bet · GL01FiU1 · 1997-11-06 00:00:00 — bort ha följande lydelse:Budgetpolitikens inriktning - inkomsternas och utgifternas omfattningUtskottet konstaterar att 1997 blir ett bottenår för sysselsättningen ochrekord år för arbetslösheten. Politiken måste därför inriktas mot omedelbarainsatser för ökad sysselsättning och högre tillväxt. liberalernaredovisar i motionerna Fi212 och Sk735 ett budgetalternativ som är så utformatatt det skapar förutsättningar för en tillväxt som är både större ochuthålligare än med regeringens politik. Ansatsen i motionen skiljer sig frånpropositionen eftersom den inriktas på förslag till strukturreformer som kanundanröja långsiktiga tillväxt- och sysselsättningsproblem. lägre skatt på arbete och riskkapital, förenklingar för mindre företag,reformerad arbetsrätt, m.fl. förslag som redovisas i utskottetsställningstagande till riktlinjerna för den ekonomiska politiken. Motionärernasförslag gör att blir bättre rustat för global konkurrens, meraföretagsamt och mindre segregerat. prioriterar motionärerna vårdenoch skolan. liberalerna föreslår således vissa utgiftsökningar,framför allt vad gäller vård och omsorg men även för utbildning, bistånd ochmiljö. Utskottet anser att detta är en riktig proritering och tillstyrkerdärför budgetalternativ på temat ?jobb, vård, skola?. Förslagen iFolkpartiet liberalernas motioner, som utskottet tillstyrker, innebär attskatterna sänks med ca . Sänkningarna är iprincip helt koncentrerade på att skapa förutsättningar för ökad sysselsättningi näringslivet. Fler människor måste få jobb, och därför måste skatten påarbete sänkas rejält. En ny kurs för skattepolitiken skall ge fler människor enlön att leva på. Arbetsgivaravgifterna i den privata tjänstesektorn sänks meddrygt 18 miljarder - eller -, värnskatten tas bort,dubbelbeskattningen på aktier slopas och beskattningen av fåmansbolagenlindras. Dessutom bör fastighetsskatten och förmögenhetsskatten sänkas.Fortsatta skattesänkningar bör inriktas på att lätta skattebördan för låg-och medelinkomsttagare. Utskottet anser att merparten av det ?utrymme? somredovisas 2000 bör användas för sådana skattesänkningar.Utgångspunkten är att inte behöver högre skatter utan flerskattebetalare. Utskottet konstaterar liksom motionärerna att aktuellaforskningsrön tyder på att en sådan sänkning av arbetsgivaravgifterna redan1998 som utskottet förordar kan resultera i minst 70 000 nya jobb.Utskottet föreslår en reformering av de stora socialförsäkringssystemen tillmer renodlade försäkringssystem i enlighet med vad som föreslagits avFolkpartiet liberalerna, varvid det sammanlagda skattetrycket kan sänkas tillnärmare 46 %.De största besparingarna avser selektivt företagsstöd på ca 11 miljarderkronor. Andra, mer betydande besparingar uppnås genom en långsammare takt igenomförandet av tilltänkta infrastrukturinvesteringar ochenergiomställningsprogrammet. Vidare skall de extra datorinvesteringar sommyndigheterna behöver göra inför finansieras medengångsinkomster från företagsförsäljningar. Genom att avstå snabbstängningenav uppnås en besparing på ca . Regeringen har medett uppseendeväckande budgeteringsfel underlåtit att beakta konsekvenserna avstängningsbeslutet. Minskat fusk och bättre skatteindrivning bidrar också tillfinansieringen, liksom åtgärder för bl.a. bättre rehabilitering, varigenomutgifterna för förtidspension minskas.Med hänsyn tagen till växlingen mellan sänkt inkomstskatt och höjdaförsäkringspremier till arbetslöshetsförsäkringen (en omfördelning på 10miljlarder kr) föreslår utskottet sammanlagt lägre skatter med omkring 38miljarder kronor. Detta finansieras med minskade utgifter i samma omfattning.Budgeten kan sammanfattas på följande sätt.Tabell. Budgeten i sammandragBelopp i miljarder kronor-------------------------------------------------| ||1998 ||1999 ||2000|-------------------------------------------------| || || || |-------------------------------------------------|Skattesänkningar || - || - || -|| ||38,0 ||36,7 ||37,0|-------------------------------------------------|Finansiering ||+38,1||+37,4||+37,9|-------------------------------------------------|Saldopåverkan ||+0,1 ||+0,7 ||+0,9|-------------------------------------------------| || || || || || || || |-------------------------------------------------Som en konsekvens av vad utskottet nu förordat bör utgiftstaket ändras för dekommande tre åren till 691, 705 och 715 miljarder kronor.Tabell. UtgiftstakBelopp i miljarder kronor-------------------------------------------------| ||1998 ||1999 ||2000|-------------------------------------------------| || || || |-------------------------------------------------|Av fastställt ||720,0||735,0||744,0||utgiftstak || || || |-------------------------------------------------|Utgiftsminskningar¹ || - || - || -|| ||31,0 ||31,0 ||32,6|-------------------------------------------------|Ändrad budgeteringsmarginal ||+2,0 ||+1,0 ||+3,6|-------------------------------------------------|Nytt utgiftstak ||691,0||705,0||715,0|-------------------------------------------------| || || || || || || || |-------------------------------------------------¹ Exklusive förslag om minskad nivå på statsskuldsräntorSkattepolitikens inriktningUtskottet menar, i likhet med vad liberalerna betonar i motionSk735, att det är en prioriterad uppgift att skapa förutsättningar för flerarbetstillfällen. Skattesänkningar måste genomföras för att få flerjobb i näringslivet. Målet är att så många som möjligt skall slippa varaberoende av arbetslöshetsersättning, AMS-åtgärder, socialbidrag,förtidspensioner m.m. och i stället ges en chans att försörja sig på egetarbete. Fler människor måste få en lön att leva på.Den långsiktiga inriktningen av skattepolitiken bör vara inriktad på lägreskatter för låg- och medelinkomsttagare. Enligt regeringens kalkyler finns ett ?utrymme? Utskottet konstaterar attfolkpartiet inte redovisat dessa skattesänkningar i motionernas tabeller,eftersom regeringens kalkyler är osäkra. Om utrymmet skulle uppstå tillstyrkerutskottet motionärernas förslag att huvuddelen bör användas till att sänkaskatterna för låg- och medelinkomsttagare. De principer som fastslogs i sambandmed skattereformen måste återupprättas, dvs. att de flesta inkomsttagarebetalar högst i skatt och att betalar statsskatt, samt högst i marginalskatt. Det är viktigt att återinföra det fulla inflationsskyddet iskatteskalan så att inte fler personer successivt skjuts uppåt och tvingasbetala statsskatt.Det höga skattetrycket i för oundvikligen med sig en högskattebelastning på de stora och breda skattebaserna, dvs. de inkomstskikt därde flesta inkomsttagare befinner sig. är det land blandindustriländerna som har det lägsta grundavdraget och en av de högsta inledandeskattesatserna. Det innebär att små inkomster beskattas hårdare än i jämförbaraländer. Med lägre skatter på låga inkomster får fler chansen att försörja sigpå det egna arbetet. Rent tekniskt kan detta ske genom förändringar iinkomstskatteskalan eller genom höjda grundavdrag. Även lägre kommunalskattskulle ge liknande effekter.Skattepolitiken måste enligt utskottets mening inriktas på att skapaförutsättningar för en växande och dynamisk samhällsekonomi. Det innebär attskatterna måste utformas så att de enskilda initiativ som driver ekonomiskutveckling och stigande sysselsättning uppmuntras. Det innebär också attskatterna måste ges en internationellt konkurrenskraftig inriktning. Sverigeskall vara ett land som lockar till sig entreprenrörer, investeringar och nyaarbetstillfällen. skall vara ett land där det lönar sig att arbeta,investera och starta företag. Fortsatta minskningar av skattekilen på arbete -dvs. skillnaden mellan vad arbetsgivaren betalar brutto och vad löntagare fårnetto - är nödvändiga.Ett successivt sänkt skattetryck är nödvändigt för att växla in svenskekonomi på en högre tillväxtbana. Det strider inte mot kraven att skatternaskall kunna finansiera en ambitiös