bet · GK01AU13 · 1997-05-14 00:00:00 — Dennautgör den högsta av de till taxering för inkomstskatt redovisadeinkomsterna av verksamheten som företagare de senaste tre åren.Regeringen anser att det är rimligt att arbetslöshetsersättningen förföretagare beräknas på en genomsnittsinkomst och inte på inkomsten underenstaka år. Ett rättvisare resultat skulle uppnås om beräkningen görs pågenomsnittsinkomsten . Regeringen föreslår därför attdagpenningen för företagare skall beräknas på ett genomsnitt av inkomsternafrån rörelsen , exklusive avvecklingsåret, förearbetslöshetens inträde. Om verksamheten bedrivits än tre årbör genomsnittsberäkningen ske som verksamheten faktiskt bedrivits.I detta fall bör även avvecklingsårets inkomster inräknas.Om företagaren har bedrivit verksamhet än och innandess varaktigt haft anställning som arbetstagare kan dagsförtjänsten, om detär till fördel för honom eller henne, beräknas på grundval av inkomsten somanställd.Samtliga förändringar föreslås träda i kraft den 29 september 1997.Den nya lagen om arbetslöshetsförsäkringBestämmelser som motsvarar ovan angivna lagändringar föreslås i den nya lagenom arbetslöshetsförsäkring. Medlemsvillkoret för företagare bör dock ändrastill tolv månader.MotionerMiljöpartiet de gröna förklarar i kommittémotion A46 att det stöder förslagetatt beslut om företagares ersättningsrätt bör ske efter en samlad bedömning idet enskilda fallet. anser dock att ytterligare ansträngningarbör göras för att se över och precisera villkoren för företagare,uppdragstagare, kulturarbetare och andra både när det gällerkvalificeringsvillkoren och fortsatt rätt till ersättning (yrk. 16).Flera motioner behandlar frågor som rör ekonomiska föreningar och kooperativaföretag.Kristdemokraterna påpekar i kommittémotion A38 att det kan vara svårt förmedlemmar i ekonomiska föreningar att få ersättning frånarbetslöshetsförsäkringen. anser därför att regeringen böråterkomma med förslag som undanröjer risken för att medlemskap i ekonomiskförening i sig skall diskvalificera den arbetslöse frånarbetslöshetsersättning (yrk. 7).Sven-Erik () uppger i motion A45 (delvis) att ett sätt attunderlätta för kooperativa företag är att man jämställer medlemmar ikooperativa företag med deltidsarbetslösa.I en motion A260 som är väckt under den allmänna motionstiden påpekar () att en del av de problem som medlemmar i ekonomiska föreningarhar att erhålla arbetslöshetsersättning beror på arbetslöshetskassornastolkning av gällande regler. Han föreslår därför att regeringen gör en översynav dessa regler och lämnar ett förslag till som undanröjer problemen(yrk. 1-2).Sten () tar upp frågor rörande närstående. I motion A36 anför hanatt man i propositionen inte har behandlat problemet med att avgöra hur rättentill ersättning för de familjemedlemmar som har arbetat i och varitdelägare i ett företag som drivs inom familjen skall vara utformad. Denuvarande reglerna innebär att om ett familjeföretag går så dåligt attverksamheten kan försörja två personer kan den ena delägaren,exempelvis hustrun, inte erhålla arbetslöshetsersättning med mindre än attföretaget läggs ned. Detta gäller under förutsättning att hon har ägt andelari företaget. förslår att ersättning skall kunna ges i dessasituationer under förutsättning att företaget inte kan ge en rimligförsörjning åt båda delägarna. För rätt till ersättning skall dock krävas attmaken eller makan säljer sina andelar i företaget och träder ur styrelsen,samt i övrigt visar att han eller hon inte längre har några bindningar tillföretaget.Under den allmänna motionstiden har väckts flera motioner i vilka motionärernaframställer krav på att det skall införas möjligheter för företagare atterhålla arbetslöshetsersättning under tillfälliga uppehåll i rörelsen.Centerpartiet begär i motion N252 (yrk. 10) att det skall införas möjlighetför en företagare att erhålla arbetslöshetsersättning utan att han eller hontvingas att avveckla verksamheten.I motion A265 föreslår m.fl. (c, m, fp, kd) att reglerna omarbetslöshetsersättning reformeras och att försäkringsersättning utges tillföretagare även under uppehåll i rörelsen som inte är av säsongskaraktär ellerårligen återkommande.Motsvarande krav framställs av () i motion A208 (yrk. 1-2).Vidare föreslår motionären att den regel som föreskriver att en företagaremåste ha sitt företag nedlagt en viss minsta tid för att undgååterbetalningsskyldighet för utbetald arbetslöshetsersättning tas bort (yrk.3).