bet · GL01FiU1 · 1997-11-06 00:00:00 — Möjligheten att i nationalräkenskaperna bokförapremiereserven som offentligt sparande, som medgivit, ändraringa reala förhållanden och ger varken större eller mindre utrymme för lägreskatter eller ökade offentliga utgifter.Utskottet förordar vidare att den avskaffas. Erfarenhetenvisar att kollektiv kapitalbildning inte kan lösa de problem medkapitalförsörjning som bl.a. skapats av dubbelbeskattningen. Endast ökathushållssparande skapar goda förutsättningar för nödvändigriskkapitalförsörjning.Vad gäller penning- och valutapolitiken har utskottet inte någon annanuppfattning än den som kommit till uttryck i den träffade fempartiuppgörelsenom ställning. Utskottet hälsar överenskommelsen medtillfredsställelse och konstaterar att den i allt väsentligt uppfyller de kravsom utskottet tidigare ställt på en oberoende riksbank - krav som då avvisatsav socialdemokrater och centerpartister.Utskottet återkommer nedan till andra nödvändiga strukturförändringar, isynnerhet vad gäller lönebildning och arbetsmarknad, men vill också betonavikten av att återupprätta kvaliteten i utbildningspolitiken. Den avgörandeutgångspunkten för nödvändiga satsningar inom skola och högskola måste varautbildningens kvalitet. Det innebär att själva takten i utbyggnaden av antaletplatser aldrig får bli det viktigaste. Det bör mot denna bakgrund övervägas attinrätta ett särskilt kvalitetsinslag. Utskottet beklagar att det åter blivitnödvändigt att påpeka att det för den enskilde måste löna sig med utbildningoch att detta ställer krav på t.ex. lönebildning och skattepolitik.17 åtgärder för ökad sysselsättning och högre tillväxtEn avgörande förutsättning för att återskapa grunden för välfärd i ordetsegentliga bemärkelse, välstånd och trygghet, är att den svagasysselsättningsutvecklingen bryts.Regeringens oförmåga i detta avseende förstärker det mänskliga lidande somligger i den massarbetslöshet som håller på att permanentas. De som drabbasfår inte bara sämre ekonomi utan också bristande självkänsla och många gångersociala problem. Till det kommer att arbetslösheten för med sig stora kostnaderi form av lägre produktion och stora utgifter för stöd till dem som ärarbetslösa. Dessa kostnader finansieras med högre skatter som främst drabbarlåg- och medelinkomsttagare.Enligt bedömningar av innebär varje procentenhet arbetslöshet isamhällsekonomiskt hänseende en förlust på ungefär en procentenhet avbruttonationalprodukten (BNP). Sammantaget innebär det drygt 200 miljarderkronor eller räknat per hushåll i genomsnitt årligen.Som förordats i senaste Sverigerapport, av samt iInternationella valutafondens bedömning av svensk ekonomi måsteföretagsklimatet förbättras avsevärt. Organisationerna menar bl.a. att åtgärdersom leder till en mer flexibel arbetsmarknad och lägre beskattning av arbetemåste genomföras.Enligt utskottets mening måste utgångspunkten för en politik som syftar tillatt eliminera massarbetslösheten vara en insikt om att det är i företagen nyaarbetstillfällen måste växa fram. Det som avgör om en sådan utveckling kanrealiseras är de människor som driver dagens företag och överväger att startamorgondagens. Den politiska uppgiften är att skapa ett så gott närings- ochföretagandeklimat att besluten fattas om att expandera, om att starta nyaföretag och om att anställa.Huvudinslagen i sådan politik bör vara:* Lindrad beskattning av arbete och företagande, särskilt med tonvikt påtjänstesektorn. * Goda förutsättningar för privat kapitalbildning. * En flexibel arbetsmarknad och reformerad lönebildning. * En prioritering av kvalitativ kunskapsuppbyggnad. * Tryggad energiförsörjning. * Minskat krångel.Utskottet förordar därför följande program för högre tillväxt, flerarbetstillfällen och ökat välstånd.1. Marginalskattereformen återställs omedelbartDen s.k. värnskatt som infördes innebar att marginalskatten höjdes för ungefär en tredjedel av alla heltidsarbetande. Denmotverkar intresset för att skaffa bättre