bet · GK01UU13 · 1997-05-20 00:00:00 — Utskottet utgick från att vidregeringskonferensen skulle verka för att den svenska narkotikapolitikenskulle förbli en nationell angelägenhet i enlighet med subsidiaritetsprincipen.Utskottet underströk också att borde fortsätta ansträngningarna närdet gällde att utveckla det internationella samarbetet mot narkotika.Justitieutskottet framhåller i yttrande 1996/97:JuU4y att dessa ståndpunk-ter kvarstår oförändrade och anser att syftet med motion U515 yrkande 60redan är tillgodosett.Socialutskottet anför i denna fråga i sitt yttrande 1996/97:SoU5y:Ett enigt utskott har i betänkande 1996/97:SoU10 föreslagit att gerregeringen till känna att alla former av legalisering av narkotika och liberalisering av narkotikapolitiken måste bekämpas också på det internationellaplanet. bör även fortsättningsvis ha en framträdande roll i det inter-nationella samarbetet, bl.a. mot bakgrund av de genomgripande förändring-arna i . Det är ytterst angeläget att med kraftdriver sin inställning i narkotikafrågor även internationellt. För att få störsmöjliga gehör krävs också att argumenteringen kompletteras med en utförligdokumentation av de svenska erfarenheterna av den förda politiken. Utskot-tet vidhåller denna uppfattning. Motion 1996/97:U514 (kd) yrkande 60 ärtillgodosedd.Utrikesutskottet har ingen annan mening än justitie- och socialutskotten idenna fråga och konstaterar att motionen med vad som ovan anförts är till-godosedd.Därmed anser utskottet att motion U515 (kd) yrkande 60 är besvarad.SchengensamarbetetSom framhölls ovan utgör en förlöpare för de ländersom vill förverkliga den fria rörligheten för personer i snabbare takt än vaddet har visat sig möjligt att göra för unionens alla medlemsländer. De ur-sprungliga deltagande länderna var , , , och . Till avtalet har sedermera även , ,, och anslutit sig. , och Finlandundertecknade avtal om att ansluta sig till Schengen-samarbetet. och undertecknade ett omfattande avtalom samarbete med de till anslutna staterna.Inom ramen för planeras i stort sett samma kompen-satoriska åtgärder att genomföras som de inom EU-samarbetet, vilka be-skrevs ovan, för att den fria rörligheten skall kunna genomföras.Motionärerna bakom motionerna Ju903 (c) yrkande 37 och U515 (kd) yr-kande 56 ser positivt på och deltagande i detta.Samtidigt vill man värna om den fria rörligheten mellan de nordiska länder-na, eftersom alla inte är med i EU, samt att medlemskapet förbereds påsvensk sida med stor noggrannhet för att uppnå effektivitet i förhindrandet avden gränsöverskridande brottsligheten. Motionärerna bakom motion U504(mp) yrkandena 2 och 3 vill däremot att skall avbryta samarbetetmed Schengen och dra tillbaka sin ansökan om medlemskap i . I motion U501 (c) yrkas att förhandlingarna om en svensk an-slutning till skjuts upp tills regeringskonferensen haravslutats.Justitieutskottet konstaterar i sitt yttrande att och övriga nordiskaEU-länder undertecknade och attIsland och undertecknat omfattande samarbetsavtal med Schengensta-terna och anför fortsättningsvis följande:Härigenom får önskemålen i motion Ju903 (yrkande 37) anses tillgodosedda.Eftersom undertecknat , saknar motionerna U501och U504 (yrkande 3) aktualitet. I fråga om förberedelserna för Sverigesanpassning till anser sig utskottet kunna räkna med attdessa kommer att redovisas av regeringen i den departementspromemoriaoch den proposition om ratifikation av som aviserats. Någotuttalande från utskottet i denna fråga med anledning av motion U515(yrkande 56) framstår därför inte som nödvändigt. Motsvarande bedömningkan göras i fråga om motion U504 (yrkande 2). Frågan om bör an-passa sig till är en fråga som får pröva närden tar ställning till frågan om att godkänna det svenska anslutningsavtalet.Med det anförda föreslår utskottet att motionerna U501, U504 (yrkandena 2och 3), U515 (yrkande 56) samt Ju937 (yrkande 37) avstyrks.