bet · GL01SfU6 · 1997-11-18 00:00:00 — () anför:Sfi-undervisningenRiksdagen bör med bifall till yrkande 4 i motion 1997/98:Sf7 och med anledningav motionerna 1997/98:Sf10 yrkande 19 och 1997/98:Sf622 yrkande 19 uttala sigför att det bör ställas en rad krav på sfi-undervisningens uppläggning, ienlighet med vad som förordas i den förstnämnda motionen. Undervisningen börvara fordrande och det bör finnas tydliga tidsgränser. Eleverna börnivågrupperas, undervisningen bör varvas med praktik och kunna pågå hela dagen.Vidare bör i möjligaste mån barnomsorg och undervisning samlokaliseras.Skolans betydelse för integrationen allmäntJag delar motionärernas uppfattning i motion 1997/98:Sf7 att det mer reguljärtborde kunna öppnas en möjlighet för invandrare med kunskaper i något annat avvärldsspråken än engelska att komplettera högre utbildning.Socialförsäkringsutskottet bör föreslå att med bifall till yrkande 6i motionen som sin mening ge regeringen detta till känna. Det generella kravetpå kunskaper i engelska bör inte luckras upp, men det är olyckligt attinvandrare med en kvalificerad utländsk utbildning på grund av rigorösa krav påengelska hindras från kompletterande högskolestudier i vissa ämnen.3. () anför:Sfi-undervisningenBeträffande uppläggningen av sfi-undervisningen anser jag att medbifall till motionerna 1997/98:Sf10 yrkande 19 och 1997/98:Sf622 yrkande 19samt med anledning av motion 1997/98:Sf7 yrkande 4 som sin mening bör geregeringen till känna vad i de båda förstnämnda motionerna anförts om sfi-undervisningen. I ökad grad bör man anpassa undervisningen till varje individsförutsättningar. Den uppsökande verksamheten är viktig, och det är naturligtatt man i den utnyttjar invandrarorganisationerna. Det föreslagna uttalandet avriksdagen bör även innefatta en begäran att regeringen vidtar åtgärder för attförbättra kvaliteten i hemspråkslärarnas utbildning.Skolans betydelse för integrationen allmäntSocialförsäkringsutskottet bör, anser jag, tillstyrka motionerna 1997/98:Sf10yrkande 6 och 1997/98:Sf622 yrkande 6 beträffande åtgärder i skolan för attförebygga rasism och främlingsfientlighet. Det är inte bara läroplansarbetetsom bör genomsyras av ett interkulturellt synsätt, det gäller lika mycketläromedlen. Jag vill även peka på andra åtgärder som föreslås i motionerna,t.ex. temadagar och besök utifrån i skolan. Vidare bör hemspråkslärarnasanställning vara densamma som för andra språklärare.4. , , och (alla m)anför:Skolans betydelse för integrationen allmäntSocialförsäkringsutskottet bör föreslå att med bifall till motion1997/98:Sf4 yrkande 8 som sin mening ge regeringen till känna vad i denförstnämnda motionen anförts om betydelsen av fristående skolor. Vi anser attskolan bättre än måste ge utrymme för individers olikaförutsättningar, behov och önskemål, och vi anser att elevers och föräldrarsrätt att välja skola har pedagogisk betydelse. Skolväsendet mår väl av att detfinns olika skolor med varierande pedagogik.Vi föreslår att socialförsäkringsutskottet skall tillstyrka även yrkande 9 imotion 1997/98:Sf4 med förslag om ett uttalande av om betydelsen avatt invandrarföräldrarna medverkar i skolans arbete. De bör ges bättreinformation om den svenska skolans arbetssätt och om de värderingar som präglarskolans verksamhet.ModersmålsundervisningenVi ansluter oss till uppfattningen i motion 1997/98:Sf4 yrkande 7 attmodersmålsundervisningen i större utsträckning bör vara de enskildaföräldrarnas ansvar och att den bör ske utanför skoltid.Socialförsäkringsutskottet bör med hänvisning härtill tillstyrka yrkandet.5. (), (), (), (), (), () och Skånberg (kd) anför:Skolans betydelse för integrationen allmäntSocialförsäkringsutskottet bör föreslå att med bifall till motion1997/98:Sf8 yrkande 8 som sin mening ge regeringen till känna vad i denförstnämnda motionen anförts om skolans roll för integrationen. Det är särskiltviktigt att minoritetsgrupper ges möjligheter att tillsammans verka för att denegna kulturen och det egna språket