bet · GK01UU13 · 1997-05-20 00:00:00 — En övergripande ambition att lyfta fram frågorom kvinnors och mäns villkor på olika områden i EU-samarbetet i sin helhethar också präglat hittillsvarande agerande. Erfarenheter av dettaarbete och regeringens prioriteringar belyses i regeringens skrivelse Jäm-ställdhetspolitiken (skr. 1996/97:41, bet. 1995/96:AU8, rskr. 1996/97:155).Skrivelsen innehåller även ett avsnitt om jämställdhetsarbetet inom EU. Idetta avsnitt lyfts frågan om en jämnare könsfördelning i unionens institutio-ner fram, vilket aktivt verkar för.Utskottet vill även framhålla att regeringen aktivt driver jämställdhetsfrå-gorna i regeringskonferensen och har presenterat ett förslag hur den för-dragsmässiga grunden för unionens jämställdhetsarbete kan förstärkas.Det svenska förslaget innebär, genom ändringar i fördragens inledandemålsättningsartiklar, att främjandet av jämställdhet mellan kvinnor och mänanges som ett centralt mål för EU. Förslaget innebär även ett fördragsfästan-de av principen att jämställdhetsperspektivet skall beaktas i alla gemenska-pens aktiviteter. De förslag som läggs fram på olika områden skall präglas avett jämställdhetsperspektiv och en analys skall företas beträffande förslagenskonsekvenser för kvinnor respektive män. Vidare föreslås att nuvarandeartikel 119 om lika lön för lika arbete skall utvidgas till att omfatta ävenfrågor om lika villkor i arbetslivet och utgöra en rättslig grund för samarbeteinom jämställdhetsområdet i stort. I förslaget ingår även att likabehandlings-principen kompletteras med en uttrycklig bestämmelse om att positiv särbe-handling vid anställning och befordran är tillåten.Enligt utskottets uppfattning ligger det svenska agerandet väl i linje medde önskemål motionären framför.Utskottet kan konstatera att det irländska utkastet till ny fördragstext inne-håller ett avsnitt om jämställdhet som syftar till att förstärka fördraget påjämställdhetsområdet. Utskottet noterar avslutningsvis i denna del att rege-ringens bedömning är att det finns ett relativt brett stöd från medlemsländer-na för en sådan förstärkning.Därmed anser utskottet att motion U515 (kd) yrkande 8 är besvarad.Sysselsättning och arbetsmarknadspolitikI motion U515 (kd) yrkande 29 begärs ett tillkännagivande om att Sverigebör följa uppmaning att främja tillkomsten av nyatjänstearbeten som är riktade till hushållen och hemmen genom bl.a. sänktskatt. Ett motsvarande yrkande framställs i motion U15 (kd) yrkande 4(delvis).Skatteutskottet anför i sitt yttrande 1995/96:Sku4y följande med anledningav dessa motioner:Utredningen (Fi 1996:10) om förutsättningarna för tjänstesektorns utvecklinghar avlämnat betänkandet Skatter, tjänster och sysselsättning (SOU1997:17). Utredningen har lagt fram en rad förslag om skatteundantag somökar antalet sysselsatta i den hushållsnära tjänstesektorn. Utredningsförsla-gen är föremål för remissbehandling.Också Skatteväxlingskommittén har behandlat dessa frågor i sitt slutbetän-kande Skatter, miljö och sysselsättning (SOU 1997:11). En bred majoritet ikommittén, bestående av s-, c-, fp-, v-, mp- och kd-ledamöterna, anser att enväxling mellan miljö- och energiskatter och skatt på arbete kan vara ett vik-tigt redskap såväl i omställningen till ett mer ekologiskt hållbart samhällesom för att bekämpa arbetslösheten. De anser att förändringar av detta slagbör ske stegvis och med beaktande av vad som sker i omvärlden. Ledamöter-na från Moderata samlingspartiet har i en reservation framhållit en rad svå-righeter som är förenade med en skatteväxling men är i och för sig inte emotatt skatter och avgifter används i miljöpolitiken.Enligt skatteutskottets mening bör regeringens ställningstagande till de ak-tuella förslagen avvaktas. Utskottet avstyrker motionsyrkandena.Utrikesutskottet delar skatteutskottets uppfattning att regeringens ställnings-tagande till de aktuella förslagen bör avvaktas.Vidare har utskottet inhämtat att regeringens sysselsättningsprogram inne-håller åtgärder inom samtliga