bet · GK01NU11 · 1997-05-20 00:00:00 — Frågor om mätning m.m. på elmarknaden 1996/97NU11ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1996/97:85 om frågor om mätning m.m. på elmarknaden,dels två motioner som har väckts med anledning av propositionen,dels - delvis - en motion som har väckts med anledning av proposition1996/97:84 om en uthållig energiförsörjning,dels - helt eller delvis - fyra motioner från allmänna motionstiden. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att ett s.k. takpris på 2 500 krför timregistrerande mätutrustning och dess installation skall införas den 1juli 1997. Det är, enligt utskottets mening, angeläget att de småelkonsumenterna inte upplever kostnaderna för timmätning som ett hinder föratt delta i den fria elmarknaden. anser utskottet att det är avstort värde att timmätningskravet kan bibehållas. Utskottet klargör att dettakpris som skall gälla är inklusive mervärdesskatt.Samtliga motionsyrkanden som behandlas i betänkandet avstyrks av utskottet.Därvid hänvisas till bl.a. det uppföljningsarbete i fråga omelmarknadsreformen som nätmyndigheten vid , svenska kraftnätoch har i uppdrag att bedriva, liksom till av regeringenaviserade utredningsuppdrag. I en reservation (mp) begärs ett tillkännagivandeav om de små elproducenternas situation, om principerna förprissättningen på el, om s.k. grön el och om särskilda direktiv förelmarknaden. I en annan reservation (v, mp) föreslås att skallanmoda regeringen att vidta åtgärder så att den rörliga kostnadens andel avden totala elkostnaden ökas. I proposition 1996/97:85 föreslås att antar regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1902:71 s. 1), innefattande vissa bestämmelser omelektriska anläggningar.Lagförslaget återges i bilaga. De motioner som väckts med anledning av proposition 1996/97:85 är följande:1996/97:N39 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om möjlighet för småelproducenter att sälja el till lokala konsumenter.1996/97:N40 av m.fl. (v) vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att gekonsumenter med låg förbrukning av el en reell möjlighet att påverka sintotala elkostnad,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attelmarknaden bör anpassas till programmet för "en uthållig (energi(försörj-ning".Den motion som väckts med anledning av proposition 1996/97:84 och sombehandlas här är1996/97:N27 av m.fl. (mp) såvitt gäller yrkandet (24) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt vidta åtgärder för att lösa problemen med de små elproducenternaskonkurrenssituation på den avreglerade elmarknaden.De motioner från allmänna motionstiden som behandlas här är följande:1996/97:L713 av m.fl. (mp) såvitt gäller yrkandena attriksdagen20. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attKonsumentverket i samverkan med bör undersöka konsekvenserna förkonsumenterna och miljön av avregleringen av elmarknaden,21. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attKonsumentverket bör uppmuntra energiföretagens rutiner som tar till varakonsumenternas engagemang för att spara elenergi.1996/97:N417 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om elbolagens högadistributionsavgifter och behovet av billigare mätutrustning för hushållenefter norsk modell.1996/97:N418 av m.fl. (m, c, fp, kd) vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag syftande till att undanröja dekonkurrensstörningar som skapas av de kommunala bolag som bedriverenergidistribution och elinstallationsverksamhet, i enlighet med vad somanförts i motionen.1996/97:N420 av m.fl. (mp) såvitt gäller yrkandena att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omnödvändigheten av att få en prissättning på el som tar riktig hänsyn tillexterna effekter,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att tabort undantagsreglerna för etablerade "stora och viktiga industrier",3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attelprissättningen enbart bör baseras på förbrukad elenergi, dvs. inga fastaavgifter skall förekomma utöver anslutningsavgift,4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om atttimmätningskravet i nuvarande lagstiftning bör utgå och att lagförslaget istället bör inkludera den norska modellen med normalförbrukningskurvor,5. