bet · GL01FiU1 · 1997-11-06 00:00:00 — Målet anses innebäraen överbeskattning av medborgarna och en socialisering av sparandet.Utskottet anser att det är kärnverksamheterna, dvs. skolan, vården ochomsorgen, som skall sättas främst inom kommunernas och landstingens verksamhet.Det är och har varit ledstjärnan i den ekonomiska politiken de senaste åren.Skälet till detta är bl.a. följande. I efterhand går det som regel attkompensera av lägre materiell standard. Men en otrygg omsorg underde första levnadsåren eller en förlorad skoltid är däremot nästan omöjlig attta igen. Den grundläggande principen vid budgetprogrammets utformning var attverksamheter skulle gå före transfereringar. Statsbidragen till kommuner ochlandsting undantogs från besparingar trots att nästan alla andra budgetposterfått vidkännas omfattande besparingskrav. Trots detta har kommunerna ochlandstingen utsatts för svåra ekonomiska påfrestningargenom den svaga ekonomiska utvecklingen. I det här sammanhanget skall man kommaihåg att alternativet till totalrenovering av statsfinanserna hade varit snabbtväxande räntekostnader på statsskulden, kostnader som efter hand hade trängtundan viktiga både statliga och kommunala resurser för välfärden. Denkraftfulla höjning av bidragen till kommuner och landsting som föreslås ikombination med de satsningar som gjorts tidigare leder till att brister kanrättas till och otillfredsställda behov kan tillgodoses. Väntetiderna isjukvården blir kortare, kvaliteten i äldreomsorgen och skolan blir högre.Till följd av den demografiska utvecklingen med allt fler äldre ibefolkningen bedöms behoven av verksamhet fortsätta att öka även . Därför är det nödvändigt att även fortsättningsvis åtstadkommaett allt bättre utnyttjande av de resurser som redan finns. Omdaningen ocheffektiviseringen av den kommunala verksamheten måste fortsätta även närstatsbidragen ökar. Utskottet anser att motionärernas oro för minskadeffektivitet till följd av de ökade bidragen är obefogad.I sammanhanget vill utskottet peka på den mörka sidan av de skattesänkningarsom förordas i motion Fi206 (m). Skattesänkningar av detta slag innebär brutalanedskärningar av angelägen verksamhet och får oacceptabla fördelningspolitiskakonsekvenser.Det finns enligt utskottets mening här anledning att redovisa vad sominnefattas i begreppet offentlig sektor. Ett vanligt mått är de offentligautgifternas andel av BNP. Denna s.k. utgiftskvot nådde 1993 en rekordnivå på 73procent av BNP. Den beräknas 1998 uppgå till av BNP och väntasenligt den medelfristiga kalkylen i propositionen sjunka till drygt 58 procentav BNP . Detta innebär att ligger en bra bit över dengenomsnittliga utgiftskvoten i på av BNP, menjämförelsen haltar något eftersom merparten av de offentliga bidragen i Sverigebeskattas vilket förstorar de offentliga utgifterna. Dessutom är utgiftskvotenhög i alla länder, t.ex. de nordiska, som har ett generellt välfärdssystem. Denstörsta andelen av utgifterna utgörs emellertid av transfereringar och räntor.Ser man till den egentliga verksamheten utgör den offentliga konsumtionenenbart av BNP. Enligt utskottets uppfattning kommerneddragningar av den storlek som Moderata samlingspartiets motion förutsätteratt leda till mycket stora skador på den generella välfärden. Moderatasamlingspartiets skattesänkningar kan även leda till destabiliserandestatsfinanser med negativa effekter på företagsklimatet och den ekonomiskatillväxten. Effekterna av den snabba försämringen av statsfinanserna i börjanav avskräcker.Med anledning av vad som anförts i motionen Fi206 (m) om överskott i denoffentliga sektorns finanser återkommer utskottet senare.I motion Fi206 (m) framförs också kritik mot att den öppna arbetslösheten nuframför allt förbättras genom att folk som annars skulle ha varit arbetslösahelt enkelt avförs från arbetskraften, genom bl.a. utbildningsinsatserna. Föratt öka sysselsättningen och minska arbetslösheten som socialt problem måstedet i stället till genomgripande