bet · GK01UU13 · 1997-05-20 00:00:00 — Enligt utskottetsuppfattning borde med kraft driva dessa frågor under regeringskon-ferensen.Här kan nämnas att det nederländska ordförandeskapet vid regeringskonfe-rensen lagt fram förslag om överflyttande av vissa ämnesområden från tredjepelaren till första pelaren samt om effektivisering av arbetet inom tredjepelaren.Utskottet vidhåller den principiella inställning beträffande det rättsliga ochinrikes samarbetets mellanstatliga karaktär som utskottet gav uttryck för i detnämnda yttrandet. Utskottet vill dock på nytt understryka det angelägna i attsamarbetet inom tredje pelaren görs mera effektivt och resultatorienterat.Med det anförda föreslår utskottet att motionerna U515 (yrkandena 51 och52), U14 (yrkande 2) och U15 (yrkande 4) avstyrks.Även frågan om förhållandet mellan narkotikapolitik och narko-tikapolitiken inom EU berördes i utskottets yttrande 1995/96:JuU3y (s. 7 f).Av utskottets yttrande framgår att det ansåg att borde stå fast vid sinrestriktiva narkotikapolitik. Utskottet ansåg det självklart att togavstånd från och kraftfullt motarbetade de legaliseringstankar m.m. avseendenarkotika som finns i . Utskottet erinrade om att i sambandmed riksdagsbehandlingen av propositionen om medlemskap i uttryck för samma uppfattning. Utskottet utgick från att vidregeringskonferensen skulle verka för att den svenska narkotikapolitikenskulle förbli en nationell angelägenhet i enlighet med subsidiaritetsprincipen.Utskottet underströk också att borde fortsätta ansträngningarna närdet gällde att utveckla det internationella samarbetet mot narkotika. Utskottetstår fast vid de nu redovisade uttalandena. Med detta ställningstagande fårmotion U515 i berörd del (yrkande 60) anses tillgodosedd, och utskottetföreslår att yrkandet avstyrks.Stockholm den 22 april 1997På justitieutskottets vägnarGun HellsvikI beslutet har deltagit: (), (), BirtheSörestedt (s), (), (), (), (), (), (),(), (), (), (), (), () och ().Avvikande meningar1. , , och (allam) anför:Fri rörlighet för personer och anslutning till Schengenavtaletm.m.En svensk anslutning till är en naturlig åtgärd för attbefrämja fri rörlighet för personer inom EU. Den fria rörligheten för perso-ner förutsätter emellertid effektiva kompensatoriska åtgärder. Härvid är detsärskilt betydelsefullt att den svenska gränskontrollen tillförs sådana resurseatt den kan utöva den kontroll som EG-rättens princip om fri rörlighet med-ger.Som vi tidigare i flera sammanhang framhållit, är det hög tid att övervägaom den gällande myndighetsstrukturen mellan tull och polis verkligen kom-mer att kunna tillgodose kraven på en effektiv kontroll vid den inre gränsen.Vi vill därför återigen förorda en organisatorisk förändring där tullkriminalenoch tullens bevakningspersonal integreras med polisorganisationen på deplatser där inre gränskontroller kommer i fråga. En sådan ordning skullevisserligen innebära att tullens verksamhet vid den inre gränsen upphördemen i dess ställe skulle komma en av polis och åklagare bedriven, utbyggdbrottsbekämpning. Ingripanden vid den inre gränsen skulle med denna ord-ning göras av polisen enligt vanliga straffprocessuella regler, dvs. i sådanafall där de grundades på misstanke om brott. En på detta sätt uppbyggdgränskontroll är enligt vår uppfattning förenlig med EG-rättens principer omfri rörlighet för personer och varor.Vi anser att med anledning av motion U515 yrkande 58 bör göraett tillkännagivande till regeringen i enlighet med vad vi nu anfört.2. () anför:Samarbete i rättsliga och inrikes frågorEnligt liberalernas uppfattning är det tydligt att det mellanstatlisamarbetet inom tredje pelaren inte är tillräckligt effektivt, när det gäller abekämpa den internationella brottsligheten. Viktiga delar av samarbetet inomtredje pelaren bör därför föras över till första pelaren. Hit hör frågor omkampen mot narkotikamissbruk och bekämpandet av internationella bedrä-gerier samt den yttre gränskontrollen. Att överföra dessa frågor till förstapelaren