bet · GK01NU12 · 1997-05-27 00:00:00 — Däremot bör slutligtställningstagande till programmets omfattning och inriktning tas först när ettförslag till finansiering presenterats.Även i partimotion 1996/97:N22 yrkande 1 begärs ett riksdagenstillkännagivande om förslaget till energipolitiska riktlinjer. I motionenförordas att omställningsprogrammet får den omslutning som förordas ipropositionen. Också programmets huvudsakliga inriktning accepteras. Däremotär det enligt motionen anmärkningsvärt att propositionen helt saknar förslagom finansieringen. Enligt motionen bör finansieringen vara avvägd så att den iminsta möjliga utsträckning påverkar industrins konkurrenskraft m.m.Gemensamt för de båda motionerna är att de i allt väsentligt accepterar detav regeringen förordade omställningsprogrammet. Det gäller också de delar avprogrammet som bostadsutskottet främst har att behandla, dvs. åtgärderna föratt minska elanvändningen samt stödet till energirådgivning. Deinvändningar som riktas mot propositionen avser i första hand att den inteinnehåller något förslag till finansiering och att slutlig ställning tillprogrammet därför inte nu kan tas. delar inte dennauppfattning. I propositionen anförs bl.a. att finansieringen av åtgärdernaskall redovisas i regeringens ekonomiska vårproposition och att anslagsfråganskall behandlas i budgetpropositionen för . Det är enligt utskottetsmening mot bakgrund härav möjligt att nu lägga fast den huvudsakligainriktningen och omfattningen av omställningsprogrammet. Den ytterligarediskussion i hithörande frågor som erfordras torde enligt utskottets meningkunna anstå i avvaktan på de aviserade förslagen. Det bör också noteras attregeringen numera lagt fram den ekonomiska vårpropositition där frågan omfinansieringen tas upp. Av propositionen framgår bl.a. att programmetinledningsvis skall finansieras genom att befintliga reserverade medel fråntidigare energiprogram m.m. dras in. Återstående finansieringsbehov skallenligt propositionen tillgodoses genom att del av den ram som regeringenföreslår avsättas för en ekologiskt hållbar utveckling tas i anspråk. I denmån partimotionerna 1996/97:N21 (kd) yrkande 1 samt 1996/97:N22 (fp) yrkande 1inte kan anses tillgodosedda med det nu anförda avstyrks de av utskottet.Åtgärder för att minska elanvändningenBortfallet av elproduktion från skall enligtregeringsförslaget kompenseras bl.a. genom en minskad användning av el och avett minskat effektuttag. Under de närmast följande åren är det enligtpropositionen därför nödvändigt med statliga ekonomiska stöd för attåstadkomma en erforderlig minskning av elanvändningen och en ökad tillförselav el från förnybara energislag. Det skall ske så att industrins ochhushållens utgifter inte ökar påtagligt till följd av höjda marknadspriser påel. Målet anges vara en minskad årlig elanvändning om ca inom enfemårsperiod. framhålls att de problem i elförsörjningen som förstkan beräknas uppstå är brist på effekt snarare än brist på energi. De åtgärdersom föreslås för att minska elanvändningen är enligt förslaget därförutformade så att de leder till en minskning av effektuttaget.De stödformer som i propositionens yrkande 5 förordas är bidrag tillfjärrvärmeanslutning, till effektminskande åtgärder samt till konverteringfrån elvärme. Till den närmare utformningen av bidragen återkommer utskottetnedan.Under en femårsperiod skall för bidragen anvisas sammanlagt 1 650 miljonerkronor. Regeringen aviserar sin avsikt att återkomma tillanslagsfrågan i budgetpropositionen för år 1998.Utvecklingen av ny teknik förbättrar enligt propositionen de ekonomiskaförutsättningarna för anslutning av mindre befolkningstäta områden till fjärr-värmenäten. Vidare anförs att uppgifter från fjärrvärmebranschen visar attkostnaderna för konvertering till fjärrvärme skulle reduceras avsevärt omkonvertering genomförs i ett helt småhusområde och om teknik medlägre kostnader används för kulvertdragning och distribution av värmen inomområdet. För gruppbebyggelse med direktverkande