fem punkter i Essenprogrammet.När det gäller de indirekta lönekostnaderna används lönesubventioner in-om arbetsmarknadspolitiken som ett sätt att öka möjligheterna för främstlångtidsarbetslösa att erhålla ett arbete. Dessa subventioner är tidsbegränsadeoch riktade till individen men ej till företag. Vidare har utskottet inhämtat ai syfte att understödja en ekonomisk återhämtning har tidsbegränsade åtgär-der använts för att stimulera arbetsintensivt byggnadsarbete och s.k. grönaarbeten inom naturvård, vatten och avlopp, ekologisk omställning m.m.Ytterligare en åtgärd inom detta område är att momsen inom tu-rist/restaurangnäringen har sänkts för att stimulera en ökad efterfrågan inomdessa områden. Till skillnad från motionärerna har det däremot inte ansettsatt en sänkning av de indirekta lönekostnaderna, som ett generellt instrument,är ett effektivt sätt att öka sysselsättningen.Utskottet har inhämtat att regeringens uppfattning är att en ökad flexibilitetpå arbetsmarknaden främst åstadkoms genom att individens omställnings-förmåga stärks via utbildningsinsatser och annan aktiv arbetsmarknadspolitiksnarare än att arbetstagarnas position på arbetsmarknaden försvagas genomförsämrad anställningstrygghet.Regeringen har således, när det gäller Essenpunkterna för att förstärka sys-selsättningen inom EU, valt att lägga tonvikten på insatser som stärker indi-vidernas ställning på arbetsmarknaden och på en effektiv arbetsmarknads-politik, vilket utskottet välkomnar.Utskottet vill framhålla, liksom regeringen, att det är av vikt att positivalångsiktiga effekter på sysselsättningen uppnås men menar att de medel sommotionärerna anvisar som generella instrument inte är effektiva härvidlag.De önskvärda effekterna kan bättre uppnås med andra medel.Motionärerna åberopar även två betänkanden från so-cial- och arbetsmarknadsutskott. Utskottet vill erinra om att dessa betänkan-den utgör en del av EU:s beredningsprocess och av dialogen mellan parla-mentet å ena sidan och kommissionen och rådet å andra sidan. De har ingenbindande verkan när det gäller arbetsmarknadspolitiken i medlemsländerna.Till yttermera visso utgör frågor kring inkomstbeskattningens utformningoch nivåer nationell kompetens.Utskottet vill här framhålla att även arbetsmarknadspolitiken utgör natio-nell kompetens, och dess utformning och inriktning är således en angelägen-het som avgörs i de enskilda medlemsländerna. Utskottet ser ingen anledningatt ändra på detta förhållande och vill återigen framhålla, vilket gjorts tidigre i detta betänkande, att förstärkningen av sysselsättningsmålet i grundför-dragen, införandet av en övervakningsmekanism och en sysselsättnings-kommitté inte medför några förändringar härvidlag.Utskottet avstyrker därmed motionerna U515 (kd) yrkande 29 och U15 (kd)yrkande 4 (delvis).I motion U516 (s) yrkande 11 anförs att begreppet ökad flexibilitet på ar-betsmarknaden definieras som ett stärkande av individens resurser och möj-ligheter.Som utskottet ovan anfört är arbetsmarknadspolitiken utformad så att ökadflexibilitet främst uppnås genom att individens omställningsförmåga stärksgenom utbildningsinsatser, flyttstöd och annan aktiv arbetsmarknadspolitikoch ej genom att arbetstagarnas position på arbetsmarknaden försvagas ge-nom försämrad anställningstrygghet och låga löner. Den svenska strategininriktas på åtgärder av offensiv karaktär som både stärker individens kompe-tens och konkurrenskraft och underlättar ekonomins funktionsätt.Utskottet anser att ett tillkännagivande med anledning av vadmotionären anfört ej är erforderligt och betraktar därmed motion U516 (s)yrkande 11 som besvarad.Inre marknaden, fri rörlighetI motion U502 (m) yrkande 4 framhålls att den inre marknaden skapar godaförutsättningar för uthållig tillväxt och högt välstånd och menar att en hu-vuduppgift bör vara att verka för en union för företagande och arbete.Utskottet delar motionärernas uppfattning att arbetet med att säkerställa enväl fungerande inre marknad är en viktig del i