Även och (båda c) ansluter sig i motionA288 till kravet att företagare skall ha rätt att erhållaarbetslöshetsersättning utan att företaget avvecklas.Britta m.fl. (s) anser i motion A219 att det finns ett behov av ändraderegler för att ensamföretagare skall kunna få stöd för kompetensutveckling itillfälliga krissituationer.I motion A242 anser och (båda s) att det börtillsättas en utredning för att undersöka hur ett svenskt system föromvandling av arbetslöshetsersättning till insats i ett kooperativt företagskulle kunna vara konstruerat.Roland () föreslår i motion A299 att det görs en översyn av nuvarandetrygghetssystem och arbetsrättslagstiftning för att stimulera företagande pådeltid.Carl-Johan () föreslår i motion A41 att en arbetslös, som startarföretag, som företagare skall kunna kvalificera sigför arbetslöshetsersättning.Utskottets övervägandenEn mycket viktigt åtgärd för att minska arbetslösheten är att stimuleranyföretagande. Det är troligen inom den privata sektorn som den nödvändigasysselsättningsökningen kommer att ske . Regeringen hari vårpropositionen aviserat förslag om särskilda småföretagarsatsningar sombl.a. syftar till att förbättra villkoren för kapitalförsörjning och attminska arbetskraftskostnaderna, se prop. 1996/97:150 s. 89 f.De ekonomiska trygghetsreglerna är väsentliga för viljan att satsa pånyföretagande. Många av dem som överväger att starta eget har tidigare intesysslat med sådan verksamhet. Det är därför naturligt att de kan känna visstveksamhet. Tveksamheten kan bl.a. bero på att de känner oro över vilkenersättningsrätt de har i det fall företaget blir olönsamt och de själva blirarbetslösa. Man kan därför inte tillräckligt understryka vikten av att detfinns ett väl utvecklat ersättningssystem för denna grupp.Även om det nuvarande regelsystemet medger att även företagare kan erhållaarbetslöshetsersättning finns det ett behov av reformering av vissa av dessabestämmelser.När det gäller frågan om när en verksamhet skall anses ha upphört annat äntillfälligt delar utskottet regeringens åsikt att det behövs en förändring avnuvarande principer för företagares rätt till arbetslöshetsersättning för attundvika oönskade effekter. Genom att införa en regel som innebär att man skallgöra en samlad bedömning av relevanta förhållanden blir det möjligt med en mernyanserad bedömning av företagarens situation.Utskottet instämmer i regeringens syn att när det gäller ekonomiskaföreningar och kooperativ bör man beakta medlemmens roll. avett förtroendeuppdrag eller tillhörigheten till ett kooperativ eller enförening bör inte vara avgörande för den enskildes möjlighet att erhållaersättning. Det väsentliga vid bedömningen bör vara medlemmens funktion ochinflytande samt ekonomiska engagemang och beroende av kooperativet ellerföreningen liksom om detta hindrar personen i fråga från att stå tillarbetsmarknadens förfogande. Den föreslagna förändringen bör enligt utskottetsmening leda till att det blir lättare t.ex. för personer som är verksamma ikooperativ och ekonomiska föreningar att erhålla arbetslöshetsersättning.Ett mer nyanserat synsätt skall också kunna anläggas i de fall rörelsen ärett familjeföretag, vars lönsamhet minskat så att inte alla delägare somarbetar i företaget kan försörja sig på verksamheten.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag i denna del.Motionerna A36 (m), A38 (kd) yrkande 7, A45 (s) delvis och A260 (mp) yrkandena1-2 får anses vara tillgodosedda genom förslaget varför de bör avslås.Utskottet ställer sig även bakom förslaget att en företagare skall kunnagöra ett tillfälligt uppehåll i sin verksamhet utan att det påverkarersättningsrätten. Regeringens förslag är väl avvägt och bör leda till att endel av de betänkligheter som en person kan ha mot att starta företag kommeratt minska. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag i denna del. Medhänsyn till det anförda avstyrker utskottet motionerna A208 (m) yrkandena 1-3,A219 (s), A265 (c, m, fp, kd), A288 (c) och N252 (c) yrkande 10 i den mån deinte får anses tillgodosedda genom detta förslag.När det sedan gäller det motionsförslag som framförts angående en utredningsom skall behandla en omvandling av arbetslöshetsersättning som insats i ettkooperativt företag, kan utskottet konstatera att regeringen i proposition1996/97:150 s. 90 aviserat att den kommer att öka insatserna för kooperativtföretagande. Utskottet är därför inte berett att föreslå att det skall görasnågot tillkännagivande i denna del. Utskottet avstyrker därför motion A242(s).Utskottet ställer sig inte heller bakom förslaget om ytterligare översyn avreglerna för bl.a. företagarnas rätt till arbetslöshetsersättning. Utskottetavstyrker därför motionerna A46 (mp) yrkande 16 och A299 (c).Slutligen vill utskottet påpeka att det är möjligt förarbetslösa som startar eget företag att genom denna verksamhet kvalificera sigför arbetslöshetsersättning. Den bör även påpekas att i propositionen föreslåsatt medlemsvillkoret för alla företagare skallbestämmas . Utskottet anser därför att motion A41 (fp) böravslås.Ersättning vid arbetslöshet under del av veckaPropositionenDen nya arbetslöshetsförsäkringenDe nuvarande reglerna för den som inte är helt arbetslös och för den som förearbetslösheten arbetat i mindre omfattning än heltid är inte enhetliga när detgäller arbetslöshetsförsäkringen och KAS. Regeringen föreslår därför att det iden nya arbetslöshetsförsäkringen bör införas enhetliga regler förgrundbeloppet och den inkomstrelaterade ersättningen när ersättningen skallberäknas under del av vecka.Regeringen har i detta sammanhang övervägt om deltidsreglerna skall ändras.Den nuvarande regleringen som ges i förordning innebär att ersättning lämnasunder längst en ersättningsperiod i samband med deltidsarbete. Detta kanställa den enskilde inför mycket svåra val.Regeringen anser att denna begränsning bör vara kvar för att motverka enytterligare ökning av deltidsanställningarna. Regeringen kommer att ge denutredning som skall analysera frågan om en tidsbegränsad ersättningsrätt iuppdrag att se över möjligheterna att ta bort deltidsbegränsningarna. Vidareanser regeringen att deltidsanställda bör ha samma rätt till åtgärder, programoch arbete som de som arbetat heltid. Därför ges arbetsförmedlingarna iuppdrag att öka insatserna för de deltidsanställda.MotionerVänsterpartiet kräver i motion A40 att den speciella deltidsregeln slopas iden nya lagen om arbetslöshetsförsäkring (yrk. 11).Utskottets övervägandenUtskottet delar regeringens uppfattning att det bör införas enhetliga reglerför grundbelopp och inkomstrelaterad ersättning vid beräkning av ersättningunder del av vecka. Utskottet har därför ingen erinran mot regeringens förslagi denna del.När det sedan gäller deltidsarbetslösas ersättningsrätt delar utskottetregeringens uppfattning att effekten av ett borttagande av nuvarandebegränsningsregler för de deltidsarbetslösa skulle leda till ytterligareökning av antalet deltidsanställningar och en försämrad ställning förarbetstagare på arbetsmarknaden. Detta är ingen önskvärd utveckling. Det gårdock inte att bortse från att många deltidsarbetslösa ställs inför svåra valoch att många väljer att lämna arbetet för att inte förlora ersättningsrätten.Det är självfallet inte tillfredsställande att människor på detta sätt kanförlora anknytningen till arbetslivet. Utskottet ställer sig därför bakom attden utredning som skall analysera frågan om en tidsbegränsad ersättningsrättges i uppdrag att med förtur utreda frågan om borttagande avdeltidsbegränsningen.Utskottet ser med