bet · GK01UU13 · 1997-05-20 00:00:00 — Del C,slutligen, behandlar förenkling av fördragen.Del A av utkastet är uppdelad i följande avsnitt.Ett område med frihet, säkerhet och rättvisaDet nuvarande mellanstatliga samarbetet i rättsliga och inrikes frågor, dens.k. tredje pelaren (avdelning VI i Unionsfördraget), behandlas tillsammansmed grundläggande rättigheter och icke-diskriminering i det inledande av-snittet om upprättande av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. Närdet gäller jämställdhetsfrågan föreslås förstärkningar av målartiklarna i EG-fördraget och av EG-fördragets artikel 119. Förslaget syftar bl.a. till att klagöra att de gemensamma bestämmelserna inte skall hindra s.k. positiv särbe-handling.En särskild avdelning i ett nytt fördrag föreslås reglera frågor om fri rör-lighet för personer, asyl och invandring. I denna skall ingå mål och tidtabel-ler för att genomföra den fria rörligheten för personer. Metoder och procedu-rer hämtade från gemenskapssamarbetet (första pelaren) skall därvid kommatill användning. Den grundläggande frågan om den nya avdelningen bordeplaceras i EG-fördraget eller i Unionsfördraget lämnas dock öppen, även omen klar preferens uttalas för det förstnämnda. I det tredje kapitlet, om männi-skors säkerhet och trygghet, behandlas förslag som syftar till att effektiviserövriga delar av den nuvarande tredje pelaren, dvs. huvudsakligen polis-samarbete och rättsligt samarbete. Som ett nytt samarbetsområde föreslåskampen mot rasism och främlingsfientlighet.Unionen och medborgarenUnder denna rubrik behandlas sysselsättning, sociala bestämmelser, miljö,konsumentpolitik, insyn (öppenhet) samt subsidiaritet. På sysselsättningsom-rådet föreslås dels förstärkningar i fördragens målartiklar, dels införandet aven ny avdelning i EG-fördraget om utarbetande av en gemensam sysselsätt-ningsstrategi. Det sociala protokollet föreslås integreras i EG-fördraget. Påmiljöområdet innehåller utkastet klarare skrivningar i målartiklarna när detgäller principen om hållbar utveckling samt förstärkningar i fråga om miljö-målens integrering i andra politikområden. Nya skrivningar om miljöns bety-delse föreslås också i artikel 100a om harmonisering av bestämmelser inominre marknadsområdet. På konsumentområdet föreslås en ny artikel 129asom bl.a. tydligare anger målet att främja konsumenternas intressen. Öppen-hetsavsnittet innehåller bl.a. ett fördragsfästande av handlingars offentlighetinom tre av EU:s institutioner: parlamentet, rådet och kommissionen. Insti-tutionerna skall lägga fast de närmare villkoren i sina arbetsordningar, medanrådet kan lägga fast allmänna principer och begränsningar för tillgång tillhandlingar. När det gäller subsidiaritetsfrågan föreslås att ett protokoll tillfördraget lägger fast villkor för tillämpning av subsidiariteten.Gemensamma utrikes- och säkerhetspolitikenDetta avsnitt i förslaget till ny fördragstext tar inledningsvis upp den gemen-samma utrikes- och säkerhetspolitikens mål, medel och struktur. Här läggs enrad förslag som syftar till att öka effektiviteten och sammanhållningen. Detviktigaste är kanske att möjlighet öppnas för beslutsfattande med kvalifice-rad majoritet. Detta omfattar inte försvarsdimensionen. Medlemsstaternaskall också fortsatt kunna lägga in sitt veto under åberopande av uttalade skälsom rör nationell politik. Ett annat förslag när det gäller beslutsfattande ärs.k. konstruktiv röstnedläggelse blir möjlig enligt fördraget.Vidare kan nämnas förslagen att ge rådets generalsekreterare en roll somföreträdare av unionen som stöd åt ordförandeskapet samt att inrätta en pla-nerings- och analysenhet i rådssekretariatet. Utkastet betonar roll genom att dess kompetens föreslås utökas med fastställande av"strategiska riktlinjer". Kommissionens roll skall också förstärkas, bl.a. vidgenomförandet av rådets politik.När det gäller försvarsdimensionen framhåller regeringen att det föreslåsen försiktig omformulering av målen och vidare en inskrivning