ansträngningarna att uppnåhållbar tillväxt och högt välstånd. Utskottet delar också uppfattningen att deninre marknadens funktionssätt ytterligare bör förbättras. För ett litet ochexportberoende land är en väl fungerande inre marknad av största vikt.Utskottet anser vidare att det är viktigt att verka för ett förstärkt samarbetemellan unionens medlemsländer på sysselsättningsområdet. Regeringen harockså tagit till vara den möjlighet som den pågående regeringskonferensenerbjuder för att förstärka de fördragsmässiga grunderna för samarbetet inomdetta område, vilket har framgått tidigare i detta betänkande.Utskottet delar vidare motionärernas uppfattning att det inte är tillrådligtatt centralisera ansvaret för arbetsmarknadspolitiken, dvs. överföra ansvarettill EU-nivå. Utskottet vill i denna del återigen framhålla att det svenskaförslaget som presenterats i regeringskonferensen inte innebär någon föränd-ring vad gäller kompetensfördelningen mellan gemenskapen och medlems-länderna på det sysselsättningspolitiska området. Huvudansvaret kommerfortsättningsvis, liksom , att ligga på nationell nivå.Utskottet vill emellertid anföra att i den internationaliserade ekonomi somSverige har att verka i är det svårare för ett enskilt land att ensamt dren effektiv politik för att uppnå en varaktig tillväxt och en hög och hållbarsysselsättning. Mot den bakgrunden syftar de föreslagna förändringarna ochtilläggen i fördragen till att skapa en bättre grund för medlemsländernasgemensamma ansträngningar att bekämpa arbetslösheten, genom att förstärkade gemensamma målen om sysselsättning samt samordnings- och övervak-ningsmöjligheterna. Enligt utskottets uppfattning innebär ett vidare, och merstrukturerat, informations- och erfarenhetsutbyte mellan medlemsländernaförbättrade möjligheter att bekämpa arbetslösheten på gemenskapsnivå ochnationellt. De föreslagna förändringarna i fördragen skapar även bättre förut-sättningar för att uppnå en större samsyn mellan länderna, och därmed bättregenomslag för vidtagna åtgärder. Detta gäller särskilt om man, som föresla-gits från svensk sida, gemensamt fastställer vissa vägledande principer försysselsättningspolitiken. Ytterligare en positiv effekt av fördragsändringarnaär att samordningen mellan finans- och arbetsmarknadsministrarna förstärks idessa frågor.Motionärerna anser även att initiativet till en förstärkning av sysselsätt-ningsmålet i fördraget i stället borde ha varit ett initiativ till att bygga enunion för företagande och arbete. Utskottets uppfattning är att detta inte stårmotsättning till ambitioner på området. Åtgärder för att främjasysselsättningen innebär även åtgärder för att skapa goda förutsättningar förföretagande och inte minst för småföretagens tillväxt.Utskottet betraktar därmed motion U502 (m) yrkande 4 som besvarad.I motion U506 (m) yrkas att visumrutiner inom EU vad gäller medborgare itredje land borde förenklas.Socialförsäkringsutskottet anför i sitt yttrande 1996/97:SfU5y med anled-ning av denna motion att huvuddelen av viseringspolitiken ligger underartikel 100c i och utgör en del av gemenskapsrätten. Vissabeslut avseende viseringspolitiken fattas dock med stöd av avdelning VI iUnionsfördraget. Det senare gäller bl.a. villkor för utfärdande av en enhetligEU-visering.Utskottet framhåller vidare:Inom ramen för regeringskonferensen pågår ett arbete för att uppnå en över-enskommelse om bättre möjligheter för gemenskapen att agera vad gällerbl.a. Utskottet anser mot bakgrund härav att något utta-lande från sida angående viseringsfrågor inte bör göras innankonferensen avslutat sitt arbete. Utskottet kan också konstatera att i Scheng-enkonventionens artikel 10 stipuleras att en enhetlig visering skall införasoch gälla för samtliga avtalsslutande parters territorium. Utskottet anser medhänsyn till det anförda att något tillkännagivande med anledning av motionU506 inte är påkallat, och motionen avstyrks.Utrikesutskottet noterar socialförsäkringsutskottets bedömningar och vill försin del anföra att