bet · GL01SfU1 · 1997-12-02 00:00:00 — En lång rad av förändringar måsteenligt utskottets mening komma till stånd för att ändra denna ojämnaansvarsfördelning. Införandet av den s.k. pappamånaden kan successivt innebäraatt fler fäder utnyttjar en större del av tiden i föräldraförsäkringen, ochkanske också får en större insikt i och kunskap om arbetsuppgifterna i hemmet.En ökad föräldraledighet för fäderna är inte bara viktig för barnen utan kanockså medverka till att förändra attityder hos chefer och arbetsledare så attde ser föräldraledigheten som något naturligt att utgå från vid planering ochorganisation av arbetet. Ett ytterligare skäl att öka fädernas uttag avföräldrapenning är att kvinnors möjligheter att nå jämställdhet påarbetsmarknaden är begränsade så länge det praktiska ansvaret för hushåll ochbarn huvudsakligen vilar på dem. Enligt utskottets mening är en kombination avmorot och piska, ett villkorat stöd, användbar i det ekonomiska stödet tillsmåbarnsföräldrar.Vad utskottet sålunda anfört bör med bifall till motion A820yrkande 21 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 31 bort ha följande lydelse:31. beträffande utformningen av föräldraförsäkringenatt med bifall till motion 1996/97:A820 yrkande 18 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,31. Kvoterad föräldraledighet (mom. 32)() anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Föräldraförsäkringenbörjar med ?Ovan har? och slutar med ?A804 yrkandena 12, 14 och 15.?. bort haföljande lydelse:Enligt utskottets uppfattning skall ersättningen i föräldraförsäkringen år1999 höjas till av SGI och med en målsättning att höja ersättningen till90 %. Det finns skäl att öka pappornas möjligheter att självständigt ta ansvarför barn och hem och då räcker det inte med bara en månads kvoterad ledighetvardera för mamman och pappan. Utskottet anser därför att de kvoteradeföräldramånaderna successivt skall byggas ut. Då män oftast har en högreinkomst än kvinnorna och fall kan inträffa där pappan av familjeekonomiska skälavstår från sin föräldraledighet bör den den s.k. mamma/pappamånaden ersättaspå en högre nivå. har beslutat höja ersättningen iföräldraförsäkringen till men utskottet anser att detta ger otillräckligaincitament för pappornas uttag av föräldraledighet. Den kvoterade månaden bördärför ersättas med 90 %.dels att utskottets hemställan under 32 bort ha följande lydelse:32. beträffande kvoterad föräldraledighetatt med bifall till motionerna 1996/97:So637 yrkande 1 och1997/98:So677 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,32. Utbyggnad av föräldraförsäkringen m.m. (mom. 33)() anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Föräldraförsäkringenbörjar med ?Ovan har? och slutar med ?12, 14 och 15.?. bort ha följandelydelse:Enligt utskottets uppfattning är ett av de viktigaste stegen in i framtidenatt fler pappor tar aktiv del i omvårdnaden av barnen och i det dagligaomsorgsarbetet i hemmet. Pappor som en gång tagit aktiv del i omvårdnaden avsina barn släpper inte kontakten med dem vid en eventuell separation. Män bördärför enligt utskottets mening mer än som sker ställa krav på sin rätttill föräldraledighet. Utskottet menar att den nuvarande pappamånaden inte ärtillräcklig utan att den bör utökas till tre månader.För många tusen kvinnor innebär föräldraskapet att de sätter sig iekonomisk beroendeställning antingen till en partner eller till socialtjänsten.Detta gäller de kvinnor som uppbär föräldrapenning enbart på garantinivån60 kr per dag. En sådan ersättning kan man inte försörja sig på. Utskottetanser därför att för att förbättra den ekonomiska situationen för den somsaknar sjukpenninggrundande inkomst bör ersättning enligt föräldraförsäkringenutges med per dag eller före skatt. På så sätterhålles en ekonomisk grundtrygghet i en av livets sårbara faser. Utskottetanser att förslaget kan