bet · GK01KU14 · 1997-02-25 00:00:00 — Motionärerna anser att en människas arvsanlag ärunika för henne och att grundlagens krav på respekt för den enskildamänniskans integritet (frihet och värdighet) också måste omfatta hennesgenuppsättning. De vill därför att ett skydd införs i grundlagen förmänniskans gener så att t.ex. ingrepp på könsceller, zygoter och blastem medbl.a. ärftliga effekter blir olagliga. Motionärerna anser vidare attgenteknisk forskning inte bör stimuleras och att därför hosregeringen bör begära förslag till en ny svensk grundlag som innebär attpatent på liv och livsformer förbjuds (yrkande 7).BakgrundGrundläggande och övergripande regler om bl.a. tillståndskrav och tillsynfinns i lagen (1994:900) om genetiskt modifierade organismer. Mer detaljeradebestämmelser finns i förordning och i myndighetsföreskrifter. Lagen ärtillämplig på innesluten användning och avsiktlig utsättning av genetisktmodifierade organismer och när produkter som innehåller eller består av sådanaorganismer släpps ut på marknaden.Genom denna lag har två EG-direktiv genomförts i svensk lagstiftning. Dessaär direktiven /219/EEG om innesluten användning av genetiskt modifieradeorganismer och 90/220/EEG om avsiktlig utsättning av genetiskt modifieradeorganismer. Båda direktiven är föremål för revideringsarbete.Den 1 oktober 1991 trädde lagen (1991:113) om användning av viss genteknikvid allmänna hälsoundersökningar och lagen (1991:114) om åtgärder iforsknings- och behandlingssyfte med befruktade ägg från människa i kraft.När det gäller patent på liv kan nämnas att ett patent som meddelas av ennationell patentmyndighet blir gällande endast i den staten. Önskaspatentskydd i mer än ett land måste patent sökas i varje land. GenomEuropeiska patentkonventionen har skapats en ordning som medger att enpatentsökande kan få patent i flera länder, s.k. Europeiskt patent.I likhet med vad som gäller enligt den svenska patentlagen (1967:837) kanEuropeiskt patent inte meddelas på uppfinningar som avser växtsorter,djurraser eller väsentligen biologiska förfaranden för framställning av växtereller djur. Mikrobiologiska förfaranden liksom alster härav får dockpatenteras. Genom att tillträtt konventionen kan meddela patent som blir gällande i på samma sätt som ompatentet beviljats av det svenska patentverket.För en utförligare bakgrundsbeskrivning hänvisas till utskottets redovisningi betänkande 1995/96:KU8.Utskottets tidigare bedömningUtskottet påpekade vid sin behandling av motsvarande motionsyrkanden underförra årets (se bet. 1995/96:KU8) att beslutat omtvå lagar som noga reglerar användningen av genteknik. Enligt utskottetsmening gavs härigenom ett tillräckligt starkt skydd för mänskliga gener.Utskottet var inte berett att härutöver förorda ett grundlagsskydd. Inteheller när det gällde frågan om patent på liv ansåg utskottet att engrundlagsreglering behövdes. Utskottet ville hänvisa till det skydd som fannsgenom att patent inte får beviljas på uppfinningar vars utnyttjande skullestrida mot goda seder eller allmän ordning och genom det förhållandet attupptäckter av gener hos människor och djur inte är uppfinningar och därigenominte kan patenteras. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare bedömning i frågan och avstyrker motion1996/97:Jo529 yrkandena 2 och 7.Rätt att välja vårdgivareMotionI motion 1996/97:K204 av () kritiserar motionärenbruket av remisstvång i primärvården. Hon anser att hos regeringenbör begära dels förslag om förbud mot sådant remisstvång (yrkande 1), delsförslag som innebär att den enskildes rättighet att välja vårdgivare utanremisstvång grundlagsfästs (yrkande 2).Yrkande 1 i motionen bereds av socialutskottet.Utskottets bedömningUtskottet, som noterar att sakfrågan i motionen bereds av socialutskottet,anser inte att den fråga som tas upp bör regleras i grundlag. Utskottetavstyrker motion 1996/97:K204 yrkande 2. beträffande religion och livsåskådningatt avslår motion 1996/97:K429,2. beträffande religionsfrihetenatt avslår motion 1994/95:K220,3. beträffande diskrimineringsförbud i regeringsformenatt avslår motionerna 1996/97:K432, 1996/97:L416 yrkande 5 och1996/97:L422 