ett första steg mot en harmoniserad viseringspolitik gente-mot medborgare i tredje land utgör rådsförordningen 2317/95 av den 25september 1995. Den innehåller klargöranden av begreppet visering samt enförteckning över de tredje länder för vars medborgare medlemsstaterna skalltillämpa viseringsplikt. Det för EU:s medlemsländer gemensamma vise-ringsmärket, som varit i bruk , är ännu ett steg mot enharmonisering av viseringspolitiken, även om det fortfarande rör sig omnationella viseringar, dvs. viseringar som endast är giltiga för det medlems-land för vilka de utfärdats.I regeringens proposition Svensk migrationspolitik i ett globalt perspektiv(skr. 1996/97:25, bet. 1996/97:SfU5, rskr. 1996/97:80) har målet för vise-ringspolitiken angivits:Målet är att skapa så stor frihet som möjligt för rörelser över gränserna. Förnärvarande är det dock av invandringspolitiska skäl nödvändigt att upprätt-hålla krav på visering i förhållande till ett stort antal stater. viseringspolitik måste också harmoniseras med politiken i övriga EU-länder.Med det anförda avstyrker utskottet motion U506 (m).I motion U515 (kd) yrkande 59 framhåller motionärerna att den fria rörlighe-ten för varor behöver kompletteras med ett allt starkare konsumentskydd.Utskottet delar motionärernas uppfattning att konsumentskyddet på deninre marknaden är av stor vikt och vill framhålla att utan en väl fungerandeeuropeisk konsumentpolitik och ett högt utvecklat konsumentskydd riskerarkonsumenternas förtroende för EU-samarbetet att urholkas.Lagutskottet har i sitt betänkande 1996/97:LU13 behandlat kon-sumentpolitiska frågor innefattande även det svenska arbetet med konsu-mentfrågor inom EU. framhåller i betänkandet att det övergri-pande målet för arbete med konsumentfrågorna i EU om konsu-mentpolitiken skall vara att ge konsumenterna en stark ställning på markna-den, att främja konsumenternas intressen och inflytande i ett integrerat Euro-pa och att kunna bibehålla och utveckla nivån på svensk konsu-mentpolitik. konstaterar att den grundsyn på konsumentpoliti-kens syfte som gett uttryckt för konsumentpolitiskabeslut också ligger till grund för arbetet inom EU.Vidare anför lagutskottet i betänkandet att regeringen i sin skrivelse1995/96:181 om konsumentpolitiken i EU särskilt framhållit att börverka för att konsumenterna och deras organisationer får ökade möjlighetertill inflytande i omnämner även att regeringen har utfäst sig (skr. 1995/96:30,bet. 1995/96:UU13. 199) att vid regeringskonferensen verka för ett ökatkonsumentinflytande och att det skall vara ett uttryckligt mål för gemenska-pens konsumentpolitik att utveckla sådana produktions- och konsum-tionsmönster som minskar påfrestningarna på miljön och bidrar till en lång-siktigt hållbar utveckling.Utrikesutskottet vill för sin del anföra att det irländska utkastet till ny fördragstext innehåller förslag till förändringar i artikel 129a om konsument-politiken samt i artikel 100a.3 om de gemensamma institutionernas hänsyntill miljö- och konsumentskydd vid beredning av beslut på den inre markna-dens område. De föreslagna förändringarna syftar, enligt det irländska för-slaget, till att tydligare ange målet att främja konsumenternas intressen samtatt ytterligare betona skyddet av konsumenternas intressen vid utformningenoch genomförandet av gemenskapens övriga politik.Med vad som ovan anförts betraktar utskottet motion U515 (kd) yrkande 59som besvarad.Ekonomiska och monetära unionenSyftet med upprättandet av en ekonomisk och monetär union är att kunna tatill vara och förverkliga de fördelar som den inre marknaden erbjuder.Finansutskottet framhåller inledningsvis i sitt yttrande 1996/97:Fiu3y attskrivelsen utgör en del av regeringens informationsplikt gentemot riksdagenavseende samarbetet i EU. Utskottet följer också arbetet i EU på flera andrasätt, bl.a. utfrågningar i aktuella frågor med företrädare för regeringen.I motion U14 (fp) yrkande 7 betonas fördelarna med ett svenskt deltagande idet tredje steget i EMU och att