lever vidare och blomstrar. Det kan skegenom att man bygger upp egna institutioner, t.ex. skolor. Vi vill liksommotionärerna peka på vad de estniska skolorna betytt för sverigeesterna.ModersmålsundervisningenVi föreslår att skall uttala sig för en ordning med check förmodersmålsundervisning såsom den skisseras i motion 1997/98:Sf7 yrkande 5. Detär självklart att kommunen vid anlitandet av t.ex. studieförbund eller annanorganisation som utbildningsanordnare skall ha högt ställda krav på denundervisning som ges. Med hänvisning till vad vi anfört börsocialförsäkringsutskottet tillstyrka motionsyrkandet.Arbetsmarknadsutskottets yttrande1997/98:AU4ySverige, framtiden och mångfalden - från invandrarpolitik tillintegrationspolitikTill socialförsäkringsutskottetSocialförsäkringsutskottet har berett åtta av utskott,däribland arbetsmarknadsutskottet, tillfälle att yttra sig över proposition1997/98:16 , framtiden och mångfalden - från invandrarpolitik tillintegrationspolitik, över de motioner som väckts med anledning av propositionenoch över övriga motioner som skall behandlas i ärendet, i de delar som berörrespektive utskotts beredningsområde.Arbetsmarknadsutskottet kommer i detta yttrande att huvudsakligen uppehållasig vid några mer allmänna frågeställningar kring de delar av integrations- ochinvandrarpolitiken som har beröring med utskottets beredningsområde. Utskottetavstår däremot från att ta ställning till de enskilda, konkreta förslagen ipropositionen och motionerna i socialförsäkringsutskottets ärende.Utskottet kan först konstatera att frågor som berör invandrare kommer upp iflertalet av arbetsmarknadsutskottets politikområden. Det gäller givetvisarbetsmarknads- och arbetslivspolitiken men även arbetsrätten, jämställdheten iarbetslivet och den statliga personalpolitiken har inrymtfrågeställningar med anknytning till invandrare. finns även iregionalpolitiken förslag och synpunkter med sådan anknytning. Som exempel kannämnas att en av de motioner som väckts under årets allmänna motionstid tarsituationen i storstadsområdena som en utgångspunkt för ett nyttregionalpolitiskt synsätt på storstadsregionerna. Man menar att särskildainsatser behövs för att vända segregationens negativa effekter.I den förestående budgetbehandlingen kommer arbetsmarknadsutskottet attbehandla såväl konkreta förslag som mera allmänna frågor i ämnet. Det kan förövrigt nämnas att utskottet brukat ha ett särskilt avsnitt ominvandrarna och arbetsmarknaden i sitt arbetsmarknadspolitiska betänkande medanledning av budgetpropositionen.Den generella politikens utformningArbetsmarknadsutskottet anser liksom regeringen att den generella politikenmåste utgå från och spegla den etniska och kulturella mångfald som finns isamhället. Att även en generell politik kan rymma åtgärder för individer ochgrupper med särskilda behov är en given utgångspunkt. Sådana behov kan, somsägs i propositionen, ha sin grund i att en person inte har svenska sommodersmål eller saknar svensk utbildningsbakgrund. Här är det alltså behovet isig, inte invandrarskapet, som motiverar åtgärderna. Utskottet delarregeringens uppfattning att framtida åtgärder bör få rikta sig till en gruppbara när detta är befogat, dvs. när invandrarskapet är en mer relevantutgångspunkt för åtgärder än andra förhållanden. Utskottet delar ocksåuppfattningen att sådana specifikt riktade insatser bör begränsas till det somkan behövas i . På arbetsmarknaden är det docktydligt att invandrare i många fall måste få del av särskilda insatser ävenunder en därefter. Lagstiftningen bygger för övrigt på att manskall kunna tillåta att tillhörighet till en etnisk minoritet är ett särskiltskäl för att fatta ett beslut av visst innehåll (2 kap. 15 § regeringsformen).Däremot saknas i regeringsformen en regel om positiv särbehandling på grund avetnisk tillhörighet av motsvarande slag som vid missgynnande på grund av kön (2kap. 16 §). Den senare regeln innebär att särbehandling på grund av kön(kvotering) kan tillåtas om