bet · GL01TU7 · 1997-11-06 00:00:00 — Mot denna bakgrundförordas att den nationella IT-strategin tillförs målet att främja ochpåskynda utvecklingen av det ekologiskt uthålliga samhället. Enligt motionenföreslås vidare att tar initiativ till en konferens i Förentanationernas regi för att lägga upp riktlinjerna för hur IT inte enbart skallbli en teknik för de redan rika länderna. Det är en moralisk skyldighet attmöjliggöra tillgång och användning av IT även i de fattiga länderna. På ensådan konferens bör diskuteras hur ett gemensamt regelverk för hela världen kanse ut, ett globalt kodex.I motion 1997/98:Fi209 (v) framhålls att staten bör se till att IT-utvecklingenkommer hela samhället till godo. Det betyder att den kunskap som tas fram genomforsknings- och utvecklingsinsatser med stöd bl.a. av statliga anslag börspridas så att alla ges tillgång till modern informationsteknik.I motion 1997/98:T909 (s) framhålls att på dagens arbetsmarknad börjar datavanabli en del av den grundkompetens som krävs. Det är därför en framtidsfråga ochen demokratifråga att alla ges tillgång till den nya tekniken. Mot dennabakgrund föreslås att en utredning tillsätts för att undersöka möjligheternaatt underlätta privatpersoners köp av datorer med Internetanslutning.Exempelvis kan man enligt motionen tillåta dem som köper en dator ellerhyr/köper enligt den modell som erbjuds LO:s medlemmar viss hjälp medinvesteringen eller ordna fördelaktiga köplån liknande studielånen.2.3 Utskottets ställningstagandeIT-politiska utgångspunkterUtskottet anser att informationsteknikens användning är av avgörande betydelseför den fortsatta samhällsutvecklingen. Informationstekniken påverkar vårproduktionsförmåga och vårt levnadsmönster liksom demokratiska värden sommedborgarnas möjligheter till insyn och deltagande i samhällsutvecklingen.Informationstekniken bör därför inte betraktas enbart som ett verktyg för attuppnå ökad effektivitet och måluppfyllelse inom olika områden. mening har IT stor betydelse för möjligheterna att utvecklasamhället i positiv riktning. Det är därför viktigt att ett målmedvetet ochkraftfullt arbete sker för att informationstekniken skall kunna användas isådana former att samhällsutvecklingen främjas och en gynnsam övergång kan sketill ett kunskaps- och informationssamhälle.Utskottet delar regeringens bedömning att det inte finns skäl att redan nuompröva den nationella strategin eller handlingsprogrammet. Det betyder atthuvudinriktningen för politiken på IT-området bör ligga fast. Som utskottetframhöll i samband med IT-beslut förutsätts att målen förIT-användningen kommer att vidareutvecklas och förtydligas. Det redovisadehandlingsprogrammet förutsätts vidare genomföras snabbt och kraftfullt.Utskottet ser det som naturligt att i den fortsatta avrapporteringen en närmarebeskrivning ges av hur de olika åtgärderna i handlingsprogrammet bidrar tillatt uppfylla de övergripande IT-politiska målen. Det innebär också att entydligare redovisning bör ges över hur IT-användningen i samhället utvecklas.Därmed kan mål- och resultatstyrningen förbättras vilket enligt utskottetsmening är av särskild betydelse med hänsyn till informationsteknikenssamhällsomvälvande kraft.Utskottet konstaterar att i motionerna 1996/97:T201 och 1997/98:K333 (båda m)riktas invändningar mot den nationella IT-strategin. Utskottet har inget atterinra mot utgångspunkterna för det arbete som pågår för att föra ini ett informations- och kunskapssamhälle. Handlingsprogrammets omfattning ochden snabba takt det genomförs i för att användningen avinformationstekniken kan breddas och utvecklas i den riktning som riksdagentidigare angett. Utskottet är därför inte berett att avbryta detta arbete.Enligt utskottets uppfattning förbättrar informationstekniken möjligheterna attskapa tillväxt och sysselsättning, utveckla demokratin och skapa ett samhällesom bygger på jämlikhet, rättvisa och ekologisk hållbarhet. Det nationellahandlingsprogrammet möjliggör en positiv IT-utveckling som denbeaktar