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tydliginformation om vilka kraftproducenter som kan tillhandahålla grön el,6. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attinföra tydliga direktiv för elmarknaden för att garantera konkurrensen ochsamtidigt främja energihushållning. BakgrundRiksdagen beslöt om ny ellagstiftning (prop. 1994/95:222, bet.1995/96:NU1), vilken trädde i kraft . Lagstiftningen innebäratt konkurrens införts i handeln med el, vilket skapar förutsättningar för enökad pris- och kostnadspress i elförsörjningen och i princip en ökad valfrihetför elkonsumenterna. En huvudprincip i den nya lagstiftningen är att det skallvara en klar boskillnad mellan å ena sidan produktion och försäljning av eloch å andra sidan överföring av el (nätverksamhet).Den som har nätkoncession är skyldig att ansluta alla leverantörer somönskar det till nätet och att överföra el på skäliga och icke-diskriminerandevillkor. Skäligheten i nättariffer och andra överföringsvillkor kan granskasav nätmyndigheten vid () ochslutligen prövas i domstol.Ellagstiftningens bestämmelser om leveranskoncession syftar till att gekonsumenter med låg elförbrukning ett särskilt skydd. I varje område skall detfinnas en leverantör av el som har leveranskoncession. Den som har sådankoncession är skyldig att leverera el för normala förbrukningsändamål tillalla konsumenter inom området som inte väljer en annan leverantör av el.Konsumenten är således garanterad leverans av el till priser som kan prövas avnätmyndigheten.Affärsverket har som systemansvarig myndighet detövergripande ansvaret för att elektriska anläggningar samverkar driftsäkertinom landet, och att nätet utnyttjas på ett rationellt sätt, så att detkontinuerligt råder balans mellan produktion och förbrukning av el. Det ärockså en uppgift för att förvalta och driva det svenskastamnätet och de statligt ägda utlandsförbindelserna.Näringsutskottet underströk i samband med införandet av den nyalagstiftningen (bet. 1995/96:NU1) vikten av en skärpt uppföljning ochövervakning av elmarknadens utveckling. har regeringens uppdrag att isamråd med och redovisa sinaerfarenheter av utvecklingen på elmarknaden. och Svenska kraftnätredovisade sina erfarenheter i rapporten påelmarknaden, och lämnade en motsvarande uppföljning irapporten elmarknaden?Större delen av elleveranserna sker fortfarande i enlighet med avtal somingicks före lagändringarna . med detnya regelverket har av den svenska elkonsumtionen upphandlats ikonkurrens - främst av större elförbrukare. Med dagens mätkostnader är det iallmänhet inte lönsamt för små kunder att upphandla el i konkurrens. Tillgångtill billiga mätsystem är därför en förutsättning för att konsumenter med lågelförbrukning skall ha något ekonomiskt utbyte av att utnyttja deförutsättningar som ges genom den nya ellagstiftningen. och Svenskakraftnät har haft regeringens uppdrag att utreda och föreslå åtgärder för attåstadkomma billiga mätsystem m.m. Uppdraget redovisades i rapportenFri elmarknad för alla, vilken har remissbehandlats. I rapporten föreslås attavräkningen av elleveranser till hushållskunder och andra konsumenter med lågelförbrukning inte längre skall grundas på timvis mätning, utan i ställetberäknas med hjälp av s.k. typkurvor (schablonavräkning), liknande det systemsom finns i Norge.PropositionenRegeringen gör bedömningen att systemet med timvis mätning och avräkning börbehållas för de kunder som köper el från annan än leveranskoncessio-nären. Detanses dock viktigt för elmarknadens utveckling att det uppnås sänkta kostnaderför mätning så att fler konsumenter kan delta i