bet · GL01SfU6 · 1997-11-18 00:00:00 — Vi gjorde det när vi fick över polisensuppgifter i ytterligare en omorganisation där vi hämtade in ytterligare 9,5miljoner i overheadkostnader. finns det inte mer att ta. Jo, det finns litetgrand. Nämligen de 6 miljoner som är direkt förknippade med den administrationsom vi har med integrationsverksamheten.Utöver de 15,8 miljonerna har vi fått ett ytterligare sparkrav ibudgetpropositionen. Det är något som drabbar alla myndigheter, nämligenprisnedräkningar. Det är på 16 miljoner. Utöver det vill regeringen ta 4miljoner från vår budget för att lägga på . Det innebär totaltett sparkrav på 36,3 miljoner på en budget på 500 miljoner. De pengarna kan vibara hämta hem genom att spara i prövningsverksamheten. Det är den endaverksamhet vi har kvar. Det innebär att vi måste dra ned prövningsverksamhetenmed . Konsekvensen av det blir naturligtvis utan tvekan längrehandläggningstider i asylärenden, i andra tillståndsärenden och imedborgarskaps-ärenden.Ordföranden: Hur stor budget har du sammanlagt?Lena Häll : 506 miljoner har vi . Det är den relationen. MikaelSjöberg sade tidigare att gränssnittsfrågan inte är avgjord mellanInvandrarverket och den nya integrationsmyndigheten. Det är riktigt. Det finnsinte i detalj avgjort vare sig i utredningen möjligheter eller någonannanstans, utan det skall göras i . Men i praktiken ärden avgjord, eftersom regeringen har tagit resurserna för oss. Vi har ingapengar kvar till att göra någonting av det som vi gör inom det härområdet.Ordföranden: (): har tyvärr avvikit, och det varinte föranmält. Det var litet synd. Flera har kopplat detta tilljämställdhetsper-spektivet, och framför allt har gjort mycket brajämförelser. Det vill jag stanna kvar litet grand vid. Om vi går tillbaka någraårtionden skulle vi i den debatt vi nu för bara kunna byta ordet invandrareeller icke-svenska mot kvinnor. Det var samma diskussion. Man skulle sekvinnornas kompetens, och för att hela samhället skulle berikas mer skulle manta till vara kvinnorna, osv.Vi har en arbetsrättslig lag, jämställdhetslagen. Vi har där inte någotstort verk som skall följa upp den, utan man har valt att tillsätta 24 experterute i länen med ansvar speciellt för detta, och vi har givetvis också enspeciell ombudsman. Frågan hade jag tänkt ställa till , men nuhar han gått. Jag får i stället ställa den omformulerad. Kanske ge sin syn på det. har jag tolkat som att han är positiv tillatt få någon liknande arbetsrättslig lag som jämställdhetslagen. Du kan gärnakommentera det om jag har missförstått det.Frågan är då hur ser på den biten. Skall man ha en arbetsrättsliglag där man tar upp ungefär som i jämställdhetslagen hur arbetsgivaren aktivtskall arbeta med dessa frågor och hur man skall ta fram konkreta förslag tillatt undanröja hinder på arbetsplatsen, osv.? Finns det någon möjlighet tilldet? Skulle det vara av värde?Åke : Jag är ordförande i diskriminering. Nämnden harfått till uppgift att ge ombudsmannen råd i principiellt viktiga frågor ochsedan hos regeringen föreslå författningsändringar som är ägnade att motverkaetnisk diskriminering, och det är vad vi har gjort. Vi har begärt denlagändring som håller på att utredas.Jag har ungefär samma uppfattning som om hur den lagen skall seut. Den skall inte vara alldeles lik jämställdhetslagen. Den fungerar inte ialla avseenden på det sätt som man tänkt sig, utan man måste hitta något nytt.Det är framför allt beviskraven som måste minska på ett eller annat sätt. Detär naturligtvis en mycket omdiskuterad fråga. Men jag väntar med spänning påutredningsförslaget. Jag hoppas att man på något sätt sänker beviskraven ochatt vi får i gång en debatt om detta. I övrigt stöder jag om hur en sådan lag ungefär skall se ut.Jag vill i det sammanhanget passa på att säga något om förslaget ipropositionen att skall inordnas iIntegrationsverket. Det sägs i propositionen att det kommer att förstärka bådeDO:s och den nya myndighetens arbete, och att