el kan kostnaderna förinstallation av vattenburet värmesystem bli lägre om installationerna görs påett standardiserat sätt. Genom en sådan konvertering kan elanvändningen förfastighetsuppvärmning minskas.Under de närmast följande åren är det enligt förslaget nödvändigt med ettstatligt ekonomiskt stöd i form av ett bidrag till fjärrvärmeanslutning föratt åstadkomma mer omfattande fjärrvärmeanslutningar. Ett par pilotprojektavses också att genomföras . På grundval av de erfarenheter somhärvid vinns skall de närmare reglerna för bidraget utformas. Regeringen avseratt bemyndiga den nya energimyndigheten att ansvara för bidraget.Det är enligt regeringsförslaget angeläget att reducera effektbelastningen ielsystemet - detta eftersom risken för brist på effekt idet svenska elsystemet torde vara större än den för brist på energi. Ettminskat eleffektuttag anges därför vara ett värdefullt bidrag tillresurshushållningen i energisystemet som helhet. Framför allt anges det varaett alternativ för elvärmda hus som ligger i områden som inte är lämpliga förutbyggnad av fjärrvärme. Det totala effektuttaget i elvärmda fastigher kanofta minskas med enkla medel och utan minskad komfort.För att åstadkomma denna minskning förordas i propositionen att bidrag tilleffektminskande åtgärder skall lämnas med per småhus.Bidrag skall enligt förslaget kunna utgå för installation av s.k. effektvaktoch kompletterande värmeanläggning eller utrustning för värmeackumulering sommedför ett minskat effektuttag under höglasttid. Ansvaret för bidraget skallenligt förslaget åvila Boverket.Förutsättningar bör enligt propositionen skapas för att minskaelanvändningen i den elvärmda bebyggelse där fjärrvärmeanslutning inte ärmöjlig. Kostnaden för konvertering av hus med elvärme till individuellbränsleeldning är dock hög. De privatekonomiska motiven för ett fullständigtbyte från el till andra energislag är därmed små. Regeringen föreslår därföratt bidrag till konvertering från elvärme skall lämnas avskäliga kostnader för byte till värmeanläggning baserad på ett vattenburetvärmesy-stem och för installation av anordning för värmeackumulering. Bidragskall dock inte lämnas för värmeproduktionsanläggning, t.ex. panna ellervärmepump.Det skall enligt förslaget ankomma på regeringen att bestämma det högstabelopp med vilket bidrag kan lämnas. Den skattereduktion som husägaren kantillgodogöra sig t.o.m. föreslås ingå som en del i bidragsbeloppet.Boverket skall enligt förslaget ansvara för bidraget.Bidragsreglerna för samtliga bidragsformer föreslås träda i kraft den 1januari 1998 och avse installationer, anläggningar eller utrustning sombeställts tidigast den 1 juli 1997.De av regeringen föreslagna åtgärderna för att minska elanvändningen tas uppi sju motioner.Stora insatser, med den inriktning som föreslås i propositionen, måste tillenligt motion 1996/97:N19 (s) innan en avveckling av kärnkraften kan inledas.Enligt motionens yrkande 2, i motsvarande del, bör därför omställningen avenergisystemet inledas med ett program med en omfattande satsning på eneffektivisering av elanvändningen och konvertering av elvärme. Det anges bl.a.innebära att fjärrvärmenäten måste byggas ut och effektiviseras.I partimotion 1996/97:N21 yrkande 5 begärs ett riksdagenstillkännagivande om åtgärder för att minska elanvändningen. Enligt motionenmotsätter man sig i princip inte de av regeringen föreslagna satsningarna, menförordar att avdrag används i stället för bidrag. Endast i de fallavdragsmodellen inte kan användas bör bidrag komma i fråga. Motionsförslagetinnebär dessutom att energisparande bör stimuleras och stöd till solpanelerövervägas. I fråga om anslagets storlek anförs att ställning bör tas när ettförslag till finansiering presenterats.Att byta värmesystem är enligt partimotion 1996/97:N27 yrkande15 förenat med stora kostnader. Det kan enligt motionen därför befaras att detav regeringen föreslagna bidraget på inte är tillräckligt för att göra enkonvertering privatekonomiskt intressant. Med