i fördraget avde s.k. Petersbergsuppgifterna (humanitära insatser och militär krishantering)som skall beslutas av EU och genomföras av Västeuropeiska unionen(VEU). I det sammanhanget skulle också rätten till deltagande på lika villkorför icke VEU-medlemmar fördragsfästas.Beträffande de yttre ekonomiska förbindelserna föreslås en viss överföringav medlemsländernas kompetens till unionen i syfte att säkerställa unionensförmåga att verka effektivt och enhetligt. De områden som skulle omfattas ärtjänster, immateriell äganderätt och utländska direktinvesteringar.Slutligen föreslås i detta avsnitt att Europeiska unionen skall få status somjuridisk person och att ordförandeskapet skall ges möjlighet att förhandlafram avtal på unionens vägnar under förutsättning att rådet enhälligt bemyn-digat detta.Unionens institutioner samt utökat samarbete - flexibilitetHär behandlas bl.a. de frågor som kommer att spela en huvudroll i konferen-sens slutskede. Regeringen framhåller att när det gäller de känsliga frågornafinns inte några konkreta förslag till fördragsreglering utan endast en be-skrivning av de diskussioner som förts. Regeringen anför att det i dessafrågor har rått enighet i medlemskretsen om att det hade varit att gå händel-serna i förväg att komma med förslag till texter.Sociala och arbetsrättsliga frågorDen sociala dimensionen är ett sammanhängande begrepp för åtgärder somsyftar till att motverka negativa sociala effekter av den ökade konkurrensenpå den inre marknaden samt att främja en positiv social utveckling, framhål-ler regeringen vidare i skrivelsen. Den sociala dimensionen omfattar i förstahand medborgare i deras egenskap av arbetstagare. Arbetskraftens fria rör-lighet, socialförsäkringsskydd för den som flyttar och ömsesidigt erkännandeav examina är centrala områden i den sociala dimensionen. Minst lika viktigtär samarbetet på jämställdhets-, arbetsrätts- och arbetsmiljöområdena samtutvecklingen av dialogen med arbetsmarknadens parter. Därutöver inrymmerden sociala dimensionen åtgärder kopplade till strävan att minska de regiona-la obalanserna inom gemenskapen samt även åtgärder till stöd för ungdomar,äldre och funktionshindrade på arbetsmarknaden.Inom områden som omfattas av den sociala dimensionen har EU ochmedlemsländerna s.k. delad kompetens. Beslut fattas i huvudsak på nationellnivå. Endast då de föreslagna målen inte kan uppnås av medlemsländernasjälva förs besluten upp på gemenskapsnivå. EU kan besluta om lagstiftning,främst på arbetsmiljö-, arbetsrätts- och jämställdhetsområdena, eller omekonomiskt stöd till sysselsättnings- och utbildningsskapande åtgärder. Där-utöver kan medlemsstaterna enas om samarbetsprogram av olika slag.Genom avtalet om socialpolitik, i anslutning till Unionsfördragets socialaprotokoll, gavs arbetsmarknadens parter och de kollektivavtal dessa sluter enförstärkt roll. Om parterna så önskar kan de med stöd av denna överens-kommelse sluta avtal på gemenskapsnivå.SysselsättningRegeringen framhåller i skrivelsen att har prioriterat sysselsättnings-frågan högt i regeringskonferensen. Vid utrikesministermötet presente-rades, inom ramen för regeringskonferensen, de svenska idéerna om en nyavdelning om sysselsättning i fördraget, och vid chefsförhandlarmötet den23-24 september offentliggjorde ett textförslag om sysselsättning.Det står enligt regeringen klart att en majoritet av medlemsstaterna är enigaom att föra in en text om sysselsättning i fördraget. Det finns även en över-vikt bland medlemsstaterna, anför regeringen vidare, för det svenska försla-get att placera de nya bestämmelserna om sysselsättning i en särskild avdel-ning efter avdelning VI om ekonomisk politik i Romfördraget.Regeringens förslag i regeringskonferensen innebär att gemensamma måloch procedurer, liksom ett gemensamt åtagande att följa vissa principer, skallslås fast i den nya avdelningen om sysselsättning. Sysselsättningspolitikenskall bedrivas i överensstämmelse med de allmänna riktlinjerna. Ett