Även socialförsäkringsutskottet konstaterar i sitt yttrande att sedandecember 1996 är fullvärdig medlem i Schengen och anför att detta innebäratt harrätt att medverka i beslutsfattandet, trots att avtalet måste ratificeras av saliga medlemmar inklusive för att rent formellt kunna träda i kraft.Islands och avtal förutsätter också ratificering av samtliga stater,inklusive , och . Ytterligare villkor för att det senareavtalet skall kunna träda i kraft är att de tre nordiska EU-ländernas anslut-ningsavtal har trätt i kraft samt att, i de fall så visar sig nödvändigt,"särskilda överenskommelser" mellan å ena sidan och och åandra sidan Europeiska gemenskapen, EU:s medlemsstater respektive tredjeländer (med vilka Schengenstaterna slutit avtal) har trätt i kraft. Innebördenav sistnämnda ikraftträdandevillkor är att och måste anslutastill och omfattas av sådan Schengen-acquis som gäller enligt artiklarna 134respektive 142 i tillämpningskonventionen. Det sistnämnda innebär att ge-menskapsrätt och mellanstatliga överenskommelser mellan EU:s medlems-stater respektive med tredje land har ersatt eller kompletterat bestämmelsernai eller beslutats av Verkställande kommittén.Inom utarbetas två promemorior införSveriges ratificering av anslutningsavtalet till somkommer att remitteras till berörda myndigheter och organisationer. Därefterskall en proposition om godkännande av anslutning föreläggasriksdagen. Deltagandet i samarbetet får emellertid inte några praktiska kon-sekvenser i övrigt förrän kan börja tillämpas i prakti-ken, dvs. när de kompensatoriska åtgärderna är på plats, och de nordiskaländerna därmed deltar operativt i samarbetet. Detta kan enligt regeringenske tidigast . Utskottet förutsätter att de kompensatoriska åtgärdernagenomförs enligt de krav som stipuleras i Schengenreglerna.Utskottet anser att syftet med motionerna Ju903 yrkande 37 och U515 yr-kandena 56 och 57 är tillgodosett med det anförda. Motionerna U501 ochU504 yrkandena 2 och 3 avstyrks.Utrikesutskottet delar justitie- och socialförsäkringsutskottens bedömningoch betraktar därmed motionerna Ju903 (c) yrkande 37 och U515 (kd) yr-kande 56 som besvarade med vad som ovan anförts.Utskottet konstaterar vidare liksom justitieutskottet att med avslutningsav-talets underskrivande saknar motionerna U504 (mp)yrkande 3 och U501 (c) aktualitet. avstyrker därmed dessamotioner.Vidare vill även utrikesutskottet anföra att regeringen aviserat att en pro-position om godkännande av anslutning till Schengensamarbetetkommer att föreläggas . får pröva frågan om Sverigebehöver vidta särskilda inhemska åtgärder när den tar ställning till frågan omatt godkänna det svenska anslutningsavtalet.Utskottet avstyrker därmed motion U504 (mp) yrkande 2.I motion U504 (mp) yrkande 1 anförs att det samlade regelverket förSchengensamarbetet inte har kommit till handa.Med anledning av detta yrkande framhåller justitieutskottet i sitt yttrande:Regeringen har numera överlämnat dessa handlingar till . Enligt vad utskottet inhämtat från omfattas vissa avhandlingarna av s.k. utrikessekretess enligt 2 kap. 1 § sekretesslagen(1980:100); flertalet handlingar är emellertid inte underkastade sekretess.Genom överlämnandet är regelverk tillgängligt förledamöterna i . I fråga om riksdagsledamöter, som inte tillhörEU-nämnden, innebär praxis att de kan få tillgång till de sekre-tessbelagda handlingarna endast efter tillstånd av . Handlingar-na kan därutöver bli tillgängliga för ledamöter i utskott genom attvederbörande utskott begär att få del av dem i samband med behandlingen avnågot ärende i utskottet. Enligt utskottets mening innebär regeringens över-lämnande av regelverk till att önskemåleti motion U504 (yrkande 1) är tillgodosett. Utskottet föreslår att motionenavstyrks i den delen.Utrikesutskottet delar justitieutskottets bedömning och avstyrker därmedmotion U504 (mp) yrkande 1.5.7 Pågående samarbete inom miljöområdet samt djurhälsaSkrivelsenI skrivelsen anförs att EU:s miljöpolitik skall bidra till att bevara, skydda oförbättra miljön, skydda människors hälsa, utnyttja