DO skulle få möjligheter attutnyttja de utredningsresurser som finns inom myndigheten och kanbidra med sina kunskaper om diskriminering. Enbart deras uttalande och att hanintegreras talar för att han inte blir självständig. Man säger visserligen atthan skall ha en självständig ställning. Men så kan det aldrig bli.Min uppfattning är att man inte skall inordna DO. Jag har en liten personligerfarenhet av detta. arbetade jag i ochskulle lägga fram ett förslag om inrättande av förmiljöskydd. Vi använde precis samma motiveringar som man gör här, nämligen attdet var praktiskt att få in nämnden i . Det blev en väldigkritik mot detta. Sedan fick en oberoende ställning som ettdomstolsliknande organ, och den har fått stor betydelse och respekteras.Det är samma skäl här. Man måste hålla DO utanför verket. Jag menar att mansnarare skall arbeta för att DO, JämO och kanske någon annan ombudsman skallinordnas under precis som JO. Då får de en verkligt självständigställning.Ann-Kristin Føsker (fp): kanske vill komma in och svara först.Sedan har jag en följdfråga.Ordföranden: du en kort kommentar, ?Frank Orton: Jag blev tillfrågad, och jag skall svar mycket kort på just denfråga som ställdes. Man kan hämta väldigt mycket ledning frånjämställdhetslagen. Jag tror också som att det finns vissaskillnader som man måste respektera. vorde det värdefullt om mansamordnade de olika antidiskrimineringslagstiftningar som finns, inte bara vadgäller kvinnor och invandrare utan också handikappade, homosexuella eller vaddet nu kan vara, så att man har en samlad antidiskrimineringslagstiftning. Detfinns många gemensamma drag. Sedan får specifika frågor tas upp under de olikarubrikerna.Jag skall inte säga något om , eftersom det inte ställdes någonfråga därom. Om någon annan gör det skall jag gärna uttrycka min uppfattning omdet.Ann-Kristin Føsker (fp): Det var svar på den fråga jag tänkte ställa.Åke (): Jag hade tänkt ställa en fråga till Telias representant, menjag ser att hon har lämnat salen. Det kanske finns någon annan som kan svara påden. Telias initiativ är positivt, och förhoppningsvis också lönsamt förföretaget. Frågan är dock hur den grupp invandrare som fått sin anställning iTelia upplevt sin situation i företaget. Och hur har de svenskaarbetskamraterna tagit emot den här gruppens inträde i företaget? Det skullevara intressant att höra.Ordföranden: representanter har som sagt gått. Vi får följa upp frågansenare.Ragnhild Pohanka (mp): Jag tyckte att inlägg var väldigtrealistiskt. Tack för att du tog ned det hela litet grand på jorden och taladeom vad det verkligen handlar om.Jag har två frågor. Jag hade fler men jag har fått svar på dem av andra -tack för det. Min första fråga är: Vad är det som säger att integrationen frånmyndighetshåll inte skulle kunna skötas från en förstärkt avdelning påInvandrarverket eller från departementet? Jag anser att det ändå blirkommunerna, arbetslivet och olika föreningar som får det verkliga ansvaret förintegrationen i samhället. Jag ställer frågan till departementet och även tillLena Häll . Det kanske räcker med korta svar.Jag har ytterligare en fråga till och . Egentligen harjag fått svar på den, men jag vill bara säga att det är väldigt viktigt attvåra ombudsmän är oberoende och oantastliga. Kommer de in i ett verk blir deett bihang, och har mycket svårt att fungera där. Dessutom har vi frågan omtexten, som nämndes förut. Jag har i och för sig redan fått reda på vad DOanser, men jag tog upp detta därför att frågan är så väsentlig för mig. Jagkanske ändå inte riktigt har fått svar på den. Jag kände att jag fick detförut, men jag tycker att frågan är så viktig att den bör nämnas även om jagfått svar på andra frågor. Har vi inte självständiga ombudsmän så blir skyddetför människor osäkert. Detta gäller jämställdheten, osv. Jaghar fått höra här att man kan tänka sig att underställa detta . Detkanske är en lösning.Jag vill också något beröra frågan om rasismen. - denafrikanska