bet · GK01BoU12 · 1997-03-11 00:00:00 — I motionens yrkande 11föreslås att i ett tillkännagivande understryker vikten av attsprida information om sådana byggdepåer.I det betänkande från bostadsutskottet som behandlade en radförslag om ett miljö- och hälsoriktigt byggande och boende togs även frågan omåtervinning och återanvändning upp (se bet. 1994/95:BoU18 s. 14-16). förslag gjorde ett tillkännagivande till regeringen idenna fråga. I tillkännagivandet förordades bl.a. en inventering av projektsom avser återvinning av byggmaterial samt överväganden i frågor omlagerhållning av material som kan återanvändas och om behovet avinformationsinsatser. I det regeringsuppdrag till som ovan redogjortsför ingår projekt med denna inriktning. Dessa projekt skall slutrappporteras imars 1998.Vad gäller den specifika frågan om information om depåer förbyggnadsmaterial har utskottet erfarit att ett antal företag inom dennabransch arbetar med att utforma en gemensam databas påInternet. Utskottet kan konstatera att intresset även i övrigtpåtagligt ökat för frågor om återvinning ochåteranvändning inom byggbranschen. Ett av uttrycken för det växandemiljöintresset inom bygg- och fastighetssektorn är Byggsektorns Kretsloppsråd.Rådet har i samverkan med den av regeringen tillsatta Kretsloppsdelegationentagit fram en handlingsplan för ?Miljöansvar för byggvaror i ettkretsloppstänkande?.Samhället har också i olika former givit stöd åt projekt med inriktning motåteranvändning av byggmaterial. beslutade att inrätta ettfemårigt program för omställning till en hållbar utveckling. Inom ramen fördetta program kan bidrag lämnas till bl.a. verksamhet som syftar till attåteranvända byggnadsmaterial.Vad i motionen föreslås får i inte ringa grad anses tillgodosett. Medhänvisning härtill anser utskottet ett tillkännagivande i enlighet medmotionsförslaget inte vara erforderligt. Motion 1996/97:Bo209 (mp) yrkande 11avstyrks således.I yrkande 4 i samma motion föreslås att gränsvärdet för högsta tillåtnaradongashalt bör bestämmas till maximalt /m3.De två lagar med vars stöd bl.a. gränsvärden för radon utfärdats ärhälsoskyddslagen samt (PBL). Gränsvärdena anges i radon-gashalt eller kortare uttryckt i radonhalt. Med stöd av hälsokyddslagensregler har fastställt gränsvärdet /m3 (Bq=becquerel) somhögsta radonhalt i befintliga bostäder. I byggreglerna (BBR 94) anges 200Bq/m3 som högsta radonhalt i nya byggnader. kan stödtill radonsanering av småhus utgå enligt bestämmelserna i förordningen(1988:372) om bidrag till åtgärder mot radon i egnahem. Bidrag lämnas omradonhalten i huset överstiger det gränsvärde som anger somgodtagbart ur hälsoskyddssynpunkt.Bostadsutskottet behandlade (bet. 1994/95:BoU18) motsvarandemotionsyrkande om sänkta gränsvärden som det nu aktuella. :Det kan alltid diskuteras om de valda nivåerna för gränsvärden är lämpligtutformade med hänsyn till risknivå, praktisk tillämpning m.m. Gällandegränsvärden för radon är bestämda utifrån dagens kunskapsläge och deavvägningar som ansvariga myndigheter ansett böra göras. Någon absolut gränsmellan riskfri och hälsovådlig radonhalt finns givetvis inte. Utskottet harinte underlag att ifrågasätta de gränsvärden som tillämpas. Det fårförutsättas att gränsvärdena anpassas till eventuell ny kunskap på området omså befinns befogat. Utskottet vill dock i sammanhanget understryka att det motbakgrund av det stora antal bostäder som ligger över dagens gränsvärden synesmest angeläget att koncentrera insatserna på den del av bostadsbeståndet somuppvisar de högsta radonhalterna.Utskottet vidhåller sin uppfattning i frågan. Motion 1996/97:Bo209 (mp)yrkande 4 avstyrks således.I flera motioner diskuteras möjligheten att ge statligt stöd till programmed inriktning mot miljöriktigt byggande eller energiinvesteringar. Motionerna1996/97:Bo206 (s) och 1996/97:Bo207 (s) utgår från problemen inom byggsektorn.Motionärerna framhåller att den nuvarande situationen, med hög arbetslöshetoch stor ledig kapacitet inom