbet. 1996/97:UU15 Internationellt utvecklingssamarbete).Utskottet vill upprepa att frågor om kvaliteten i biståndet har hög prioritetoch ständigt bevakas inom ramen för det internationella utvecklingssamarbetet.Vad motionsledes framförs som förslag till riktlinjer för ett kvalitetsprogramligger i huvudsak i linje med svensk biståndspolitik. Det svenskaförvaltningsbiståndet har till syfte att bygga upp, förstärka, reformera ocheffektivisera den centrala statsförvaltningen i samarbetsländerna, vilket ledertill att demokratin, den samhälleliga kontrollen och offentligheten förstärks.Utskottet kan se det önskvärda i en mer öppen redovisning, även imottagarländerna, av biståndets omfattning, men anser inte att det ankommer påriksdagen att uttala sig om hur andra länder bör utforma sin statsbudget. Ihuvudsak inriktas förvaltningsbiståndet på kunskapsöverföring, kunskaps-uppbyggnad och på institutionell utveckling i mottagarländerna. Dennainriktning ger, utifrån vad utskottet kan bedöma, mottagarländerna förmåga attstyra utvecklingsprocessen och därigenom minska biståndsberoendet.Utskottet har tidigare framhållit att givarsamordningen iutvecklingssamarbetet förbättras och att sådan samordning tillmäts en växandebetydelse, dels därför att biståndsresurserna minskar, vilket ökar kraven påeffektivitet, dels därför att mängden av givare med olika regler förgenomförande och redovisning bidrar till ineffektivitet och biståndsberoende(bet. 1996/97:UU15 Internationellt utvecklingssamarbete). Det enda långsiktiga sättet attsamordna biståndet i ett land, framhöll utskottet, är att mottagarlandetansvarar för koordineringen, vilket kräver en viss kapacitetsuppbyggnad. Innanalla fattiga länder kan axla denna roll krävs att givarna samordnas, t.ex. isektorprogramstöd. Sådant arbete pågår i de flesta utvecklingsländer.Utskottet avvisade inte i nämnda betänkande (bet. 1996/97:UU15Internationellt utvecklingssamarbete) uppfattningen att givarsamordning ochövergång från projekt till programstöd kan vara del i lösningen av problemenmed det s.k. biståndsbombardemanget, men framhöll att den viktigaste vägen tillframgång torde ligga i att ge mottagarlandet den ledande rollen. Utskottetnoterar att denna fråga uppmärksammas i utredningen ?Partner med ? ochförutsätter därför att regeringen återkommer till densamma i samband med densärskilda skrivelse till , om en samlad Afrikapolitik, som aviseratsav regeringen.Med detta anses motion U219 (fp) yrkandena 16, 21 och 26 besvarad.I de tre motionerna U609 (m) yrkande 3, U219 (fp) yrkande 13 och U220 (kd)yrkande 20, framförs krav på en årlig redogörelse för tillståndet ochutvecklingen vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter i de länder sommottar svenskt bistånd.Förslaget om att i anslutning till budgetpropositionen lämna en samlad bildavseende MR- och demokratiutvecklingen i samarbetsländerna har utskottettidigare behandlat i flera betänkanden (1994/95:UU15 Internationelltutvecklingssamarbete, 1996/97:UU12 Mänskliga rättigheter m.m. och 1996/97:UU15Internationellt utvecklingssamarbete). Utskottet har vid dessa tillfällenuttalat sig positivt om det önskvärda att få information i dessa angelägnafrågor. Utskottet har också tydligt framhållit att det förutsatt att det skullekomma att ges en samlad bild av läget beträffande respekten för de mänskligarättigheterna och demokrati i mottagarländerna, lämpligen på motsvarande sättsom tidigare skett.Utskottet konstaterar att en sådan information inte lämnades ibudgetpropositionen för . Utskottet har emellertid erfarit attregeringen utfäst sig att fortsättningsvis lämna den efterfrågade redogörelseni samband med budgetpropositionen.Med detta anses motionerna U219 (fp) yrkande 13, U220 (kd) yrkande 20 och U609(m) yrkande 3 besvarade.Motionen U220 (kd) yrkandena 11 och 14 behandlar ökad betoning på utvärderingoch uppföljning av svenska biståndsinsatser samt tillskapandet av ettfristående utvärderingsinstitut.Utskottet ställer sig positivt till