de risker som finns.När det gäller den fråga som väckts i motion 1997/98:T912 (v) om att helavärlden bör bli delaktig i IT-utvecklingen förutsätter utskottet att regeringenaktivt verkar för ökad internationell spridning av informationstekniken. Isammanhanget kan även hänvisas till de initiativ som tagits inom den svenskabiståndspolitiken för att främja IT-utvecklingen.Beträffande motion 1997/98:Fi209 (v) konstaterar utskottet att motionärernasönskemål om att IT-utvecklingen skall komma hela samhället till godoöverensstämmer väl med de utgångspunkter som ingår i den nationella IT-strategin. Det gäller även de önskemål som förs fram i motion 1997/98:T909 (s)om att främja en ökad datoranvändning i samhället. Utskottet värdesätter här deinitiativ som tagits av företag, organisationer och myndigheter att medverkatill ökad IT-kunskap i samhället genom att underlätta tillgången till datorer.Sådana initiativ gör att målet om att IT skall komma alla till del kan uppnåssnabbare.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 1996/97: T201(m), 1997/98:T909 (s), 1997/98:T912 (v), 1997/98:Fi209 (v) och 1997/98:K333 (m)i nu behandlade delar.MiljömålBeträffande yrkandet i motion 1997/98:T912 (v) om att tillföra den nationellaIT-strategin ett miljömål vill utskottet erinra om att enligt gällande IT-politiska riktlinjer skall informationstekniken utnyttjas för att ökamedborgarnas livskvalitet. Därav följer enligt utskottets mening attutvecklingen mot ett informationssamhälle även innebär en utveckling mot ettlångsiktigt hållbart ekologiskt samhälle. I sammanhanget kan vidare erinras omatt målen för IT-användningen förutsätts komma att vidareutvecklas ochförtydligas.Utskottet bedömer mot denna bakgrund att något särskilt tillkännagivande frånriksdagens sida inte är påkallat. Utskottet avstyrker därför motion1997/98:T912 (v) i nu behandlad del.3 Rättsordningen3.1 MotionsförslagRättsliga utgångspunkterI motion 1996/97:T917 (kd) framhålls att förtroendet för rättsväsendet kommeratt minska om inte lagstiftningen förmår hantera den nya situation sominformationstekniken innebär. Det är därför angeläget att klara spelreglerskapas för alla aktörer och att lagar och regler harmoniseras på internationellnivå samt att lagar utformas medieneutralt. Statens roll i IT-samhället böravgränsas till att införa tydliga och klara spelregler för alla aktörer och setill att dessa lagar och regler harmoniseras på internationell nivå. Enligtmotionen bör vidare slås fast att den personliga integriteten är absolut.Sekretessbelagd information skall därför skyddas effektivt.Digitala signaturerI motion 1997/98:T815 (c) framhålls att lagstiftningen bör anpassas så attdigitala signaturer på Internet kan accepteras på samma sätt som fysiskasignaturer görs för betalningar och ekonomiska transaktioner.KrypteringI motion 1996/97:T911 (c) framhålls att en satsning bör ske på utbildning avstarka säkerhetslösningar för IT-samhället både för skydd av den personliga in-tegriteten och företags/organisationers känsliga information. Vidare föreslåsen kring dessa frågor eftersom detta inte är ett enskilt svensktproblemområde.Enligt motion 1996/97:T916 (c) är det angeläget att regler och tillstånd förkrypterade meddelanden belyses utifrån krav på såväl öppenhet som säkerhet ochintegritet för enskilda och företag.I motion 1996/97:T917 (kd) framhålls att dagens rätt för alla att krypterainformation är självklar och att den inte får förhandlas bort.I motion 1997/98:T908 (s) understryks behovet av att uppmärksamma krypteringmed anledning av den kraftiga ökningen av elektroniskt överförd information.Bekämpning av barnpornografi m.m.I motion 1996/97:T916 (c) uppmärksammas att Internet används för spridande avbland annat barnpornografi. Att kriminalisera innehav och spridning av dessaalster är förenat med stora svårigheter då en kriminalisering står eller kanstå i motsatsförhållande till grundlagsstadgad tryckfrihet. Än svårare är detatt komma åt digital spridning. Problemen med att