naturresurserna varsamtoch rationellt samt främja åtgärder inom miljöområdet på internationell nivå.Miljöfrågorna har funnits på gemenskapens dagordning då detförsta handlingsprogrammet för miljön antogs. kom att omfat-ta skyddet för miljön först genom den europeiska enhetsakten 1987. Former-na för den gemensamma miljöpolitiken utvecklades ytterligare när Unions-fördraget trädde 1993.Under 1996 har fyra miljöministerrådsmöten hållits. Vidare arrangerades ijuli ett informellt ministermöte om avfallsfrågor. En rad viktiga frågor harvarit föremål för diskussion och beslut under året.Regeringen redovisar i skrivelsen utvecklingen inom EU på de av Sverigeprioriterade områdena. Motsvarande redovisning har också tidigare gjorts iregeringens skrivelse till om svenska prioriteringar i EU:s miljöar-bete (skr. 1994/95:167). Redovisningen omfattar bl.a. vad som gäller beträf-fande försurning och klimatpåverkan, kemikalier och bekämpningsmedel,kretsloppsanpassning och biologisk mångfald och naturvård.När det gäller energiområdet framhålls i skrivelsen att verksamheten i den-na del under det italienska ordförandeskapet präglades av ansträngningarnaatt nå en lösning av frågan om gemensamma regler för en inre marknad för el(elmarknadsdirektivet). Arbetet med uppföljningen av den europeiska ener-gistadgan fördes framåt genom rådets och kommissionens beslut om EU:sratificering av energistadgefördraget. Efter parlamentets beslut, som väntas ibörjan av , finns utsikter att fördraget skall träda i kraft under andrahalvåret 1997.Som tidigare konstaterats i detta betänkande har under1996 prioriterats högt av den . Regeringen anför i skrivel-sen att flera arbeten har utförts för att belysa frågor som rör kon-sekvenserna för miljön av EU:s kommande utvidgning. Naturvårdsverketanordnade ett seminarium med de baltiska staterna om EU-tillnärmningen beträffande miljölagstiftningen. Vidare har inter-nationella miljöinstitut (SEI) utfört en särskild studie om miljö-konsekvenserna av EU-medlemskap för , , och Po-len.DjurhälsaI skrivelsen redovisas EU-samarbetet på ett flertal områden, bl.a. hormoner,foder och fodertillsatser, tilläggsgarantier för djursjukdomar, djurskyddskravför kalvar och höns samt åtgärder vad gäller kontrollen av BSE - den s.k.galna ko-sjukan.Vad gäller frågan om hormonanvändning inom animalieproduktionen an-för regeringen i skrivelsen att jordbruksrådet beslöt om ettpaket med två direktiv och en förordning om hormoner. Genom direktiv96/22/EG förbjuds användningen av hormoner i annat än i terapeutiskt ellerzootekniskt syfte. De hormoner som är tillåtna i detta syfte specificeras idirektivet. Även hormoner som över huvud taget inte får användas specifice-ras. Genom direktivet fortsätter således det förbud mot användning av hor-moner i tillväxtbefrämjande syfte som redan tidigare gällde inom EU. Ocksåimporten från tredje land av kött som producerats med tillväxtbefrämjandehormoner förbjuds genom direktivet.Vidare framhåller regeringen att jordbruksrådet förbjöd an-vändningen av antibiotikasubstansen avorparcin till mjölkkor i hela EU.I skrivelsen framhålls även att rådet antog ett förslag omändring av direktiv /929 EEG om fastställande av lägsta djurskyddskravför kalvar. Ändringarna innebar bl.a. krav på större kalvboxar och att kalvaräldre än hålls i grupp i stället för att vistas i ensambox under heuppfödningsperioden.Regeringen betonar i skrivelsen att har verkat för att få fram enrapport om djurskyddskrav för höns . publicera-de kommissionen en rapport från vetenskapliga veterinärmedicinska kommit-tén om välfärd hos värphöns. Regeringen anför att även fortsätt-ningsvis kommer att driva frågan aktivt.När det gäller BSE - den s.k. galna ko-sjukan - framhåller regeringen i skri-velsen att förekomsten av BSE, inom EU under delar av påverkadenärmast allt arbete i rådet.BSE har fått formen av en farsot hos djur i , medan den en-dast visat sig sporadiskt i några andra medlemsstater som importerat nötkötteller i