byggnadsverksamheten, är ett utmärkt tillfälleatt utforma ett program för att påbörja omställningen till ett ekologiskthållbart samhälle. Mot denna bakgrund anser man att i etttillkännagivande till regeringen bör begära att ett program för hållbarainvesteringar för bättre miljö och uthållig tillväxt arbetas fram. Även imotion 1996/97:Jo311 (s) föreslås göra ett tillkännagivande omsatsningar på byggande för bättre miljö med innbörden att det miljöanpassadebyggandet bör vägas in i alla led och att lokala försök bör uppmuntras.Ytterligare ett förslag om stöd till omställningsprogram behandlas i dettasammanhang. Det gäller förslaget i motion 1996/97:Bo213 (s) om ett stöd tillkonvertering av elvärmda småhus. Motionären redovisar olika exempel på hur ettstatligt stöd kan beräknas ge goda effekter på såväl elbalansen somfamiljeekonomin och sysselsättningen.Som framgått ovan har bostadsutskottet och i olika sammanhang lagtstor vikt vid att understödja en utveckling där de successivt ökandekunskaperna om miljöriktigt byggande tas till vara. Denna utgångspunkt harockså gällt för ett flertal olika tidsbegränsade ekonomiska stöd tillbyggverksamheten som inrättats av bl.a.sysselsättningspolitiska skäl. Det senaste exemplet på en sådan satsning ärdet beslut som tog om att satsa en miljardkronor på att stimulera investeringar i bl.a. kretsloppsanpassning avbyggnader och infrastruktur (prop. 1996/97:222, BoU11y, FiU15). Programmet äravsett att skapa sysselsättning genom att visst ekonomiskt stöd lämnas tillprojekt och investeringar som annars inte hade kommit till stånd.Vad gäller satsningar på program för miljö- och energiinvesteringar kanockså hänvisas till den statsrådsdelegation för ekologiskt hållbar utvecklingsom regeringen inrättat. Delegationens uppgift är enligt ettpressmeddelande från regeringen att till den ekonomiska vårpropositionen imitten av april och med en uppföljning i budgetpropositionen i septemberformulera en plattform för regeringens samlade politik för ett ekologiskthållbart samhälle. Avsikten är också att delegationen skall arbeta framförslag till ett brett och långsiktigt investeringsprogram omfattande bl.a.bostäder, lokaler, energisystem samt vatten- och avloppssystem.Beträffande den fråga som tas upp i motion 1996/97:Bo213 (s) om åtgärder somsärskilt är inriktade på konvertering av elvärmda småhus vill utskottet erinraom den energipolitiska proposition som är att vänta . Enligt vad somredovisats om innehållet i den uppgörelse som träffats mellan treriksdagspartier ingår åtgärder med denna inriktning som en väsentlig del i ettomställningsprogram. Det kan således förväntas att utskottet får anledning attåterkomma till denna fråga.Med hänvisning dels till redan beslutade satsningar på ekologiskbyggverksamhet, dels till väntade förslag om program för miljö- ochenergiinvesteringar anser utskottet att ett tillkännagivande i frågan idagsläget inte är erforderligt. Motionerna 1996/97:Bo206 (s), 1996/97:Bo207(s), 1996/97:Bo213 (s) och 1996/97:Jo311 (s) yrkande 2 avstyrks således.Ekologiska va-systemI ett antal motioner läggs förslag fram om satsningar på avloppssystem som ihögre grad än dagens vattentoaletter utgår från kretsloppstanken. Nyalösningar med ekologiska utgångspunkter förordas. I motionerna hänvisas tillolika anläggningar som bygger på att urin och fekalier separeras och sominnebär att näringsämnen återförs till jordbruksmarken.Enligt vad som anförs i motion 1996/97:Bo504 (kd) måste en struktur byggasupp för att klara uppsamling, transport, behandling och nyttogörande avtoalettavfall. Motionärerna understryker att stora krav måste ställas på dennastruktur vad gäller bl.a. uthållighet, flexibilitet och säkerhet mot skadligautsläpp. I motionens yrkande 3 förslås att ges i uppdrag attutarbeta en strategi för hur vi skall kunna växla över till ett ekologiskttoalettsystem med denna inriktning. När väl strategin är utarbetad skall denenligt yrkande 4 tillämpas vid nybyggnation och större ombyggnader