strukturreformer som ger det privatanäringslivet expansionsutrymme. Det krävs enligt motionärerna insatser inombl.a. skatteområdet, lönebildningen och arbetsrätten för att företagandet skallöka och antalet arbeten blir fler.När det gäller frågan om strukturförändringar vill utskottet erinra om att enav målsättningarna i regeringens sysselsättningspolitik är att huvuddelen avsysselsättningsökningen bör ske i den privata sektorn.Därför har tidigare beslutat om en rad förbättringar av företagandetsvillkor. Till de konkreta åtgärderna och förslagen hör lättnader iägarbeskattningen med , nedsättning avarbetsgivaravgifterna med inriktning på små och medelstora företag, lindradbeskattning av enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag. Ipropositionen föreslås nya åtgärder bl.a. genom att arbetsgivaransvaret försjuklöneperioden förkortas från 28 . Reglerna för att erhålla F-skattsedel förenklas och dessutom bedriver regeringen ett brett arbete för attförenkla regler och rutiner för framför allt de mindre företagen.Utskottet vill i anslutning till detta betona att de allmänna villkoren förföretagande i är betydligt bättre än tidigare . Det märks inte minst genom att antalet konkurser sjunker och att antaletnyetableringar ökar. Förbättringen av de offentliga finanserna har medfört ettkraftigt räntefall vilket gör det förhållandevis mer lönsamt för företagen attinvestera. Den låga och stabila inflationen har dessutom inneburit en störreförutsägbarhet. Det är lättare för företagen att planera för framtiden, vilketbidrar till att förbättra lönsamheten. Den svenska företagsbeskattningen ärkonkurrenskraftig i ett internationellt perspektiv. Utbildnings- ochkompetensnivån hos den svenska arbetskraften är hög och ökar ytterligare genomregeringens satsning på . Vinstnivån är god och förväntas ökaytterligare . Vidare har en modern infrastruktur och eni en internationell jämförelse effektiv förvaltning.Det som i motion Fi206 (m) anförs om den öppna arbetslösheten behandlas isamband med utskottets genomgång av motion Fi215 (kd).Med hänvisning till vad utskottet här anfört avstyrks motionerna Fi202 (m),Fi204 (m), Fi 206 (m) yrkande 1 och motion Fi216 (m).I motion Fi218 yrkas bifall till de allmänna riktlinjer för denframtida ekonomiska politiken som redovisas i finansplanen i propositionen(yrkande 1).Utskottet vill understryka den avgörande betydelse som samarbetet mellanSocialdemokraterna och om den ekonomiska politiken sedan våren1995 haft för den politiska stabiliteten och den svenska ekonomiskautvecklingen. Statens lånebehov går mot noll jämfört med ett underskott i deoffentliga finanserna 1995 på av BNP. Räntorna har under periodenhalverats och räntemarginalen mot är nu nere på nivåer som inte harskådats på . Ekonomin tar fart på bred front och kapacitetsutnyttjandet ärpå väg uppåt inom nästan alla ekonomins sektorer. Hushållens framtidstro stigeroch den privata konsumtionen ökar.Inflationen är låg och utskottet vill påminna om att det nu är första gångenpå som det sker en konjunkturuppgång som inte föregåtts av devalveringareller expansion i den offentliga ekonomin.Utskottet instämmer i motion Fi218 (c) yrkande 1.I liberalernas motion Fi212 är motionärerna starkt kritiska tillatt regeringen inte tar itu med de strukturella problemen i svensk ekonomi föratt skapa en uthållig tillväxt och ökad sysselsättning. liderfortfarande av ett för dåligt företagsklimat, en för hårt regleradarbetsmarknad, en illa fungerande lönebildning och ett för högt skattetryck.Det behövs enligt motionen stora förändringar inom företags-, skatte- ocharbetsmarknadspolitiken. Bland annat föreslås en arbetsgivaravgiftssänkningriktad mot företag i den privata tjänstesektorn och att arbetsgivaravgifternaför hushållsnära tjänster slopas helt. Dubbelbeskattningen på aktier avskaffasoch arbetsrätten måste reformeras. Lönebildningen skulle enligt motionenförbättras genom en återgång till ?hälften kvar? i skattesystemet och genom enreformering av