finansieras genom bl.a. ett slopande av deföräldrapenningdagar som ersätts enbart på garantinivå. Vad utskottet nu anförtbör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 33 bort ha följande lydelse:33. beträffande utbyggnad av föräldraförsäkringen m.m.att med bifall till motionerna 1996/97:Sf236 yrkande 1, 1997/98:A804yrkandena 12 och 15 och 1997/98:So805 yrkande 3 samt med avslag påmotionerna 1996/97:Sf236 yrkande 2, 1997/98:A804 yrkande 14, 1997/98:Sf281och 1997/98:So805 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,33. Uppföljning av tillfällig föräldrapenning (mom. 34), , och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Föräldraförsäkringenbörjar med ?I motion? och slutar med ?och kontrollmöjligheter.? bort haföljande lydelse:Enligt vad utskottet erfarit lär det förekomma att föräldrar vid egen sjukdomoch för att slippa karensdagen i sjukförsäkringen utnyttjar möjligheten att taledigt för vård av sjukt barn. Ett sådant förfarande är oacceptabelt, ochenligt utskottets mening bör såväl regeringen som RFV noga följa utvecklingenså att missbruk kan beivras.dels att utskottets hemställan under 34 bort ha följande lydelse:34. beträffande uppföljning av tillfällig föräldrapenningatt med bifall till motion 1997/98:Sf279 yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,34. Kontaktdagar (mom. 35)() anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Föräldraförsäkringenbörjar med ?Slopandet av? och slutar med ?Sf282.? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning bör för varje läsår införasför skolbarn mellan åtta och . Detta kommer att främja samarbetet ochsamverkan mellan skolan, barnet och föräldrarna. Sådana kontaktdagar skall dockendast få förläggas till ordinarie skoldagar och inte till sådana dagar somexempelvis examensdagar.dels att utskottets hemställan under 35 bort ha följande lydelse:35. beträffande kontaktdagaratt med bifall till motion 1996/97:Sf207 och med anledning avmotionerna 1996/97:A707 yrkande 3 och 1997/98:Sf282 samt med avslag påmotion 1996/97:Sf37 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,35. Reformerat underhållsstöd (mom. 36), , och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Underhållsstöd börjarmed ?Lagen om? och slutar med ?Sf238 yrkande 2.? bort ha följande lydelse:Utskottets uppfattning är att föräldrarna aldrig kan komma ifrån sittförsörjningsansvar. Om den underhållsskyldige inte har tillräckligt medresurser för att klara detta ansvar får hans eller hennes fall prövas av desociala myndigheterna på samma sätt som vid andra tillfällen när resursersaknas för att täcka de nödvändiga utgifterna. Socialbidragsnormen skall varaden gräns vid vilken det ekonomiska ansvaret inte längre utkrävs direkt. Omunder-hållskraven gör att den underhållsskyldige hamnar undersocialbidragsnormen träder det offentliga in med lån och inte med bidrag. Detstatliga engagemanget i systemet blir att se till att man bevakar dennaeventuella skuld och ser till att den betalas tillbaka. Underhållsskulder börbehandlas med hög prioritet och jämföras med t.ex. skatteskulder. Ett stortproblem är att den återbetalningsskyldiga förälderns samlade försörjningsbördabeaktas på så sätt att den procentsats per barn som används vid beräkningen avåterbetalningsskyldigheten minskar med antalet barn som han eller hon skallförsörja. Således minskar återbetalningsskyldigheten om föräldern får barn iett nytt förhållande. Detta har uppmuntrat till nya familjebildningar utan attden underhållsskyldige har fått vidkännas det naturliga ansvaret för tidigarebarn. Denna möjlighet bör därför tas bort i det system som utskottet nuförordar. Utskottet anser också att inkomstprövning gentemot vårdnadshavarensinkomst bör göras. Med ett sådant reformerat underhållsstöd uppnår man sammamateriella trygghet för barnet som . Föräldraansvaret blir myckettydligare och det