yrkande 1,res. 1 (v, mp)4. beträffande DO:s uppgifteratt avslår motion 1996/97:L422 yrkande 2,5. beträffande förbud mot rasistiska organisationeratt avslår motionerna 1996/97:K414, 1996/97:K421 och1996/97:K425,res. 2 (mp)6. beträffande fackliga rättigheteratt avslår motion 1996/97:K431,res. 3 (v)7. beträffande generell integritetslagstiftningatt avslår motion 1996/97:K430,res. 4 (m, fp)8. beträffande maskering vid demonstrationatt avslår motion 1996/97:K423,9. beträffande skyddet för äganderättenatt avslår motionerna 1996/97:K202 yrkandena 4 och 5,1996/97:K402, 1996/97:K424 och 1996/97:K434,res. 5 (m)res. 6 (v)res. 7 (mp)10. beträffande generell rättighetsregelatt avslår motion 1996/97:K903 yrkandena 1 och 2,11. beträffande förbud mot viss genteknikatt avslår motion 1996/97:Jo529 yrkandena 2 och 7,res. 8 (mp)12. beträffande val av vårdgivareatt avslår motion 1996/97:K204 yrkande 2.Stockholm den 25 februari 1997På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (),(), (), Axel (), (), (m), (), (),(), (), (), (), (), (), () och (). Diskrimineringsförbud i regeringsformen (mom. 3)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16 börjar med "Utskottet,som" och slutar med "yrkande 1." bort ha följande lydelse:Utskottet vill erinra om att den offentliga makten enligt bestämmelsen i1 kap. 2 § regeringsformen skall utövas med respekt för alla människors likavärde och för den enskilda människans frihet och värdighet. Detta är ett s.k.programstadgande som inte kan göras gällande i domstol. Utskottet anser därföratt denna bestämmelse inte ger de homosexuella tillräckligt skydd motdiskriminering. Regeringen bör därför, som anförs i motionerna 1996/97:K432och 1996/97:L416 yrkande 5 överväga och lägga fram förslag till ett direktförbud i regeringsformen mot att i lag eller annan föreskrift särbehandlahomosexuella. Härmed tillgodoses också i huvudsak motion 1996/97:L422 yrkande1.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande diskrimineringsförbud i regeringsformenatt med bifall till motionerna 1996/97:K432 och 1996/97:L416yrkande 5 och med anledning av motion 1996/97:L422 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Förbud mot rasistiska organisationer (mom. 5)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 20 börjar med "Utskottetanser" och slutar med "1996/97:K425 avstyrks." bort ha följande lydelse:Utskottet anser att nu bör modifiera sin tidigare uppfattning omförbud mot rasistiska organisationer. Erfarenheter från många länder visar attrasism och främlingsfientlighet inte kan motverkas utan en effektivlagstiftning. Enligt utskottets uppfattning måste, i linje med FN:s konventionom rasism, övervägas ett direkt förbud mot organisationer som uppenbart harsom sitt viktigaste syfte att sprida ett rasistiskt och diskriminerandebudskap, och det bör ankomma på regeringen att lägga fram förslag tilllagstiftning med denna inriktning.Det anförda bör med bifall till motion 1996/97:K414 ges regeringen tillkänna. Härigenom tillgodoses också i huvudsak motionerna 1996/97:K421 och1996/97:K425.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande förbud mot rasistiska organisationeratt med bifall till motion 1996/97:K414 och med anledning avmotionerna 1996/97:K421 och 1996/97:K425 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,3. Fackliga rättigheter (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 23 börjar med "Utskottetavstyrkte" och slutar med "och 2." bort ha följande lydelse:Anställdas demokratiska rättigheter på sina arbetsplatser - såsom rättentill facklig organisering, rätten till yttrande- och åsiktsfrihet också påarbetsplatsen, rätten att i anslutning till arbetet anordna möten föranställda och rätten till fackliga stridsåtgärder - har enligt utskottetsuppfattning ett svagt stöd i regeringsformen. Möjligheten att inskränkastrejkrätten genom lag begränsar de arbetandes yttersta vapen för värnandet omsin värdighet och bestämmande över den egna arbetskraften. Regeringsformensskydd för de angivna rättigheterna bör således stärkas.För lockouträtten gäller det motsatta. Arbetsgivarsidan har en övermaktgentemot de arbetande, och denna övermakt bör inte förstärkas genomgrundlagsskydd. Grundlagsskyddet för lockouträtten bör därför slopas.Utskottet föreslår att hos regeringen med bifall till motion1996/97:K431 yrkandena 1 och 2 hos regeringen begär förslag i enlighet med detanförda.