arbetslöshetsförsäkringen med högre försäkringspremier och ens.k. bortre parentes.Utskottet vill när det gäller särskilda satsningar på företag inomtjänstesektorn avvakta den beredning av Tjänstebeskattningsutredningensbetänkande som pågår inom . Förslag med anledning av bl.aTjänstebeskattningsutredningens betänkande läggs på bord i mars1998. Utskottet vill dock i sammanhanget erinra om att regeringen ipropositionen föreslår att ROT-avdragen för renovering, ombyggnad ochtillbyggnad förlängs och gäller , till och med 1998.När det gäller lönebildningen anser utskottet att en väl fungerandelönebildning är en förutsättning för att målet om en halvering av den öppnaarbetslösheten skall nås. Konsekvenserna av brister i lönebildningen ärannorlunda nu än . Då var det möjligt att under enövergångstid misslyckas med lönebildningen och parera de högre lönerna med enhög inflation. leder högre löneökningar i i förhållande tillomvärlden till att massarbetslösheten biter sig kvar. Till en del styrsförutsättningarna för lönebildningen av och regeringens olika beslutom den ekonomiska politiken. Men det direkta inflytandet över lönebildningenligger hos arbetsmarknadens parter som bestämmer reglerna föravtalsförhandlingar och avtalsinnehåll. erbjöds arbetsmarknadensparter att till regeringen redovisa sin syn på lönebildningen. I flera avsvaren framhölls att en förstärkning av medlingsfunktionen kan behöva göras.Regeringen tillsatte därför en utredning som i nära samarbete med parternaskall se över medlingsfunktionen, men också analysera vilka effekter pålönebildningen och arbetslöshetsnivån övriga förslag från parterna kan ha. Ettslutbetänkande kommer att överlämnas . Ett delbetänkandepresenteras i slutet av november 1997.Utskottet vill i sammanhanget också erinra om de samarbetsavtal om enförhandlingsordning för de framtida avtalsförhandlingarna som tecknats mellanparterna i industrin och de initiativ som tagits inom andra områden påarbetsmarknaden. Debatten kring lönebildningen tyder på att medvetenheten blandarbetsmarknadens parter om vikten av icke-inflatoriska löneökningar har ökatväsentligt under senare tid.Det som i motion Fi212 (fp) anförs om strukturella åtgärder vill utskottethänvisa till ställningstagandet i anslutning till motion Fi206 (m).Med anledning av vad utskottet här anfört avstyrks motion Fi212 (fp)yrkandena 1 och 7.I motion Fi220 kritiseras regeringen för att bedriva en förstram finanspolitik. Enligt motionen bör de förbättrade statsfinansernaanvändas för en mer efterfrågestimulerande politik för att ökasysselsättningen, bl.a. genom riktade skattesänkningar till tjänstesektorn. AP-fonderna bör enligt motionärerna utnyttjas i tillväxt- ochsysselsättningsbefrämjande syfte. För att uppmuntra en mer samhällsekonomisktväl avvägd lönebildning föreslås att delar av rekordvinsterna i industrinavsätt till s.k. framtidsfonder för utbildning och arbetslivsutveckling(yrkande 15). I samma motion och i motion Fi208 (v) förslås en samordnadmellanstatlig finanspolitisk expansion inom EU. I samband därmed föreslås imotion Fi220 att regeringen bör avvakta med att bygga upp överskott i deoffentliga finanserna.Enligt utskottets uppfattning innebär målet om ett överskott i de offentligafinanserna på av BNP över en konjunkturcykel ett långsiktigtansvarstagande för välfärden och sysselsättningen. Som utskottet tidigarepåpekat blir också kraven på en resursstark offentlig sektor större iframtiden, bl.a. genom att antalet äldre blir fler. Ett överskott i deoffentliga finanserna innebär dessutom att det byggs upp en buffert som kananvändas till att aktivt motarbeta konjunkturavmattningar, utan att detoffentliga underskottet hotar att bli så stort att det får negativa effekter påräntorna. Vidare möjliggör en hög nivå på sparandet en hög investeringsnivå ilandet utan att får ett underskott i betalningarna med andra länder.Därmed kan minska sin internationella skuldsättning somproduktionskapaciteten kan öka. Utskottet vill påminna om att regeringen