eller någon annan - kanske kan utveckla den. Jag ser rasismen somvår tids svåraste sociala problem. Har invandrarföreningarna något att tilläggahär?Mikael : Jag skall försöka svara på frågorna i tur och ordning. Varförlägger man inte detta verk direkt under departementet eller låter det ingå idepartementet? Det har ju föreslagits. Men man skall vara medveten om att vi iSverige inte har någon tradition av en sådan här förvaltningsprincip, dvs. attlägga tunga verksamheter i departementsvärlden. Även om jag med stark emfasbrukar hävda att är den mest professionella organisation somjag har sett inifrån finns där ingen sådan organisation, kunskap eller denledningsstruktur att det skulle lämpa sig att lägga in förvaltningsuppgifterdär. Dessutom försöker vi sakta men säkert att föra ut så många som möjligt avde förvaltningspolitiska frågor som finns inom tillmyndigheterna. På myndighetsnivå är man nämligen bättre lämpad att sköta de härfrågorna.Vilken myndighet skall då få ansvaret för just de här frågorna? Förslaget ärbyggt på tankegångarna från utredningen, nämligen att det krävs en annorlundaorganisation och att inte skall behålla dessa frågor.Regeringens förslag har sedan vidareutvecklats. Man har bl.a. ansett att detfinns behov av att säkerställa att fokus ständigt finns på de här frågorna.Från både och myndigheternas sida vet vi att det finns enrisk att t.ex. asylfrågorna kommer i första rummet på grund av sin mycketexplosiva karaktär. Det skall vi ha all respekt för.Jag vet inte hur mycket jag skall argumentera för regeringens linje. Denfinns i grund och botten ganska klart beskriven i propositionen. Men ettytterligare skäl för detta, enligt regeringens sätt att se, är att om man haren myndighet som fokuserar på frågorna blir det en viss kultur i denmyndigheten. Det blir en helhetslösning från introduktionen och vidare genomhela kedjan.Jag skall bara säga ytterligare en sak. Det har nämnts ett antal gånger klarar sig utan myndighet på jämställdhetsområdet osv. Jag är inte någonexpert på detta, och jag har aldrig jobbat med frågorna. Men jag vill erinraledamöterna om att en stor del av denna myndighets arbete, om man tittar påpersonal och resurser, kommer att ha ansvaret för uppföljning och arbete medintroduktionsprogrammen. Myndigheterna skall ta kontakt med kommunerna när detgäller det här. Det är alltså inte fråga om någon verksamhet som motsvararnågonting på jämställdhetssidan. Den bilden måste man ha med sig. Självfalletfinns det olika varianter, men regeringen har tyckt att en samlad myndighet somkan agera som motor på området är av väldigt stor betydelse.Den sista delen av frågeställarens inlägg handlade omDiskrimineringsombudsmannen. Det är regeringens absoluta intention attDiskrimineringsombudsmannen skall vara självständig. Jag måste erkänna attdetta är ganska knapphändigt utvecklat i propositionen. Det hela kunde ha varittydligare i en så pass viktig fråga. Regeringen anser nämligen att det ärfullkomligt självklart att har en självständigställning.Jag skall passa på att utveckla vad det är fråga om när det gällerdirektiven. Jag sade tidigare att det finns en särskild utredare som skalltitta vidare på organisationen av den nya myndigheten. Detta är alltså en annanvariant av de klassiska organisationskommittéerna som ni säkert känner tillbättre. Regeringen försöker byta ut den organisationsformen och använda sig avsärskilda utredare i stället för organisationskommittéer. Det är alltså ingenny utredning på gång. I de här direktiven syns det mycket tydligare hurombudsmannens självständiga ställning skall bevaras. Men jag har respekt föratt riksdagsledamöter kan uppleva att informationen i propositionen ärknapphändig.Lena Häll : Som svar på fråga om inte Invandrarverketkan sköta uppgiften i stället vill jag svara som jag gjorde . Jagstöder i allra högsta grad regeringens inriktning på politiken, dvs. att denskall vara generell. Den generella samhällspolitiken skall gälla ocksåinvandrare