djurfodret använt mjöl, tillverkat av kött från . Det finmisstankar om ett samband mellan BSE och några dödsfall i sjukdom (CJS) hos människor.Regeringen framhåller att vid i en princip-överenskommelse nåddes om att förverkliga en plan för att utrota sjukdomeni och för att hjälpa uppfödarna. ansåg, anförregeringen, att problemet med BSE måste lösas på vetenskaplig väg och medrespekt för konsumenternas rättigheter och skyddet för människors hälsa.MotionernaEnligt motionärerna bakom motion U515 (kd) från allmänna motionstidenhar ministerrådet beslutat att dra in EU:s stöd till miljöorganisationer i bud-geten för . Motionärerna anför att regeringen har ställt sig bakomdetta, vilket de finner anmärkningsvärt med hänvisning till de ideella organi-sationernas ovärderliga arbete. Motionärerna begär ett tillkänna-givande om att den svenska gruppen i aktivt skall verkaför att rådets förslag att dra in EU:s stöd till miljöorganisationer förkastas(yrkande 32).Motionärerna menar även att ett nytt energifördrag bör utarbetas. Unionensenergipolitik skall främja effektiv användning av energi och användning avförnybara energislag samt skydda naturresurser och målmedvetet minskadagens beroende av icke förnybara energislag. Det nya energifördraget måstebli miljövänligare, framhåller motionärerna (yrkande 36).Motionärerna bakom motion Jo794 (v) från allmänna motionstiden anföratt EU har ett flertal program för att främja miljöarbete och företagsamhet iÖsteuropa. Projekt inom dessa program måste analyseras utifrån en helhets-syn på miljön, menar motionärerna. Motionärerna begär ett till-kännagivande om att skall bidra till att EU:s program för att stödjautvecklingen i främjar utvecklingen av ett ekologiskt samhälle(yrkande 17).DjurhälsaI motion U515 (kd) framhålls att bör vara starkt pådrivande för attdjurskyddskraven inom EU kraftigt förbättras (yrkande 38). stallmil-jöer och en värdig behandling av djur i samband med transport och slaktborde enligt partiet vara en självklarhet.Djurskydd är även föremål för uppmärksamhet i motionerna U10 (mp) ochU13 (s) som väckts med anledning av regeringens skrivelse. I motion U10(mp) anförs att den svenska strategin för arbetet med djurskyddsfrågor hardiskuterats vid ett flertal tillfällen och att varit enig om att dessfrågor har hög prioritet. Motionären finner det därför förvånande att fram-gångar, motgångar och ambitioner på detta område inte redovisas i regering-ens skrivelse. Eftersom djurskyddsfrågorna berör flera departement menarmotionären att det är av särskild betydelse att det utarbetas en genomarbetadstrategi och en tydlig målsättning i dessa och andra djurskyddsfrågor. Motio-nären föreslår att regeringen skall återkomma till med en särskildskrivelse med förslag på strategi för arbetet med djurskyddsfrågor inomunionen och att dessa frågor skall redovisas i kommande skrivelser (yrkande1).Vidare framhålls att i kommissionens femte miljöhandlingsprogram fast-slås att djurförsöken inom EU skall minska . Motionä-ren föreslår att regeringen skall verka pådrivande i arbetet inom EU för attden uttalade målsättningen med att minska djurförsöken också omsätts ipraktiken (yrkande 2).Motionären anför även att vid ett flertal tillfällen uttalat sin upp-fattning att kosmetikatester på djur skall förbjudas. Arbetet inom EU i dennafråga går trögt menar motionären och konstaterar att i regeringens skrivelsenämns inte frågan eller hur har agerat i denna. Motionären uppmanarregeringen att intensifiera arbetet och verka pådrivande inom EU för att ettförbud mot kosmetikatester på djur och försäljning av djurtestad kosmetikainförs (yrkande 3).I motion U13 (s) anförs med anledning av regeringens skrivelse att densvenska målsättningen då det gäller arbete med djurskyddsfrågor inom EUuttalades mycket . För att skall kunna nå optimala framgångar isitt arbete med djurskyddsfrågor inom unionen krävs att insatserna samord-nas menar motionären och hänvisar till att regeringen på konsumentområdettidigare