tillfredsställelse på att arbetsförmedlingarna ges iuppdrag att öka insatserna för de deltidsarbetslösa i avvaktan på att fråganutreds.Med hänsyn till det anförda anser utskottet att motion A40 (v) yrkande 11bör avslås.Enhetliga ersättningsperioderPropositionenDen nya arbetslöshetsförsäkringenRegeringen föreslår att ersättningsperioden i den nyaarbetslöshetsförsäkringen i likhet med i den nuvarandearbetslöshetsförsäkringen, i normalfallet bör vara högst 300 ersättningsdagar.Detta bör gälla oavsett om den sökande har kvalificerat sig till grundbeloppeller inkomstrelaterad ersättning. När det gäller grundbeloppet innebärregeringens förslag en förlängning av ersättningsperioden jämfört med KAS. Omden sökande har fyllt bör ersättningsperioden vara högst 450ersättningsdagar. Att regeringen valt en ålder för rätt tillden längre ersättningsperioden beror dels på bedömningen att långaersättningsperioder riskerar att förlänga arbetslösheten, dels på att densärskilda arbetsmarknadspolitiska åtgärden för gruppen långtidsarbetslösa över55 år - offentliga tillfälliga arbeten, OTA - särskilt för de yngre inom dennagrupp bör ge ökade möjligheter till återgång till reguljärt arbete.MotionerMiljöpartiet avvisar i kommittémotion A46 förslaget att flytta åldersgränsenför förlängd ersättningsperiod på högst (yrk. Pådagens arbetsmarknad är det mycket svårt för äldre som blivit arbetslösa atterhålla ett nytt arbete. Så länge det inte har preciserats vad som skall händaefter ersättningsperiodens slut bör nuvarande åldersgräns bibehållas.Utskottets övervägandenUtskottet delar regeringens bedömning att det kan vara lämpligt att sökandenfyllt för att ha rätt till en ersättningsperiod som omfattar 450ersättningsdagar. invändning mot höjningen av åldersgränsenriktar sig främst mot det förhållandet att det inte finns någon precisering avvad som skall hända efter ersättningsperiodens slut. Utskottet utgår från attden utredning som skall analysera frågan om en tidsbegränsad ersättningsrättäven kommer att belysa hur de äldre arbetslösa kommer att påverkas av en sådanbegränsning. För det fall utredningens resultat skulle visa att denna gruppdrabbas särskilt hårt av en sådan reglering förutsätter utskottet attregeringen kommer att överväga lämpliga åtgärder för att motverka sådanaolägenheter. Utskottet kan därför inte se något hinder mot att åldersgränsenhöjs.Med hänsyn till det ovan anförda anser utskottet att motion A46 yrkande 13bör avslås.SanktionsreglerBakgrundEnligt ALF-lagen skall en försäkrad avstängas från rätt till ersättning om haneller hon har lämnat sitt arbete utan giltig anledning, har skilts frånarbetet på grund av otillbörligt uppförande, ha avvisat erbjudet lämpligt ar-bete, eller, utan att uttryckligen har avvisat sådant arbete, ändå genom sittuppträdande uppenbarligen har vållat att anställningen inte har kommit tillstånd. Avstängningstiden beräknas i normalfallet idet fall den försäkrade lämnat sitt arbete utan anledning och till 60ersättningsdagar i övriga fall. I avstängningstiden inräknas förvilka dagpenning skulle ha lämnats eller dagar under vilka den försäkradeskulle ha utfört förvärvsarbete. Den totala avstängningstiden får inormalfallet inte överstiga 112 respektive . I fråga omkortvariga anställningar som den försäkrade har lämnat eller avvisat gällerkortare avstängningstider.Om medlemmen har avstängts från rätt till ersättning påverkar inteavstängningen ersättningsperiodens längd på annat sätt än att perioden skjutsframåt i tiden.Om en försäkrad har, medvetet eller av grov vårdslöshet, lämnat en oriktigeller vilseledande uppgift angående förhållande som har betydelse förbedömningen av ersättningsrätten och kassan därvid bedömer att medlemmen intebör uteslutas, skall medlemmen frånkännas sin rätt till ersättning.Frånkännandet skall gälla under minst . Om det finns särskilda skälkan frånkännandet gälla under färre dagar.Har den försäkrade genom oriktig uppgift eller genom underlåtenhet attfullgöra honom eller henne åvilande