ökade ambitioner vad gäller utvärderingoch uppföljning, också inom biståndsområdet. Utskottet har tidigare, ibetänkandet 1996/97:UU15 Internationellt utvecklingssamarbete, behandlat frågorom utvärdering och uppföljning av insatser inom det svenskautvecklingssamarbetet. Utskottet uttalade i detta betänkande sitt stöd för denlösning som har valts och som innebär dels att Sidas utvärderingsenhet(som lyder direkt under ) har stärkts, dels att Expertgruppen förutvecklingsfrågor (EGDI) har tillsatts. Gruppen är sammansatt av svensk ochinternationell expertis samt representanter från och Sida.Expertgruppen beslutar om ämnesval och författarna ansvarar själva förstudiernas innehåll.En redogörelse för hur Sida arbetar med utvärdering och uppföljning avsvenska biståndsinsatser har också lämnats inför utskottet av myndighetensgeneraldirektör. Utskottet vill även erinra om att resultatuppföljningen harstärkts genom den fördjupade landstrategiprocessen, som lägger större vikt vidomprövning, grundad på analys av de vunna erfarenheterna frånutvecklingssamarbetet.Enligt utskottets bedömning, i nämnda betänkande, präglades den valdalösningen av en god avvägning mellan å ena sidan behoven av självständigaanalyser och utvärderingar och å andra sidan behoven av en god återkopplingtill verksamheten. Utskottet vidhåller dessa bedömningar beträffandeutvärdering och uppföljning av svenska biståndsinsatser och beträffandetillskapandet av ett fristående utvärderingsinstitut.Motion U220 (kd) yrkande 14 avstyrks därmed. Motion U220 (kd) yrkande 11 ansesbesvarad.AfrikaPropositionen (avsnitt 4.3.1)Regeringen påpekar att av världens befolkning bor i , men attAfrika endast står för av tillväxten i världen och avvärldens samlade export. som alltfler människor i världen tar sig urfattigdomsfällan ökar antalet fattiga i länder med stark befolkningsökning ochotillräcklig ekonomisk tillväxt, främst i . Skuldbördan är betungande.Ekonomiska reformer är i flera länder inne i en kännbar och därmed politisktpåfrestande fas. Korruption hindrar utveckling och skadar förtroendet förpolitiken och politiker, såväl internt som i förhållandet till biståndsgivare.På senare tid har emellertid en försiktigt uppåtgående ekonomisk trend kunnatregistreras för som helhet. har den demokratiska utvecklingeni tagit fart och alltfler har hållit flerpartival.Flera bakslag har dock visat att val i sig inte är en garanti för en hållbardemokratisk utveckling. Det regionala samarbetet i ökar. Tecken finns påen ny tilltro till den egna förmågan hos en framväxande ung afrikanskledargeneration, inte minst bland kvinnor.Regeringen framhåller att biståndet inte ensamt kan lösa de afrikanskautvecklingsländernas problem. Investeringar, marknadstillträde för afrikanskaprodukter samt ramverk och allmänna förutsättningar för näringslivsutvecklingär faktorer som kommer att kräva ökad uppmärksamhet.Resultatet av det hittillsvarande utvecklingssamarbetet med länder i Afrikahar varit blandat. Vissa länder i har redan nått - eller förväntas inomöverskådlig framtid nå - en utvecklingsnivå som möjliggör en minskning av dettraditionella biståndssamarbetet kopplat till stöd till ett bredare samarbete.Under år 1998 avvecklas sålunda landprogrammet i . bör dettakunna ske även för länder som och där andra samarbetsformerkan utvecklas.MotionernaI kommittémotionen U609 (m) framhålls i yrkande 2 att i den bilateraladialogen och inom EU verkar för en struktur för att främja och kontrollerarespekten för mänskliga rättigheter och demokrati i södra . Enligtmotionärernas uppfattning skulle konventioner och mekanismer kunnatjäna som förebilder.I partimotion U219 (fp) slår liberalerna fast att biståndet måstebidra till att krympa och effektivisera staten i många afrikanskamottagarländer (yrkande 24). Partiet anser att programstödet måste kombinerasmed kunskapsöverföring för att stärka utvecklingen av marknadsekonomiskainstitutioner som lagstiftning och en ansvarsfull statsförvaltning. Irespektive