avbefintliga lokaler.Bostadsutskottet har erfarit att ett arbete pågår vidNaturvårdsverket med i princip den inriktning mot kretsloppsanpassade va-system som motionärerna efterfrågat. I projektet ?Systemanalys VA? arbetarsåledes tillsammans med , , samt fem kommuner medatt belysa miljömål, styrmedel och olika bedömningsverktyg som skall kunnautgöra en grund för det fortsatta arbetet med att kretsloppsanpassa va-systemen. I en förstudie till projektet har kriterierna för långsiktigtuthålliga va-system definierats. I huvudstudien studeras dessa kriteriernärmare genom fallstudier. har regeringens uppdrag att senastden redovisa detta arbete, speciellt de förslag till styrmedelsom framkommit inom projektets ram.Utskottet anser att stor vikt måste läggas vid arbetet med att anpassa va-systemen till en långsiktigt hållbar utformning. Detta gäller både för debefintliga systemen som i många fall är i behov av ombyggnad till dagensmiljökrav och för de helt nya system där bästa tillgängliga miljöteknik kanväljas från början. Som anförs i den aktuella motionen finns behov att ta frammer kunskap på området och att utarbete en strategi för en miljöanpassning avva-systemen. Med hänvisning till att överväganden med denna utgångspunkt redanpågår inom och kommer att redovisas för regeringenanser utskottet dock inte att ett tillkännagivande i frågan är erforderligt.Motion 1996/97:Bo504 (kd) yrkandena 3 och 4 avstyrks av detta skäl.I samma motion tas även en fråga om lagregleringen av va-system upp.Motionärerna hävdar att ?hälsoskyddslagen slår fast varje medborgares rätttill vattentoalett? och förslår därför i yrkande 5 att ändringar bör göras ihälsoskyddslagen så att denna ger utrymme för andra toalettlösningar änvattentransportbaserade.Även i motion 1996/97:Bo522 (mp) förordas ändringar i bestämmelserna om va-system. Motionärerna anser att samhället bör kunna ställa starkare krav påkretsloppsanpassning av va-system. Det föreslås att va-lagen ändras så attkommunerna under vissa förutsättningar ges möjlighet att villkora ny- ellerombyggnad med att en viss andel av toalettavfallet källsorteras. Alternativtanser motionärerna att va-taxan bör kunna utformas så att källsortering medförlägre taxa.Som redovisats ovan ingår det i uppdrag från regeringenatt överväga vilka styrmedel som kan användas för en kretsloppsanpassning avva-systemen samt redovisa förslag i frågan. Det får förutsättas att eventuellabrister eller problem med dagens lagstiftning om va-system uppmärksammas idetta sammanhang. Vad gäller de i motionerna diskuterade frågorna omhälsoskyddslagens och va-lagens regler kan dessutom följande redovisas.Enligt hälsoskyddslagens 7 § krävs tillstånd om en vattentoalett anslutstill en avloppsanordning som inte är ansluten till en allmänavloppsanläggning. Det anges att avloppsvattnet skall tas om hand så attsanitär olägenhet inte uppkommer. Andra krav på kretsloppsanpassat utförandekan dock inte ställas med stöd av denna paragraf. Hälsoskyddslagen böremellertid enligt förslag (SOU 1996:103) inarbetas i enny miljöbalk. I utredningens förslag har 7 § i hälsoskyddslagen arbetatssamman med vissa bestämmelser i miljöskyddslagen. Enligt förslaget i aktuelldel skall krav ställas på att avloppsvatten tas om hand ?så att olägenheterför människors hälsa eller miljön inte uppkommer?. Ett förslag om en Miljöbalkkommer enligt vad regeringen har aviserat att presenteras för underår 1997.Regeringen gav genom tilläggsdirektiv Plan- ochbygglagsutredningen i uppdrag att överväga vissa frågor om va-lagen (lagen omallmänna vatten- och avloppsanläggningar). Bland de frågor som utredningensärskilt skulle pröva var möjligheten att anpassa avgifter och taxa tillmiljö- och naturresursförhållanden. Utredningen redovisade i november 1996sina överväganden i huvudbetänkandet Översyn av PBL och va-lagen (SOU1996:168). Betänkandet är föremål för beredning inomregeringskansliet. I betänkandet föreslås en ny lag om vattenförsörjning ochavlopp där bl.a. behovet