kommer inte längre att gå att smita ifrån sitt ansvarsamtidigt som incitamenten för den typ av fusk och överutnyttjande vi serförsvinner. Kostnaden för underhållsstöd begränsas i systemet till de barn varsfaderskap är helt okänt samt för bevakning av utbetalt socialbidrag i form avunderhållsstöd. Utskottet vill slutligen framhålla att om grundavdraget i detnuvarande systemet med underhållsstöd varit i stället för 24 000kronor hade detta inneburit att de med lägst inkomster inte hade drabbats såhårt som de nu gjort.dels att utskottets hemställan under 36 bort ha följande lydelse:36. beträffande reformerat underhållsstödatt med bifall till motionerna 1997/98:Sf279 yrkande 5 och1997/98:Sf238 yrkande 2 samt med avslag på motion 1997/98:Sf306 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,36. Reformerat underhållsstöd (mom. 36)() anserdels att den del av utskottets yttrande i avsnittet Underhållsstöd som börjarmed ?Utskottet anser? och slutar med ?Sf306 yrkande 4.? bort ha följandelydelse:Utskottets utgångspunkt är densamma som , nämligenföräldrarnas gemensamma ansvar för sina barn och den gemensamma ekonomiskaskyldigheten att sörja för barnens ekonomiska behov. Enligt föräldrabalkenskall föräldrarna gemensamt sörja för underhåll av barnet efter vad som ärskäligt med hänsyn till barnets behov och föräldrarnas samlade ekonomiskamöjligheter. Föräldrarnas försörjningsskyldighet är dock inte absolut utanberoende av föräldrarnas ekonomiska förmåga och barnets behov. När föräldrarnaav någon anledning inte klarar att sörja för sina barn upp till den nivå somSocialstyrelsen enligt beräkningar har kommit fram till, ärdet dock det allmännas ansvar att gå in och försörja barnen så att de når upptill den rimliga försörjningsnivån. Detta stöd skall dock inte vara generelltutan behovsprövat. Utskottet förordar en modell som tar hänsyn till behoven ochdär utfyllnadsbidraget just fyller ut den del mellan vad de båda föräldrarnakan betala och barnets behov. Det innebär att underhållsbidraget storlekbestäms genom att man fördelar kostnaderna för barnet mellan föräldrarna irelation till storleken av deras nettoinkomster. Därefter kontrolleras attvarje förälder kan försörja sig själv. Om då det preliminära underhållsbidragman kommit fram till är så stort att den bidragsansvarige inte får kvartillräckligt med pengar för att klara sin egen försörjning måsteunderhållsbidraget minskas. Är det så att boföräldern efter det preliminäraunderhållsbidraget inte har tillräckligt mycket pengar kvar för att klara sinförsörjning får den bidragsansvarige föräldern, om han eller hon kan, betalamer i underhållsbidrag. När underhållsstödet till barnet skall bedömas måsteman utgå från barnets behov. Detta behov bör man, som , beräkna utifrånschabloner som motsvarar vad ett barn i en viss ålder kostar. Enligt våruppfattning bör inte utfyllnadsbidrag utgå om barnet på grund av egna inkomstereller tillgångar saknar behov av underhåll från föräldrarna. Inte heller börutfyllnadsbidrag utgå om föräldrarna själva gemensamt har förmåga att försörjasina barn. En förälder bör alltid få förbehålla sig ett visst belopp för sinegen försörjning. Hur stort detta belopp skall vara kan dock diskuteras. Iprincip anser utskottet att ensamstående föräldrar skall få förbehålla sig ettstörre belopp än andra.Vad utskottet sålunda anfört bör med bifall till motion Sf306yrkande 4 ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 36 bort ha följande lydelse:36. beträffande reformerat underhållsstödatt med bifall till motion 1997/98:Sf306 yrkande 4 samt med avslag påmotionerna 1997/98:Sf279 yrkande 5 och 1997/98: Sf238 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,37. Behandling av de underhållsskyldiga (mom. 38)() anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Underhållsstöd börjarmed ?Utskottet anser? och slutar med ?Sf306 yrkande 