definiera vem som ärstraffrättsligt ansvarig kommer att vara betydande. System med ansvarigutgivare, motsvarande nuvarande bestämmelser i , förefaller habegränsad räckvidd då det räcker att någon utanför landets gränsertillhandahåller materialet. Vidare kan det uppstå problem om det exempelvislagts in stötande och kränkande bilder och information på någons hemsida utandennes medgivande eller vetskap. Spridningen av barn-, vålds- och vanligpornografi samt rasistiska budskap via databaser och Internet gör problemenglobala, och den nationella lagstiftningen har därmed begränsad räckvidd. Motdenna bakgrund framhålls betydelsen av internationella överenskommelser för attmotverka spridande av våld, pornografi och rasism. bör därför arbetainternationellt, i första hand inom EU, för att nå detta syfte.Enligt motion 1996/97:T917 (kd) leder IT-utvecklingen till en ny form avkriminalitet. För att öka rättssäkerheten bör därför brottsbekämpningen bli mereffektiv. Vidare framhålls att innehav och spridning av barnpornografi börkriminaliseras. På grund av att det är så gott som omöjligt att stoppaspridningen av barnpornografi är det enligt motionen nödvändigt attkriminalisera innehav av barnpornografiska verk i varje enskilt land.SÄPO:s IT-användningI motion 1997/98:T4 (mp) anges att regeringens redovisning av IT-använd-ningenäven bör belysa IT-användning.Elektroniska dokumentI motion 1996/97:T917 (kd) framhålls behovet av generella rättsliga regler förelektronisk dokumenthantering.DistansarbeteI motionerna 1996/97:T916 och 1997/98:T815 (båda c) framhålls att den pågåendeöversynen av rättsordningen för att främja distansarbete bör påskyndas och ävenbehandla skatteregler och försäkringsvillkor. Enligt motionerna börlagstiftningen anpassas till de nya kommunikationsmönstren så att den positivautvecklingen av distansarbete inte hindras. Regeringen bör därför prioriteradetta område och återkomma med förslag.SkattebortfallI motion 1997/98:T815 (c) framhålls att den svenska skattebasen kan komma atturholkas på grund av elektronisk handel. Ökad handel på Internet innebärexempelvis risk för skattebortfall. IT-utvecklingen kan vidare innebära attinformationsföretag flyttar till lågskatteländer. Mot denna bakgrund efterlysesen utredning för att se över hur den tekniska utvecklingen påverkar statensinkomster.3.2 Utskottets ställningstagandeRättsliga utgångspunkterDet rättsliga ramverket måste självfallet förändras då samhället utvecklas.Utskottet konstaterar att en genomgripande reformering av rättsordningen harpekats ut som en prioriterad uppgift i det nationella handlingsprogrammet föratt bredda och utveckla IT-användningen. Målsättningen är att skapa enlagstiftning som förmår hantera informationssamhällets verksamhetsformer ochverksamhetsmönster utan att för den skull rucka på de grundläggande värderingarsom varit styrande i samhället.Av regeringens skrivelse framgår att en kraftsamling nu görs för attreformera lagstiftningen. Regeringens arbete utgår från att de fem högprio-riterade områdena integritetsskydd, upphovsrätt, regelverket för elektroniskdokumenthantering, regleringen av distansarbete och telelagen skall varagenomgångna . Dessutom strävar regeringen efter att finnaeffektiva former för en kontinuerlig uppföljning av den snabba utveck-lingen påIT-området.Utskottet bedömer att de utgångspunkter som ligger till grund för reforme-ringen av lagstiftningen överensstämmer med de synpunkter som lämnas i motion1996/97:T917 (kd). Enligt utskottets mening bör därför inte motio-nen i nubehandlad del föranleda något initiativ från sida. Utskottetavstyrker följaktligen berörda motionsyrkanden.Digitala signaturerAv regeringens skrivelse framgår att ett omfattande arbete pågår bådenationellt och internationellt beträffande regelverket kring elektroniskhandel. I detta sammanhang har särskilt uppmärksammats den fråga som väckts imotion 1997/98:T815 (c) om digitala signaturer. Digitala signaturer, dvs. dendigitala motsvarigheten till en namnteckning, behövs