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande fackliga rättigheteratt med anledning av motion 1996/97:K431 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,4. Generell integritetslagstiftning (mom. 7)(), (), (m), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 25 börjar med "Frågor som"och slutar med "avstyrker motionen." bort ha följande lydelse:Som anförs i motion 1996/97:K430 bör ett starkt skydd för den personligaintegriteten vara en självklarhet i ett rättssamhälle. Utskottet anser attdirektiven till den kommitté som skall lägga fram förslag till en ny datalagvarit för begränsade. Enligt utskottets uppfattning krävs inte bara enanpassning till EG:s direktiv om skydd för personuppgifter utan en utredningbör göras om hur skyddet för enskilda personers privatliv kan förstärkasgenerellt. En sådan utredning bör ha som utgångspunkt att den personligaintegriteten skall vara huvudregel och att undantag från denna regel skallmotiveras med ett befogat samhällsintresse. Regeringen bör låta göra dennautredning.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande generell integritetslagstiftningatt med bifall till motion 1996/97:K430 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,5. Skyddet för äganderätten (mom. 9), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 33 börjar med "Frågan om"och slutar med "och 1996/97:K434." bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattningen i motion K202 att äganderätten utgör en avgrundstenarna för vår rättsordning. Äganderätten möjliggör en spridning avmakt, ansvar och beslutsfattande från ett fåtal till ett flertal och lederhärigenom till personlig och samhällelig utveckling. Ett välkommet resultat avden partipolitiska överenskommelsen i olika grundlagsfrågor varatt rätten till ersättning vid rådighetsinskränkningar genom lagstiftning ochmyndighetsbeslut avseende mark och byggnader numera omfattas avgrundlagsskydd. Enligt utskottets uppfattning är skyddet emellertid intetillräckligt omfattande. I regeringsformen bör slås fast att den enskildaäganderättens princip är orubblig och att inskränkningar endast får ske iklart angivna fall med full ersättning till den enskilde.Skyldigheten att erlägga skatter och avgifter till stat och kommun har näraberöringspunkter med frågan om vilka inkränkningar i äganderätten som kanaccepteras. Fri- och rättighetskommittén behandlade skattefrågan alltförsummariskt, och frågan om beskattningsmaktens gränser bör enligt utskottetsuppfattning bli föremål för en ny och seriös utredning.Det anförda bör med bifall till motion 1996/97:K202 yrkandena 4 och 5 gesregeringen till känna, och regeringen bör vidta de åtgärder somtillkännagivandet ger anledning till.Genom detta tillkännagivande tillgodoses i viss mån motion 1996/97: K424.I motionerna 1996/97:K434 och 1996/97:K402 begärs att grundlagsskyddet föräganderätten skall slopas respektive försvagas. Som framgår ovan anserutskottet att skyddet i stället bör förstärkas. Dessa motioner avstyrkssåledes.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande skyddet för äganderättenatt med bifall till motion 1996/97:K202 yrkandena 4 och 5, medanledning av motion 1996/97:K424 och med avslag på motionerna1996/97:K402 och 1996/97:K434 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,6. Skyddet för äganderätten (mom. 9)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 33 börjar med "Frågan om"och slutar med "och 1996/97:K434." bort ha följande lydelse:Grundlagsskyddet för egendom gäller formellt all egendom. Det är dock storskillnad på olika egendom. Personligt ägande skiljer sig från ägande avnaturresurser, produktionsmedel och stora kapital som bildar grund för maktöver andra. Egendomsskyddet i grundlagen har i praktiken bara betydelse förden senare typen av egendom. Många stora egendomar har byggts upp genomexploatering av andras egendom och arbete. Den makt som följer av