elhandeln. Regeringen föreslårdärför att en ny lagregel skall införas i den s.k. ellagen (1902:71 s. 1).Enligt denna bestämmelse skall nätföretagen få debitera konsumenter med lågelförbrukning högst för kostnader för timregistrerande mätutrustningoch dess installation (s.k. takpris). Med ett takpris kan kravet på timvismätning behållas för de konsumenter som väljer annan elleverantör änleveranskoncessionären, framhåller regeringen.Omregleringen av elmarknaden är en av efterkrigstidens störstaenergipolitiska reformer, sägs det i propositionen. Det är ännu för tidigt attgöra en samlad utvärdering av reformen, vars mål bl.a. är att öka valfrihetenför elkonsumenterna. anförde i ett betänkande omvissa kompletteringar till elreformen (bet. 1995/96:NU20) att bästahushållning och största möjliga effektivitet uppnås i systemet vid mätning avden verkliga förbrukningen, erinras det om i propositionen. Kravet på timvismätning och dygnsvis rapportering av elförbrukningen syftar till att skapaförutsättningar för ett effektivt utnyttjande av elsystemet.En slutsats i den tidigare nämnda rapporten elmarknad för alla frånNUTEK och , liksom i en rapport från - Åtgärder för att åstadkomma billigare fjärravläsning avelmätare, är att det nu sker en snabb systemutveckling på kommersiella grundernär det gäller teknik för mätning och för kommunikation av mätinformation.Vissa remissinstanser har, beträffande den förstnämnda rapporten, anfört attkonsekvenserna av den föreslagna metoden för schablonavräkning bör analyserasytterligare. Det gäller särskilt de ekonomiska effekterna för deelleverantörer som har leveranskoncession. Regeringen aviserar att ochSvenska kraftnät skall ges i uppdrag att i samråd med företrädare förelbranschen ytterligare utreda förutsättningarna för ett system medschablonavräkning vid leverans till konsumenter med låg elförbrukning.Ett system för schablonavräkning kan, enligt regeringen, införas först pånågra års sikt. För att på kort sikt ge fler konsumenter möjlighet att delta ihandeln med el föreslår regeringen därför, som redan beskrivits, att det skallsättas ett tak för kostnaden för timregistrerande mätutrustning för små kunderoch att en bestämmelse härom skall införas i ellagen (2 § 10 mom.) Denföreslagna regleringen om takpris omfattar såväl kostnaden för mätutrustningsom för dess installation.För att säkerställa en fortsatt prispress på mätutrustning bör takprisetbestämmas till en nivå som motsvaras av vad timvis registrerande utrustningför närvarande kostar att köpa på marknaden vid en effektiv upphandling, anförregeringen. Kostnaderna för timregistrerande mätutrustning har sjunkit desenaste åren, och de bedöms minska ytterligare som en följd av bl.a. dentekniska utvecklingen, sägs det. Denna utveckling bör påskyndas genom åtgärdersom leder till ökade försäljningsvolymer och ökad konkurrens mellantillverkare av mätutrustning, anser regeringen.Genom att bestämma takpriset till en nivå som ligger nära marknadspriset förtimregistrerande mätutrustning och dess installation undviks, enligtregeringen, att stora kostnader för mätutrustning övervältras på dekonsumenter som inte vill delta i en öppen elhandel. Regeringen föreslår, somtidigare nämnts, att det takpris som tills vidare skall gälla sätts till 2 500kr. Vidare aviseras att och skall ges i uppdrag attfölja utvecklingen inom området och föreslå lämpliga åtgärder för attunderlätta för konsumenter med låg elförbrukning att upphandla el. I uppdragetskall också ingå att lämna förslag till ändring av takpriset förtimregistrerande mätutrustning.Regeringens förslag innebär alltså att kravet på timvis mätning bibehållsför de konsumenter som väljer en annan leverantör än leveranskoncessionären.Införandet av ett takpris anses därför vara en för elsystemet mindreingripande åtgärd än ett införande av schablonavräkning. Ett takprissystemkräver inte heller någon förändring av den balansavräkningsmodell somtillämpas . Genom att