för att styrka riktighetenav elektroniska dokument. Ett väl fungerande och tillförlitligt system fördigitala signaturer anses spela en avgörande roll bl.a. för möjligheterna attutveckla elektronisk handel på Internet. Enligt vad utskottet erfarit deltarSverige, inom FN:s Uncitral, i arbetet med att ta framen modellag om digitala signaturer.Utskottet konstaterar att regelverket, med tanke på den elektroniska handelnsglobala natur, måste stå i samklang med internationella standarder ochrekommendationer. Enligt utskottets mening bör därför den pågående beredningenav frågan inte föregripas. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion1997/98:T815 (c) i nu behandlad del. Syftet med motions-yrkandet förutsättsdock komma att tillgodoses.KrypteringElektronisk post kan i flera avseenden liknas vid vykort. Det betyder attelektroniska meddelanden kan läsas i princip av alla som besitter nödvändigkompetens och utrustning. Ett ökat intresse har därmed kommit att riktas motkryptering som innebär en förvanskning av ett meddelande så att det blirobegripligt förutom för den som har en nyckel med vars hjälp det ursprungligameddelandet kan återskapas.Utskottet anser att det är mycket viktigt att skapa möjligheter till en säkerkryptering. I är rätten att kryptera fri. Av regeringens skrivelseframgår att en arbetsgrupp har tillsatts inom med uppdrag attta fram en policy för hantering och användning av kryptosystem. En rapport sombeskriver förutsättningarna för en sådan policy kommer enligt regeringensskrivelse att presenteras som underlag för det fortsatta arbetet.De frågor som de olika motionärerna har väckt om kryptering kommer attövervägas inom ramen för det beskrivna beredningsarbetet. Utskottet anser attresulatet av denna beredning inte bör föregripas. Mot denna bakgrund avstyrkerutskottet motionerna 1996/97:T911 (c), 1996/97:T916 (c), 1996/97:T917 (kd) och1997/98:T908 (s) i nu behandlade delar.Bekämpning av barnpornografi m.m.Informationssamhället bygger till stora delar på globala nätverk. Förutomnationella insatser är det därför, som motionärerna framhåller, angeläget attverka för hållbara internationella överenskommelser för att bekämpa IT-brottoch olika former av missbruk. Av regeringens skrivelse framgår att ettomfattande internationellt samarbete sker i dessa frågor bl.a. inom EU,och . har exempelvis den 17 februari 1997antagit en resolution där medlemsstaterna uppmanas att främja framväxten avsystem med självreglering för att förebygga missbruk av näten.När det gäller nationella insatser kan vidare nämnas att regeringen nyligentill lämnat förslag om en särskild lag om ansvar för elektroniskaanslagstavlor (prop. 1997/98:15). Med elektronisk anslagstavla avses en tjänstför förmedling av meddelanden. Den föreslagna lagen syftar till att hindraspridning av exempelvis barnpornografi och att elektroniska anslagstavloranvänds för brottsliga förfaranden. I sammanhanget kan även nämnas attregeringen till Lagrådet lämnat förslag till åtgärder motbarnpornografi. Förslaget innebär att allt innehav av barnpornografikriminaliseras.Utskottet är medvetet om att nationella regleringar har begränsad effekteftersom information kan flyta fritt mellan olika länder. Däremot kannationella insatser verksamt medverka till att inte blir ett centrumför missbruk som oönskad spridning av straffvärda meddelanden. I sammanhangetkan vidare nämnas att de organisationer som i större utsträckning i Sverigetillhandahåller tillgång till Internet har enats om att stödja arbetet med attinrätta någon form av etiskt organ för hanterande av klagomål om olagligt,oetiskt eller på annat sätt oacceptabelt agerande via Internet.I likhet med motionärerna tar utskottet starkt avstånd från attinformationstekniken används för spridning av pornografi och rasistiskabudskap. Kraftfulla åtgärder är därför enligt utskottets mening angelägna föratt motverka att informationstekniken utnyttjas för brottsliga förfaranden. Medhänvisning till det arbete som pågår både