över-vakningsförfarande skall introduceras enligt principerna för den multilateralaövervakningen och slutsatserna från . En särskild sysselsättnings-kommitté bör upprättas för att förbättra samordningen av medlemsstaternassysselsättningspolitik. Regeringen framhåller i skrivelsen att det svenskaförslaget inte medför att kompetensen över sysselsättningspolitiken flyttas tilgemenskapen och inte heller ökade transfereringar över EU-budgeten.Miljöfrågor och djurhälsaRegeringen konstaterar i denna del i skrivelsen att dessa frågor har diskute-rats på chefsförhandlarnivå vid ett flertal tillfällen under regeringskonferen-sen.Regeringen lade fram ett förslag till ändringar i fördra-gen. Förslagen inriktades på fyra viktiga frågor: hållbar utveckling anges somett grundläggande mål för gemenskapen; särskilda miljömål införs för viktigapolitikområden (jordbruk, transporter, transportnät); substitutionsprincipenanges som ett mål för gemenskapens miljöpolitik; förhållandet mellan miljö-regler och den inre marknaden klarläggs, bl.a. när det gäller rätten att tillämpa strängare krav i fall då det finns harmoniserade EG-regler.Flertalet av de svenska förslagen återspeglas mer eller mindre fullständigt idet irländska utkastet till fördragstext, som lades fram för idecember efter årets förhandlingar. Liknande förslag har lagts fram av andramedlemsstater. Inför de fortsatta förhandlingarna konstaterar regeringen attdiskussionerna har klarlagt att miljöfrågorna kommer att spela enviktig roll på dagordningen för konferensen.Regeringen framhåller i skrivelsen att har drivit frågan om ett för-stärkt djurskydd i regeringskonferensen. Den svenska ståndpunkten är attfördragstexten bör ändras så att djur inte skall betraktas som "varor" utansom levande varelser.ÖppenhetRedan under våren 1996 lämnade vid regeringskonferensen in ettdokument, i vilket de svenska idéerna om en traktatreglering av principen omhandlingsoffentlighet presenteras, framhåller regeringen i skrivelsen. I do-kumentet föreslås även att en meddelarfrihet för anställda inom införs. Iseptember 1996 lade fram ett förslag till traktattext om rätten att tadel av handlingar hos EU:s institutioner. Regeringen framhåller även attförslaget hade förankrats hos genom samråd medkonstitutionsutskottet och . Huvuddragen i förslaget är följande.Alla fysiska och juridiska personer skall ha rätt att ta del av handlingarsom förvaras hos gemenskapens institutioner. Denna rätt skall gälla ävenhandlingar som rör det utrikespolitiska samt rättsliga och inrikespolitiskasamarbetet. Rådet skall enligt förfarandet i artikel 189b i EG-fördraget(medbeslutandeproceduren) fatta beslut om nödvändiga sekretessregler ochprocedurregler. Institutionerna skall vara skyldiga att registrera handlingar ioffentliga register och att arkivera handlingar. Rådet ges en möjlighet attbesluta att skall få behörighet att pröva överklaganden avavslagsbeslut.Förutom har även presenterat ett förslag till traktattextvid regeringskonferensen.Det irländska ordförandeskapet lade fram ett kompro-missförslag som är mindre långtgående än det svenska förslaget men som ärmer omfattande än vad flera medlemsstater har förespråkat. Liksom i detsvenska förslaget anges som huvudregel att medborgarna skall ha rätt att tadel av institutionernas handlingar. Undantagen från huvudregeln skall beslu-tas av varje institution i dess arbetsordning. Dock ges rådet en möjlighet attfastställa allmänna principer och begränsningar i en rådsförordning. Rättenatt ta del av handlingar omfattar bara det gemenskapsrättsliga samarbetet ochendast parlamentets, rådets och kommissionens handlingar.Regeringen anför att inte endast vid förhandlingsbordet har söktvinna gehör för sin vid regeringskonferensen framförda uppfattning. Frånregeringens sida inleddes ett metodiskt arbete i syfte att fåövriga medlemsstater och företrädare för EU:s institutioner gynnsamt inställ-da till uppfattning om hur en ökad öppenhet i institutionerna skallkunna