den skatteväxling som förordas imotionen bedöms dock den av regeringen föreslagna bidragsnivån varatillräcklig. Skulle denna skatteväxling inte komma till stånd bör bidragetenligt motionens yrkande 15 sättas till av kostnaden.Förslaget i fråga om konvertering till fjärrvärme kan enligt samma motionaccepteras under förutsättning av att ett slutligt ställningstagande inte drarut för långt . Eftersom försöksverksamheten skall genomföras undervåren 1997 förordas i motionens yrkande 16 att beslut om utformningen avbidraget bör fattas senast hösten 1997.Med hjälp av värmepump kan enligt motion 1996/97:N32 (fp) stora mängderenergi sparas. Speciellt i områden där individuella eldningsanlägningar ärolämpliga är därför värmepump det så gott som enda alternativet tilldirektverkande el. Enligt motionens yrkande 2 bör därför bidrag tillkonvertering från elvärme kunna utgå också för installation av värmepump.Hela omställningen av energisystemet måste enligt motion 1996/97:N30 (s),såvitt nu är i fråga, koordineras med redan befintliga former av stöd. Detanges bl.a. innebära att befintliga och nytillkommande bidragsformer börsamordnas.I motionerna 1996/97:N29 (s) och 1996/97:N36 (c) förordas attbidragsberättigade investeringar i småhus skall få påbörjas tidigare än den 1juli 1997. Enligt motionerna innebär det av regeringen föreslagnaikraftträdandet att inga beställningar eller köp nu görs i avvaktan på attbidrag skall kunna utgå. Det medför i sin tur att tillverkare ochinstallatörer kan få problem med produktion och sysselsättning under den tidsom kvarstår till . En tidigareläggning av ikraftträdandet skulleenligt motionerna motverka detta.Utskottet kan inledningsvis konstatera att bred enighet synes råda om attåtgärder bör vidtas för att minska elanvändningen med i huvudsak deninriktning och omfattning som regeringen föreslagit. De invändningar som imotioner rests mot förslaget gäller dels att något förslag om finansieringinte läggs fram i propositionen, dels enskildheter i de olika stödformerna.Sedan motionerna väcktes har dock regeringen lagt fram sin ekonomiskavårproposition där, som framgår ovan, frågan om finansieringen tas upp. Idenna del torde alltså motionerna få anses i allt väsentligt tillgodosedda.När det gäller den närmare utformningen av de förordade stödformerna kan detnaturligtvis alltid hävdas att de kan ges en i olika avseenden annanutformning. På samma sätt kan det också hävdas att redovisningen av dennärmare utformningen av dem kunde varit mer omfattande. ger ettförslag som är mera övergripande utformat en flexibilitet som åtminstone i ettinledningsskede kan visa sig vara lämplig. Det kan enligt utskottets meninginte uteslutas att bidragsformerna kan behöva justeras i olika avseenden itakt med att erfarenheter och kunskaper om bidragsgivningen vinns. Sådana förmåluppfyllelsen viktiga förändringar underlättas naturligtvis av attbidragsformen inte redan från början är låst i alla sina detaljer. Det innebärvidare att de kunskaper och erfarenheter på området som finnsbl.a. hos de myndigheter som föreslås ansvara för bidragen - bl.a. -kan tas till vara på ett sätt som annars kanske inte skulle vara fallet.I fråga om samordningen av de nu aktuella stödformerna och övrigt stöd tillbyggnadsåtgärder i bl.a. småhus får det enligt utskottets mening förutsättasatt en sådan samordning kommer till stånd utan någon begäran härom.Utskottet vill i anslutning härtill erinra om att bidraget till konverteringfrån elvärme enligt regeringsförslaget skall samordnas med den skattereduktionför arbetskostnaden som husägaren kan tillgodogöra sig t.o.m. . Detföreslås ske genom att reduktionen ingår som en del i bidragsbeloppet.Det torde vara ett generellt problem när olika stödformer införs att utformaikraftträdandet på ett sådant sätt att pågående verksamhet på området intestörs eller så att den påverkas negativt i så liten omfattning som möjligt.Ett sätt att åstadkomma detta kan vara att minimera tiden från det att stödetblir känt till dess