behålla kravet på timvis mätningtillgodoses också behovet av ett effektivt utnyttjande av elsystemet, anserregeringen och anför att en effektiv användning av energi är en förutsättningför ett ekologiskt uthålligt energisystem.Bestämmelsen om takpris föreslås träda i kraft . Förslagetär, enligt regeringens uppfattning, av sådan beskaffenhet att Lagrådetshörande skulle sakna betydelse, varför något yttrande från Lagrådet inte harinhämtats.MotionernaRiksdagen bör hos regeringen begära förslag som syftar till att undanröja dekonkurrensstörningar som skapas av kommunala bolag som bedriver bådeenergidistribution och elinstallationsverksamhet, anförs det i motion1996/97:N418 (m, c, fp, kd). Kommunalt ägda nätbolag erbjuder tjänster inomelinstallationsverksamhet, med dithörande materialförsäljning, i konkurrensmed privata entreprenörer och företag, säger motionärerna och anser att riskenför konkurrenssnedvridning därmed är påtaglig. I många fall ger prissättningeninte ens utrymme för företagsmässig kostnadstäckning, vilket har belysts t.ex.av (SOU 1995:105), sägs det. En annan viktigfaktor är, enligt motionärerna, att ett kommunalt nätbolag som bedriverenergidistribution gör detta i egenskap av lokal myndighetsutövare som direktberör de privata elinstallationsföretagen, eftersom elinstallatören har sinbehörighet registrerad hos det aktuella kommunala bolaget. Elinstallatörernaskall vidare för- och efteranmäla installationsarbeten till det berördakommunala bolaget. Därefter är det samma kommunala nätbolag som besiktigarelinstallatörens arbete, påpekar motionärerna. De hävdar att de privataelinstallatörerna upplever att de är i en beroendeställning till de kommunalanätbolagen, vilket bidrar till att de undviker att agera då de utsätts förosund konkurrens från kommunala nätbolag. Ytterligare faktorer som förskjuterkonkurrensförhållandena är att ett kommunalt bolag har tillgång till t.ex.kommunal borgen, menar motionärerna. Vetskapen om detta finns ileverantörsledet, vilket, enligt motionärerna, leder till att kommunalt ägdaenergidistributörer kan förhandla sig till förmånligare inköpsvillkor än vadprivata entreprenörer kan. Kommunala bolag som bedriver bådeenergidistribution och elinstallationsverksamhet skapar sålunda allvarligakonkurrensstörningar på marknaden, anser motionärerna och föreslår att dennatyp av blandad myndighetsutövning och näringsverksamhet skallförbjudas och att den kommunala näringsverksamheten skall avvecklas.I motion 1996/97:N417 (fp) föreslås att skall göra etttillkännagivande om elbolagens höga distributionsavgifter och behovet avbilligare mätutrustning enligt norsk modell. Med hänvisning tilldistributionsavgifternas nivå inom förordar motionären attdet skall prövas om man i , liksom det gjorts i , kan frångåkravet på timmätning. Eldistributören och elleverantören kan - förutsatt attde är samma bolag - gå skadeslösa ur en konkurrenssituation genom att ta uteventuella förluster från elförsäljning på distributionsavgiften, hävdarmotionären. Han menar att ett system med oskäligt höga fasta elavgifter ocksåger inlåsningseffekter för de hushåll som vill byta elbolag. Uttaget av högadistributionsavgifter från vissa elföretags sida kan inte anses vara iöverensstämmelse med intentioner med reformen om avregleringen avelmarknaden, anför motionären.Riksdagen bör göra tillkännagivanden dels om att konsumenter med lågförbrukning av el skall ges en reell möjlighet att påverka sin totalaelkostnad, dels om att elmarknaden bör anpassas så att den främjar en minskadelanvändning, anförs det i motion 1996/97:N40 (v). Propositionen visar attVänsterpartiets farhågor för att den omreglerade elmarknaden främst skullegynna större elkonsumenter var riktiga, säger motionärerna. De menar attvarken schablonavräkning eller ett takpris på mätutrustningen kommer att gekonsumenter med låg elförbrukning en reell möjlighet att sänka sinaelkostnader. Det finns, enligt motionärerna, två