och integration. Men regeringen drar inte konsekvenserna av dettafullt ut. En konsekvens hade nämligen varit att säga: Det behövs ingen särskildmyndighet, utan integrationsprocessen skall skötas av de fackmyndigheter somredan finns, t.ex. , osv. Det hade varit enlogisk konsekvens av att säga att det är den generella politiken som ligger ibotten.Det har sagts flera gången i debatten att asylfrågorna tar överhanden påInvandrarverket. Jag vill passa på att säga att från harintegrationsarbetet på kraftigt förstärkts i förhållande tillhur det såg ut före detta datum. Detta är alltså inte riktigt sant -asylpolitiken tar inte alltid överhanden. Den gör det i den allmänna debatten,men det är inte vårt fel.Min uppfattning är att ingen statlig myndighet kan integrera.Integrationsprocessen sker ute i kommunerna där människor finns och verkar. Densker på , på arbetsplatser osv. Det är där man måste läggaresurserna, dvs. på de organ och de myndigheter som verkar på det lokalaplanet. Däremot delar jag uppfattningen som och andra har förtfram att det behövs någon som följer upp, utvärderar och initierar förändringarsamt utvecklar metoder på det område som rör invandrarnas situation i detsvenska samhället. För denna uppgift skulle man kunna ha en liten myndighet.Men det är olyckligt om man bryter processen från ansökan om asyl tillbosättning i kommun. Det är min uppfattning i frågan.Ragnhild Pohanka (mp): Jag tackar för svaren som jag fått. Förutom demsom har skrivit propositionen finns det väl ingen grupp som har läst den bättreän vad vi har gjort, föreställer jag mig. Jag känner inte att vi behöver flerskäl för en integrationsmyndighet, men jag tycker att det är viktigt att mantar upp frågan gång på gång. Var sker integrationen? Vem skall ha hand om den?Jag behöver inte fråga någon mer om detta , utan jag ville bara kommenteradet hela.Gustaf von (): Om man skall vara litet praktisk och räkna röster ser manatt det inte finns någon riktig majoritet för att inordna DO i ettintegrationsverk. Möjligen finns det en majoritet för ett integrationsverk. Detskulle vara intressant att höra vilka slutsatser regeringen drar av detta.Anser den sig få en bred förankring för propositionen som möjliggör en braintegration för invandrare i ?Mikael : För tydlighetens skull vill jag nämna några ord omintegrationen. Myndigheten skall självfallet inte integrera invandrare i detsvenska samhället. Det skall över huvud taget inte integreras invandrare i detsvenska samhället. I propositionen slås fast att integration är en ömsesidigprocess som kommer att fortgå. Det finns inte någon bestämd punkt där man ärintegrerad. Det är en individuell uppfattning när man själv är integrerad ochnöjd med sin tillvaro. Det som regeringen slår fast är att det skall finnaslika rättigheter och lika möjligheter för alla. Arbetet medintegrationsprocessen sker i de andra sektorsmyndigheterna ute i kommunerna.Myndighetens ansvar på detta område är just uppföljning, utvärdering,metodutveckling, opinionsbildning, debatt osv. Den skall föra frågan framåt ochvara en motor i arbetet.Regeringen har observerat att det onekligen ser ganska svårt ut att uppnå ettmajoritetsbeslut om DO. Det finns en knapphändighet kring DO i propositionen.Efter det att propositionen lagts fram och efter att ha läst de motioner somkommit från olika politiska partier i är regeringen medveten om attden inte på ett tillräckligt tydligt sätt utvecklat sina tankar. Regeringenkommer inte att gripa in i processen, men kommer inte heller att vara särskiltförvånad om de olika partierna i utskottet kommer fram till en annan lösning änden som regeringen har föreslagit.Däremot tycker jag att det är viktigt att titta på hur man skulle vilja hadet hela. Det är inte alltid så att det bästa är att bara behålla det som manvill ha kvar. Man kan i stället fundera vidare på hur man skall kunna arbetavidare med frågan. Finns det anledning att titta närmare på några delar för attfå det som