åstadkommas. Som ett led i detta arbete har regeringsföreträdare påsåväl politiker- som tjänstemannanivå besökt ett flertal europeiska huvudstä-der (, , , , , , , ,, och ).Vidare framhåller regeringen att den i samarbete med kommissionen haranordnat ett seminarium om öppenhet i . På minister- och statssekre-terarnivå har överläggningar om öppenhet ägt rum i med företrä-dare för , , , , , Luxemburgoch . EU-ländernas Stockholmsambassadörer har inbjudits förinformation och diskussion om den svenska öppenhetslinjen. Rådetsrättschef har besökt och därvid bl.a. blivit förevisad hur systemetmed öppna register vid myndigheterna fungerar i praktiken. Informationsma-terial har framtagits på flera språk och distribuerats till bl.a. samtliga med-lemmar i . Debattartiklar skrivna av svenska statsråd harvarit införda i de större europeiska dagstidningarna.De institutionella frågornaI skrivelsen framhålls att den institutionella delen av dagordningen rymmeren rad frågor och berör unionens samtliga institutioner och dess beslutsfat-tande. Regeringen lyfter fram frågorna om röstviktningen i rådet och kom-missionens sammansättning, vilka rör medlemsstaternas makt och inflytandei unionen. Andra väsentliga frågor som omnämns i skrivelsen är omfattning-en av beslutsfattande med kvalificerad majoritet i gemenskapsarbetet ochEuropaparlamentets inflytande i lagstiftningsprocessen. Även de nationellaparlamentens roll och inflytande i unionen diskuteras i regeringskonferensen.MotionernaI kommittémotion U15 (kd) med anledning av regeringens skrivelse framhål-ler motionärerna att det är viktigt, när förhandlingarna under första halvåret1997 går in i slutskedet, att regeringen flyttar fram sina positioner och accentuerar de för viktigaste frågorna (yrkande 1). Därför vill Kristdemo-kraterna ge synpunkter på de prioriteringar som gjorts, vilket genomslag defått samt vilka prioriteringar partiet skulle vilja se. När det gäller frågan oflexibel integration är utgångspunkt att bör intaen positiv ståndpunkt med följande riktlinjer:- den skall vara en sista utväg efter det att man misslyckats med att uppnå enlösning som kan gälla alla medlemsländer;- alla medlemsländer skall vara med och fatta beslut om unionens färdrikt-ning så långt det är möjligt;- alla medlemsländer skall ha rätt att delta i det fördjupade samarbetet meninget land skall tvingas delta;- flexibilitet inom den första pelaren (EG) får inte utgöra ett hinder för deninre marknaden;- inom EG-samarbetet (första pelaren) bör en s.k. positiv lista göras därområden utpekas där beslut om flexibilitet kan tas med kvalificerad majori-tet;- inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken bör flexibilitetbegränsas till att gälla konstruktiv röstnedläggelse;- flexibilitet inom den tredje pelaren - det rättsliga och inrikes samarbetet -bör i första hand gälla konventioner (yrkande 2).Sociala och arbetsrättsliga frågor, sysselsättning samt mänskliga rättigheterI motion U505 (s) från allmänna motionstiden fokuserar motionärerna påförändringar i samarbetet i de sociala och arbetsrättsliga frågorna med an-ledning av regeringskonferensen. Motionärerna yrkar att:- det sociala protokollet skall införlivas i fördraget och därmed omfatta allamedlemsländer;- alla beslut som rör arbetsmarknads- och sociala frågor bör kunna fattasmed kvalificerad majoritet;- beslut om bolags- och kapitalskatter bör kunna fattas med kvalificeradmajoritet för att kostnaderna för samhällets sociala åtaganden på ett accep-tabelt sätt fördelas mellan arbete och kapital;- ett antal fackliga och sociala rättigheter från den sociala stadgan från 1989förs in i ;- kampen mot arbetslösheten bör göras till EU:s huvudfråga och ett särskiltsysselsättningskapitel bör införas i fördraget.Syftet är enligt motionärerna att ge den sociala dimensionen en sådan styrkaatt balans råder gentemot marknaden. Behovet av framsteg på detta områdeskärps av den annalkande utvidgningen av EU till Öst- och Centraleuropa.Dessa