4.? bort ha följandelydelse:Utskottet anser att grundprinciperna i det nya underhållsstödet väsentligenär riktiga och innebär att föräldrarnas ekonomiska ansvar för sina barnklargörs. Vissa underhållsskyldiga i små ekonomiska omständigheter har dockdrabbats oskäligt hårt av det nya systemet. Enligt uppgift av RFV kommeranslaget att överskridas med ca . Dettaöverskridande beror enligt utskottets mening bl.a. på en felbedömning aveffekten av att grundavdragets storlek är och inte somföreslogs i den departementspromemoria som låg till grund för propositionen.Utskottet har accepterat att anslaget för underhållsstödet ökats påtilläggsbudget för att täcka ett underskott men anser det inte acceptabelt attinnevarande års överskridande skall finansieras genom nedjusteringarnästkommande . Risken blir då stor att detta kommer att påverka nivån iunderhållsstödet. De som kommer att drabbas är underhållsskyldiga ochboföräldrar. Många underhållsskyldiga föräldrar har heller inte råd att träffasina barn då ekonomin inte tillåter dem att ha sådana utgifter som ärförknippade med umgänge eller att resa och träffa barnen om de är bosatta påannan ort. Enligt utskottets mening finns det ingen anledning att vidhållasådana bestämmelser som kränker de underhållsskyldiga och förhindrar barnen attha en god och nära kontakt med sina föräldrar.Utskottet anser vidare att kostnader för ränta skall beaktas vidfastställandet av inkomstunderlaget.Vad utskottet med anledning av motion Sf264 yrkandena 1 och 3 sålunda anförtbör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 38 bort ha följande lydelse:38. beträffande behandling av de underhållsskyldigaatt med bifall till motion 1997/98:Sf264 yrkandena 1 och 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,38. Underhållsstöd för familjehemsplacerade barn (mom. 40)() anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Underhållsstöd börjarmed ?I bidragsförskottssystemet? och slutar med ?So678 yrkande 1.? bort haföljande lydelse:Enligt utskottets mening skall föräldrar inte behöva ansöka om jämkning avbeslut som innebär att de trots dålig ekonomi skall bidra till kostnaderna förfamiljehemsplacering. Kommunerna bör därför återfå möjligheten att ansöka omunderhållsstöd för barn som är familjehemsplacerade.dels att utskottets hemställan under 40 bort ha följande lydelse:40. beträffande underhållsstöd för familjehemsplacerade barnatt med bifall till motion 1997/98:So678 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,39. Delpension (mom. 44), , och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande i avsnittet Delpension som börjar med?Utskottet har? och slutar med ?Sf304 yrkande 1.? bort ha följande lydelse:Delpensionen är någonting mellan förtidspension och förtida uttag avålderspension. Enligt utskottets mening fyller delpensionen inte någotsocialpolitiskt mål. Den ger snarare en möjlighet till en lugnare avtrappninginför den egentliga pensionen. Utskottet anser att delpensionen bör avskaffasfrån . Efter detta datum bör inga nya ansökningar godtas.dels att utskottets hemställan under 44 bort ha följande lydelse:44. beträffande delpensionatt med bifall till motion 1997/98:Sf304 yrkande 1 beslutar attavskaffa delpensionen fr.o.m. ,40. Arbetsskadeförsäkring (mom. 45), , och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande i avsnittet Arbetsskadeförsäkring sombörjar med ?Som redogjorts? och slutar med ?So240 yrkande 10.? bort ha följandelydelse:En väl fungerande arbetsskadeförsäkring skall konstrueras så att denmotverkar arbetsskador och arbetsolycksfall. Försäkringen måste stimulera tillatt motverka skadliga arbetsmiljöer och dåliga arbetsbetingelser. uppfattning ger en arbetsskadeförsäkring i offentlig regi intesådana stimulanser. Arbetsskadeförsäkringen bör därför vara fri från statligstyrning och finansiering. Utskottet anser att det måste finnas ett direktsamband mellan den enskilda arbetsgivarens utgifter för arbetsskadeförsäkringenoch skadeutfallet. Detta kan endast åstadkommas genom att den nuvarandeförsäkringen ersättts med en obligatorisk arbetsskadeförsäkring tecknad avarbetsgivaren. Denna skyldighet skall dock, enligt utskottets mening, inteomfatta enmansföretag. Dessa får i stället teckna en vanligolycksfallsförsäkring. Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 45 bort ha följande lydelse:45. beträffande arbetsskadeförsäkringatt med bifall till motion 1997/98:So240 yrkande 10 samt med avslagpå motionerna 1997/98:Sf280, 1997/98:Sf305 yrkande 11 och 1997/98:A271yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,41. Arbetsskadeförsäkring (mom. 45)() anserdels att den del av utskottets yttrande i avsnittet Arbetsskadeförsäkring sombörjar med ?Som redogjorts? och slutar med ?So240 yrkande 10.? bort ha följandelydelse:Enligt utskottets mening bör arbetsgivaren i lag åläggas att teckna enarbetsskadeförsäkring för arbetsolycksfall. Försäkringen skall kunna tecknas påden privata försäkringsmarknaden och bör vara primär, dvs. den bör överta dekostnader för arbetsolycksfall som ligger på sjukförsäkringen. Utskottet anseratt det anförda bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 45 bort ha följande lydelse:45. beträffande arbetsskadeförsäkringatt med bifall till motion 1997/98:Sf305 yrkande 11 och med avslag påmotionerna 1997/98:Sf280, 1997/98:A271 yrkande 6 samt 1997/98:So240yrkande 10 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,42. Arbetsskadeförsäkring (mom. 45)() anserdels att den del av utskottets yttrande i avsnittet Arbetsskadeförsäkring sombörjar med ?Som redogjorts? och slutar med ?So240 yrkande 10.? bort ha följandelydelse:Den 1 januari 1993 skärptes både begreppet skadlig inverkan och sambandetmellan skadlig inverkan och aktuell ohälsa. Skärpningen fick främst betydelseför rätten till arbetsskadeersättning vid belastningsskador, vilket i storutsträckning drabbat kvinnor. Enligt utskottets mening har också incitamentenför arbetsgivaren att vidta sanerande åtgärder minskat. Utskottet anser attarbetsskadebegreppet och bevisregeln skall återställas till vad som gällde föreden 1 januari 1993.dels att utskottets hemställan under 45 bort ha följande lydelse:45. beträffande arbetsskadeförsäkringatt med bifall till motion 1997/98:A271 yrkande 6 samt med avslag påmotionerna 1997/98:Sf280, 1997/98:Sf305 yrkande 11 och 1997/98:So240yrkande 10 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,43. Elöverkänslighet som arbetsskada (mom. 46)() anserdels att den del av utskottets yttrande i avsnittet Arbetsskadeförsäkring sombörjar med ?Vad gäller? och slutar med ?A271 yrkande 7.? bort ha följandelydelse:I finns tusentals personer som får allvarliga besvär när devistas i närheten av elektrisk utrustning. Elöverkänslighet drabbar ocksåoftare kvinnor än män. Enligt utskottets mening bör elöverkänslighet erkännassom arbetsskada. Det skulle medföra ökade krav på arbetsgivare och tillverkareav elektrisk teknik. Vad utskottet anfört bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 46 bort ha följande lydelse:46. beträffande elöverkänslighet som arbetsskadaatt med bifall till motion 1997/98:A271 yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,44. Livräntenivån (mom. 47), , och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande i avsnittet Arbetsskadeförsäkring sombörjar med ?På grund? och slutar med ?Sf304 yrkande 2.? bort ha följandelydelse:I enlighet med vad som anförts i motion Sf304 anser utskottet attlivräntenivån i arbetsskadeförsäkringen bör sänkas till för nytillkommandeefter den 1 januari 1998.dels att utskottets hemställan under 47 bort ha följande lydelse:47. beträffande livräntenivånatt med anledning av motion 1997/98:Sf304 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Särskilda