avgörande motiv för att göradet möjligt och reellt intressant för denna kundgrupp att delta aktivt på denomreglerade elmarknaden - dels är det av intresse att denna grupp kan minskasina elkostnader, dels är det viktigt att gruppen ser det som meningsfullt attspara el. Enda sättet att få konsumenter med låg elförbrukning att deltaaktivt i handeln med el är att öka den rörliga kostnadens andel avtotalkostnaden, anför motionärerna. De anser att principen om att elleveranserskall ligga i ett bolag skilt från nätbolaget inte får utgöra ettoöverstigligt hinder, utan att det viktiga måste vara att få en fungerandeelmarknad där alla kundgrupper har ett intresse av att delta och där det finnsstarka motiv för elsparande.Riksdagen bör vidta åtgärder så att det blir möjligt för små elproducenteratt sälja el till lokala konsumenter, anförs det i motion 1996/97:N39 (mp).Det finns i ett antal kooperativa föreningar som äger och drivervindkraftverk och som säljer, eller avser att sälja, elkraften direkt tillsina medlemmar, konstaterar motionären. Detta upplägg förutsätter emellertidatt föreningens medlemmar också kan köpa el från annan leverantör, i praktikenleveranskoncessionären. Kravet på timmätning blir därmed förmodligentillämpligt, säger motionären. Hon anser att kostnaden för mätaren - även meden takkostnad på - blir alldeles för hög och att det kooperativakonceptet därför inte kan genomföras. Med mindre ändringar i förordningen ommätning och rapportering av överförd el (1995:1179) skulle det bli möjligt fören liten elproducent att sälja el till små, lokala konsumenter, somdessa köper el från leveranskoncessionären, om den senare tar det ekonomiskabalansansvaret, anför motionären Hon föreslår att skall geregeringen i uppdrag att vidta nödvändiga åtgärder för att uppnå detta.I motion 1996/97:N27 (mp) föreslås att skall anmoda regeringen attsnarast vidta åtgärder för att lösa problemen med de små elproducenternaskonkurrenssituation på den avreglerade elmarknaden. Avregleringen avelmarknaden och uppdelningen mellan nätbolag och elhandelsbolag har lett tillatt små producenter kommit i kläm, anför motionärerna. De anser att den nyaellagstiftningen inte har fungerat som avsåg. För att småelproduktionsanläggningar skall kunna byggas ut snabbt måste små oberoendeelproducenter få rimliga möjligheter att konkurrera och inte vara utlämnade åtde stora kraftbolagens godtycke och delvis motstående intressen, sägermotionärerna. De förutsätter att regeringen vidtar åtgärder så attproblemen för de små elproducenterna kan lösas. Därvid borde särskilt beaktasmöjligheten att införa någon form av system som garanterar de småproducenterna rimliga avräkningspriser.I motion 1996/97:N420 (mp) föreslås att skall göratillkännagivanden i en rad avseenden - om nödvändigheten att få enprissättning på el som tar riktig hänsyn till externa effekter, om att upphävaundantagsregler för större industrier, om att elprissättningen enbart börbaseras på förbrukad elenergi, dvs. inga fasta avgifter skall förekomma utöveranslutningsavgift, om att timmätningskravet i nuvarande lagstiftning bör utgåoch att lagförslaget i stället bör inkludera den norska modellen mednormalförbrukningskurvor, om tydlig information om vilka kraftproducenter somkan tillhandahålla s.k. grön el samt om att införa tydliga direktiv förelmarknaden för att garantera konkurrensen och främjaenergihushållning. Avregleringen av elmarknaden har inte givit tillräckligaförutsättningar för en väl fungerande elmarknad, anför motionärerna. Dehänvisar (1) till att hushållsabonnenterna har fått kraftigt höjda elpriser,(2) till att kraftbolagen har höjt den fasta eltaxan kraftigt medan denrörliga har sänkts, vilket medför att hushålls-abonnenterna har småmöjligheter att sänka elkostnaderna och att incitament för sparande saknas,(3) till att systemet med ?privatiserade vinstmöjligheter? har fortsatt, medankostnaderna för miljöskador, hälsoeffekter, samhällsrisker