i dens.k. medelfristiga kalkylen bedömer att finansiella nettoskuld tillutlandet kan vara helt eliminerad vid sekelskiftet.Angående förslaget om framtidsfonder vill utskottet betona vikten av attbevara företagens konkurrenskraft. Det är enligt utskottet värt att notera attarbetsmarknadens parter i ökad utsträckning nu avtalar om att använda delar avvinsterna i företagen till utbildning och kompetenshöjande insatser.Angående förslaget i motion Fi220 (v) om riktade skattesänkningar tilltjänstesektorn hänvisar utskottet till vad utskottet sagt i anslutning tillmotion Fi212 (fp).I motion A807 (v) menar motionärerna att den ekonomiska politiken ochbudgetpropositionen måste underställas ett jämställdhetsperspektiv. Bland annatmåste resurser avsättas på departement och myndigheter för att ta framkönsuppdelad statistik och könsrelaterade konsekvensbeskrivningar. Frågan omEMU bör också granskas ur ett jämställdhetsperspektiv, enligt motionen.Utskottet vill understryka att det är viktigt att jämställdhetsarbetetgenomsyrar alla områden i samhällslivet. Utskottet vill också erinra om denfördelningspolitiska avstämning som görs i budgetpropositionen. Analysen visaratt nettoeffekterna av saneringsprogrammet i genomsnitt är lika för män ochkvinnor. Skattehöjningarna drabbar i högre grad män, medan minskadetransfereringar främst slår mot kvinnorna. Emellertid framgår attflerbarnsfamiljer och ensamföräldrar, oftast kvinnor, drabbats något hårdare änandra familjetyper. Efter de åtgärder som föreslås i propositionen, bl.ahöjningen av barnbidragen och återinförandet av flerbarnstillägget även förbarn födda , minskar skillnaderna påtagligt. Utan regeringenssatsningar och prioriteringar på skolan, vården och omsorgen hade enligtutskottet dessutom barnfamiljerna och kvinnorna drabbats ännu hårdare.Satsningarna på den kommunala verksamheten gynnar vidare kvinnornasysselsättningsmässigt genom att verksamhet till stor del sysselsätterkvinnor.Med ovan anförda avstyrker utskottet motionerna Fi220 (v) yrkandena 1, 10, 11,14, 15 och 18, Fi208 (v) och A807 (v) yrkandena 3 och 9.I de grönas motion Fi219 framhålls att ett av de allvarligasteproblemen i svensk ekonomi är att naturresurserna utarmas, miljön förstörs ochmiljöskulden växer. Därför föreslås en grön skattereform där skatten sänks påarbetet och höjs på energi, utsläpp och råvaruförbrukning (yrkande 3 ochyrkande 1 delvis) och andra åtgärder (yrkande 4). Skatteväxlingen måste enligtmotion Sk325 (mp) kompletteras med fördelningspolitiska åtgärder viastatsbudgeten (yrkande 22). Dessa förslag innebär också enligt motionen enstimulans av sysselsättningen.Utskottet vill instämma i att politiken att ställa om till ekologiskhållbarhet utgör en tillväxtpotential som stärker det svenska näringslivet ochökar sysselsättningen. Den globala marknaden för miljöteknik, miljöanpassadeoch resurssnåla produkter växer snabbt. Enligt Skatteväxlingskommitténsbetänkande väntas marknaderna för miljövårdstjänster och miljöteknik utgöraomkring av den totala efterfrågan i OECD-området år 2000.Efterfrågan väntas växa jämfört med en uppgång på 2,5procent för den sammanlagda efterfrågan inom . Går i spetsen förutvecklingen mot ekologisk hållbarhet kan det ge konkurrensfördelar på dessasnabbväxande marknader. Utskottet vill också erinra om att en rad åtgärderredan genomförts i syfte att förbättra miljön och ge en effektivareresursanvändning. I samband med vårpropositionen togs beslut om stöd tilllokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet på 5,4 miljarder kronorunder en treårsperiod. Beslut om vilka kommuner som får stöd i första omgångentas . togs också beslut om ett nationelltinvesteringsprogram för ökade infrastrukturinvesteringar för att höja denlångsiktiga tillväxtpotentialen och befrämja sysselsättningen på kort sikt.Detta program är nu under genomförande. Omställningen av energisystemet är ettannat exempel på ett nationellt investeringsprogram för att göra tillett föregångsland när det gäller