skulle inte bara gynna effektiviteten i arbetet genom att beslutsfat-tandet blev överstatligt utan även befrämja en demokratisk kontroll, eftersombesluten skulle underställas och pröv-ning och kontroll. Det kan noteras att våra önskemål på detta område ligger ilinje med vad det nederländska ordförandeskapet vid regeringskonferensenföreslagit. Också den bör verka i denna riktning vidregeringskonferensen.Jag anser att med anledning av vår motion U14 yrkande 2 börgöra ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med vad jag nu anfört.3. () och () anför:Fri rörlighet för personer och anslutning tillSchengensamarbetet m.m.Vi är i princip för fri rörlighet för personer. Även om äravsett att befrämja sådan fri rörlighet, är det enligt vår uppfattning behäftatmed många allvarliga nackdelar. Visserligen kommer personkontrollen attavskaffas vid Schengenstaternas inbördes gränser men i gengäld blir kontrol-len vid dessa staters gemensamma yttre gräns desto strängare, vilket innebären diskriminering av medborgare från länder som inte tillhör Schengen-samarbetet. Vidare skall Schengenstaterna ha gemensamma regler för bl.a.visum och asyl. Dessa regler är i flera fall strängare mot flyktingar ochasylsökande än de nuvarande svenska bestämmelserna.Avskaffandet av gränskontrollen mellan Schengenstaterna skall bl.a. kom-penseras av bestämmelser om utökat polissamarbete. Vi kan inte ställa ossbakom dessa kompensatoriska åtgärder, vilka bl.a. innefattar upprättande avdataregister med personuppgifter av olika slag.En stor mängd av den narkotika som förs in i kommer från stater iSchengensamarbetet. Den avskaffade gränskontrollen ökar därför risken förett ökat narkotikainflöde till Sverige.I fråga om överlämnandet av regelverk till riksdagenanser vi avslutningsvis att det inte är tillräckligt att handlingarna överlämnatill . Handlingarna bör göras tillgängliga för i sådanaformer att varje riksdagsledamot kan ta del av dem utan att hindras av be-stämmelserna i 2 kap. 1 § sekretesslagen.Sammanfattningsvis anser vi att nackdelarna med ärsådana att den bör frånträda det ingångna avtalet ochavbryta den svenska anpassningen till detta samarbete.Vi anser att med anledning av motion U504 bör göra ett tillkän-nagivande till regeringen i enlighet med vad vi nu anfört.4. () anför:Samarbete i rättsliga och inrikes frågorKristdemokraterna anser att den måste klargöra sin in-ställning till vilka frågor som skall hanteras inom tredje pelaren. Som vi iandra sammanhang framhållit, kan en effektivisering av EU:s brottsbekäm-pande samarbete åstadkommas genom att stora delar av medlemsstaternassamarbete i rättsliga och inrikes frågor förs över från tredje pelaren till förpelaren. Till den första pelaren bör föras bl.a. frågorna om asyl- och invand-ringspolitik samt om bekämpning av narkotikamissbruk. Vidare bör med-lemsstaternas regler om bestraffning av gränsöverskridande brottslighet sesöver och harmoniseras. I detta sammanhang vill vi framhålla att Sverigemåste motsätta sig varje tendens till liberalisering av EU:s narkotikapolitik.När det gäller arbetet inom tredje pelaren bör en bestämmelse införas iEU-fördraget som gör det möjligt att låta konventioner inom tredje pelarensområde träda i kraft redan när en majoritet av medlemsstaterna ratificeratdem. Vi vill också understryka att den fria rörligheten för personer förutsätteeffektiva kompensatoriska åtgärder. Det är därför angeläget att det svenskaarbetet med att ratificera Europolkonventionen och genomföra med anled-ning av konventionen nödvändiga lagändringar slutförs före utgången av år1997. Likaledes är det viktigt att den svenska gränskontrollen tillförs sådanaresurser att den kan uppträda på ett verkningsfullt sätt.Vi vill framhålla att våra förslag i stor omfattning ligger i linje med demsom det nederländska ordförandeskapet fört fram vid regeringskonferensen.Den bör vid regeringskonferensen verka i samma riktningsom ordförandeskapet.Jag anser att med anledning av motionerna U515 yrkandena 51,52, 