kunskap och högre kompetens ochförsämrar dessutom arbetsutbudet. Den statliga inkomstskatten bör sänkas till20 % den 1 januari 1998.2. Slopad dubbelbeskattningDubbelbeskattningen av utdelade och kvarhållna vinster i bolag skadar särskiltmindre och medelstora företag, vars riskkapitalförsörjning försvåras. De begränsade lindringar som genomförts är heltotillräckliga. En ytterligare nackdel med dubbelbeskattningen som gäller allaföretag är att kapital låses in i historiskt vinstrika företag till nackdel fören fungerande kapitalförsörjning för nya och växande företag. Enkelbeskattningbör införas från den 1 januari 1998.3. Slopad straffbeskattning av fåmansbolagDagens spärregler för s.k. fåmansaktiebolag är särskilt diskriminerande förvinstrika och snabbväxande mindre företag. Reglerna måste ändras så attkapitalavkastning också i dessa företag beskattas som kapitalinkomst.4. Permanenta åtgärder för expansion i tjänstesektornBeskattningen av arbete måste sänkas generellt. Särskilda insatser krävsemellertid för den privata tjänstesektorn. Det gäller särskilt tjänster tillenskilda hushåll, som påverkas mycket negativt av de stora skattekilarna påarbete. I debatten finns olika förslag som syftar till sänkta eller slopadearbetsgivaravgifter, lägre eller slopad mervärdesskatt på tjänster,inkomstskatteavdrag eller skattereduktioner. Det finns också förslag om att iSverige införa en modell motsvarande den som används i för vissahushållstjänster. Regeringens utredning om tjänstesektorns beskattning pekarockså på problem och möjligheter i detta sammanhang. Enligt utskottets meningbör permanenta åtgärder genomföras . En rejäl belysning avsamtliga de förslag som finns i debatten bör genomföras.5. Omedelbara åtgärder för tjänstesektornI avvaktan på att den breda utredning utskottet vill förespråka kan redovisasitt resultat bör omedelbara åtgärder som skapar förutsättningar för enexpansion inom den privata tjänstesektorn genomföras. börarbetsgivaravgifter inte tas ut för sedvanliga hushållstjänster som exempelvisstädning, trädgårdsarbete och icke-subventionerad barn- och äldreomsorg.Dessutom bör en skattereduktion införas för den som köper tjänsten.Skattereduktionen bör också gälla när barn betalat för dessa tjänster åtpensionerade föräldrar. Genom dessa förslag reduceras skattekilen kraftigt ochelimineras i vissa fall.6. Förbättrade regler för inbetalning av skattFörändringen av reglerna för betalning av mervärdesskatt innebar att företag imånga fall kan tvingades betala mervärdesskatt trots att de själva inteerhållit betalning från kunder. Dessa regler stred mot det allmännarättsmedvetandet och innebar dessutom försämrad likviditet och högre kostnaderför företagen. De beslutade reglerna för skattekonton innebär en förkortning avbetalningstidpunkterna för skatter som arbetsbelastningen påföretagen ökar. Reglerna måste ändras så att sådana effekter undanröjs.7. Royalty av patent beskattas som kapitalinkomstDet är viktigt att skapa en god miljö för innovatörer och uppfinnare. Det bördärför införas en möjlighet för den som har royaltyinkomster grundade på patentatt få dessa att beskattas som kapitalinkomst. En tidsbegränsadskattebefrielse för inkomster från nya patent bör övervägas.8. F-skattsedelDet är alltför svårt att kunna erhålla F-skattsedel. Regeringensproposition i frågan medför inte att problemen åtgärdas. Principen bör vara atten företagare som inte har näringsförbud skall kunna erhålla F-skattsedel.9. En ny arbetsrättDen arbetsrättsliga lagstiftningen har en stor betydelse för företagensmöjligheter till smidig anpassning till nya krav. Detta förhållande kommer attförstärkas i takt med att omvandlingshastigheten på arbetsmarknaden ökar. Denlagstiftning som reglerar villkoren på arbetsmarknaden är i stora delarskapad för förhållanden som är för handen. Lagstiftningen måsteförändras och moderniseras.10. Omedelbar återgång till regler i LAS och MBLDen arbetsrättsliga reglering som infördes av den borgerliga