välfärdspolitik med omfattandeskattefinansierad vård, omsorg, utbildning och miljöarbete eller ansvar för demänniskor som behöver det offentligas stöd. Tvärtom kan sådana välfärdsmål baratillgodoses om ekonomin växer i tillfredsställande takt och fler människorslipper vara beroende av a-kassor, AMS-åtgärder, socialbidrag, förtidspension,m.m. En skattepolitik för fler skattebetalare är en förutsättning för att nåhögt ställda ambitioner på välfärdsområdet.InkomstförslagenI propositionen läggs vissa inkomstförslag fram som utskottet kan tillstyrka.Det gäller förslaget om höjt reseavdrag och höjdavdragsgräns till 7 000 kr.Däremot är utskottet inte berett att stödja övriga inkomstförslag ipropositionen. Förslaget om förlängt ROT-avdrag strider mot grundläggandeprinciper för skattereformen och bör därför avvisas.Utskottet kan inte heller acceptera propositionsförslaget om ändradförmögenhetsbeskattning. Förmögenhetsskatten ter sig alltmer omöjlig i eninternationaliserad värld. Regeringen backar nu från den genomfördahöjningen av förmögenhetsvärderingen av aktier och föreslår en sänkning från100 % till . Utskottet anser att höjningen inte borde ha gjorts och anserdärför att värderingen nu bör sänkas igen till . Dock tillstyrker utskottetden i propositionen föreslagna utvidgade huvuddelägardefinitionen. Vidareavstyrker utskottet det i propositionen framlagda förslaget om entillbakaverkande beskattning av de företag som flyttade till O-listan i sambandmed att skatten höjdes på A-listan. Utskottet kan däremot tillstyrka det imotion Sk735 framlagda förslaget om att slopa sambeskattningen och att höja detskattefria beloppet till . Förändringen skall ske 1998 ochfår budgeteffekt först . bör förmögenhetsskatten avskaffas.Utskottet kan inte heller nu tillstyrka propositionens förslag om reduceringav det särskilda grundavdraget för förtidspensionärer med arbetsskadelivränta.Förslagets konsekvenser för de hushåll som påverkas är inte tillräckligtutredda. Dessutom förefaller ändringen ogenomtänkt med tanke på att detsärskilda grundavdraget kommer att avskaffas som ett ledi övergången till ett nytt pensionssystem.Utskottet avstyrker även propositionsförslagen om ändrad avgiftsstruktur.Utskottets ställningstagande till propositionsförslagen redovisas i följandetabell.Tabell. Avvikelser i förhållande till regeringens förslag 1998Miljoner kronor---------------------------------------------|Inkomstförslag i | Avvikelser||propositionen | |---------------------------------------------| Justerad | - 170|| förmögenhetsskatt | |---------------------------------------------| Reducerat särskilt | (ej inräknat i|| grundavdrag | propositionen)|---------------------------------------------|Inkomstförslag i motion | ||Fi212 | |---------------------------------------------| Slopad värnskatt 1998 | - 5 000|---------------------------------------------| Höjd avdragsgräns för | || pensionssparande | 0|---------------------------------------------| Slopad | - 3 000|| dubbelbeskattning | |---------------------------------------------| Sänkt inkomstskatt | - 10 000|---------------------------------------------| Lindrad beskattning | - 700|| fåmansbolag m.m. | |---------------------------------------------| Sänkt | - 18 300|| arbetsgivaravgift | |---------------------------------------------| Slopad särskild | - 100|| löneskatt på vinst- | || andelar | |---------------------------------------------| Reducerad | - 2 000|| fastighetsskatt | |---------------------------------------------| Miljöskatt | + 300|---------------------------------------------Av tabellen framgår också de inkomstförslag som utskottet tillstyrker och somföreslagits i folkpartimotionerna Fi212 och Sk735.UtgiftsramarnaUtskottet kommenterar nedan de viktigaste skillnaderna mellan propositionen ochFolkpartiets förslag. Utskottet tillstyrker förslag. Kommentarernaföljer i huvudsak utgiftsområdenas ordningsföljd.Utskottet anser besparingarna inom presstöd och partistöd (utgiftsområde 1) välavvägda. Vad gäller förslagen inom utgiftsområdena 2-4 innebär de dels enförstärkning av skattemyndigheternas möjligheter att bekämpa skattefusk, inteminst inom momssystemet, dels att andra delar av rättsstaten stärks. En välfungerande demokrati förutsätter både ett väl fungerande rättssystem och attmedborgarna hyser förtroende för rättsstaten men detta uppnås inte förnärvarande. Åtgärder måste vidtas genast, framför allt när det gäller polis-och åklagarverksamheten där kampen mot mc-brottsligheten är särskilt angelägen.Utskottet delar motionärernas uppfattning att rättshjälpen måste förstärkas.I budgetpropositionen upprepar regeringen sitt förslag attbiståndsramen även för nästa budgetår skall ligga kvar på denbiståndshistoriskt låga nivån . Regeringen har steg för steg fjärmat sigfrån det moraliskt bindande enprocentsmålet som en gång ställt sigbakom. I en situation med enorma behov av katastrofhjälp och omfattande behovav långsiktigt bistånd till stöd för spridande av demokrati, mänskligarättigheter, ekonomiska reformprocesser och god miljö är det enligt utskottetsmening nödvändigt att redan i budgeten öka biståndsanslaget utöver de0,regeringen stannat vid.Vägen som leder mot uppfyllandet av enprocentsmålet måste därför påbörjasomedelbart och första steget tas i budgeten . Vidare bör en planupprättas som visar hur säkerställer löftet om enprocentsmålet.Alla, oavsett inkomst och livssituation, skall ha rätt till god vård ochomsorg. Det finns anledning att oroas av de alltmer uppenbara bristerna inomäldreomsorgen, de växande köerna inom vården och den ökande klyftan mellanbehov och resurser till vården som HSU 2000 visat på. De extra resurserna på4 miljarder kronor för behövs därför. De behövs för att stoppauppsägningarna av personal och för att förbättra kvaliteten inom vården ochomsorgen. Enligt utskottets mening krävs det ytterligare insatser utöver dettaför att åstadkomma en värdig vård. Det krävs ett växande skatteunderlag och detkrävs nytänkande och omprioriteringar inom kommuner och landsting. Sjukvårdenbör tillföras resurser genom s.k. finansiell samordning, därsjukpenningförsäkringen utnyttjas för att korta vårdköer. Ett särskiltstatsbidrag för att realisera rätten till eget rum bör också införas ochhögkostnadsskyddet förstärkas.Inom utgiftsområde 9 anser utskottet att prioritet bör ges att återställa deregler som ursprungligen gällde för rätten till personlig assistans.Utskottet anser att ersättningsnivån vid närståendevård bör höjas liksomrätten till förmånen och den därtill kopplade ledigheten förlängas. Vidare börförsäkringskassorna tillföras ytterligare resurser för kontroll av fusk ochöverutnyttjande i socialförsäkringssystemen. Detta i kombination medeffektivare rehabilitering inom förtidspensionssystemet leder enligt utskottettill ett minskat antal förtidspensioner.När det gäller utgiftsområde 13 bör utgiftsramen för bestämmas till28 miljarder kronor, dvs. ca lägre än vad regeringenföreslagit. Denna besparing kan uppnås bl.a. genom en reformering avarbetslöshetsförsäkringen. Reformen innebär bl.a. att en fjärdedel avförsäkringspremierna skall betalas av den enskilde, sominkomstskatten sänks så att köpkraften förbli oförändrad. Genom förändringenskulle försäkringen bli ett instrument för att skapa bättre förutsättningar fören ansvarsfull lönebildning. Den föreslagna reformen skulle innebära enbesparing motsvarande . Vidare delar utskottet Folkpartietsuppfattning att man inte skall avsätta medel till generationsväxling,resursarbete, tillfällig avgångsersättning och OTA.I likhet med anser utskottet att den traditionellaarbetsmarknadspolitiken bör få ett mindre anslag för . Selektivtarbetsmarknadsstöd till enskilda företag bör reduceras kraftigt. Volymmål förarbetsmarknadspolitiken bör inte sättas. Kvaliteten i utbildnings- ochomskolningsinsatserna måste öka. Genom en kraftfull decentralisering ochavbyråkratisering, ett nära samarbete med andra aktörer