regeringen vill uppnå, dvs. ett mycket starkt och effektivt arbetemot diskriminering i arbetslivet? Regeringen har konstaterat att den har varitknapphändig i propositionen och blir inte förvånad om det inte blir någotmajoritetsbeslut.Frank Orton: Jag har inte tidigare gett svar på frågan om min inställning tillDO-ämbetet. Men det är möjligt att man kan ana sig till vad jag tycker. Ipropositionen står det att det inte skall ske några förändringar som gällerDO:s ställning. DO skall fortfarande vara självständig. Hur detta skall gå tillframgår inte av direktiven, och inte heller framgår det särskilt tydligt av dedirektiv till som hänvisade till. Man kanfråga sig varför man skall lägga DO inom integrationsverket, om det nuverkligen inte skall bli någon ökad integration mellan dessa båda utan DO skallbehålla sin nuvarande självständiga ställning. De kontakter som behövs kanskötas ändå. var också inne på detta. Vill man ha enantidiskrimineringsbyrå inom integrationsverket - okej, gör så. Men om man villanvända sig av ombudsmannaidén tror jag att det är utomordentligt viktig attslå vakt om DO:s självständighet och integritet. För den enskilde medborgarenär det viktigt att ombudsmannen uppfattas som någon som inte tar någraovidkommande hänsyn, utan kan granska vilken institution det än må vara -inklusive integrationsverket.I sammanhanget vill jag också anknyta till det som jag har sagt tidigare omjämställdhetsfrågorna. Jag tror att det är värdefullt att man i ökadutsträckning samordnar de ombudsmän för mänskliga rättigheter som finns. Därfinns nämligen samordningsvinster att göra. Jag kan se ettombudsmannaämbete för mänskliga rättigheter under . Idén att lägga dehär ombudsmännen under tror jag är bra. Detta skulle på ett heltannat sätt än nu garantera integritet och självständighet. Det skulle också tabort den konstitutionella hybrid som ombudsmän utsedda av regeringen faktisktär. Slutligen skulle det också ligga mycket mer i linje med de internationellarekommendationer som finns både från och från . En av de absolut viktigaste ingredienserna i dessarekommendationer är just att ombudsmän av det här slaget skall varasjälvständiga från regeringsmakten.Ordföranden: kommentera frågan om rasism?Mkyabela Sabuni: Det skall jag göra. Egentligen upplever vi att rasismen ellerfrämlingsfientligheten har ökat. Vi anser att det beror på en hel dellikgiltighet inom myndighetsinstitutionerna. Vi upplever t.ex. att DO, ocht.o.m. , har varit ineffektiva. Vi undrar om det kanske är såatt de saknar rätt verktyg för att kunna syssla med de här frågorna.Attityderna hos myndigheterna är mycket skrämmande. Alla har t.ex. hört talasom ett visst uttalande från polisen.I gamla läroböcker finns inslag där man skriver om vissa etniska grupper påett mycket dåligt sätt. Jag har läst en uppslagsbok där ordet ?neger? beskrivssom en människa som har oförmåga att bli vuxen och alltid förblir ett barn.Dessa läroböcker finns fortfarande. Man kan hitta dem på bibliotek. Vad haregentligen gjorts för att minska benägenheten att lära folk sådana härattityder? Man har inte kunnat bekämpa att dessa attityder ger näring tillfrämlingsfientlighet. Det skulle man kunna ta itu med.Jag skall också tala litet om skolan och hemspråksundervisningen. Jag tyckeratt denna undervisning är jätteviktig eftersom den ger en brygga mellanföräldrarna och de barn som växer upp här. Alla barn har rätt att fåhemspråksundervisning, men i praktiken är det inte så. Man får fylla iblanketterna, och sedan blir de liggande i byrålådan. Dessutom ställs inga kravpå kompetensen inom hemspråksundervisningen. Man låter det vara som det är,bara. Den här attityden måste ändras.Ann-Kristin Føsker (fp): Jag har en följdfråga som gäller detta attmyndigheterna med sina attityder medverkar till att diskriminera, som MkyabelaSabuni säger. Jag säger inte att påståendet är felaktigt, men det hela ärväldigt allvarligt. I går kunde man på TV se skrämmande reportage