av hushållning med naturresurer lyfts fram tydligareän i gällande lagstiftning. Vad gäller den fråga om differentierad va-taxa somtas upp i motion 1996/97:Bo522 (mp) anser utredningen att gällande regler germöjlighet till anpassad taxesättning i betydligt större utsträckning än vadsom utnyttjats. I betänkandet (s. 281) konstateras bl.a.:Det finns således inom ramen för den gällande lagstiftningen möjligheter attbeakta att urin och fekalier tas om hand lokalt. Möjligheterna har, såvitt ärkänt, bara utnyttjats i någon enstaka kommun. Mot den bakgrunden är det ännualltför tidigt att ta upp frågan om differentiering av avgifter för atttillgodose intresset av lokala, kretsloppsanpassade va-system.Utskottet anser att resultaten av de ovan redovisade övervägandena i frågorsom kan komma att påverka lagstiftningen om va-system bör avvaktas. Det kanförutsättas att ett bättre underlag för ställningstaganden från riksdagenssida kommer att föreligga vid behandlingen av de propositioner som kan väntasmot bakgrund av avlämnade slutbetänkanden från utredningar. Med hänvisningtill det anförda avstyrker utskottet motionerna 1996/97:Bo504 (kd) yrkande 5och 1996/97:Bo522 (mp).I frågan om ekologiska va-system tar utskottet slutligen upp fyra motions-yrkanden med förslag om satsningar på pilot- eller demonstrationsprojekt medurin- och fekalieseparerande va-system. Förslag med denna inriktning finns imotionerna 1996/97:Bo524 (s), 1996/97:Jo738 (mp) yrkande 9, 1996/97:Jo760 (mp)yrkande 4 samt 1996/97:Jo778 (mp) yrkande 7. Gemensamt för dessa förslag äratt motionärerna anser att stöd bör ges till anläggningar där nya tekniskalösningar kan prövas och demonstreras.Som framgått ovan innebär det arbete som bedrivs avNaturvårdsverket i samarbete med andra intressenter att ett antal fallstudierav alternativa va-system genomförs i några kommuner. har också genomflera beslut ställt medel till förfogande för genomförande av pilotprojekt medinriktning mot kretsloppsanpassade va-system. Både fattadessåledes beslut om medel till sysselsättningsstimulerande åtgärder inommiljöområdet där bl.a. alternativa avloppshanteringssystem utpekades som ettangeläget område att stödja. Medel har därefter fördelats av Naturvårdsverkettill ett antal projekt avseende olika former av kretsloppsanpassning av va-system.Riksdagen beslutade , som redovisats ovan, om enytterligare satsning på för att främjaen omställning i ekologiskt hållbar riktning. Bland de åtgärder som angavs somsärskilt angelägna att stödja var inrättandet av system för att separareraavloppsvatten. Stöd till projekt med denna inríktning kan lämnas enligtbestämmelserna i förordningen (1996:1378) om statligt investeringsbidrag fören ekologiskt hållbar samhällsutveckling. För bidrag krävs att verksamheteneller åtgärderna kan antas medföra en påtaglig förbättring av miljön, bidratill utvecklingen av ny teknik eller nya arbetsmetoder samt ökasysselsättningen.Mot bakgrund av de stödmöjligheter som redan är beslutade anserbostadsutskottet det inte vara erforderligt att genom etttillkännagivande påtala behovet av satsningar på urinseparerande va-systemenligt motionsförslagen. Motionerna 1996/97:Bo524 (s), 1996/97:Jo738 (mp)yrkande 9, 1996/97:Jo760 (mp) yrkande 4 samt 1996/97:Jo778 (mp) yrkande 7avstyrks således.EnergihushållningsfrågorFörslag om skärpta krav på användning av energieffektivare byggprodukter läggsfram i två motioner. I motion 1996/97:Bo223 (c) föreslås att krav påanvändning av energieffektiva fönster med vissa specifika egenskaper börinföras i byggreglerna både för ny- och ombyggnad. Även i motion 1996/97:Bo203 (s) begärs förslag om strängare krav på energieffektivisering.Motionären hänvisar till de möjligheter till energibesparingar som finns omenergieffektiva fönster användes i större utsträckning.Gällande föreskrifter och råd till bl.a. PBL och BVL redovisas i Boverketsbyggregler - BBR 94. Byggreglerna har sedan tillkomsten av PBL genomgåttbetydande förenklingar som bl.a. inneburit