som kommuner ochnäringslivsorganisationer, samt en upphandling på en konkurrensmarknad av flerdelar av verksamheten än kan man uppnå ytterligare besparingar. Genomdessa förändringarminskar utgifterna på utgiftsområde 14 med ca7,jämfört med regeringens förslag.Det bör enligt utskottets bedömning vara möjligt att göra vissa besparingarinom utgiftsområde 18 under de kommande budgetåren. Det gäller räntebidragenoch att inte genomföra de s.k. lokala investeringsprogrammen. Förutsättningenför dessa besparingar, liksom för övriga förslag, är att de kombineras medövriga av utskottet förordade insatser.Som framgått ovan delar utskottet motionärernas uppfattning att den störstabesparingen bör göras på s.k. selektiva företagsstöd. Där ingårregionalpolitiska företagsstöd. Ramen för utgiftsområde 19 kan därmed sättasned med . Utskottet konstaterar liksom motionärerna attförutsättningarna för arbete och företagande i glesbygdsområden förbättraskraftigt genom den av utskottet förordade sänkningen av arbetsgivaravgifterna.Regeringens underlåtenhet att göra någon form av uppskattning av kostnadernaför stängningen av kärnkraftverket i är djupt otillfredsställande ochstrider mot intentionerna bakom den nya budgetprocessen. Det är uppenbart attdet energipolitiska programmet endast svarar för en mycket liten del av denbudgetpåverkan som uppkommer till följd av regeringens nya energipolitik. Denstora effekten uppkommer i stället som en följd av förslaget att stängakärnkraftverket i . Synpunkten att s.k. förhandlingstekniskaskäl omöjliggör att kostnaderna för en sådan stängning tas in i budgeten kanutskottet ha förståelse för. Detta stärker dock bara riktigheten i utskottetsuppfattning att den naturliga ordningen hade varit att regeringen först hadeförhandlat med och därefter kommit till med förslag tillbeslut i frågan.Utskottet ställer sig också bakom motionärernas förslag till mindre forceradgenomförandetakt för infrastrukturprogram och energiomställningsprogram.Därigenom minskar utgifterna inom utgiftsområdena 21 och 22.Vad utskottet här anfört innebär att utskottet tillstyrker den av Folkpartietliberalerna föreslagna fördelningen på utgiftsområden. Fördelningen redovisas iföljande tabell.Tabell. Regeringens och utskottets förslag till utgiftsramar m.m. förbudgetåret 1998Belopp i miljoner kronorI övrigt hänvisar utskottet till tabellen över förslag till utgiftsramar samt tabellen över skatteförändringar. De förslag som utskottetställt sig bakom återfinns i liberalernas partimotioner samt i deavvikande meningar av liberalernas företrädare som fogats tillutskottens yttranden till finansutskottet.Sammantaget innebär detta att utskottet ställer sig bakom Folkpartietliberalernas budgetförslag . Detta innebär att utskottet tillstyrkerden beräkningen av inkomster som i appendix 1 till utskottets hemställan harbeteckningen ?Res. 29 (fp)?.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet således motionernaFi212 yrkandena 2, 3 och 5, Sk309, Sk317, Kr305 yrkande 17, Sk735 yrkandena 1-8, 12, 16 och 19 (alla fp). Följande motioner är därmed tillgodosedda: Fi205(m) yrkande 10, Sk327 (kd) yrkande 12 och Sk698 (c) yrkande 2.Vidare avstyrks de motioner i betänkandets appendix 2 som ej tillstyrks idetta avsnitt.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande budgetförslagen för år 1998att riksdagena) avslår den i proposition 1997/98:1 Finansplan m.m. yrkande 3föreslagna reviderade beräkningen av de offentliga utgifterna för åren1998-2000,b) med bifall till motion 1997/98:Fi212 yrkande 3 och med avslag påproposition 1997/98:1 Finansplan m.m. yrkande 4 och motion 1997/98:Fi218yrkande 2 beslutar om fördelning av utgifterna för påutgiftsområden enligt det med reservation 29 (fp) betecknade förslaget iappendix 1 till hemställan,c) med anledning av motion 1997/98:Fi212 yrkande 5 och proposition1997/98:1 Finansplan m.m. yrkande 6 godkänner beräkningen avstatsbudgetens inkomster för enligt det med reservation 