och utsläpp drabbarsamhället i stort. De gällande skatterna och priserna på energi innebär attvattenkraften subventionerar kärnkraften, hävdar motionärerna och anser attdet är angeläget att få en prissättning på el som tar riktig hänsyn tillexterna effekter och som gagnar sparande och ger alla samma möjlighet attvälja el, vilket skulle innebära en omfördelning av energiskatterna och engenerell höjning av energipriserna. ligger, enligtmotionärerna, elpriser under de flesta andra länders, vilket bl.a.inneburit att åstadkommit avsevärt mindreenergieffektivisering och energibesparing än andra länder. Motionärernaföreslår vidare - i syfte att ge ytterligare incitament till energibesparing -att den fasta eltaxan skall slopas helt eller minimeras, så att minskadenergianvändning ger så stor ekonomisk som möjligt för konsumenten.Avregleringen av elmarknaden gjorde det teoretiskt möjligt förenergikonsumenten att själv välja elleverantör, konstaterar motionärernavidare. Kravet på timmätning av elförbrukningen leder dock till storakostnader för den hushållskonsument som vill byta leverantör. Till dess attkostnadseffektiv mätutrustning som kan användas av alla konsumenter tagitsfram anser motionärerna därför att timmätningskravet bör utgå och att dennorska modellen med normalförbrukningskurvor bör införas. Det är inte entydigtvad begreppet grön el innefattar, säger motionärerna vidare. De anser att detär viktigt att konsumentintressena värnas och att det därför måste finnastydlig information om vilka kraftproducenter som kan tillhandahålla grön el.Eftersom marknaden är generellt kortsiktig i sina reaktioner och därföroförmögen att ta ansvar för en långsiktigt hållbar utveckling som leder tilljämlikhet och överlevnad, måste det politiska systemet ingripa så attleverantörernas naturliga önskan att öka användningen av energi motverkas medtydliga direktiv, anför motionärerna. Dessa direktiv borde bl.a. innefattaföljande: nya energi- och elförbrukningsprognoser bör byggas på en energiplansom förutsätter en successiv minskning av energianvändningen, elproducenteroch nätoperatörer skall basera sin prissättning enbart på förbrukad elenergioch inga fasta avgifter utöver anslutningsavgift skall förekomma, systemet medleveranskoncessioner bör utredas med sikte på att ansvaret för mätningen(inkl. mätutrustningen) skall ingå i nätoperatörens skyldighet, frågan ombalansansvaret för små leverantörer (t.ex. innehavare av vindkraftverk) börutredas i syfte att underlätta deras möjlighet att leverera el, småskaligaelproducenter skall ges rimliga villkor och möjligheter att konkurrera med destora elbolagen samt nätverksamhet skall bedrivas i juridiskt friståendeföretag som inte får vara dotterföretag till elproducenter.I motion 1996/97:L713 (mp), slutligen, anförs att bör göra etttillkännagivande om att i samverkan med skall ges iuppdrag att undersöka konsekvenserna för konsumenterna och miljön avavregleringen av elmarknaden. Vidare föreslås att skallanmodas att uppmuntra energiföretagens rutiner som tar till varakonsumenternas engagemang för att spara elenergi. Någon motivering tillyrkandena lämnas inte i motionen.Vissa kompletterande uppgifterTakprisetFrån Närings- och har påpekats en oklarhet ipropositionen beträffande takpriset. I propositionen anges inte uttryckligenom det angivna takpriset på är inklusive eller exklusivemervärdesskatt. I och Svenska kraftnäts - till vilken det hänvisas i den del av propositionen (s. 17) därregeringen redovisar sina resonemang avseende nivån på takpriset - användspris exklusive mervärdesskatt. Med utgångspunkt från detta skulle det ipropositionen angivna priset kunna tolkas som pris exklusive mervärdesskatt.Enligt gällande riktlinjer för hur pris skall redovisas bör dock ett angivetpris inkludera mervärdesskatt. I prisinformationslagen (1991:601) anges hurprisinformation skall lämnas. Priset skall inbegripa mervärdesskatt, sägs deti 5 §.