att tidigare gällande detaljkrav påen viss utformning av olika byggdelar ersatts med s.k. funktionskrav. Itidigare gällande byggnormer angavs exempelvis krav på fönstersvärmeisoleringsförmåga för olika delar av landet samt bestämmelser omfönsterarea m.m. Dagens byggregler utgår i stället från vissa krav på hur enbyggnad skall fungera, men detaljreglerar inte hur detta skall åstadkommas.Detta är också utgångspunkten för kraven på energihushållning ochvärmeisolering. Vad gäller värmeisolering anges en högsta genomsnittligavärmegenomgångskoefficient för de byggnadsdelar som omsluter bostaden. Vidberäkningen vägs egenskaperna för de olika byggnadsdelarna samman. Dennautformning av byggreglerna ger utrymme för att med olika tekniska ocharkitektoniska lösningar uppnå en erforderlig energibesparing.Utskottet är inte på de grunder som anges i de aktuella motionerna berettatt förorda en förändring av byggreglernas krav på energihushållning. Det bördock understrykas att frågor om energihushållning i bostäder i ett vidareperspektiv sannolikt kommer att få hög aktualitet isamband med behandlingen av de förslag om energiomställning som regeringenaviserat. Motionerna 1996/97:Bo203 (s) och 1996/97:Bo223 (c) avstyrks medhänvisning till det anförda.De krav i byggreglerna som tillämpas för rökkanaler vid pelleteldningbehandlas i motion 1996/97:Bo416 (c) yrkande 1. Motionären förordar en ökadsatsning på användning av pelletbränsle. Ett hinder för en sådan utveckling ärenligt motionen att normerna ställer lika höga krav på rökkanalerna vidpelleteldning som vid vedeldning trots att rökgastemperaturen från en vedeldadkamin är 3-4 gånger så höga. En revidering av gällande regler föreslås motdenna bakgrund.Även vad gäller krav på rökkanaler anges i byggreglerna vissa funktionskravpå utförandet. Dessa avser bl.a. rökkanalens yttertemperatur och egenskapernahos använt material. Däremot anges inte krav på en viss dimensionering e.d.vid olika typer av bränsle. Utformningen kan således anpassas till typ aveldstad m.m. Det kan i sammanhanget också påpekas att exempelvis enpanntillverkare som önskar få verifierat att en rökkanal av ett visstutförande för den aktuella pannan tillgodoser kraven i byggreglerna kan låtatypgodkänna sin konstruktion. Någon åtgärd i frågan kan därför inteanses nödvändig.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 1996/97:Bo416 (c)yrkande 1.I motion 1996/97:L713 (mp) anges ett antal åtgärder i syfte att nå enmiljömässigt hållbar konsumtion. Bland dessa åtgärder föreslås i yrkande 22att bör ges i uppdrag att verka för att enskild förbrukning avvärme och varmvatten mäts.Förutsättningarna för individuell värmemätning togs upp i flera utredningarpå . Utredningarna ledde dock inte till att några nya kravpå obligatorisk värmemätning infördes. I har frågan om värmemätningåter kommit att aktualiseras i samband med inträdet i EU. Enligt det s.k.koldioxid- eller SAVE-direktivet (93/76/EEG) skall medlemsländerna bl.a.utarbeta program för individuell mätning och debitering av värme ochvarmvatten. svarar i samarbete med för arbetet med SAVE-direktivet vad gäller byggnader. I syfte att få underlag för de svenskaställningstagandena i den aktuella frågan avser att i samarbete medett bostadsföretag genomföra ett pilotprojekt för att utröna vilken besparingsom olika åtgärder ger samt om åtgärderna är kostnadseffektiva. De svenskaåtgärderna med anledning av SAVE-direktivet skall redovisas till under senare delen av år 1997.Frågan om individuell värmemätning har också tagits upp i utredningen omkonsumenterna och miljön. I utredningens slutbetänkande (SOU 1996:108) läggsfram förslag om att hushållens faktiska förbrukning av värme och varmvattenskall mätas och debiteras enskilt. Betänkandet bereds inomRegeringskansliet.Redan i de tidigare genomförda utredningarna i frågan redovisades argumentför en ökad satsning på individuell värmemätning. Av olika såväl tekniska,ekonomiska som administrativa skäl har dock denna satsning