det träder i kraft. Det kan enligt bostadsutskottetsmening mot bakgrund härav finnas anledning att överväga tidpunkten förikraftträdandet av de nu aktuella stöden. Från de utgångspunkter utskottet haratt beakta får ett tidigare ikraftträdande än det som regeringen föreslagitanses vara att föredra. En förutsättning är dock att en tidigareläggning inteökar statens kostnader eller på annat sätt negativt påverkar bidragsgivningen.Denna fråga bör dock enligt utskottets mening bedömas i ett vidare sammanhangdär också de övriga åtgärder som förordas i propositionen vägs in. Det fåranses ankomma på näringsutskottet att göra denna mera övergripande bedömningav förslagen. Enligt vad utskottet erfarit pågår också överväganden med dennainriktning inom näringsutskottet. Som framgår ovan har förslag omtidigareläggning förts fram i motionerna 1996/97:N29 (s) och 1996/97:N36 (c).Ett beslut av om tidigareläggning av ikraftträdandet skulle innebäraatt förslagen i dessa motioner kommer att tillgodoses.Utskottets ställningstagande i nu behandlad del innebär att propositionensyrkande 5 tillstyrks. Förslagen i partimotionerna 1996/97:N21 (kd) yrkande 5och 1996/97:N27 (mp) yrkandena 15 och 16 samt i motionerna 1996/97:N19 (s)yrkande 2 i motsvarande del, 1996/97:N30 (s) i motsvarande del och 1996/97:N32 (fp) yrkande 2 avstyrks.Kommunal energirådgivningI propositionen anförs att generell information och allmänt utformatrådgivningsmaterial i många fall måste användas med beaktande av de särskildaförutsättningar som föreligger lokalt. Det finns därför ofta behov av att fådenna information anpassad till den egna situationen. För sådana insatserkrävs det enligt regeringsförslaget en lokalt förankrad rådgivning påenergiområdet. Kommunerna bör därför ha kompetens för en specialiseradrådgivning på energiområdet. har endast ett fåtal kommuner sådanrådgivning. Förslaget i propositionens yrkande 13 innebär att kommunerna gesmöjlighet att ansöka om medel för lokal energirådgivning. Medelstilldelningenskall enligt förslaget kunna utnyttjas antingen för att finansiera verksamhetmed energirådgivare i den egna kommunen eller som delfinansiering avenergirådgivning för flera kommuner eller på regional basis.För verksamheten skall enligt förslaget anvisas årligenför , dvs. Bidragssy-stemet föreslås träda i kraft och avse verksamhet som harpåbörjats tidigast den 1 juli 1997.Det borde enligt partimotion 1996/97:N27 yrkande 17 varasjälvklart att alla kommuner har såväl energi- som miljörådgivare. När nuregeringen föreslår ett stöd till energirådgivning är det enligtmotionen därför viktigt att detta åtagande blir långsiktigt. Det anges bl.a.innebära att det skall präglas av kontinuitet, fasta politiska signaler och ensuccessivt uppräknad anslagsnivå. Med hänvisning härtill föreslås att detunder den aktuella femårsperioden anvisas förverksamheten, dvs. totalt 375 miljoner kronor.Som framgår av redovisningen i propositionen har statligt stöd till kommunalenergirådgivning tidigare kunnat utgå. Sedan detta stöd avvecklades finns det energirådgivning endast i ett fåtalkommuner. I en situation där betydande satsningar görs på generell informationoch rådgivning i energifrågor framstår det enligt utskottets mening som bådelämpligt och väl motiverat att dessa insatser följs upp på lokal nivå. Ävenenligt bostadsutskottets mening bör sålunda ett stöd till kommunalenergirådgivning införas i enlighet med regeringens förslag. Propositionensyrkande 13 tillstyrks sålunda. Utskottets ställningstagande i denna delinnebär att förslaget i partimotion 1996/97:N27 yrkande 17avstyrks.Utbyggnad av småskalig vattenkraftFör att öka produktionen av el från förnybara energikällor föreslår regeringenatt bidrag skall lämnas av investeringen i miljövänliga ochsmåskaliga vattenkraftverk. I anslutning härtill uttalas bl.a.: ?Det ärviktigt att investeringar i vattenkraft sker med hänsyn till dess miljö- ochomgivnings-påverkan. Gällande vattenlagstiftning och naturresurslagstiftningger möjlighet att förhindra