uppgifts- eller anmälningsskyldighet ellerpå annat sätt orsakat att ersättningen utgått obehörigen eller med för högtbelopp eller har någon på annat sätt obehörigen eller med för högt beloppuppburit ersättning och har han eller hon insett detta, skall det som betalatsut för mycket återbetalas. Om det föreligger särskild anledning kan återbetal-ningsskyldigheten helt eller delvis efterges.Motsvarande avstängningsregler finns i KAS-lagen.Regeringen föreslår att i huvudsak motsvarande avstängningsregler skallgälla i den nya arbetslöshetsförsäkringen.MotionerVänsterpartiet förklarar i motion A40 att de sanktionsregler som infördes den1 utgör en omotiverat kraftig skärpning och innebär orimligt högastraffsatser. Det finns flera exempel som visar att även mycket svårbedömdafall har lett till allvarliga konsekvenser för den arbetslöse. Vänsterpartietanser därför att bestämmelsen avseende avstängningstiden bör återgå till 20ersättningsdagar för den som sagt upp sig på egen begäran, eller tackat nejtill erbjudet lämpligt arbete (yrk. 13).Även de gröna anser att avstängningsreglerna för den som sagt uppsig själv från sitt arbete är alltför stränga. Dessa regler har motiverats aven önskan att stävja missbruk men innebär problem för den som kan hafullt legitima skäl att sluta sin anställning. tillämpas dessasträngare regler även om psykiska skäl eller andra orsaker till uppsägningenunderstöds av läkarintyg. föreslår därför i kommittémotion A46att avstängningstiden bör minskas i fall där arbetet skulle havarat (yrk. 15).Utskottets övervägandenDen förändring som genomfördes rörande avstängningsreglernainnebar att dessa skärptes. Vid den behandling som föregick förändringenkonstaterade utskottet i sitt yttrande till finansutskottet (1995/96:AU2y s.25 f.) att ambitionen med förslaget var att göra det försäkringsmässigainslaget tydligare. Vidare påpekades att en grundläggande försäkringsrättsligprincip är att den som avsiktligt framkallar ett försäkringsfall inte skall harätt till ersättning enligt försäkringen. Utskottet ansåg att det låg i linjemed detta att tydligare markera att den som avstår från möjligheter tillarbete måste vänta innan han eller hon kan få ersättning på grund av sinarbetslöshet. Utskottet ansåg även att förslaget var motiverat avbesparingsskäl.Vidare konstaterade utskottet att den enda sakliga förändringen somföreslogs vad gällde skäl som skulle utgöra grund för avstängning avsåg sådanapersoner som lämnat sitt arbete efter att ha utsatts för kränkandesärbehandling. Utskottet bedömde att den förändring av avstängningsreglerna ilagens 29 § som då gjordes och som trädde i kraft , utgjordeen uppmjukning i förhållande till de regler som dittills gällt i sådana fall.Utskottet anförde att det liksom tidigare måste finnas starka skäl för atten försäkrad skall anses ha giltig anledning att sluta en anställning (prop.1973:56 s. 184). En anställd som behandlats kränkande kan ha sådana starkaskäl. Ett läkarintyg skulle enligt utskottets uppfattning kunna tala för attden utsatte verkligen tagit illa vid sig. Normalt torde dock ett sådant intyg- om det alls är möjligt att införskaffa - inte kunna styrka mer än dendrabbades upplevelse och besvär. Även sådant som kan framkomma genom kontaktert.ex. med den fackliga organisationen eller med en anpassningsgrupp bör kunnaingå i underlaget för bedömningen. Normalt bör det också krävas attkonstruktiva försök gjorts på arbetsplatsen att komma till rätta medproblemen. Det kan dock tänkas fall då den drabbade inte bör lastas för attsådana försök inte kommit till stånd, anförde utskottet. Vidare kan det ifråga om mycket små arbetsplatser vara så att den enda utredning som står tillbuds består av motstridiga uppgifter från de berörda - arbetstagaren ocharbetsgivaren. Detta bör inte utesluta att arbetstagaren ändå kan anses hahaft giltig anledning att lämna arbetet. Utskottet ville med det anfördaframhålla att det inte bör vara någon absolut förutsättning att förhållandetstyrkts med läkarintyg eller