har redovisat sin strategi i en speciell skrivelse till . Motnären föreslår att en motsvarande skrivelse tillställs med förslagtill strategi för arbete med djurskyddsfrågor inom unionen (yrkande 1). Vida-re föreslår motionären att skall verka pådrivande inom EU för attmålsättningen om att djurförsöken skall minska också omsätts ipraktiken (yrkande 2) och för att ett förbud mot kosmetikatester på djur ochförsäljning av djurtestad kosmetika införs (yrkande 3).Utskottets övervägandenUtskottet vill inledningsvis framhålla att miljösamarbetet är ett av de centralsamarbetsområdena inom EU. De allmänna principerna för miljöpolitikenöverensstämmer i huvudsak med principerna för svensk miljöpolitik men detfinns - som utskottet kunde konstatera tidigare i detta betänkande i avsnittetovan om regeringskonferensen - utrymme för att förstärka samarbetet ytter-ligare. De instrument som står till förfogande genom unionensmiljösamarbete är enligt utskottets mening av stor vikt i allmännasträvan att åtgärda de gränsöverskridande miljöproblemen.Utskottet vill även framhålla att integrationen av nya medlemsländer iCentral- och kommer att få betydande och positiva miljöeffekterför som helhet. Inför ett medlemskap måste länderna uppfylla unio-nens regelverk vad avser miljö, vilket torde medföra att dessa länders mil-jösituation förbättras i flera avseenden.Utskottet kan vidare konstatera att regeringen i skrivelsen framhåller attmiljöområdet utgjorde ett av prioriterade samarbetsom-råden inom EU. Utskottet menar att det är särskilt värdefullt att kommissio-nen arbetade med en strategi mot försurning, vilken tagitinitiativet till under 1995.I motion U515 (kd) yrkande 32 begärs ett tillkännagivande attden svenska gruppen i aktivt skall verka för att rådetsförslag att dra in EU:s stöd till miljöorganisationer förkastas.Utrikesutskottet vill - liksom jordbruksutskottet i sitt yttrande1996/97:JoU3y - med anledning av denna motion framhålla att de svenskaledamöterna i i sin politiska verksamhet är oberoende iförhållande till riksdag och regering i . kan därför integöra något uttalande av det slag som motionärerna efterlyser.Utskottet avstyrker motion U515 (kd) yrkande 32.När det gäller bidragen till miljöorganisationerna anför jordbruksutskottet inämnda yttrande följande:Miljörådet har beslutat en gemensam ståndpunkt över ettkommissionsförslag KOM (95) 573 och KOM (97) 28 om ett åtgärdspro-gram för att främja icke-statliga organisationer som är aktiva främst inommiljöområdet. Kommissionsförslaget föreslås utgöra en rättslig grund för attbidrag skall kunna utgå från EU:s budget till sådana organisationer. Förslagetsyftar till att främja organisationernas praktiska arbete för att värna miljönoch höja medvetandenivån hos allmänheten när det gäller behovet av miljö-skydd. Ett fyraårigt program inrättas med början och beslutsförslagetinnehåller regler om urvalsprocess och ansökningsförfarande, hur öppenhe-ten skall säkerställas samt vad som skall gälla för kontroll och uppföljning avhur bidragen använts.Utrikesutskottet har inget att tillägga till jordbruksutskottets yttrande ochanser att motionärernas syfte i berörd del torde vara tillgodosett med vad somredovisats.I yrkande 36 i samma motion framförs önskemålet att det nya energiför-draget skall bli mer miljövänligt.Jordbruksutskottet instämmer i sitt yttrande i vad som anförts i motionen idenna del och menar att EU:s energipolitik bör främja energieffektiviseringoch förnybara energislag samt skydda naturresurser. Gemensamma bestäm-melser för energiområdet saknas emellertid inom EU, framhåller jordbruks-utskottet, även om ansträngningar pågår för att åstadkomma en inre marknadför el med stöd av det s.k. elmarknadsdirektivet. Rådet antog under föregå-ende år också ett fortsatt program för effektiv energianvändning (SAVE II),96/737/EG (skr. s. 117). Kommissionen presenterade ett ut-redningsförslag, en grönbok, om en strategi för förnybar energi. Jordbruksut-skottet föreslår mot