mottagarland bör biståndet öppet redovisas i statsbudgeten. Detskulle bidra till att synliggöra politiska prioriteringar för bl.a.parlamentsledamöter och opinionsbildare. Motionärerna framhåller attutvecklingen mot en statsapparat som präglas av genomskinlighet ochansvarkänsla bör stärkas.Vänsterpartiet anser i sin partimotion U213 (v) att ett avbrytande avsamarbetet med skulle vara destruktivt och strida mot regeringensegna proklamationer om att satsa på de fattigaste. I motionen påpekas attGuinea-Bissau är ett av världens fattigaste länder och att landet haften viss - om än ganska liten - ekonomisk tillväxt. har haft ettlångvarigt samarbete med och är en väl sedd partner i landet(yrkande 17).Motionärerna bakom motion U634 (mp) vill ha ett tillkännagivande om attSveriges bistånd till i ökad utsträckning bör gå till miljö- ochkvinnorörelser, kyrkor och missionsförbund m.fl. under förutsättning att de haregen personal på platsen som kan följa upp insatserna (yrkande 2). Motionärernaanser också att regeringen inte bör fortsätta neddragningen av personal påbiståndskontoret i (yrkande 4).Utskottets övervägandenAllmäntMotion U219 (fp) yrkande 24 handlar om insatser för att krympa ocheffektivisera staten i afrikanska mottagarländer.De synpunkter som framförs om behovet av reformering av staten i en delafrikanska mottagarländer ligger i många avseenden väl i linje med svenskbiståndspolitik. Svenskt stöd inom verksamhetsområdet förvaltning,kunskaps- och kapacitetsuppbyggnad, det s.k. förvaltningsbiståndet, har tillsyfte att främja framväxten av en effektiv samhällsstyrning isamarbetsländerna. Insatser görs bl.a. för att stödja en reformering av denstatliga och kommunala förvaltningens struktur, organisation och storlek.Förvaltningsbiståndet bidrar till att bygga upp, förstärka, reformera ocheffektivisera viktiga och centrala delar av förvaltningssystemet imottagarländerna. Det behöver dock inte innebära att staten totalt krymper idessa länder. Insatserna har också till syfte att medföra en ökad medborgerliginsyn i den statliga och kommunala verksamheten. Stödet bidrar således tillstatsapparatens och den kommunala förvaltningens effektivitet, legitimitet ochtillgänglighet i mottagarländerna. Genom detta stöd främjas införandet avdemokratiska arbetsformer inom förvaltningen på olika nivåer. En stor del avförvaltningsbiståndet riktas till just afrikanska mottagarländer.Med detta anser utskottet motion U219 (fp) yrkande 24 besvarad.Motion U609 (m) yrkande 2 framför behovet av att verka för en struktur somfrämjar och kontrollerar respekten för mänskliga rättigheter och demokrati isödra som framförs om att konventioner och mekanismer skulle kunnatjäna som förebilder för stater i södra har i allt väsentligt utskottetsstöd. huvuduppgift är att främja respekten för demokrati,mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. fäster stor vikt viddet viktiga arbete som utförs inom och mot bakgrund av Europarådetskonventioner. De fundamentala principer som samarbetet inom vilarpå har traditionellt åtnjutit ett mycket starkt stöd från svensk sida. Deneuropeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna () har utvecklats till att bli ettav de mest effektiva och värdefulla instrumenten till skydd för mänskligarättigheter i världen och har varit förebild för andra regionala konventioner.Utskottet menar att det också för länder i södra skulle kunna finnas ettvärde i att, på lämpligt sätt, låta sig inspireras av det framgångsrika arbetesom skett inom vad gäller frågor om demokrati och mänskligarättigheter.Därmed anses motion U609 (m) yrkande 2 besvarad.Guinea-BissauBiståndet till behandlas i motion U213 (v) yrkande 17.Utskottet anser inte att regeringen i budgetpropositionen ger uttryck förnågra ambitioner att avbryta det svenska utvecklingssamarbetet med . Vad som omtalas är att beslut om det fortsatta utvecklingssamarbetetmed landet efter 1998 bereds. Landramen för föreslås varaoförändrad och uppgår till 35 miljoner