att skapa en ekologiskt hållbar utveckling.Utskottet vill också erinra om att det i propositionen aviseras ettinrättande av en delegation med ansvar för den offentliga upphandlingen.Regeringens avsikt är att inbjuda det svenska näringslivet till en öppen dialogom möjligheterna till effektivisering av energi- och materialutnyttjande ochtill att begränsa utsläppen ytterligare. Inom regeringen förbereds dessutom ensatsning för att gynna export av miljöteknik och ekologiskt hållbara produkter.Inom en generation bör regionala miljöproblem som försurning och övergödningvara lösta och fungerande kretslopp etablerade för de flesta material.I motion Fi219 (mp) kritiseras regeringen för att vara alltför optimistisk omsysselsättningsutvecklingen, och motionärerna menar att det behövs strukturellagrepp som arbetstidsförkortning för att minska arbetslösheten (yrkande 11).Vidare föreslås en större satsning på små och medelstora företag och sänktrealränta genom en fullföljd statsfinansiell sanering och utgiftskontroll, samtgenom en bättre fungerande och mer dynamisk arbetsmarknad (yrkandena 9 och 10).För att skall få effekt måste bl.a. lärarutbildningenprioriteras inom ramen för regeringens föreslagna utbyggnad avhögskolestudierna (yrkande 12). Dessutom kritiseras regeringen för attsaneringsprogrammet gett en sned fördelning (yrkande 14) och att EU-medlemskapet inte gett några ekonomiska fördelar (yrkande 15).När det gäller realräntan vill utskottet erinra om att den kraftfullasaneringen av statsfinanserna, det ökade förtroendet för svensk ekonomi ochsvensk ekonomisk politik gett effekter i form av ensjunkande realränta, som framöver kommer att stimulera tillväxten,investeringarna och sysselsättningen.Utskottet kan hålla med motionärerna om att vid den här typen av mycketkraftiga utbildningssatsningar kan det tillfälligtvis uppstå problem, genom attdet t.ex. uppstår en brist på duktiga lärare. Men den mycket starkautvecklingen ger anledning till optimism. Enligt Statistiskacentralbyråns undersökning av arbetsmarknadsläget minskade antaletpersoner i arbetskraften (sysselsatta eller arbetslösa) med 66 000 personerjämfört med . I gruppen personer utanför arbetskraftenökade antalet heltidsstuderande med hela 34 000 personer jämfört med septemberi fjol.I de delar av motion Fi219 (mp) som handlar om budgetsaneringen ochstrukturella grepp för sysselsättningen hänvisas till behandlingen avmotionerna Fi202 (m), A807 (v) och Fi215 (kd).Med anledning av det ovan anförda avstyrker utskottet motion Fi219 (mp)yrkandena 1, 3, 4, 9-12, 14 och 15 och motion Sk325 (mp) yrkande 22.I motion Fi215 kritiseras regeringen för att inte genomförade strukturförändringar som behövs för att stimulera jobben i den privatasektorn. Motionärerna föreslår bl.a. omfattande skattesänkningar, en satsningpå tjänstesektorn och gynnsammare klimat för små- och nyföretagande för att fåned den höga arbetslösheten. I motionen påstås också att regeringens mål om enhalvering av den öppna arbetslösheten är en statistikpolitik vars främsta syfteär att rensa i arbetsmarknadsstatistiken. Målet bör enligt motionärerna istället gälla den totala arbetslösheten. I motionen kritiseras också regeringenför att besparingarna och skattehöjningarna i saneringen av statsfinansernavarit förödande för enskilda människor.Med anledning av vad som sägs i motion Fi215 (kd) om strukturella förändringarför att förbättra ekonomins funktionssätt, företagsklimat och satsningar påtjänstesektorn hänvisar utskottet till vad som anförs i samband medställningstagandet till motionerna Fi206 (m) och Fi212 (fp).När det gäller målet om en halvering av den öppna arbetslösheten vill utskottetinstämma i att en del av nedgången i den öppna arbetslösheten sker genom attarbetskraftsutbudet minskar när alltfler personer deltar i satsningarna inomramen för . Men utskottet vill bestämt avvisa att det handlar omnågon sorts förvrängning av statistiken. Det finns inget motsatsförhållandemellan att främja den totala