29(fp) betecknade förslaget i appendix 1 till hemställan,d) med anledning av proposition 1997/98:1 Finansplan m.m. yrkande 10godkänner beräkningen av budgeteffekter för av förändradeskatte- och avgiftsregler i enlighet med vad utskottet anfört,e) avslår motion 1997/98:Sk698 yrkande 4 om förändring av nuvarandefastighetstaxeringssystem,f) myndigheters m.fl. in- och utlåning i förbudgetåret 1998=utskottetg) förändringar i anslagsbehållningarna under budgetåret 1998=utskotteth) om reseavdrag,=utskotteti) avslår det i proposition 1997/98:1 Finansplan m.m. yrkande 44 i dennadel framlagda förslaget om förlängt ROT-avdrag,j) avslår det i proposition 1997/98:1 Socialförsäkringssektorn vid sidanav statsbudgeten yrkande 1 i denna del framlagda förslaget om reduceringav det särskilda grundavdraget för förtidspensionär som uppbärarbetsskadelivränta,k) avslår det i proposition 1997/98:1 Finansplan m.m. yrkandena 24, 25och 27-40, alla i denna del, framlagda förslaget om förändradavgiftsstruktur,l) avslår det i proposition 1997/98:1 Finansplan m.m. yrkande 26 i dennadel framlagda förslaget om avgiftsförändringar till följd av kortaresjuklöneperiod,m) med bifall till motion 1997/98:Sk735 yrkande 7 avslår det iproposition 1997/98:1 Finansplan m.m. yrkandena 41-43, alla i denna del,framlagda förslaget samt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförs om förmögenhetsskatten,n) dels med bifall till motion 1997/98:Fi212 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs om utgiftstak,dels med bifall till motion 1997/98:Sk735 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om skattepolitikensinriktning,dels med bifall till motionerna 1997/98:Sk735 yrkandena 3, 4 och 19 samt1997/98:Sk309 som sin mening ger regeringen till känna vad i motionernaanförs om övriga förslag beträffande inkomstskatt för fysiska personer,dels med bifall till motion 1997/98:Sk735 yrkandena 5 och 6 som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs om företagsbeskattning ochdubbelbeskattning,dels med bifall till motion 1997/98:Sk735 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om övriga avgiftsfrågor,dels med bifall till motion 1997/98:Sk735 yrkande 8 och med anledning avmotionerna 1997/98:Fi205 yrkande 10, 1997/98:Sk327 yrkande 12 och1997/98:Sk698 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförs om löneskatt på vinstandelar,dels med bifall till motionerna 1997/98:Sk317 och 1997/98:Sk735 yrkande 12som sin mening ger regeringen till känna vad i motionerna anförs omfastighetsskatt,dels med bifall till 1997/98:Kr305 yrkande 17 som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om enskilda utgiftsområden,dels med bifall till motion 1997/98:Sk735 yrkande 16 som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om avgifter på handelsgödseloch bekämpningsmedel,dels avslår övriga i appendix 2 till hemställan upptagna motionsyrkanden,30. Budgetförslagen för (mom. 11) (v)() anserdels att utskottets yttrande som under rubriken sammanfattandebedömning av budgetförslagen börjar med ?Saneringen av statsfinanserna? och ca110 sidor längre fram under rubriken vid sidan avstatsbudgeten slutar med ?i berörda delar? bort ha följande lydelse:Finansutskottet delar uppfattning att sunda statsfinanser ochstabila priser är en förutsättning för en uthållig tillväxt. harutskottet ett budgetalternativ som saldomässigt inte avviker från regeringens,men i vilket de samlade utgifterna i form av utgiftstak överstiger regeringensnivå med . Detta alternativ innefattar en skatteväxling därman vid ett i princip oförändrat samlat skatteuttag ändrar olika skatter så attresurser omfördelas från finansiellt sparande till ökad efterfrågan. Defrigjorda resurserna skall tillföras hushåll med låga inkomster eller användasför välfärdssatsningar i kommunerna. Utskottet ställer sig således bakomVänsterpartiets budgetpolitik.Redan för 1998 föreslår utskottet, i enlighet med förslag, att25 miljarder kronor satsas på att få ner arbetslösheten.