regeringen ochgällde 1994 bör införas i avvaktan på en generell modernisering avden arbetsrättsliga lagstiftningen. Därigenom underlättas provanställningar ochtidsbegränsade anställningar vid arbetsanhopning. Turordningsreglerna blirmindre rigida. Genom att vetoreglerna i MBL slopas underlättas entreprenadersamtidigt som stridsåtgärder mot enmans- och familjeföretag förbjuds.11. En allmän arbetslöshetsförsäkring införsEn allmän arbetslöshetsförsäkring som till större del än finansieras medegenavgifter bör återinföras. Därigenom får den enskilde ett verkligt val närdet gäller hur han eller hon vill ordna sin fackliga tillhörighet ocharbetslöshetsförsäkring. Försäkringen medverkar också till att löneavtal somleder till ökad arbetslöshet inte träffas. Karaktären av omställningsförsäkringmåste understrykas, bl.a. genom en s.k. bortre parentes.12. Lönebildningen reformerasEn reformering av lönebildningen är inte enbart en fråga för arbetsmarknadensparter. De institutionella ramar som satts genom lagstiftning måste ses över såatt balans vad gäller bl.a. konfliktregler uppnås. Förutsättningarna för en välfungerande lönebildning bör också stärkas genom en ökad egenfinansiering avarbetslöshetsförsäkringen.13. Utbildning med högre kvalitetDen avgörande utgångspunkten för en fortsatt utbyggnad av den högreutbildningen och fördelningen av platser mellan lärosäten måste varautbildningens kvalitet. Betydelsen av kvalitetssäkring innebär att självatakten i utbyggnaden aldrig får bli det viktigaste. Det bör mot denna bakgrundövervägas särskilda insatser för att ge företräde åt kvalitetsinvesteringar iform av bl.a. lärarkompetens och utrustning.14. Införande av personliga utbildningskontonGenom ett system med personliga utbildningskonton kan bättre ekonomiskaförutsättningar skapas för alla vuxna att påbörja fort- och vidareutbildning.Det kan ske genom att den enskilde medges skattebefrielse för de medel somavsätts som arbetsgivaren ges rätt att skattefritt avsätta likamycket som den enskilde. En form av utfyllnad på kontot kan övervägas förlåginkomsttagare.15. Ett utbyggt lärlingsprogramLärlingssystem bör ingå som en naturlig del i såväl ungdoms- somvuxenutbildning. Genom att yrkesinriktad utbildning integreras mer målmedveteti företagen förbättras effektiviteten. Lärlingsutbildningen bör expandera ochersättningarna fastställas till en nivå som gör lärlingsprogrammen attraktivaockså för företagen.16. Tryggad energiförsörjningDen energiöverenskommelse som slutits mellan regeringen, ochVänsterpartiet bör avvisas. Ett sådant beslut skapar oro för den framtidaförsörjningen med elenergi till rimliga priser, vilket skadar anseendesom investeringsland. Till det kommer att den föreslagna snabbstängningen avBarsebäck innebär en kapitalförstöring och medför stora kostnader, sannolikt istorleksordningen 20 miljarder kronor.17. Minskat krångelKrångel i myndighetsrelationer och krav på allehanda uppgiftslämnande innebären särskilt betungande uppgift för småföretagen. För många småföretagare utgörkrånglet ett så stort problem att det direkt motverkar möjligheterna tillexpansion.Ett visst uppgiftslämnande är en nödvändig förutsättning för atträttssamhället skall fungera, men den uppsjö av uppgiftskrav som företagarna möter kan inte försvaras. Inte heller är nuvarande detaljreglering avföretagens verksamheter motiverad.En bör få uppdraget att fortlöpande se över befintligoch planerad lagstiftning som rör företag och föreslå förenklingar.Vad utskottet anfört med anledning av partimotioner från Moderatasamlingspartiet, liberalerna och bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. Utskottet avstyrker de riktlinjer förden ekonomiska politiken som föreslagits i propositionen och i övriga motioner.