kronor.Utskottet förutsätter att svenska biståndsinsatser regelbundet omprövas ochutvärderas i syfte att upprätthålla ett effektivt och framgångsriktutvecklingssamarbete. Enligt utskottets mening är det därför naturligt omformerna för och innehållet i det fortsatta och framtida utvecklingssamarbetetprövas av regeringen mot bakgrund av den utredning Sida gjort om samarbetet medlandet.Med det anförda får motion U213 (v) yrkande 17 anses besvarad.KenyaI motion U634 (mp) yrkandena 2 och 4 framförs förslag beträffande biståndettill . Utskottet vill med anledning härav anföra följande.Det svenska biståndet till har kraftigt reducerats sedan början av1990-talet, bl.a. till följd av utbredd korruption och den politiskasituationen i landet. Situationen vad gäller mänskliga rättigheter i ärotillfredsställande, vilket också regeringen har påpekat i budgetpropositionen.Mot bakgrund av det allvarliga politiska läget i har statssekreterarenför internationellt utvecklingssamarbete () och Sidasgeneraldirektör gjort ett arbetsbesök i svenska stödet för främjandet av demokrati och mänskliga rättigheter iKenya har ökat. Målsättningen för det svenska biståndet till landet är attstödja den demokratiska processen, förbättra levnadsvillkoren för landsbygdensfattiga samt bidra till att naturresurser och miljö utnyttjas på ett hållbartsätt. Målen framgår av en landstrategi som fastställts ochinsatserna har, enligt regeringens bedömning, givit ett på det helataget gott resultat.Utskottet kan konstatera att en ökande andel av det svenska stödet sedanbörjan av kanaliserats via enskilda organisationer och att bl.a.kvinnoorganisationer, medborgarrättsorganisationer och alternativ press utgörexempel på delar av den demokratiska rörelse i som har fått sådantsvenskt stöd.Riksdagen fattade 1993 beslut om en integrerad fältadministration förbiståndsverksamheten, genom en samordning av ambassader och biståndskontor(prop. 1992/93:244, bet. 1992/93:UU26, rskr. 1992/93:342). Integrationen är nugenomförd och biståndskontoren är avvecklade. Sidas fältadministration utgörtill följd av beslutet en integrerad del av utrikesrepresentationen, där Sidafortsatt ansvarar för dimensionering och bemanning av större delen avpersonalen som arbetar med utvecklingssamarbete vid ambassaderna. Som ettresultat av integrationen samverkar numera och Sida näraoch fortlöpande om organisatoriska och administrativa frågor rörandeutlandsmyndigheter med utvecklingssamarbete. Utskottet förutsätter att närvaronav personal i samarbetsländerna alltid prövas dels utifrån de behov och kravsom verksamheten ställer, dels utifrån de resursramar som finns. Det ärnaturligt att kraven växlar, eftersom insatserna anpassas till bl.a.utvecklingen i respektive land och till svenska biståndspolitiska ambitioner.Sidas bemanning av projektkontor i och , samt ett kansli iUganda, innebär med den nya fältorganisationen, en förstärkning av denregionala bevakningen vid ambassaden i . Utskottet konstaterar att någrabesparingsåtgärder vad gäller de medel som finansierar representation ochnärvaro i samarbetsländerna inte har aviserats i budgetpropositionen för år1998.Mot bakgrund av vad som ovan anförts anses motion U634 (mp) yrkandena 2 och 4besvarad.AsienPropositionen (avsnitt 4.3.2)Av budgetpropositionen framgår att över hälften av världens befolkning ochvärldens fattiga lever i . Stora grupper har dock upplevt påtagligaekonomiska förbättringar under . I de mest framgångsrikaländerna har tillväxten varit hög som inkomstfördelningen blivitjämnare. För hundratals miljoner människor har utvecklingen betytt slutet påakut fattigdom. På något decenniums sikt förväntas bara ett mindre antal länderi att vara i traditionell mening. Även demokratin har gjortframsteg i regionen . I finns dock också det till synesmest övertygade motståndet mot demokratisering. Till bilden av hör ocksåutdragna interna konflikter med såväl politiska, religiösa som etniska inslag.Att stödja de demokratiska krafterna är därför ett