länder har ännu inte klart valt sida mellan den sociala marknadseko-nomi som EU strävar efter och en betydligt mer auktoritär och rå form avkapitalism, menar motionärerna.Motionärerna bakom motion U514 (s) från allmänna motionstiden konsta-terar att den sociala dimensionen inom EU inte har utvecklats i takt medmarknaden och kapitalintressenas ökade möjligheter att göra sig gällande. Demenar att det därför är nödvändigt att den inre marknaden kompletteras medsociala spelregler i form av minimiregler och rambestämmelser om arbetsli-vet, jämställdhet och sociala förhållanden. Motionärerna efterlyser konkretaförändringar i följande avseenden:- Grundläggande medborgerliga och sociala rättigheter, inklusive fackligarättigheter, bör skrivas in i fördraget,- ministerrådet måste ges utökade möjligheter att fatta beslut med kvalifice-rad majoritet inom områden där det behövs miniminormer och rambe-stämmelser och motionärerna anför som exempel arbetsmarknads- ochsociala frågor samt bolags- och kapitalskatter.- Unionen måste ges skyldighet och möjlighet att komplettera den nationellasysselsättningspolitiken,- arbetsmarknadsdialogen och EU:s trepartssamverkan bör stärkas.Även i partimotion om Europapolitiken U515 (kd) frånallmänna motionstiden fokuseras på den sociala dimensionen i yrkande 7.Perspektivet är i detta fall familjen. Motionärerna menar att människans ochfamiljens villkor måste stärkas för att familjen skall bli den stabila grundsom samhället behöver. Därför vill medverka till att skapaen sådan social dimension som ger människan och familjen frihet att välja såatt socialt ansvar och personlig utveckling kan förenas. Samhällets uppgift äratt stödja familjen på det mest neutrala sättet så att man och kvinna kanutvecklas enligt egna önskemål. Utvecklingen av den sociala dimensionenfår inte ta en sådan riktning att valfrihet och subsidiaritet ställs åt sidan.I yrkande 5 i samma motion betonas att bör inledas med enkomplett förteckning över grundläggande mänskliga fri- och rättigheter ochatt konvention om mänskliga rättigheter därför borde infogas ifördragstexterna.Även i motion U15 (kd) föreslår att EU ansluter sig tillEuroparådets konvention om skydd för de mänskliga rättigheterna. (yrkande4 delvis).Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitikenNär det gäller förändringar inom den gemensamma utrikes- och säkerhets-politiken i samband med regeringskonferensen finns ett flertal motioner.I partimotion U509 (fp) från allmänna motionstiden framhållsatt beslutsmaskineriet måste vara effektivt, att EU skall ägna sig åt rätt frågsamt att det finns frågor där beslutsmöjligheterna på EU-nivån är för små. Ettområde som kräver större befogenheter på EU-nivå gäller enligt motionärer-na den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (yrkande 3).I kommittémotion U11 (v) med anledning av regeringensskrivelse uppmärksammas artikel J.4.1 i fördraget om Europeiska unionen. har det irländska ordförandeskapet föreslagit att formu-leringen i artikel J.4.1 "som med tiden skulle kunna leda till ett gemensamtförsvar" ändras till "inför utsikten av ett gemensamt försvar". Motionärernamenar att om regeringen accepterar den nya skrivningen torde detta kunnauppfattas som att avser att överge den alliansfria utrikespoli-tiken. Motionärerna begär ett tillkännagivande om vikten av attden svenska alliansfriheten försvaras i regeringskonferensen (yrkande 9).Vidare menar motionärerna att förslaget att slå samman försvarsalliansenVEU med EU inte kan accepteras. Motionärerna föreslår att regeringen ver-kar för att hindra en sammanslagning av (yrkande 10).I partimotion U515 (kd) från allmänna motionstidenanförs att EU skulle kunna ha gjort mer för att förhindra kriget i Bosniensamtidigt som man konstaterar att unionens gemensamma utrikes- och säker-hetspolitik är en ny företeelse och vid krigets utbrott hade EU inte formellastrukturer för att kunna agera. vill ändra på detta och villatt EU i större utsträckning skall kunna