det är ett led i strävanden att främja jämställdhetmellan kvinnor och män.Att det saknas en konstitutionell direkt grund för positiv särbehandling pågrund av tillhörighet till etnisk minoritet, t.ex. att en mindre meriteradinvandrare kan ges företräde vid en rekrytering, behöver dock inte betyda attdetta inte skulle kunna godtas rättsligt. Utskottet vill med det anförda enbartpeka på skillnaden i lagstiftningen i detta avseende mellan de övergripandesamhällsintressena jämställdhet mellan könen och etnisk mångfald.Arbetsmarknadsutskottet ansluter sig till regeringens förslag i fråga om deintegrationspolitiska målen om lika rättigheter och möjligheter för allaoavsett etnisk och kulturell bakgrund, en samhällsgemenskap grundad påsamhällets mångfald och en samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidigrespekt och tolerans och med delaktighet och medansvar för alla. Utskottetdelar också uppfattningen att staten inte bör fastställa målen för den enskildaindividens integration. I slutändan är det bara individen själv som kanbestämma vilket förhållningssätt han eller hon skall ha till det nya samhället.Vad staten kan göra är i stället, som sägs i propositionen, att sätta upp målför vad som bör uppnås t.ex. inom arbetsmarknadspolitiken och sedan stödja denindividuella integrationsprocessen. Utskottet vill framhålla att politikensinnehåll också i sig kan påverka individens förhållningssätt. Så kan t.ex. enväl utformad och fungerande arbetsmarknadspolitik eller diskriminerings-lagstiftning säkert bidra positivt till den enskildes önskan att bli delaktig isamhällsutvecklingen på motsvarande sätt som brister i politiken kan bidra känsla av utanförskap och svag motivation att ingå i den större helheten.För utskottet står det utom allt tvivel att kunskaper i svenska språket haravgörande betydelse för en framgångsrik integrationspolitik. Utskottet delarpropositionens uppfattning att det inte kommer i konflikt med respekten för demsom har ett annat modersmål än svenska att betona det svenska språketsbetydelse. Som framhålls i propositionen har arbetslösheten ochboendesegregationen kraftigt begränsat möjligheterna att använda förvärvadesvenskkunskaper i en svenskspråkig miljö. Något som oroar i detta sammanhang ärom den enskilde till följd av problemen att komma in på arbetsmarknaden och idet svenska samhällslivet i övrigt har svårt att se nyttan medspråkkunskaperna, vilket knappast befrämjar inhämtandet av kunskaper. En sakatt uppmärksamma i sammanhanget är att TV och radio är naturligaintegrationsfaktorer. Det nya breda internationella medieutbudet kan styra överintresset till icke-svenskspråkiga program. Som sägs i propositionen förekommerdet att läraren i sfi-undervisningen är den enda svensktalande som destuderande möter.Propositionens avsnitt Arbete och försörjningInvandrarna och arbetsmarknadenArbetsmarknadsutskottet ansluter sig till propositionens beskrivning avarbetets betydelse socialt och ekonomiskt, för den enskilde liksom församhället i stort. Utskottet vill framhålla ytterligare en aspekt på detta. Ettsamhälle där stora grupper av invandrare står utanför arbetsmarknaden skaparinte bara sociala och ekonomiska klyftor. Föreställningen om, eller än värre enfaktisk uppdelning i, arbetande svenskar och bidragsberoende invandrare ledertill spänningar och kan utgöra grogrund för rasism och främlingsfientlighet.Den tabell som finns på s. 12 i propositionen talar ett tydligt ochskrämmande språk. Den visar att sysselsättningen framför allt bland deutomnordiska medborgarna är oacceptabelt låg. En könsuppdelad statistik hadekunnat ge ytterligare belägg för problemen. Man skulle då finna attarbetskraftsdeltagandet bland vissa grupper invandrarkvinnor är extremt lågt.Som sägs i propositionen har flera omständigheter bidragit till att försvåraarbetsmarknadssituationen för invandrare. Arbetslösheten är en förklaring, menett stadigt sjunkande arbetskraftsdeltagande kunde iakttas redan under denihållande högkonjunkturen . I ett betänkande (1990/91:AU11), när arbetslösheten i befolkningen som helhet var omkring 2 %och arbetskraftsdeltagandet , uppehöll sig utskottet vid invandrarnasallt svagare anknytning till arbetsmarknaden trots de särskildaarbetsmarknadspolitiska insatser som hade gjorts dessförinnan.Utskottet ställde sig frågan om insatserna inte hade varit tillräckliga, ellermöjligen inte i alla delar adekvata.Det är i och för sig förklarligt att särskilt nyanlända invandrare kan fåproblem på arbetsmarknaden i tider med mycket hög arbetslöshet och få ledigaplatser. Det viktiga är nu när det finns tydliga tecken på att det vänt påarbetsmarknaden att även invandrare får möjligheter att komma in i arbetslivet.Den beskrivning av bakgrunden till invandrarnas svåra arbetsmarknadssituation ifråga om det som har anknytning till förhållandena här i landet -strukturomvandlingen i näringslivet, allmänt ökade kompetenskrav, större kravpå kunskaper i svenska språket, diskriminering och negativa attityder blandarbetsgivare samt avsaknad av kontakter och nätverk - visar enligt utskottetsmening att åtgärder av flera slag och på olika nivåer behövs. Det är i denvändande konjunkturen som möjligheterna bör vara större än attåstadkomma förbättringar.På arbetsrättens område vill utskottet hänvisa till de nya reglerna i lagenom anställningsskydd (LAS), som gäller /97 och som syftartill att stimulera en utökning av personalstyrkan. Reglerna tar särskilt siktepå grupper som står inför sitt första inträde på arbetsmarknaden. Genom s.k.överenskommen visstidsanställning får arbetsgivare möjlighet att utan att angenågra skäl för det anställa upp till fem personer för begränsad tid. Det haransetts särskilt angeläget att underlätta nyanställningar i en uppåtgåendekonjunktur. Denna regel innebär en ökad flexibilitet för företagen.Svenska språkets betydelse har redan berörts. Den snabba tekniskautvecklingen, informations- och kommunikationstekniken och det nya sättet attorganisera arbetet med större flexibilitet, arbete i självstyrande grupper m.m.ställer större krav på språklig förmåga än tidigare arbetsliv. Utskottet villsärskilt framhålla att de krav som arbetsgivaren ställer måste stå i proportiontill det speciella arbetet och förhållandena på arbetsplatsen, något somarbetsförmedlare bör vara uppmärksamma på. Överdrivna krav i detta hänseendekan betraktas som en form av förtäckt eller indirekt diskriminering.När det gäller de negativa attityder som finns bland vissa arbetsgivare villutskottet påpeka att dessa kan rymma allt från ren diskriminering till vad somnärmast kan beskrivas som en allmänmänsklig osäkerhet och tvekan inför det somuppfattas som obekant. Det finns skäl att påpeka att negativa attityder ävenkan förekomma bland de anställda och i deras organisationer. Det är mycketviktigt med attitydpåverkan men utsikterna att verkligen påverka är förmodligenbättre när låsningen inte är alltför stark. Då har arbetsförmedlaren enbetydelsefull roll. Som sägs på annat ställe i propositionen hararbetsförmedlingen även en viktig roll när det gäller den attitydpåverkan sombestår i att få människor att se mångfalden som en kraft och styrka. Mångaexempel finns på att kreativiteten ökar i grupper av människor med olikabakgrund och erfarenhet. Utskottet vill även peka på den tendens som finns attvid rekrytering lägga allt större vikt vid det som brukar benämnas socialkompetens på bekostnad av mer formella meriter. Man kan inte komma ifrån riskenatt detta utfaller negativt för människor som av ett eller annat skäl uppfattassom avvikande eller udda. Även här är attitydpåverkan viktig.Arbetsförmedlingen har även en allt viktigare roll när det gäller attkompensera invandrare för avsaknaden av kontakter och nätverk. Det är vanligtatt man kommer in på arbetsmarknaden via kontakter av olika slag.Rekommendationer från en familjemedlem, släkting, vän eller bekant medanknytning till arbetsplatsen kan väga tyngre än meriter i form av betyg ocharbetslivserfarenhet. Följden