viktigt mål för biståndettill Asien.Utvecklingssamarbete kommer enligt regeringens bedömning att vara en viktigdel i relationer med också . Volymmässigt dominerasSveriges bilaterala utvecklingssamarbete med av programländerna iSydasien. Tonvikten i samarbetet med dessa länder ligger påfattigdomsbekämpning och jämställdhet. Biståndet inriktas alltmer påinnovationer och nya institutionella lösningar för att nå de fattiga, särskiltkvinnor. ökar, t.ex. i , inslagen av ömsesidigt erfarenhets-och kunskapsutbyte mellan och en växande modern sektor. Miljö är ettsådant samarbetsområde. är också en stor givare av humanitärt biståndtill . För samarbetsländerna i skall stöd till demokrati och skyddav de mänskliga rättigheterna ges en framträdande roll. Barns rättigheter skalluppmärksammas.MotionernaI motion U633 (c, v, mp, kd) begärs ett tillkännagivande om en fortsattutbyggnad av () under förutsättning attlika omfattande miljöhänsyn tas i fortsättningen (yrkande 8). Motionärernamenar att projektet har kunnat genomföras med hänsyn tagen till miljön och attbåde befolkningen och indiska myndigheter önskar en fortsättning på projektet.Motionärerna anför vidare att en del av biståndet till bör omfördelasså att det kommer det kashmiriska folket till del (yrkande 9). Enligtmotionärerna har, förutom , knappast något av det svenskabiståndet nått Kashmir.Motionärerna bakom motion U620 (mp, c, fp, v, kd) yrkande 5 anser att detsvenska biståndet till bör utökas, både med avseende på MR- ochutvecklingsbistånd. I motionen anförs att det är viktigt att stöd ges till detarbetet för de mänskliga rättigheterna i . Främjandet av denindonesiska demokratiseringsprocessen betonas också av motionärerna.Utskottets övervägandenKashmirUri-vattenkraftverket i Kashmir och ökat stöd till det kashmiriska folket tasupp i motion U633 (c, v, mp, kd) yrkandena 8 och 9.Byggandet av Uri-kraftverket inleddes . Arbetet har nuavslutats och anläggningen har tagits i drift. Totalkostnaden för projektetuppgår till . av totalkostnaden harfinansierats genom svenskt bistånd, bl.a. med u-krediter och gåvomedel. Iprojektet arbetade som mest cirka 4 000 lokalanställda och 200, främst svenska,ingenjörer.Utskottet delar den uppfattning som framförs motionsledes om att projektethar omgärdats av omfattande miljöhänsyn. Kraftverket är ett s.k. run-of-riverscheme, vilket innebär att vattnet inte däms upp utan rinner direkt genomkraftverket. Konstruktionssättet medför att miljöpåverkan blir mindre än med endamm.Den rådande oron i Kashmir har medfört att arbetet med projektet har legatnere . Säkerhetssituationen är svårbedömd.Projektet har emellertid uppfattats positivt dels på grund av dearbetstillfällen som skapats, dels på grund av den påtagliga förbättring avelförsörjningen som projektet medför i Kashmirdalen.Enligt utskottets bedömning ankommer det inte på att uttala sig omenskilda projekt på det sätt som begärs i motionen. Utskottet har även inhämtatatt delstaten genomför en förstudie i syfte attklargöra vilka förutsättningar som finns för en utbyggnad av projektet (2).Vad gäller frågan om ökat stöd till den kashmiriska befolkningen vill utskottetframhålla följande. har givit utvecklingsbistånd till sedan1953. Det svenska utvecklingssamarbetet med styrs av en landstrategi ochav ett treårigt samarbetsavtal . Landramen beräknas till . Samarbetet är främst inriktat påhälsovård, primärundervisning, miljö och en effektivare produktion ochanvändning av energi. Särskild uppmärksamhet riktas mot kvinnornas situation.Nya metoder för kunskapsutbyte och insatser av ömsesidigt intresse utgör ettbetydande och ökande element i samarbetet och ger uttryck för de alltmerintensiva och bredare svensk-indiska förbindelserna.I likhet med många andra biståndsgivare har valt att koncentrera sittbistånd i till ett fåtal delstater. Det svenska biståndet är förnärvarande i huvudsak koncentrerat till delstaterna i norr, iöster och i söder. Därutöver kan enstaka insatser förekomma i andradelstater.