bör vara med från starten . Imotion U516 (s) yrkande 4 anförs att även fördragsändringar gällande EMUbör kunna tas upp vid regeringskonferensen, och i motion U11 (v) yrkande 6framhålls att frågan om en förändring av grundvillkoren för EMU och kon-vergenspolitiken bör tas upp vid regeringskonferensen. I motion U516 (s)yrkande 5 anförs att bör förbehålla sig rätten att stå utanför denekonomiska och monetära unionen.Med anledning av motionerna framhåller finansutskottet i sitt yttrandeföljande:Utskottet har tidigare behandlat frågor om EMU och dess tredjesteg. Utskottet vill erinra om att i regeringens skrivelse 1995/96:30 framhölls att EMU inte är tänkt att bli ett ämne vidregeringskonferensen. Utskottet avstyrkte i samband med behandlingen avskrivelsen motionsyrkanden om att vid regeringskonferensen bordeställa krav på att kunna ställa sig utanför den monetära unionen(1995/96:FiU3y).I oktober 1995 gavs en kommitté uppdraget att utreda konsekvenserna av eneventuell svensk anslutning till den tredje etappen av den ekonomiska ochmonetära unionen. Utredningen, som antog namnet , pre-senterade sitt betänkande, och EMU (SOU 1996:158), i november1996. Utöver huvudbetänkandet har kommittén tagit fram 21 underlagsrap-porter. Betänkandet sändes ut på remiss till en vid krets intressenter. Re-missyttrandena har publicerats (Ds 1997:22). Betänkandet och remissvarenskall tjäna som underlag för regeringens och ställningstaganden ifrågan.Utskottet har tidigare erinrat om att i medlemskapsförhandlingarnadeklarerade att ett slutligt svenskt ställningstagande avseende övergången tillden tredje etappen av EMU kommer att göras i ljuset av den fortsatta ut-vecklingen och i enlighet med fördraget. Beslutet om skall delta skallfattas av . Utskottet har inte sett anledning attförorda en annan beslutsordning (1995/96:FiU1, 1995/96:FiU10,1996/97:FiU1).Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning.Utrikesutskottet noterar vad finansutskottet anfört. betraktardärmed motion U14 (fp) yrkande 7 som besvarad. Motionerna U516 (s)yrkandena 4 och 5 och U11 (v) yrkande 6 avstyrks.Enligt motion U516 (s) yrkande 10 bör unionen ompröva den stabiliserings-politiska linje som bedrivs, och i motion U11 (v) yrkande 3 anförs att Sveri-ge bör verka för en genomgripande förändring av unionens ekonomiskapolitik.Finansutskottet anför följande med anledning av de nämnda motionerna:Beträffande den ekonomiska politiken vill utskottet erinra om att harprioriterat sysselsättningsfrågan högt i regeringskonferensen. harföreslagit att en särskild avdelning om sysselsättning skrivs in i fördraget.Vid chefsförhandlarmötet offentliggjorde ett text-förslag om sysselsättning. Till Europeiska rådets möte i i december1996 presenterade det irländska ordförandeskapet ett sammanhållet förslagtill nytt fördrag. Ordförandeskapets förslag innehöll en text om sysselsättningsom har många likheter med det svenska förslaget. Bland annat föreslogs enny avdelning i fördraget om sysselsättning.De krav på sunda statsfinanser som ställs inom ramen för samarbetet inomEU ligger i linje med de mål som gäller för den svenska ekonomiska politi-ken. Den ekonomiska politiken har måst inriktas på attskapa budgetbalans. Saneringen av de svenska offentliga finanserna har letttill ett markant ökat förtroende för den svenska ekonomiska politiken både iSverige och internationellt. Offentliga finanser i balans bidrar till lägre ränoch ger utrymme för tillväxt och ökad sysselsättning.