bakgrund av vad som anförts att motionen lämnas utanvidare åtgärd.Utrikesutskottet betraktar därmed motion U515 (kd) yrkande 36 som besva-rad med vad som ovan redovisats.I motion Jo794 (v) yrkande 17 anförs att bör verka för att EU:s pro-gram för att stödja utvecklingen i främjar utvecklingen av ettekologiskt uthålligt samhälle.Jordbruksutskottet instämmer i vad som anförs i motionen. Utskottet anförvidare att av skrivelsen framgår att åtgärder har vidtagits för attbelysa frågor som rör konsekvenserna för miljön av EU:s kommande ut-vidgning.Utskottet konstaterar vidare att regeringen genom beslut den 23 januari1997 har tillkallat en särskild utredare för att analysera miljökonsekvensernaav för , för unionen som helhet och för kandidatlän-derna. I utredningsdirektiven (dir. 1997:16) anförs att relevanta internationella och svenska studier bör tillvaratas. Utredningen skall redovisa utvidgning-ens effekter på miljösituationen i och i , särskilt ikandidatländerna, så långt som möjligt i kvantifierbara termer på basis avtillgängliga data.Jordbruksutskottet anför vidare att det förutsätter att också fort-sättningsvis deltar aktivt i arbetet inom EU för att främja miljöarbetet i Öst-europa.Även utrikesutskottet konstaterar att miljöfrågorna har kommit att ägnas enallt större uppmärksamhet i EU: s samarbetsprogram för Central- och Östeu-ropa.Utskottet har erfarit att hänsynstagande till miljöeffekterna harfunnits med i projektbedömningen då det gäller PHARE, programmet för decentraleuropeiska och baltiska länderna. Man har även strävat att öka andelenmiljöprojekt i landprogrammen. Inom ramen för medlemskapsstrategin harkommissionen utformat ett särskilt policydokument för de associera-de central- och östeuropeiska ländernas anpassning till EU på miljöområdet.Detta dokument, som täcker lagstiftning, institutionsuppbyggnad, höjning avmiljömedvetenheten på alla nivåer och genomförande av projekt, kommer atttjäna som riktmärke för arbetet med de nya årsprogrammen fr.o.m. år 1997.Utskottet har vidare inhämtat att vad gäller TACIS, samarbetsprogrammetför och de övriga OSS-staterna samt , infördes miljö somen ny prioritering, då den nya förordningen för programmet som antogsvåren 1996 utformades. Förstärkning av institutioner, lagstiftning och ut-bildning nämns därvid som specifika insatsområden. En praktisk konsekvensav förändringen är att det nya indikativa programmet för inkluderarmiljö som en särskild prioriterad sektor.Enligt vad utskottet erfarit har i styrkommittéerna för PHARE ochTACIS konsekvent pekat på nödvändigheten av att göra insatser på miljöom-rådet. Tillsammans med flera andra länder bidrog aktivt till att ge-nomföra den nämnda förändringen i TACIS-förordningen.Med vad som anförts ovan betraktar utrikesutskottet motion Jo794 (v) yr-kande 17 som besvarad.DjurhälsaI motion U515 (kd) yrkande 38 framhålls att bör vara starkt pådri-vande för att djurskyddskraven inom EU förbättras. I motionerna U10 (mp)yrkande 1 samt U13 (s) yrkande 1 anförs att regeringen bör återkomma tillriksdagen med en särskild skrivelse med förslag på strategi för arbetet meddjurskyddsfrågor inom unionen.Jordbruksutskottet anför i sitt yttrande med anledning av dessa motioneratt utskottet behandlade frågor rörande djurskyddsarbetet inomEU (1995/96:JoU14). Sammanfattningsvis konstaterade utskottet i betänkan-det att många av de regler som finns inom EU inte tillgodoser de djurskydds-krav som vi i anser berättigade. har som EU-medlem bådemöjlighet och skyldighet att agera för att förbättra djurskyddet inom gemen-skapen. Både vissa av EU:s medlemsländer med intresse för djurskyddsfrå-gor och djurskyddsorganisationer i olika länder har stora förväntningar påSverige i detta avseende. Därför förutsatte utskottet att regeringen och dessrepresentanter på olika nivåer i EU-arbetet agerar fortsatt offensivt när detgäller djurskyddsfrågorna.Jordbruksutskottet utgår från att regeringen också fortsättningsvis agerarför att stärka djurskyddet i .