57, 58 och 60 samt U15 yrkande 4 bör göra ett tillkännagivande till rege-ringen i enlighet med vad jag nu anfört.Socialförsäkringsutskottets yttrande1996/97:SfU5yBerättelse om verksamheten i Europeiska unionen under 1996Till utrikesutskottetUtrikesutskottet har beslutat att bereda bl.a. socialförsäk-ringsutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 1996/97:80Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen i de delar somhar samband med respektive utskotts beredningsområde jämte motionerväckta med anledning av skrivelsen samt motioner från allmänna motionsti-den enligt särskild förteckning.Socialförsäkringsutskottet yttrar sig nedan om skrivelsens avsnitt 7 Sveri-ges anslutning till och avsnitt 36 Gränskontroll, invandringoch asyl samt motionerna Ju903 yrkande 37, U501, U504 yrkandena 2 och 3,U506, U515 yrkandena 51, 52, 56 och 57 samt U15 yrkande 4, allt i den månsocialförsäkringsutskottets beredningsområde berörs. Utskottet berör ocksåavsnitt 3 1996.Schengenavtalet (Avsnitt 7)SkrivelsenI skrivelsen uppges att , och Beneluxstaterna år 1985ingick ett avtal, , i syfte att påskynda förverkligandet av denfria rörligheten för personer i enlighet med regler. Därefterhar ytterligare stater blivit medlemmar i samarbetet. Avtalet är ett separatmellanstatligt avtal, helt utanför EU, men i vilket varje stat som är medlem ide europeiska gemenskaperna har rätt att delta. En tillämpningskonventiontill () undertecknades . Kon-ventionen innehåller bestämmelser om praktiska åtgärder för avvecklingenav gränskontrollerna vid de inre gränserna samt övriga nödvändiga samar-betsåtgärder. Dessa s.k. kompensatoriska åtgärder gäller bl.a. polisarbete,dataskydd, samarbete om narkotikabekämpning, harmoniserad viseringspoli-tik och enhetliga yttre gränskontroller. För tillämpningen av konventionenhar inrättats en kommitté () i vilken varje med-lemsstat företräds av en minister. fattar enhälligabeslut.Den 19 december 1996 undertecknade , och sinarespektive anslutningsavtal till . underteckna-de och ett omfattande samarbetsavtal. Schengensamarbetetomfattar således nu 13 EU-stater samt och Norge.MotionerI motion Ju903 av m.fl. (c) uppges bl.a. att görden bedömningen att ger förutsättningar för att kombi-nera två viktiga målsättningar, nämligen vidgade möjligheter till fri rörlighetför medborgarna och ökat samarbete för att förhindra gränsöverskridandebrottslighet. I yrkande 37 begärs ett tillkännagivande om det anförda.I motion U515 av m.fl. (kd) framhålls att fri rörlighet ochöppenhet är bra och knyter människor och länder närmare varandra och attKristdemokraterna vill medverka till att den fria rörligheten förverkligas.Samtidigt måste arbetet med att bekämpa de negativa sidorna förstärkas.Således måste ett svenskt medlemskap i förberedas medstor noggrannhet och arbetet med de kompensatoriska åtgärderna förstärkas.I yrkandena 56 och 57 begärs tillkännagivanden om det anförda.Ragnhild Pohanka m.fl. (mp) anför i motion U504 att är för frirörlighet och att det är beklagligt att den fria rörligheten endast gäller förvaror, kapital och tjänster. Den frihet det innebär för medborgare i att slippa visa upp pass när de passerar nationella gränser har ettmycket högt pris. Vidare begränsas rörligheten för dem som inte tillhör deprivilegierade . Storebrorssamhället vinner ytterligare fästemed ökad övervakning, främst för de asylsökande. Reglerna hamnar utanfördemokratisk kontroll och avhänder sig rätten att självt bestämmaöver politiken på en rad viktiga områden. Ett sådant pris anser Miljöpartietatt man inte är beredd att betala. Således bör avbryta sin anpassningtill och dra tillbaka sin ansökan om medlemskap iSchengensamarbetet. I yrkandena 2 och 3 begärs tillkännagivanden om detanförda.Birgitta () begär i motion U501 ett tillkännagivande om attSverige bör uppskjuta Schengenförhandlingarna till efter det att EU:s pågå-ende regeringskonferens avslutats.UtskottetSverige är fullvärdig medlem i Schengen medrätt att medverka i beslutsfattandet, trots