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande allmänna riktlinjer för den ekonomiska politikenatt med anledning av motionerna 1997/98:Fi202, 1997/98:Fi206 yrkande1, 1997/98:Fi212 yrkandena 1 och 7 och 1997/98:Fi215 yrkandena 1 och 10-13samt med avslag på proposition 1997/98:1 Finansplan m.m. yrkande 1 ochmotionerna 1997/98: Fi204, 1997/98:Fi208, 1997/98:Fi214, 1997/98:Fi216,1997/98:Fi218 yrkande 1, 1997/98:Fi219 yrkandena 1-4, 9-12, 14 och 15,1997/98:Fi220 yrkandena 1, 10, 11, 14, 15 och 18, 1997/98: Sk325 yrkande22 och 1997/98:A807 yrkandena 3 och 9 godkänner vad utskottet anfört ochsom sin mening ger regeringen detta till känna,2. Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken (mom. 1) (v)() anserdels att utskottets yttrande under rubriken förslag tillinriktning av den allmänna ekonomiska politiken bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att sysselsättningen måste sättas i första rummet för denekonomiska politiken. Massarbetslösheten är vår tids största samhällsproblem.Det är endast när fler människor sätts i arbete som välfärd utvecklas,den offentliga ekonomin stärks, jämställdheten mellan könen förbättras och desociala klyftorna motverkas.Den höga arbetslösheten och den svaga sysselsättningen förklaras till stordel av en svag ekonomisk tillväxt under en lång följd av år. Utskottetkonstaterar att den årliga BNP-tillväxten endastuppgick till i genomsnitt, vilket kan jämföras med en årlig genomsnittligtillväxt på . harsituationen förvärrats genom ökande strukturella problem och en dålig ekonomiskpolitik. Den restriktiva ekonomiska politiken och de höga räntorna har hållittillbaka den inhemska efterfrågan och sänkt tillväxten, med en beståendemassarbetslöshet som följd.Enligt utskottet är det nu hög tid att lägga om den ekonomiska politiken. Allpolitisk kraft måste inriktas på att öka sysselsättningen. Målet måste vara attskapa ett samhälle som utifrån en generell välfärdspolitik bryter ner socialaorättvisor och utvecklar jämställda förhållanden mellan könen. En målmedvetenpolitik för full sysselsättning förutsätter både kortsiktiga politiska insatseroch långtgående strukturförändringar av den svenska ekonomin. I det kortaperspektivet behövs direkta resursförstärkningar i den offentliga sektornsverksamhet, främst den kommunala, men det behövs också insatser för den privatasektorn. Den ekonomiska politiken måste ta sikte på att stärka hemmamarknadenoch därmed skapa bättre förutsättningar för de svenska företagen. Det behövs enaktiv fördelningspolitik som via skatte- och bidragssystemen fördelar omresurser från passivt sparande till en ökad inhemsk efterfrågan. Parallellt meddetta krävs också strukturreformer med sikte på förnyelse i näringslivet ochomfördelade arbetstider.Enligt utskottet bör den ekonomiska politiken formas utifrån följandeförslag:* Finanspolitiken. Regeringen har enligt utskottet gjorten rad felbedömningar. Risken för inflation och behovet av att höjasparmålen i saneringsprogrammet har överskattats. Lika konsekvent har manunderskattat risken för att massarbetslösheten skulle bita sig fast. Dettabetyder att finanspolitiken måste läggas om i en mer expansiv riktning. Denkommunala ekonomin bör tillföras mer änvad regeringen föreslår. och skall utrymmet förfinanspolitiken öka med 10 respektive . Utskottet anserdessutom att bör ta initiativ till en samordnad mellanstatligfinanspolitisk expansion inom EU. Fördelen med ett mellanstatligt samarbeteär att man undviker de stora läckage som annars drabbar mindre ochutrikeshandelsberoende länder som strävar efter att motverka arbetslöshetenmed en mer expansiv finanspolitik. Utrikeshandeln motsvarar mindre än 10 %av BNP inom EU:s 15 medlemsländer. Följaktligen skulle en finanspolitiskexpansion kunna uppnå en mycket hög effektivitetsgrad. EU har sammatillväxtproblem som . Tillväxttalen har legatlångt nivåer. var dengenomsnittliga tillväxten i , vilket är helt otillräckligt omen högre sysselsättning skall kunna uppnås. Beräkningar som gjorts med hjälpav den s.k. Heimdalmodellen som utvecklats vid ArbejderbevaegelsensErvhervsråd i visar att en finanspolitisk expansion motsvarande av BNP skulle ge närmare 5 miljoner nya arbetstillfällen i under