nationellt och internationellt idetta syfte är utskottet inte berett föreslå att nu tar någotinitiativ med anledning av de aktuella motionerna. Utskottet avstyrker därförmotionerna 1996/97: T916 (c) och 1996/97:T917 (kd) i nu behandlad del. Syftetmed motionsyrkandena förutsätts dock komma att tillgodoses.SÄPO:s IT-användningUtskottet anser att det är viktigt att regeringens redovisning av dennationella IT-politiken fortsättningsvis utvecklas och mer utförligt beskriverinformationsteknikens användning. Av regeringens skrivelse framgår också attett arbete inletts med att utveckla bl.a. den statistiska uppföljningen av IT-utvecklingen. SCB har sålunda getts i uppdrag att ta fram jämförelsetalsom skall kunna ligga till grund för en kontinuerlig produktion av relevantstatistik för att kunna följa informationssamhällets framväxt och effekter avåtgärder från samhällets sida. Enligt utskottets mening får därmed förutsättasatt IT-användningen även inom offentliga organ kommer att belysas tydligare iregeringens fortsatta avrapportering av IT-utvecklingen.Enligt utskottets mening är dock den årliga avrapportering av den nationellaIT-politiken inte ett lämpligt forum för att särskilt belysa och granska SÄPO:sIT-användning. I sammanhanget kan erinras om den upp-följning och granskningsom i annat sammanhang sker av verk-samhet. Utskottet avstyrker därförmotion 1997/98:T4 (mp) i nu behandlad del.Elektroniska dokumentDet nationella handlingsprogrammet för IT förutsätter att det skallfinnas generella rättsliga regler för elektronisk dokumenthantering. Avregeringens skrivelse framgår att en utredning har genomförts om bl.a.myndigheternas hantering av elektroniska dokument samt elektroniskdokumenthantering inom näringslivet (, SOU 1996:40).Med hänvisning till den pågående beredningen av utredningens förslagavstyrker utskottet motion 1996/97:T917 (kd) i denna del.DistansarbeteUtskottet delar den uppfattning som förs fram i de aktuella motionerna ominformationsteknikens stora betydelse för utvecklingen av distansarbete.Utskottet vill därför erinra om att den rättsliga regleringen av distansarbeteenligt den nationella IT-strategin har utpekats som ett av de områden där enöversyn är mest prioriterad.Av regeringens skrivelse framgår att en särskild utredare har tillkallats föratt se över den lagstiftning som berör distansarbete (A 1997:07). Utredningenskall bl.a. klarlägga de hinder lagstiftningen kan innebära för att införa ochgenomföra distansarbete samt behovet av skydd för den enskilde. skall den centrala arbetsrättsliga lagstiftningen,arbetsmiljölagen, arbetstidslagen, jämställdhetslagen, lagstiftningen om ansvaroch ersättning för skada på person eller egendom samt socialförsäkrings-lagstiftningen ingå i översynen liksom annan lagstiftning som kan ha betydelseför distansarbete (dir. 1997:83). Utredaren skall redovisa sitt uppdrag senastden 1 september 1998.Utskottet konstaterar därmed att såväl skattefrågor som försäkringsfrågorkommer att bli belysta inom ramen för utredningsarbetet. Enligt utskottetsmening är det inte lämpligt att utredningsarbetet påskyndas med hänsyn till dei många avseenden tämligen komplicerade frågeställningarna som uppdragetinrymmer. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna1996/97:T916 och 1997/98:T815 (båda c) i denna del.SkattebortfallHandel med varor och tjänster via Internet och andra elektroniskakommunikationssystem förväntas komma att få stor betydelse . Därmedkommer nya krav och förutsättningar att ställas på vårt och andra ländersskattesystem. Enligt vad utskottet erfarit är denna fråga för närvarandeföremål för överväganden i en rad olika sammanhang. Olika förslag har här förtsfram, bl.a. att all handel på Internet skall vara helt skattebefriad och att enny generell nätskatt skall införas på all elektronisk handel.För närvarande finns inga särregler för handel via Internet utan generellamervärdesskatteregler är tillämpliga. Ett problem som härvid särskiltuppmärksammats är sådana fall där tjänster köps och levereras via Internet. Detkan exempelvis gälla ett musikstycke, viss information eller en konsulttjänst.