ta ett aktivt ansvar för sä-kerhet genom fredsbevarande och fredsskapande åtgärder sanktionerade ellerorganiserade av FN eller (yrkande 43). Partiet anser vidare när detgäller försvarspolitiken och försvarssamarbetets plats inom det europeiskasamarbetet, att ett eventuellt försvarssamarbete skall ske på mellanstatlignivå. anser att VEU-fördraget i sin nuvarande utformninginte skall integreras i (yrkande 45) och att inget medlem-sland inom EU mot sin vilja skall tvingas åta sig förpliktelser om ömsesidigtförsvarsbistånd (yrkande 46). Däremot skall EU ha möjlighet att använda sigav VEU:s resurser för att verkställa beslut om gemensamma åtgärder. Motio-närerna menar vidare att aktivt skall förhindra att EU disponerargemensamma kärnvapen (yrkande 47).I motion U15 (kd) framhåller att EU måste ha en tydligprofil i utrikespolitiken, att flexibilitet inte bör förekomma inom det utrikesoch säkerhetspolitiska området samt att VEU inte bör integreras i EU(yrkande 4 delvis).I partimotion U508 (v) från allmänna motionstiden begärs iyrkande 1 ett tillkännagivande om att vid regeringskonfe-rensen skall verka för att EU:s utrikespolitik inriktas på att anlägga ett globperspektiv. Motionärerna menar att koncentreras uppmärk-samheten alltför mycket på EU:s närområde.I yrkande 3 i samma motion anförs att vid regeringskonferensenbör verka för EU:s utrikespolitik inriktas på att upprätthålla de mänskligarättigheterna och folkrätten och i yrkande 4 begär motionärerna att Sverigevid regeringskonferensen skall verka för att EU:s utrikespolitik inriktas på atförhindra uppkomsten av konflikter såväl mellan som inom stater.Miljöfrågor och djurhälsaI kommittémotion U14 (fp) med anledning av regeringens skrivelse framhål-ler att man vill se som en drivande kraft i arbetet med attutveckla och effektivisera miljösamarbetet. Motionärerna menar att regering-en för en miljöpolitik i motsatt riktning. De anför att det bör vara en prioritrad uppgift för att, genom medlemskapet i EU, verka för att utveckladen gemensamma lagstiftningen med skärpta minimiregler och miljöavgifter.Det finns behov av ett ökat europeiskt samarbetet för att bekämpa miljöför-störingen (yrkande 1).I motion U12 (mp) med anledning av regeringens skrivelse anförs att Sve-rige skall verka för att miljöfrågorna i EU får en större tyngd och avgörandebetydelse inom EU:s alla politikområden (yrkande 4).I motion Jo729 (fp) från allmänna motionstiden vill motionärerna anföravissa förändringar som regeringen bör ha som utgångspunkter för svenskapositioner inom den pågående regeringskonferensen. Särskilt vill man betonaatt fördragstexterna behöver förändras så att de får en sådan utformning attmiljöarbetet får en framskjuten position (yrkande 1). Europabehöver styras in på en ekologiskt hållbar utveckling för att kunna säkra engod miljö åt kommande generationer européer, menar motionärerna. Vidareframhåller man att regeringen begår ett stort misstag genom att inte arbeta förmöjligheten att lättare kunna införa gemensamma miniminivåer för mil-jöskatter eller miljöavgifter.I samma motion (yrkande 2) anförs att beslutsreglerna inom miljöområdetkan utgöra ett hinder för en offensiv miljöpolitik eftersom det krävsenhällighet vid beslut om ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. Motionä-rerna menar dock att det är rimligt att sådana skatter som påverkar gräns-överskridande miljöproblem lyfts över till gemenskapsnivå och blir bindandegenom majoritetsbeslut i rådet.I motion yrkande 5 framhålls att de gällande miljöhandlingsprogrammeninte är politiskt bindande utan betraktas som politiska avsiktsförklaringar förunionens och medlemsländernas agerande. Motionärerna anser att EU:smiljöhandlingsprogram skall göras rättsligt bindande.Även i partimotion Jo759 (fp) från allmänna motionstiden tar Folkpartietfrågan om beslutsregler för miljöavgifter. Motionärerna framhåller att genomen skatteväxling på europeisk nivå kan regionalt snedvridande konkurrensef-fekter undvikas.