liknande och att försök gjorts att komma tillrätta med problemen. Förhållandena skiftar alltför mycket för att det skallvara möjligt att i förväg slå fast vad som kan utgöra giltig anledning och vadsom skall krävas för att visa detta. Hänsyn måste tas till omständigheterna idet enskilda fallet. Utskottet betonade i sitt yttrande att den som lämnararbetet efter att ha utsatts för kränkande särbehandling inte skall avstängas.Vad utskottet anfört i det ovan refererade yttrandet, som finansutskottetanslöt sig till, bör enligt utskottets mening alltjämt ha giltighet. Utskottetär därför inte berett att ställa sig bakom de yrkanden ochMiljöpartiet framfört. Utskottet avstyrker därför motionerna A40 (v) yrkande13 och A46 (mp) yrkande 15.Övriga ändringsförslagFörändringar under år 1997Utöver ovan angivna förändringar föreslår regeringen att det fr.o.m. den 29september 1997 införs en regel om att arbetslöshetsersättning inte får lämnastill personer som är permitterade utan lön. Om det finns särskilda skäl skallregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer få föreskriva omundantag.Vidare föreslås - vilket framgått ovan - en höjning av denfinansieringsavgift som arbetslöshetskassorna betalar till staten för attdelfinansiera statens kostnader för arbetslöshetsersättningarna. För att bl.a.finansiera de höjda ersättningsnivåerna föreslås att finansieringsavgiftenhöjs till av den genomsnittligt utbetalade dagpenningen fr.o.m. den 1juli 1997. För den enskilde innebär förslaget att medlemsavgiften höjs från igenomsnitt till ca per månad.Den nya lagen om arbetslöshetsförsäkringUtöver de förslag som redogjorts för tidigare föreslås att samordningsreglernarörande pensioner och arbetslöshetsersättning blir enhetliga. Reglerna skiljersig mellan ALF-lagen och KAS-lagen. För att göra den nya lagstiftningenenklare föreslås att samma regler för samordning av pension skall gälla förgrundbeloppet och den inkomstrelaterade ersättningen. Regeringen anser att desamordningsregler som gäller enligt ALF-lagen skall gälla för grundbeloppetoch den inkomstrelaterade ersättningen.Vidare föreslås att det skall vara möjligt att växla från grundbelopp tillinkomstrelaterad ersättning i en ersättningsperiod eller mellan tvåersättningsperioder. Därutöver förelås att en enhetlig karenstid om fem dagarför varje ersättningsperiod införs.Övriga motionerAllmänna villkorBakgrundFör att en arbetslös skall kunna erhålla arbetslöshetsersättning krävs att haneller hon bl.a. uppfyller vissa allmänna villkor. De allmänna villkoreninnebär att den arbetslöse är arbetsför och i övrigt oförhindrad att ta ettarbete, är beredd att anta erbjudet lämpligt arbete, är anmäld somarbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen och inte kan erhållalämpligt arbete. I proposition 1996/97:107 föreslås ingen förändring av dessaregler.MotionerI två motioner behandlas frågor som mer allmänt rör utformningen av deallmänna villkoren för rätt till arbetslöshetsersättning.För att säkerställa att arbetslöshetsförsäkringen inte uppfattas som någotannat än en omställningsförsäkring föreslår Moderata samlingspartiet i motionA39 att en arbetslös inte skall kunna neka erbjudet arbete annat än av mycketstarka skäl (yrk. Några särskilda lönenivåer skall inte läggas fast föratt definiera arbeten som inte behöver accepteras.Kristdemokraterna anser i motion A38 att det bör införas en precisering avbestämmelserna om de allmänna villkoren för ersättningsrätt med innebörden attden arbetslöse själv måste vara aktivt arbetssökande (yrk. 5).Även två andra motioner rör frågor som har anknytning till de allmännavillkoren för ersättningsrätt.I motion A291 föreslår () att det skall vara tillåtet attträffa överenskommelser mellan företag och fackliga organisationer om attanvända arbetslöshetsersättningen för att reducera arbetstiden och därigenomundvika uppsägningar.Carl-Johan () föreslår i motion A42 att man prövar en idé om ensolidarisk arbetsbristfördelning i kombination med flexibelarbetskraftsresurs.