sysselsättningen och att satsa stora resurser påatt höja kompetensen och utbildningsnivån i landet. Tvärtom är det så attSverige genom rustar sig för framtiden. I ett lite längreperspektiv är en hög utbildningsnivå en nödvändig förutsättning för att viskall kunna tillverka konkurrenskraftiga varor och tjänster och därigenom ökasysselsättningen. Utskottet vill understryka att det är en självklarhet att detär arbets- och kompetenslinjen som gäller vid arbetslöshetsbekämpningen.Arbetslösheten skall minska huvudsakligen genom att fler människor får arbeteeller en utbildning som ger ökade möjligheter till arbete.Utskottet vill angående budgetkonsolideringens effekter på nytt understrykaatt det inte fanns något alternativ till saneringen av de offentligafinanserna. Totalrenoveringen var nödvändig för att återskapa förtroendet försvensk ekonomi och för att få ned de höga räntorna som allvarligt dämpadetillväxtkraften, inte minst i de mindre och medelstora företagen. Politiken haremellertid utformats med sikte på att bördorna skall bäras rättvist, vilketvisas av den fördelningspolitiska genomgång som redovisas i propositionen. tidigare redovisat i betänkandet visade granskningen att barnfamiljeroch ensamstående föräldrar drabbats hårdare än andra. Detta rättas till genomde åtgärder som föreslås i propositionen. Dessutom föreslås i propositionen enhöjning av bostadstillägget för pensionärer, hänvisning till ovan sagda avstyrks motion Fi215 (kd) yrkandena 1 och10-13.I motion Fi214 av m.fl. (s) föreslås bl.a. att regeringen isyfte att minska de reala arbetskraftskostnaderna prövar möjligheterna attunder sänka arbetsgivaravgifterna för nettorekryterade medtillsvidareanställning.Eftersom motionens förslag, i likhet med Tjänstebeskattningsutredningensförslag, innebär ytterligare en grund för differentiering av socialavgifterna,utöver de två som redan finns med avseende på regioner och företagsstorlek,vill utskottet avvakta den beredning av som nusker i Regeringskansliet.Med det ovan anförda avstyrks motion Fi214 (s).Vad utskottet nu anfört innebär sammanfattningsvis att utskottet tillstyrkerregeringens förslag till inriktning av den ekonomiska politiken och avstyrkerde alternativa förslag som lagts fram i här redovisade motioner.SparandetMotionernaI motion Fi217 av m.fl. (m) betonas hur viktigt det enskildahushållssparandet är för såväl individen som för ett dynamiskt näringsliv. Etthögt och stabilt hushållssparande utgör en förutsättning för att medborgarnaskall kunna styra och ta ansvar för sin egen ekonomi och därmed känna ekonomisktrygghet. Det är då viktigt med fasta långsiktiga spelregler och skatter som ärinternationellt konkurrenskraftiga. Syftet är att skapa ett generellt gottklimat för sparande.I motionen presenteras också två förslag till system som kan ingå i ettframtida socialförsäkringssystem. Förslagen bör enligt motionen utredasnärmare. Det ena systemet har som utgångspunkt en obligatorisk försäkring vidinkomstbortfall som beror på sjukdom/arbetsskada och arbetslöshet. Allayrkesverksamma skall genom systemet få ett grundläggande skydd vid tillfälligaförluster av förvärvsinkomster. Utöver denna grundförsäkring skall den enskildeha möjlighet att teckna tilläggsförsäkringar för att komplettera det offentligaskyddet. En alternativ lösning är olika former av individuella sparkonton. Istället för att betala in avgifter till ett offentligt försäkringssysteminnebär sparkontot att man avsätter samma avgifter till ett eget personligtsparkonto som sedan utnyttjas av den enskilde under livscykeln.Därutöver vill motionärerna premiera startsparande och ett nytt system förpensionssparande. Avsikten är att stimulera ett långsiktigt bundet sparande.Slutligen föreslås också lättnader i beskattning av aktiesparande ochvinstandelssystem.I motion Fi219 (mp) anförs att det privata hushållssparandet bör uppmuntras.Förutsättningarna för sparandet måste även, enligt motionen, bli jämnarefördelade genom en mer aktiv fördelningspolitik.