vissa storaegendomar ger makt över andras möjlighet till fri- och rättigheter. Att gegrundlagsskydd åt äganderätten är att ge grundlagsskydd åt maktolikheten.Enligt utskottets uppfattning bör med hänsyn till det anförda, och som begärsi motion 1996/97:K434, det generella egendomsskyddet i grundlagen slopas.Förslaget i motion 1996/97:K402 innebär en försvagning av grundlagsskyddetav äganderätten och är därmed ett steg i rätt riktning. Den föreslagnaförsvagningen är emellertid otillräcklig, och motionen bör, liksom motionerna1996/97:K202 yrkandena 4 och 5 och 1996/97:K424 om förstärkning avgrundlagsskyddet för äganderätten, avslås.Regeringen bör lägga fram förslag om sådan ändring i regeringsformen attgrundlagsskyddet för egendom avskaffas.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande skyddet för äganderättenatt med bifall till motion 1996/97:K434 och med avslag påmotionerna 1996/97:K202 yrkandena 4 och 5, 1996/97:K402 och 1996/97:K424som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. Skyddet för äganderätten (mom. 9)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 33 börjar med "Frågan om"och slutar med "och 1996/97:K434." bort ha följande lydelse:Som framhålls i motion 1996/97:K402 har genom ändring i 2kap. 18 § regeringsformen fått ett av världens starkaste egendomsskydd.Åtgärder beträffande en fastighet har betydelse även för andra människor änden som äger fastigheten. Det kan därför sägas ligga i sakens natur atthandlingsfriheten vid ägande av fast egendom måste vara mer begränsad än vidägande av lös egendom. Regelsystemet som styr innehållet i äganderätten tillfast egendom måste således vara en kompromiss mellan å ena sidan den enskildafastighetsägarens intresse av att efter eget gottfinnande kunna förfoga översin egendom och å andra sidan det allmännas intresse av ett ur skildasynvinklar godtagbart utnyttjande av jorden.Genom grundlagsändringen har ett lagstöd för ersättningsrätt skapats förvissa fall där ersättningsregler har saknats.Lagtextens nya formulering aktualiserar flera frågor som motiven inte gernågra klara svar på. Den stämmer inte heller särskilt väl överens medmotivuttalandena. En ledande tanke var att man skulle grundlagsfästa detdåvarande rättsläget; bl.a. var regeln i andra stycket om ersättning förinskränkning i användningen av mark och byggnad en direkt motsvarighet tillregler i bl.a. och i naturvårdslagen, och någon vidgadrätt till ersättning avsågs inte. Enligt lagtextens ordalydelse synes däremotersättning kunna komma att utgå i strid med tidigare gällande rätt vidåtskilliga typer av ingrepp i markanvändningen, t.ex. miljöskydds-,naturvårds- och kärnkraftslagstiftningen, och detta kanske t.o.m. näringreppet är starkt motiverat från miljö- eller säkerhetssynpunkt. -Motivuttalandena återspeglar den politiska uppgörelse som låg bakom ändringen.Det är enligt utskottets mening angeläget att rätta till den otydlighet somuppstått genom paragrafens nuvarande lydelse - särskilt såvitt avser dessandra stycke - så att den stämmer bättre med de avsikter lagstiftarendeklarerat. Utskottet föreslår därför att - med avslag på motionerna1996/97:K202 yrkandena 4 och 5, 1996/97:K424 och 1996/97:K434 - som vilandeantar det förslag till ändring i regeringsformen som läggs fram i motion1996/97:K402.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande skyddet för äganderättenatt med anledning av motion 1996/97:K402 och med avslag påmotionerna 1996/97:K202 yrkandena 4 och 5, 1996/97:K424 och 1996/97:K434som vilande antar följandeFörslag till lag om ändring i regeringsformenHärigenom föreskrivs att 2 kap. 18 § regeringsformen skall ha följandelydelse.