entreårsperiod. För del skulle effekten bli 150 000 jobb under sammatidsperiod. * Målet för finanspolitiken. delar uppfattningatt det inte ligger något egenvärde i låga offentliga utgiftsnivåer. Deoffentliga utgifterna måste i stället relateras till förändringar isysselsättning och ekonomisk tillväxt. Utskottet kan inte godta regeringensplaner på att bygga upp offentliga överskott i en ekonomi präglad avmassarbetslöshet. Budgetpolitiken skall i stället styras av förslag om budgetbalans över konjunkturcykler. För att minskastatsskuldens negativa effekter på den offentliga sektorn måste denekonomiska politiken inriktas på att skapa förutsättningar för fler jobb ochökad ekonomisk tillväxt. Den nu förda politiken dämpar efterfrågan påarbetskraft och bidrar därmed till att öka den offentliga sektornsskuldbördor. leder en okontrollerad skuldsättning tillinstabilitet på finansmarknaden och kraftiga räntehöjningar som i sin turtränger ut viktiga offentliga verksamheter. Utskottets samlade bedömning ärdärför att den ekonomiska politiken måste vara något mer expansiv än vadregeringen föreslår. De extra besparingar som måste till för att snabbtkunna amortera statsskulden är inte motiverade, vare sig ur statsfinansielleller samhällsekonomisk synpunkt. Enligt utskottet måste skattepolitiken utformas medinriktning på ökad sysselsättning. Grundprinciperna bör vara en grön och enröd skatteväxling. Vidare anser utskottet att det i nuvarande läge inte ärmöjligt att sänka det totala skattetrycket, det vore att äventyrastatsfinanserna. Inte heller finns det utrymme för större skattehöjningar.Inom ramen för en i stort sett oförändrad skattekvot - en uppgångmed eller jämfört med regeringens förslag -genomförs en röd skatteväxling. Skatten höjs för höginkomsttagare och sänksför låg- och medelinkomsttagare. Omfördelningen innebär en stimulans avefterfrågan i ekonomin, eftersom det främst är hushåll med höga inkomstersom ökat sitt sparande. Eftersom utskottet anser att det ärde mindre företagen som kommer att stå för merparten avsysselsättningsökningen kan skatten höjas för stora företag, dvs. företagmed höga vinster, som skatten kan sänkas för mindre företag,speciellt för företag inom tjänstesektorn. Totalt beräknas omfördelningeninom personbeskattningen till , medan omfördelningen inomföretagsbeskattningen också uppgår till 13 miljarder under nästa år.Utskottet ställer sig också bakom därett framtida utrymme för en miljörelaterad skatteväxling anges till nästan30 miljarder kronor. Vidare anser utskottet att det är viktigt att iolika internationella forum arbetar för att begränsa förutsättningarna förskattekonkurrens, valutaspekulationer och gränsöverskridande brottslighet. ekonomi med hög kapitalrörlighet är riskerna för osund skattekonkurrensstora. En ökad skattekonkurrens går ut över såväl löner som offentligautgifter. * Penning- och valutapolitiken. Penning- och valutapolitiken måste ocksåunderordnas det övergripandet målet om full sysselsättning. Riksbankensräntesänkningar bidrar till den konjunkturuppgång vi nu är innei. Men enligt utskottet finns det utrymme för ännu fler räntesänkningar.Realräntan ligger kring . Långsiktigt bör den inteöverstiga nivån på tillväxten i ekonomin. Enligt utskottet bör intefempartiöverenskommelsen om en ?fristående? Dessutombör inte kronan anslutas till EU:s växelkurssamarbete, , eftersom ensådan åtgärd hotar att bryta den nuvarande tendensen till ökadsysselsättning. * Kapitalbildningen och jobben. För att underlätta investeringsverksamhetenoch riskkapitalförsörjningen i näringslivet anser utskottet att AP-fondernabör utnyttjas i tillväxt- och sysselsättningsbefrämjande syfte. Dagensplaceringsregler bör ändras så att det kollektiva sparandet i AP-fondernakan användas för samhällsekonomiskt motiverade investeringar. För attunderlätta riskkapitalförsörjningen för nya entreprenörer och mindre företaganser utskottet att successivt bör tillföras 10 miljarderkronor i detta syfte. Utskottet anser