uteblivit.Som redovisats ovan har emellertid frågan nu fått ny aktualitet genom bl.a.Sveriges åtaganden som EU-medlem. Det arbetete som pågår inom bl.a. Boverketkommer att ge ett nödvändigt underlag för kommande ställningstaganden tillfrågor om individuell värmemätning. Det är angeläget att de förändradeförutsättningarna på olika områden kan beaktas. Det kan bl.a. förväntas attden tekniska utvecklingen under det senaste årtiondet ger nya möjligheter attlösa tidigare problem. anser således att resultaten av detpågående arbetet bör avvaktas. Motion 1996/97:L713 (mp) yrkande 22 avstyrksmed hänvisning till det anförda.Säkerhet i byggnader m.m.BarnsäkerhetTvå motioner tar upp frågan om hur barnsäkerheten i byggnader kan förbättras.Den ena motionen - 1996/97:Bo523 (s) - tar sin utgångspunkt i det förslag somBoverket lämnade till regeringen i frågan . föreslog dåatt regeringen borde överväga att införa ett krav på att befintliga byggnaderskall förses med säkerhetsspärrar på fönster och fönsterdörrar. Bestämmelsernaskulle avse byggnader uppförda före eftersom krav påsäkerhetsanordningar saknades i byggnadslagstiftningen fram till dennatidpunkt. Enligt motionärerna är tiden nu mogen att vidta erforderligaåtgärder för att öka barnsäkerheten i befintliga byggnader.Även i motion 1996/97:Bo531 (v) hänvisas till de brister vad gällerbarnsäkerheten som kan finnas i hus byggda . I yrkande 5 föreslåsatt regeringen skall få i uppdrag att göra en översyn av lagstiftningen och enanalys av hur barnsäkerhetskraven följs i syfte att öka barnsäkerheten ihemmiljön.Kraven på barnsäkerhet i byggnader och i samhället i övrigt måste vara högtställda. Barn är speciellt utsatta för olycksrisker genom att de inte harsamma möjligheter, insikter och förmåga att skydda sig som vuxna har. Ansvaretför arbetet med att minimera risken för barnolycksfall måste delas av alla somi olika avseenden har inflytande över den fysiska miljöns utformning. Ihemmiljön har självfallet föräldrarna ett stort ansvar för att olyckor kanundvikas. Det är emellertid angeläget att byggnaderna redan från början ges ensådan säkerhetsnivå att omfattande kompletteringar av säkerhetsanordningarinte är nödvändiga. I dagens byggnadslagstiftning ställs också krav på attbyggnader och tomter skall utformas så att man får tillräcklig säkerhet vidanvändningen och så att risken för olycksfall begränsas. Kraven gäller vidnybyggnader och vid ändringar av befintliga byggnader. Ansvaret för attbyggnaden blir utformad så att kraven på säkerhet blir uppfyllda faller påbyggherren. Det finns också krav på fastighetsägaren att byggnader och tomterskall underhållas så att säkerheten bibehålls. Kraven på barnsäkerhet för nyabyggnader och tillbyggnader anges närmare i byggregler (BBR 94).Boverket har i ett förslag till vissa förändringar i BBR 94 även förordat enskärpning av kraven på barnsäkerhet. Detta förslag har remissbehandlats ochbearbetas nu av verket. Som konstateras i motionerna gäller dock inteBoverkets byggregler för befintliga byggnader som uppförts innan regler ombarnsäkerhet infördes i lagstiftningen.Under de senaste åren har frågan om barnsäkerhet i byggnader aktualiserats iolika sammanhang. På bostadsutskottets förslag (bet. 1991/92:BoU20) gjorderiksdagen ett tillkännagivande i frågan. Utskottet framhöll i sinaöverväganden att inte minst de risker som finns i utomhusmiljön, och dåsärskilt säkerheten vid brunnar, borde uppmärksammas. Vad gäller denna fråganfinns numera bestämmelser om säkerhetsanordningar i den nya ordningslag somträdde i kraft . I fråga om barnsäkerheten i befintligabyggnader framhöll bostadsutskottet att övervägandena inte enbart borde avsetillkomsten av tvingande regler m.m. utan även möjligheterna att genom t.ex.olika informationsinsatser öka barnsäkerheten. I detta sammanhang påpekadeutskottet att flera av de åtgärder som föreskrivs i samband med ny- ochombyggnad inte är mer kostsamma eller komplicerade än att de relativt enkeltkan utföras i efterhand.