yttranden1. anslagsförslag (mom. 4, 18 och 24), , och (alla m)anför:Den 20 november beslutade majoritet bestående av Socialdemokraternaoch att fastställa ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdenai den statliga budgeten och en beräkning av statens inkomster avseende år 1998.Samtidigt beslutades en preliminär fördelning av statens utgifter påutgiftsområden för budgetåren 1999 och 2000.Moderata samlingspartiet har i parti- och kommittémotioner förordat en annaninriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Våra förslag syftartill att skapa förutsättningar för ett ekonomiskt, kulturellt och socialtväxande . Genom en större enskild sektor och ett starkare civiltsamhälle kan både företag och människor växa. Massarbetslösheten kan steg försteg pressas tillbaka som den sociala tryggheten också i andrabemärkelser kan öka genom att hushållen får en större ekonomisksjälvständighet.Vi har föreslagit en långtgående växling från subventioner och bidrag tillkraftiga skattesänkningar för alla, främst låg- och medelinkomsttagare.Samtidigt värnar vi de människor som är i störst behov av gemensamma insatseroch som har små eller inga möjligheter att påverka sin egen situation. Vi slårockså fast att det allmänna skall tillföras resurser för att på etttillfredsställande sätt kunna genomföra de uppgifter som skall vara gemensamma.Rättsväsendet måste fungera tillfredsställande och försvaret skall vara såstarkt att kan försvaras.När majoritet nu genom beslutet valt en annaninriktning av politiken redovisar vi i detta särskilda yttrande den del av vårpolitik som berör utgiftsområdena 10, 11 och 12.Anslag inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp (mom.4)A 1 Sjukpenning och rehabilitering m.m.Moderaterna föreslår besparingar inom anslaget A 1 på sammanlagt 8 461 miljonerkronor.De föreslagna besparingarna har som mål att ytterligare betona arbetslinjen isocialförsäkringen. Förslagen skall ses mot bakgrund av de i annat sammanhangföreslagna skattesänkningarna för låg- och medelinkomsttagare. Vi anser att detfinns stora ekonomiska fördelar med finansiell samordning, vilket avspeglas ivårt ramförslag, se även nedan under rubiken Särskilt om finansiell samordning(FINSAM).Besparingarna i övrigt uppnås genom att ersättningsnivån isjukpenningförsäkringen inte höjs , att ytterligare enkarensdag införs i sjukpenningförsäkringen samt att den sjukpenninggrundandeinkomsten beräknas på de senaste 24 månadernas inkomst och räknas upp medbasbeloppet. Även föräldrapenningen bör beräknas på samma sätt. Vidare minskaskostnaderna genom ökad kontroll av sjukpenningförsäkringen. Besparingar uppnåsvidare genom att personskador till följd av trafikolyckor förs över tilltrafikskadeförsäkringen. Den enskilde bör till följd härav kompenseras medsänkta egenavgifter.Däremot anser vi att förkortningen av sjuklöneperioden börgenomföras redan fr.o.m. . Vi anser vidare att Kilensverksamhet för läkemedelsberoende är viktig och att en neddragning av den kanfå negativa konsekvenser genom ökade kostnader för sjukskrivningar ochförtidspensioner. På grund härav anser vi att av anslaget A 1bör avsättas för Kilens verksamhet för budgetåret 1998.A 2 FörtidspensionerModeraterna föreslår besparingar inom anslaget A 2 på sammanlagt 1 750 miljonerkronor.Enligt vår uppfattning bör nödvändiga besparingar genomföras genom åtgärdersom höjer den faktiska pensionsåldern, t.ex. genom att öka insatserna inomrehabiliteringen. Vidare kan kostnaderna för förtidspension minska genom enökad kontroll av förtidspensioner.B 1 RiksförsäkringsverketModeraterna föreslår en utgiftsökning inom anslaget B 1 på sammanlagt 200miljoner kronor.Med hänsyn dels till ökade insatser för rehabilitering och samordning, delstill den arbetsbörda som försäkringskassorna har anser vi attsocialförsäkringsadministrationen bör få ytterligare medel.