att avtalet måste ratificeras av saliga medlemmar inklusive för att rent formellt kunna träda i kraft.Islands och avtal förutsätter också ratificering av samtliga stater,inklusive , och . Ytterligare villkor för att det senareavtalet skall kunna träda i kraft är att de tre nordiska EU-ländernas anslut-ningsavtal har trätt i kraft samt att, i de fall så visar sig nödvändigt,"särskilda överenskommelser" mellan å ena sidan och och åandra sidan Europeiska gemenskapen, EU:s medlemsstater respektive tredjeländer (med vilka Schengenstaterna slutit avtal) har trätt i kraft. Innebördenav sistnämnda ikraftträdandevillkor är att och måste anslutastill och omfattas av sådan Schengen-acquis som gäller enligt artiklarna 134respektive 142 i tillämpningskonventionen. Det sistnämnda innebär att ge-menskapsrätt och mellanstatliga överenskommelser mellan EU:s medlems-stater respektive med tredje land har ersatt eller kompletterat bestämmelsernai eller beslutats av Verkställande kommittén.Inom utarbetas två promemorior införSveriges ratificering av anslutningsavtalet till somkommer att remitteras till berörda myndigheter och organisationer. Därefterskall en proposition om godkännande av anslutning föreläggasriksdagen. Deltagandet i samarbetet får emellertid inte några praktiska kon-sekvenser i övrigt förrän kan börja tillämpas i prakti-ken, dvs. när de kompensatoriska åtgärderna är på plats, och de nordiskaländerna därmed deltar operativt i samarbetet. Detta kan enligt regeringenske tidigast . Utskottet förutsätter att de kompensatoriska åtgärdernagenomförs enligt de krav som stipuleras i Schengenreglerna.Utskottet anser att syftet med motionerna Ju903 yrkande 37 och U515 yr-kandena 56 och 57 är tillgodosett med det anförda. Motionerna U501 ochU504 yrkandena 2 och 3 avstyrks.Gränskontroll, invandring och asyl (Avsnitt 36)SkrivelsenI skrivelsen uppges att samarbetet i rättsliga och inrikes frågor på det områdesom gäller asyl och invandring var intensivt , särskilt i frågaom villkor för att passera EU:s yttre gräns och villkor för tredjelandsmedbor-gares inresa och vistelse i EU. Beträffande viseringsfrågor, som i stora delartillhör gemenskapsrätten, har enligt regeringen arbetet fortskridit under åretoch ett antal beslut har fattats av rådet.I skrivelsens avsnitt 3 uppges att det irländska ord-förandeskapet lagt fram ett utkast till nytt fördrag i avsikt att fånga rege-ringskonferensens förhandlingsläge och staka ut vägen för denfortsatta förhandlingen. Därvid föreslås att en särskild avdelning i ett nyttfördrag skall reglera frågor om fri rörlighet för personer, asyl och invandringDen grundläggande frågan om den nya avdelningen bör placeras i EG-fördraget eller i Unionsfördraget lämnas öppen, även om en klar preferensuttalas för det förstnämnda.MotionerI motion U515 av m.fl. (kd) framhålls att bl.a. asyl-, viserings-och invandringspolitik är viktiga och gränsöverskridande politikområden.Stora delar av EU:s rättsliga och inrikespolitiska samarbete bör därför ge-nomgå en harmonisering och en integrering i gemenskapsrätten. Vidare börbesluten i större omfattning fattas med kvalificerad majoritet. I yrkandena 51och 52 begärs tillkännagivanden om det anförda. (kd) framhåller i motion U15 att bl.a. frågor som rör flykting- och in-vandringspolitik bör föras över till gemenskapsrätt. får dock intepåtvingas en restriktivare asylpolitik. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivandeom det anförda.Lars och () begär i motion U506 ett tillkän-nagivande om förenklade visumrutiner inom unionen. Enligt motionärernasuppfattning bör driva frågan om att ge den av ett medlemsland utfär-dade visumhandlingen giltighet inom hela unionen.UtskottetI sitt yttrande (1995/96:SfU5y) till utrikesutskottet med anledning av förraårets skrivelse beträffande verksamheten inom EU framhöllsocialförsäkringsutskottet bl.a. följande. För att uppnå målet fri rörlighet föpersoner är det av betydelse att samarbetet mellan medlemsländerna effekti-viseras och att