vidare att en översyn av villkoren förriskkapitalförsörjningen för mindre företag måste göras. * Lönebildningen och jobben. Enligt utskottet är ett ökat löntagarinflytandeen viktig förutsättning för en stabil och samhällsekonomiskt väl avvägdlönebildning. Därför bör delar av dagens rekordvinster avsättas tillframtidsfonder för utbildning och arbetslivsutveckling. Vidare bör de lokalafackliga organisationerna få inflytande över hur dessa vinstmedelinvesteras. En förkortning av den individuella arbetstiden är ettnödvändigt inslag i en ekonomisk politik som syftar till fullsysselsättning. Skall arbetslösheten pressas ned till en rimlig nivå inomrimlig tid krävs enligt utskottet ekonomiska strukturförändringar av typenarbetstidsförkortning. Arbetstiderna bör sänkas genom lagstiftning så attveckoarbetstiden sjunker under den kommande mandatperioden.Åtgärden kombineras med en sänkning av arbetsgivaravgifterna inom vissabranscher, t.ex. tjänstesektorn. Detta för att stimulera tillnyanställningar. För att driva på processen avsätts förförsöksverksamhet under 1998.Vad utskottet här anfört om riktlinjer för den ekonomiska politiken medanledning av motion Fi220 (v) yrkandena 1, 10, 11, 14, 15 och 18 samtmotionerna Fi208 (v) och A807 (v) yrkandena 3 och 9 bör som sinmening ge regeringen till känna.De förslag till inriktning av den ekonomiska politiken som förordas ipropositionen och i övriga motioner avstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande allmänna riktlinjer för den ekonomiska politikenatt med bifall till motionerna 1997/98:Fi208, 1997/98:Fi220 yrkandena1, 10, 11, 14, 15 och 18 samt 1997/98:A807 yrkandena 3 och 9 och medavslag på proposition 1997/98:1 Finansplan m.m. yrkande 1 samt påmotionerna 1997/98:Fi202, 1997/98:Fi204, 1997/98: Fi206 yrkande 1,1997/98:Fi212 yrkandena 1 och 7, 1997/98:Fi214, 1997/98:Fi215 yrkandena 1och 10-13, 1997/98:Fi216, 1997/98: Fi218 yrkande 1, 1997/98:Fi219yrkandena 1-4, 9-12, 14 och 15 samt 1997/98:Sk325 yrkande 22 godkänner vadutskottet anfört och som sin mening ger regeringen detta till känna,3. Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken (mom. 1) (mp)() anserdels att utskottets yttrande under rubriken syn påbudgetpropositionens och partimotionernas konjunkturbedömningar bort utgå,dels att utskottets yttrande under rubriken förslag tillinriktning av den allmänna ekonomiska politiken bort ha följande lydelse:Enligt utskottet skall den ekonomiska politiken utformas så att samhälletsekonomiska tillgångar förvaltas och utvecklas inom givna ekologiska ramar föratt uppnå såväl individuellt välstånd som större social rättvisa. För att dettavaraktigt skall kunna uppnås krävs en ekonomisk politik med utgångspunkt i ettdemokratiskt och ekologiskt synsätt där socialt ansvar sätts i första rummet.Utskottet kan dock konstatera att den ekonomiska politik som förts i Sverigeunder överskådlig tid tvärtom har medfört en tilltagande utarmning avnaturkapital, en ökad miljöförstöring, en hög arbetslöshet och under senare tidallt större sociala motsättningar. Innehållet i budgetpropositionen visardessutom att regeringen godtar att denna negativa utveckling fortsätter. Denekonomiska politiken hålls i stort sett oförändrad trots de mycket storastrukturella brister i den svenska ekonomin som blivit tydliga genom framförallt 1990-talets ekonomiska kris. Budgetpropositionen är enligt utskottet ettmisslyckande när det gäller att föreslå nödvändiga och mer grundläggandeförändringar i den ekonomiska politiken för att uppnå full sysselsättning, lösamiljöproblemen och utveckla ett socialt hållbart samhälle.Problemen i den svenska ekonomin har enligt utskottet orsakats av regeringensegen politik. Problemen är främst strukturella till sin karaktär, intekonjunkturella, som regeringen tycks tro. Den konjunkturuppgång som nuär inne i kommer inte att lösa problemen med den höga arbetslösheten eller denväxande miljöskulden. Därför måste den ekonomiska politiken nu snabbt läggasom.