utbyggnader som påtagligt skadar motståendeintressen, som fortsatta investeringar kan genomföras.Investeringarna torde i huvudsak komma att gälla redan befintliga anläggningaroch utnyttjande av redan befintliga regleringar samt förbättrad turbinteknik. ?I motion 1996/97:N25 (s) anförs att miljöanpassade investeringar ivattenkraft kan bidra till ökad tillförsel av förnybara energislag. Detfordrar enligt motionen att utnyttjande och effektivisering av redan utbyggdaälvar också skall innefatta en möjlighet att kunna tillåta kompletterandenyanläggningar av vattenkraftverk i dessa redan reglerade älvar. Enligtförslaget skall därför regeringens uttalande i denna del ges en sådantolkning.Utskottet konstaterar att regeringens förslag i fråga om stöd till utbyggnadav småskalig vattenkraft inte innefattar några förslag till ändringar i denlagstiftning som reglerar vattenkraftsutbyggnaden, dvs. i första handnaturresurslagen och vattenlagen. Några sådan lagändringar bör inte hellerenligt utskottets mening aktualiseras. Det innebär att tillåtligheten av devattenkraftsprojekt som kan bli aktuella med anledning av det föreslagnastödet får prövas enligt gällande lagregler. Någon omtolkning eller på annatsätt ändrad innebörd av lagstiftningen på det sätt som förslaget i motion1996/97:N25 (s) torde innebära kan därmed inte komma i fråga. Motionenavstyrks.Ändrade byggreglerSom en del i strävandena att minska elanvändningen förordas i Miljöpartietspartimotion /97:N27 yrkande 19 att byggreglerna m.m. skall ges en nyutformning så att energieffektivisering och en inriktning mot lågenergiteknikåstadkoms.Det bör naturligtvis ständigt vara en strävan att åstadkomma en förbättradenergihushållning i bostäder och lokaler. Betydande insatser har också gjortsfrån samhällets sida för att åstadkomma en sådan utveckling. En fråga som ärav stor betydelse för energiförbrukningen är utformningen av byggregler m.m.Utskottet vill erinra om att de av utfärdade byggreglerna som gällersedan den 1 juli 1994 har en delvis annorlunda utformning . Detgäller bl.a. kraven på värmeåtervinning i byggnader samt energihushållning ifjärrvärmeområden. Genom reglerna har dessutom krav på eleffektivitettillkommit.Det uttalade syftet med de nu gällande byggreglerna är bl.a. att minskaenergiförbrukningen och förbättra energieffektiviteten i våra byggnader. Dethindrar naturligtvis inte att dessa regler kan behöva ändras i olika avseendeni takt med att nya erfarenheter och kunskaper vinns. Utskottet är dock inte nuberett att på de i motionen allmänt hållna grunderna förorda ändringar avdagens regler. Det får enligt utskottets mening förutsättas att en revideringav reglerna kommer till stånd utan någon särskild begäran härom när såerfordras för att den eftersträvade effekten på energianvändning ochenergihushållning skall uppnås. partimotion 1996/97:N27 yrkande19 avstyrks således.Stockholm den 24 april 1997På bostadsutskottets vägnarLennart NilssonI beslutet har deltagit: (), (), Bengt-OlaRyttar (s), (), (), (),(), (), (), (),(), (), (), (),(), () och ().Avvikande meningar1. Avslag på propositionen m.m.Sten (), (), () och () anser att bostadsutskottets yttrande under rubriken till underrubriken byggregler bort ha följande lydelse:Som framhålls i Moderata samlingspartiets partimotion 1996/97:N20 kan en radprincipiella invändningar riktas mot regeringens energipolitiska förslag.En grundläggande invändning är naturligtvis att hela den s.k. omställningeninleds med att en väl fungerande elproduktionsanläggning stängs av utan attdet finns några som helst garantier för att bortfallet kan kompenseras. Enabsolut förutsättning för att produktionen av elkraft skall kunna minska ivåra kärnkraftsanläggningar är naturligtvis att bortfallet av el i förväg kanersättas med besparingar och genom nya produktionsanläggningar baserade påandra energikällor. Att som regeringen förordar gå den motsatta vägen, dvs.första avveckla och sedan se om bortfallet av el går att ersätta, är ur allaaspekter