såväl den demokratiska som den rättsliga kontrollen får störregenomslagskraft och att institutionernas roll tydliggörs. Utskottet deladedärför regeringens uppfattning att lämpliga delar av asyl- och invandrings-frågorna borde kunna föras över till gemenskapspolitiken.Utskottet konstaterar att det nuvarande nederländska ordförandeskapet lagtfram ett tillägg till det nämnda fördragsutkast som lades fram av det irländs-ka ordförandeskapet. Det nederländska förslaget är indelat i tre delar: A, Boch C. Del B innehåller bestämmelser om fri rörlighet för personer, asyl ochinvandring och skall enligt förslaget föras in i EG-fördraget, dvs. från tredjepelaren till första pelaren. Enligt förslaget skall rådet, av tår efter det fördraget har trätt i kraft, enhälligt fatta beslut på förslag fråkommissionen eller någon medlemsstat och efter att ha hört Europaparla-mentet. Därefter skall i princip majoritetsbeslut kunna fattas.I samband med information till från regeringen om uppgav utrikesministern att ärberett att flytta över asyl- och invandringsfrågorna till första pelaren. Dettabör ske för att få större kraft att genomföra beslut och att skapa större öppenhet kring frågorna. anser att beslut i dessa frågor till en början skalfattas med enhällighet. Först bör majoritetsröstning bli aktu-ell.Utskottet kan konstatera att det inom ramen för regeringskonferensen på-går ett arbete med syfte att flytta över frågor rörande bl.a. asyl- och invand-ringspolitik från tredje pelaren till första pelaren. Som framgått intar därvidden en positiv hållning. Utskottet delar såväl denna upp-fattning som uppfattningen att majoritetsbeslut bör komma i fråga först i ettsenare skede.Utskottet anser att syftet med motionerna U515 yrkandena 51 och 52 ochU15 yrkande 4 i huvudsak får anses tillgodosett med det anförda.Huvuddelen av viseringspolitiken ligger under artikel 100c i Romfördragetoch utgör således en del av gemenskapsrätten. Vissa beslut avseende vise-ringspolitiken fattas dock med stöd av avdelning VI i Unionsfördraget. Detsenare gäller bl.a. villkor för utfärdande av en enhetlig EU-visering.Inom ramen för regeringskonferensen pågår ett arbete för att uppnå enöverenskommelse om bättre möjligheter för gemenskapen att agera vadgäller bl.a. viseringspolitiken. Utskottet anser mot bakgrund härav att någotuttalande från sida angående viseringsfrågor inte bör göras innankonferensen avslutat sitt arbete. Utskottet kan också konstatera att i Scheng-enkonventionens artikel 10 stipuleras att en enhetlig visering skall införasoch gälla för samtliga avtalsslutande parters territorium. Utskottet anser medhänsyn till det anförda att något tillkännagivande med anledning av motionU506 inte är påkallat, och motionen avstyrks.Utskottet vill i detta sammanhang nämna att frågan om rätt för medborgarei en medlemsstat att söka asyl i annan medlemsstat diskuteras inom ramenför regeringskonferensens arbete. I skrivelsens bilaga 8.2 Slutsatser frånEuropeiska rådets möte i den 13 - under rubrikenIV. återfinns bl.a. följande slutsats. Europeiska rådetber konferensen att utveckla det viktiga förslaget att, med beaktande av in-ternationella fördrag, ändra fördragen så att det fastställs som en klar princiatt ingen medborgare i en medlemsstat får söka asyl i annan medlemsstat.Utskottet har på begäran fått närmare information härom av Utrikesdepar-tementet. Frågan har också behandlats i . Vid nämndens över-läggningar rörande regeringskonferensen har statssekre-teraren i , tillika chefsförhandlare, GunnarLund uppgett att syn är att man givetvis inte kan beröva medborgarei EU-länderna en rätt att söka asyl som de har i kraft av internationella kon-ventioner. har förståelse för den grundsynen att det rimli-gen inte skall bli aktuellt för en medborgare i ett EU-land att söka eller kännsig behöva söka asyl i ett annat EU-land. Hur detta till äventyrs skall kommatill uttryck i fördraget får fortsättningsvis diskuteras. Vidare har utrikesmintern vid ovan nämnda information till bekräftatatt