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motionerna U11 (v) yr-kande 3 och U516 (s) yrkande 10 bör avstyrkas.Utrikesutskottet har ingen annan mening än den som finansutskottet anfört.Utrikesutskottet avstyrker därmed motionerna U516 (s) yrkande 10 och U11(v) yrkande 3.I motion U11 (v) yrkande 4 hävdar motionärerna att deltagande istabilitets- och tillväxtpakten borde ha föregåtts av information till finansutskottet och samråd med i framhåller i sitt yttrande till utrikesutskottet att stabilitetoch tillväxtpakten bland annat innebär att de medlemsstater som inte deltar ivalutaunionen skall lämna konvergensprogram. Regeringen presenterade ijuni 1995 ett konvergensprogram. Företrädare för regering-en diskuterade programmet både i finansutskottet och i . I pro-grammet angavs att regeringen skulle göra en avstämning varje halvår medbörjan . Avstämningar har gjorts i samband med propositionerna1995/96:25 (tillväxtpropositionen), 1995/96:150 (ekonomiska vårpropositio-nen), 1996/97:1 (budgetpropositionen) samt 1996/97:150 (ekonomiska vår-propositionen), framhåller finansutskottet vidare och konstaterar att riksda-gen således löpande har erhållit information om konvergenspro-gram.Utskottet anför vidare att det inte kan dela motionärernas uppfattning attstabilitets- och tillväxtpakten hotar att binda ekonomis-ka politik. Kraven på sunda statsfinanser ligger väl i linje med svensk tradi-tion. Beträffande regeringens kontakter med rörande stabilitets-och tillväxtpakten har utskottet inga invändningar. Regeringen har i dennafråga uppfyllt sina åtaganden enligt riksdagsordningen, menar finansutskot-tet, och förutsätter att regeringen även fortsättningsvis redovisar avstämning-arna av konvergensprogrammet för riksdagen.Med det anförda avstyrker finansutskottet motion U11 (v) yrkande 4.Utrikesutskottet noterar finansutskottets bedömning och avstyrker motionU11 (v) yrkande 4.I motion U11 (v) yrkande 5 anförs att alternativet utanförskap bör både ana-lyseras och förberedas inför ett beslut om ett eventuellt svensk deltagande idet tredje steget i framhåller - liksom regeringen i skrivelsen - att starten avden tredje etappen av EMU medför behov av anpassningar och åt-gärder oavsett om deltar i detta samarbete eller inte. För att Sverigeskall ha en reell valmöjlighet vad gäller medlemskap i valutaunionen måstede praktiska förberedelserna ha kommit i gång innan tar ställning. Iaugusti 1996 beslöt regeringen att det inom skulleinrättas en samordningsfunktion med uppgift att koordinera euroförberedel-serna, anför utskottet vidare. Den första fasen av arbetet har redovisats idepartementspromemorian Praktiska euroförberedelser i (Ds1997:9). Enligt departementspromemorian skall förberedelsearbetet bedrivaspå ett sätt som skapar möjligheter att delta men som inte inskränker möjlig-heterna att stå utanför valutaunionen.Finansutskottet anser att motion U11 (v) yrkande 5 bör avstyrkas.Utrikesutskottet delar finansutskottets bedömning och avstyrker motion U11(v) yrkande 5.Enligt motionärerna bakom motion U11 (v) yrkande 15 kan regeringen inteanses ha fullt mandat att ta beslut om deltagande i EMU:s tredje steg utan attförst ha förankrat beslutet i en rådgivande folkomröstning. Även i motionU12 (mp) yrkande 1 anförs att frågan om svenskt deltagande i EMU:s tredjesteg är så viktig att den bör avgöras av en folkomröstning.Konstitutionsutskottet anför i sitt yttrande 1996/97:KU8y med anledningav dessa motioner följande:Riksdagen skall ta ställning till frågan om svenskt deltagande i tredje etappenav EMU . För att ett deltagande skall vara praktiskt möjligt frånstarten måste förberedelserna ha inletts före riksdagsbeslutet. Rege-ringen betonar i skrivelsen att det är angeläget att dessa praktiska förberedelser görs på ett sätt som inte inskränker möjligheter att välja om viskall delta eller stå utanför.En folkomröstning om svenskt deltagande i föreslås i motionerna U11yrkande 15 av och U12 yrkande 1 av . Utskottetvill erinra om att i medlemskapsförhandlingarna deklarerade att ettslutligt svenskt ställningstagande avseende övergången till den tredje etappenav EMU kommer att göras i ljuset av den fortsatta utvecklingen och i enlig-het med fördraget. Regeringen anförde att beslutsprocessen i införövergången från fas två till fas tre är en intern svensk angelägenhet. Beslutetom skall ta detta steg skall fattas av . har tidiga-re ställt sig bakom denna ordning. Enligt utskottet finns ingen anledning attändra ordningen att skall fatta beslutet om deltagande i EMU:stredje fas.