oacceptabelt.Förutom effekterna på vår elförsörjning kommer ett genomförande avregeringsförslaget att ytterligare försvåra situationen på arbetsmarknaden -detta i en situation där arbetslösheten har stigit till nya rekordnivåer.Förslaget innebär dessutom ett brott mot utslaget folkomröstning omkärnkraften samt mot energipolitiska och klimatpolitiskariksdagsbeslut. Betecknande är också att mot förslaget står den borgerligaoppositionen i , ett flertal tunga fackförbund, ett enigt näringslivoch en majoritet i väljarkåren.Bristerna i propositionen är genomgående. Den innehåller inga bedömningar avkonsekvenserna för energiförsörjningen, miljön, hushållens ekonomi,investeringarna, industrisysselsättningen och samhällsekonomin i stort. Trotsatt boendekostnaderna kommer att öka, särskilt för småhusägare med elvärme,finns inga uppskattningar av förslagens sociala effekter. Det finns inte ensen antydan om vilka kostnader som kommer att drabba staten redan nästabudgetår. Några förslag till finansiering av propositionens åtgärderpresenteras inte heller. Det ekonomiska beslutsunderlaget är sålundaundermåligt för att inte säga obefintligt.Förslaget innebär vidare att staten förordar kraftiga ingrepp iförfoganderätten av enskild egendom utan att viktiga lagfrågor med bäring påegendomsskyddet i regeringsformen och hanteras på ettseriöst sätt. Klimatmålet skall utan närmare överväganden och underlagöverges. samförstånd om elmarknadens avreglering och de statligaföretagens roll bryts vid ett genomförande av förslaget. En ny myndighetföreslås inrättad utan att dess uppgifter och befogenheter närmare redovisas.Beträffande omställningsprogrammen konstaterar utskottet att regeringensförslag i huvudsak innebär en upprepning av de program som infördes med 1991års energipolitiska uppgörelse. Flera utvärderingar har påvisat allvarligabrister i dessa program. Strukturen har ansetts svåröverskådlig och resultat-uppföljningen har varit bristfällig. Programmen har gripit in i varandra påett osystematiskt sätt, vilket försvårat möjligheterna att utvärderakostnadseffektiviteten. Det har t.o.m. varit svårt att följa vad som harsatsats på olika energikällor och vad som har blivit resultatet därav.Utskottet kan inte finna att propositionen innebär någon förbättring i dessaolika hänseenden.Utskottet anser det riktigt att förskjuta tyngdpunkten i de energipolitiskaprogrammen från investeringsbidrag till anslag för energiforskning ochutveckling. Detta bör dock göras mer konsekvent. Sålunda bör, enligtutskottets mening, inga fortsatta investeringsbidrag utgå. Sådana stödformerriskerar att motverka en naturlig prispress på marknaden.Utskottet konstaterar också att ryckigheten i den svenska energipolitikenhar drabbat de boende särskilt hårt. De omfattande problemen med s.k. sjukahus och dålig inomhusluft går att härleda till de statligaenergisparsatsningar som varit ett led i en tidigare energipolitik. Hushållenhar fått bära en dubbel kostnad för detta. De har både varit med ochfinansierat politiken via skattsedeln och de har själva fått betala för attlösa problemen. Utskottet befarar att de boende med propositionen åter kommeratt få vidkännas stora kostnadsökningar. De investeringar i elvärme som statentidigare uppmuntrat kan nu komma att stå hushållen dyrt. Särskilt prekär kansituationen komma att bli för ägare till småhus värmda med direktverkande el.Enligt vad utskottet har erfarit kan kostnaden för att konvertera ett sådantsmåhus till annan uppvärmningsform beräknas uppgå till . Även med regeringens föreslagna investeringsbidrag kommer varje berördsmåhusägare att tvingas betala ur egen ficka.Sammanfattningsvis delar utskottet uppfattningen i Moderata samlingspartietspartimotion 1996/97:N21 att regeringens energipolitiska proposition är såundermålig att den - oavsett vilken inställning man har i de energipolitiskasakfrågorna - inte kan läggas till grund för beslut i . I enlighetmed motionens förslag avstyrks regeringens proposition i vad den behandlas idetta yttrande.