intar den ståndpunkten att internationella konventioner har före-träde framför den nu nämnda principen.Socialförsäkringsutskottet vill framhålla vikten av att i alla sam-manhang och utan inskränkningar värnar om asylrätten. Denna inställninghar också chefsförhandlaren och utrikesministern givit uttryck för.Utskottet vill slutligen framhålla vikten av att tredjelandsmedborgare somär bosatta i ett unionsland ges ökade möjligheter att erhålla arbets- och uppe-hållstillstånd inom unionen. Detta förutsätter dock att tillståndsreglerna i deolika medlemsländerna blir mer likartade. Utskottet utgår från att Sverigeverkar för att så kommer att ske.Stockholm den 17 april 1997På socialförsäkringsutskottets vägnarBörje NilssonI beslutet har deltagit: (), (), MargaretaIsraelsson (s), (), (), (),(), (), (), Gustafvon (m), (), (), (), UlfKristersson (m), (), () och ().Avvikande meningSchengenavtalet (Avsnitt 7)() anser att den del av utskottets yttrande som börjarmed "är" och slutar med "och 3 avstyrks." bort ha följande lydelse:Schengensamarbetet innebär att personkontrollerna vid de inre gränsernaavskaffas och flyttas till yttre gränser. Schengenkonven-tionen innehåller bestämmelser om praktiska åtgärder för att genomföraavvecklingen av de inre gränskontrollerna, de s.k. kompensatoriska åtgärder-na, bl.a. harmoniserad viseringspolitik och förstärkning av den yttre gräns-kontrollen. Kontrollen skall omfatta alla utländska medborgare och avseidentitet och den resandes rätt att resa in i landet. skallvidare gemensamt avgöra frågan om från vilka länder flyktingar är berättiga-de att söka asyl. Vid avslag på en ansökan får vederbörande inte söka asyl iannat medlemsland. Vidare åläggs transportbolag skyldighet att kontrollerapassagerare. Inom ramen för finns också (), som är ett gemensamt databaserat informations-system för utbyte av personuppgifter. Syftet med SIS är att underlätta förmyndigheterna att bevara ordning och säkerhet inom avtalsparternas område.Dessutom skall uppgifter som lagras i systemet användas vid tillämpningenav konventionens bestämmelser om personers rörlighet.Enligt utskottets uppfattning kan bestämmelserkomma att få negativa konsekvenser för traditionella flyktingpolitik.Reglerna hamnar utanför demokratisk kontroll och avhänder sigrätten att föra en egen politik på en rad viktiga områden. Utskottet ansersammanfattningsvis att är ett alltför högt pris att betalaför att medborgarna i medlemsländerna skall slippa visa pass när de passerargränser mellan medlemsländer och att därför bör avbryta sin an-passning till Schengen och dra sig ur samarbetet. bör medbifall till motion U504 yrkandena 2 och 3 föreslå att det anförda ges rege-ringen till känna.Särskilt yttrandeGränskontroll, invandring och asyl (Avsnitt 36)() anför:Den har accepterat att föra över frågor rörande asyl,invandring, yttre gränskontroll av personer och visumpolitik från tredje pela-ren till första pelaren. väntas besluta att efter enperiod skall beslut om alla dessa frågor fattas av rådet med kvalifi-cerad majoritet. Kommissionen skall ha monopol på initiativrätten. När deinre gränskontrollerna avskaffas och tredjelandsmedborgare ges ökad rörlig-het över inre gränser är det inte troligt att medlemsländerna i längden kanupprätthålla olika flyktingpolitik, och därmed vissa länder en mer humanflyktingpolitik.I sin bedömning inför propositionen om medlemskap i förutsatte soci-alförsäkringsutskottet att under EU-medlemskapet skulle komma attkraftfullt verka för en solidarisk och human flyktingpolitik. På denna grundavslog motioner som syftade till att bibehålla möjligheten för enhuman och solidarisk flyktingpolitik för Sverige.Inriktningen av och den gemensamma flyktingdefini-tion som rekommenderats medlemsländerna pekar nu mot att överstatligabeslut om flyktingpolitiken kommer att innebära en mycket restriktiv flyk-tingpolitik. Att genom överstatliga beslut tvinga länder till en mer human ochsolidarisk flyktingpolitik kan också få obehagliga konsekvenser.