Ännu så länge medför tekniska och andra faktorer att tjänstehandel av sådantslag är begränsad. kan handeln emellertid komma att innebära attskattebasen minskar. Det gäller inte minst om det blir praktiskt möjligt attersätta import av böcker, musikverk på skivor etc. med överföring av innehålletdirekt på nätet.För närvarande pågår en rad aktiviteter inom EU för att möjliggöra attskattebasen kan vidmakthållas. Med hänsyn till att elektronisk handel är globalsker även ett samarbete med länder utanför EU:s gränser. deltar sålundatillsammans med de andra EU-länderna i diskussioner inom omdessa frågor. En särskild projektgrupp har bildats för mervärdesskatt ochelektronisk handel.Utskottet konstaterar därmed att överväganden pågår om hur en ökad IT-användning påverkar statens inkomster och vilka åtgärder som behöver vidtas.Utskottet förutsätter att resultatet av dessa överväganden kommer att redovisasför i samband med den fortsatta årliga avrapporteringen av dennationella IT-strategin. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotion /98:T815 (c) i nu behandlad del.4 Utbildningsfrågor4.1 MotionsförslagI motion 1997/98:T4 (mp) behandlas behovet av uppföljning av IT-sats-ningar iskolan. En redovisning föreslås ske av hur IT används med hänvisning till deskillnader som finns i datoranvändning mellan elever på naturvetenskapligautbildningsprogram och humanister och samhällsvetare. En uppföljning bör vidareske av IT-användningen inom universitets- och högskolevärlden mot bakgrund avatt ämnen inom humaniora får en mindre del av IT-satsningarna. I motionenunderstryks vidare elevers rätt till integritet. Det betyder att eleversdatakonto för Internet bör betraktas som en personlig anteckningsbok somskolans personal inte har rätt att granska mot elevens vilja.4.2 Utskottets ställningstagandeUppföljning av utbildningAv regeringens redovisning framgår att en rad olika insatser sker påutbildningsområdet för att främja en bred och utvecklad användning av IT.Vidare anges att svenska och internationella studier tyder på att svensktskolväsende tillhör den absoluta världstoppen, både kvantitativt ochkvalitativt vad gäller IT-utrustning i skolan. Användningen av IT i skolanutvecklas dock enligt regeringens bedömning trots detta långsamt och framförallt inte i samma takt som investeringarna i utrustning. Ett skäl till dettaanges vara det krav på förändring av arbetssätt och arbetsorganisation som enmera avancerad användning av IT i undervisningen ställer. Det allmännaintrycket är dock att internationellt ligger väl till vad gälleranvändningen av informationsteknik i undervisningen.Utskottet konstaterar att utbildningsområdet har mycket stor betydelse iarbetet med att utveckla informations- och kunskapssamhället. Det är därförnödvändigt att utvärdera insatserna inom detta område. Av regeringens skrivelseframgår att insatser sker för att utvärdera IT-användningen i skolväsendet. Medhänsyn till det nationella IT-målet om att föra in kunskaper om IT och dessanvändningsområden på alla nivåer i utbildningsväsendet förutsätterutskottet att eventuella skillnader i IT-användningen mellan olikautbildningsinriktningar därvid särskilt kommer att granskas.Utskottet bedömer mot denna bakgrund att något tillkännagivande frånriksdagens sida inte är påkallat. Utskottet avstyrker därför motion 1997/98: T4(mp) i nu behandlad del.Elevers integritetUtskottet konstaterar att det för personrelaterade uppgifter som förs med hjälpav ADB krävs tillstånd enligt datalagen (SFS 1973:289). Av regeringensskrivelse framgår att en lagrådsremiss om en ny datalag avses lämnas underhösten 1997.Utskottet avstyrker därför motion 1997/98:T4 (mp) i denna del.5 Samhällets informationsförsörjning m.m.5.1 MotionsförslagSamhällsinformationI motion 1997/98:T3 (fp) framhålls att ett av demokratins fundament är attmedborgarna känner till sina rättigheter och skyldigheter.