frånflyktinganläggningarna om hur människor närmast blir psykiskt misshandlade. Hurser DO på detta? Skickar det ut tydliga signaler om att man kan behandlamänniskor på det här sättet med myndigheternas goda minne?Frank Orton: Jag såg inte programmet i går, så jag kan inte säga något om det.Men uttryck som ?neger? och liknande är sådant som vi slår ned på så ofta vikan. Jag kan berätta att vi har varit på polisen om just detta, och det redaninnan den förfärliga historien i hände. Vi har begärt attRikspolisstyrelsen skall komma med föreskrifter om hur man går ut med effektivaefterspaningssignalement utan att använda nedsättande eller i onödan utpekandeuttryck. Jag skulle kunna utveckla detta ganska mycket. Vi har också begärt inte i förundersökningsprotokoll, polishandlingar eller över huvud taget ipolisjargong använder den här typen av uttryck. Jag vill inte påstå att polisenär mer rasistisk än någon annan grupp i vårt samhälle. Men det ärutomordentligt viktigt att polisen föregår med gott exempel och tar deanmälningar som kommer från invandrare på allvar. Det ger rätta signaler tillinvandrarna om att vi bryr oss, till förövarna om att detta är något man tarallvarligt på och till allmänheten om att detta är angelägna och viktigafrågor.Lena Häll : Jag skall litet kort kommentera frågan med anledning avreportaget i TV i går. Svaret blir: Inte med myndigheternas, men möjligen i dethär fallet med regeringens, goda minne. De här människorna är nämligen offerför en regeringspraxis när det gäller vilken typ av beslut de skall få.Reportaget är missvisande, eftersom det inte visar något av alla de insatser iform av organiserad verksamhet, barnverksamhet, stöd, sjukvård osv. somfaktiskt görs på förläggningarna för att människor skall ha en bra tillvarodär. Som vanligt har reportern haft ett syfte, nämligen att styrka sittbudskap. Det finns alltså en helt annan sida av saken, som inte alls kom fram igår.Rose-Marie Frebran (kd) : Under de här har vi inte talat såmycket om det vi inledningsvis skulle tala om, nämligen målen och riktlinjerna.Jag har fått intrycket av att många, inte minst inom regeringen och efter detatt man läst motionerna, menar att det finns en väldigt stor samstämmighet närdet gäller själva politikens innehåll. Jag vet inte hur väl genomtänkt dettaär. Jag själv delar t.ex. många av de uppfattningar som . De stämmer åtminstone delvis med en del av det som vi har framfört.När det t.ex. gäller det mångkulturella samhället och möjligheterna att följaupp saker finns det inte ens några mätbara mål i propositionen. Det talas barai delvis vaga - och en del ganska vackra - formuleringar om det mångkulturellasamhället. Det finns inte någon som helst minoritetspolitik i . Detfinns inte något dokument som hänvisar till rätten att vara olik och rätten attfå bevara och utveckla sin egen kultur. Det finns bara vaga formuleringar. Detär litet synd att vi inte har haft så mycket tid att diskutera detta, men jaguppskattar verkligen inlägg.Jag tror att det i botten hos oss alla finns en inställning om att det är braom vi kan uppnå så stor enighet och samsyn som möjligt i de här frågorna. Dettagäller inte minst därför att de är så otroligt viktiga för densamhällsgemenskap som vi vill se utvecklad i vårt land. Det finns också en heldel krafter i vårt samhälle som vi upplever som ganska otrevliga ochskrämmande. Därför är det bra om vi inom politiken kan hålla oss samman runt dehär frågorna. Jag och mitt parti tycker att det är väldigt synd att vi kanskekommer att få se driva igenom ett beslut som kommer att vara oerhörtsplittrat. Det gäller den nya myndigheten. Tack och lov har alla partierna iriksdagen utom regeringspartiet sagt nej till förslaget att inordna DO i en nymyndighet, så det skall vi väl ändå kunna slippa. Det var kanske inte den typenav integration vi var ute efter. Från åtminstone fem av partierfinns det ett väldigt stort motstånd mot en ny myndighet med det gränssnitt somregeringen har föreslagit.