-------------------------------------------------------|Nuvarande lydelse |Föreslagen lydelse |--------------------------------------------------------| || 2||kap. 18 § |-------------------------------------------------------|Varje medborgares egendom | Varje medborgares||är tryggad genom att ingen |egendom är tryggad genom||kan tvingas avstå sin |att ingen kan tvingas||egendom till det allmänna |avstå sin egendom till det||eller till någon enskild |allmänna eller till någon||genom expro- priation |enskild genom expro-||eller annat sådant |priation eller annat||förfogande eller tåla att |sådant förfogande eller||det allmänna inskränker |tåla att det allmänna||användningen av mark eller |inskränker användningen av||byggnad utom när det krävs |mark eller byggnad utom||för att tillgodose |när det krävs för att||angelägna allmänna |tillgodose allmänna||intressen. || Den som genom | ||expropriation eller annat | Den som genom||sådant förfogande tvingas |expropriation eller annat||avstå sin egendom skall |sådant förfogande tvingas||vara tillför- säkrad |avstå sin egendom skall||ersättning för förlusten. |vara tillför- säkrad||Sådan ersättning skall |ersättning för förlusten.||också vara tillförsäkrad |Sådan ersättning skall||den för vilken det |också vara tillförsäkrad||allmänna inskränker |den för vilken det||användningen av mark eller |allmänna inskränker en||byggnad på sådant sätt att |laglig användning av mark||pågående markanvändning |eller byggnad på sådant||inom berörd del av |sätt att pågående||fastigheten avsevärt |markanvändning avsevärt||försvåras eller skada |försvåras eller, i fråga||uppkommer som är betydande |om byggnad, skada||i förhållande till värdet |uppkommer som är betydande||på denna del av |i förhållande till värdet||fastigheten. Ersättningen |på denna del av||skall bestämmas enligt |fastigheten. Vad som ||grunder som anges i lag. |sagts gäller dock inte när|| |inskränkningen sker av|| |särskilt vägande miljö-|| |eller säkerhetsskäl. || |Ersättningen skall|| |bestämmas enligt grunder|| |som anges i lag. |--------------------------------------------------------|Alla skall ha tillgång till naturen enligt||allemansrätten oberoende av vad som föreskrivits ovan.|--------------------------------------------------------Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.8. Förbud mot viss genteknik (mom. 11)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 36 börjar med "Utskottetvidhåller" och slutar med "och 7." bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att grundlagens krav på respektför den enskilda människans frihet och värdighet också måste omfatta hennesgenuppsättning. Därför bör det föras in ett skydd för människans gener så attt.ex. ingrepp på könsceller, zygoter och blastem med bl.a. ärftliga effektericke kan tillåtas. Skyddet bör vara utformat så att patent på liv ochlivsformer också blir förbjudet i grundlag. Detta bör med bifalltill motion 1996/97:Jo529 yrkandena 2 och 7 som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande förbud mot viss genteknikatt med bifall till motion 1996/97:Jo529 yrkandena 2 och 7 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Sammanfattning......................................1Motionerna..........................................1Utskottet...........................................3Grundläggande fri- och rättigheter..................3Religion och livsåskådning..........................4Diskriminering m.m.................................13Diskriminering av homosexuella.....................13Rasistiska organisationer..........................16Fackliga rättigheter...............................20Vissa integritetsfrågor............................23Generell integritetslagstiftning...................23Förbud att bära mask vid demonstration.............25Skyddet för äganderätten m.m.......................26Äganderättsskyddet.................................26Generell rättighetsregel m.m.......................33Ytterligare skydd i grundlagen.....................35Viss genteknik.....................................35Rätt att välja vårdgivare..........................36Hemställan.........................................36Reservationer......................................381. Diskrimineringsförbud i regeringsformen (mom. 3)382. Förbud mot rasistiska organisationer (mom. 5)...383. Fackliga rättigheter (mom. 6)...................394. Generell integritetslagstiftning (mom. 7).......395. Skyddet för äganderätten (mom. 9)...............406. Skyddet för äganderätten (mom. 9)...............407. Skyddet för äganderätten (mom. 9)...............418. Förbud mot viss genteknik (mom. 11).............43