av detta blir att arbetslösa invandrare får alltsvårare, eftersom så många i deras omgivning saknar kontakter med arbetslivet.Arbetsförmedlaren kan göra en värdefull insats genom att med kännedom ominvandrarens person och kompetens rekommendera henne eller honom förarbetsgivaren.Det är alltså stora krav som ställs på arbetsförmedlarna, som redan har enmycket ansträngd arbetssituation med den fortfarande mycket högaarbetslösheten. Utskottet kan i sammanhanget notera att regeringen även i åretsbudgetproposition föreslår medel för tillfälliga personalförstärkningar vidarbetsförmedlingar och , ett förslag som alltså skallbehandlas av arbetsmarknadsutskottet inom kort.Etnisk diskrimineringAttitydpåverkan är viktig, men det behövs också skydd mot etnisk diskrimineringi arbetslivet. Utskottet har behandlat motionsförslagmed anknytning till lagstiftningen på området. Några av dem är identiska medeller liknar dem som skall prövas i socialförsäkringsutskottets ärende.Utskottet värdesätter att en översyn pågår av lagen mot etnisk diskriminering.Enligt vad utskottet inhämtat kommer utredaren att lägga fram sina förslagkring . Parallellt med dettautredningsförslag kommer det också att presenteras förslag som gällerdiskriminering på grund av funktionshinder respektive sexuell läggning. Inteminst med tanke på att det rör sig om mycket komplicerade frågor är detarbetsmarknadsutskottets bestämda uppfattning är att man inte bör föregripautredarnas förslag.Mångfald inom statsförvaltningenI propositionen framhåller regeringen att statsförvaltningen har ett särskiltansvar för att samhällets mångfald genomsyrar arbetslivet.Arbetsmarknadsutskottet kom in på denna fråga i betänkandet1996/97:AU11 Statlig personalpolitik. Utskottet instämde då med motionärerna iönskemålet om en ökad andel statligt anställda med invandrarbakgrund, och dettainom alla sektorer och på alla nivåer. En hänvisning gjordes till enpolicyskrift i ämnet från , Kulturell mångfald, En styrka försvensk statsförvaltning. Utskottet hänvisade också till att den nyssnämndastatliga utredaren hade i uppdrag bl.a. att överväga möjligheterna att införaföreskrifter om aktiva åtgärder och årliga planer liknande jämställdhetslagensjämställdhetsplaner. Även i detta hänseende anser arbetsmarknadsutskottet inte bör föregripa resultatet av den pågående utredningen.Framtida insatser inom arbetsmarknadspolitikenDe utomnordiska medborgarna är en prioriterad grupp inomarbetsmarknadspolitiken. Detta framgår bl.a. av regleringsbrevet som anger attdenna grupp liksom vissa ungdomar, långtidsarbetslösa, äldre ocharbetshandikappade skall prioriteras i arbetsmarknadsmyndigheternas arbete.Även vid fördelningen av resurser mellan de olika länsarbetsnämnderna ochmellan de enskilda förmedlingarna kan enligt en s.k. fördelningsnyckel hänsyntas till en fördelningspolitisk faktor, exempelvis andelen utomnordiskainvandrare.I propositionen gör regeringen nu bedömningen att arbetsmarknadspolitiken merän bör utformas med hänsyn till samhällets mångfald och att den börfrämja likvärdiga möjligheter för alla.Arbetsmarknadsutskottet instämmer i detta men vill inte i det härsammanhanget binda sig för hur den framtida arbetsmarknadspolitiken börutformas mera i detalj, t.ex. i fråga om prioriteringen mellan olika angelägnaändamål. Utskottet förutsätter att frågan övervägs vidare innan ett förslagpresenteras för riksdagen.Svenska för invandrareI propositionen sägs det att arbetsförmedlingen bör utgå från att godkänt betygi sfi är tillräckligt för att en person skall kunna ta del avarbetsförmedlingens insatser och åtgärder. Erfarenheterna visar, sägs detvidare, att förmedlingen i sina utredningar inte i tillräcklig grad har tagithänsyn till den information som redan finns om individens bakgrund samt att maninte alltid godtar att en sökande har tillräckliga kunskaper i svenska trotsgodkänd sfi-utbildning. Det bör enligt regeringen inte råda något tvivel omlegitimiteten i betygssystemet för sfi.Utskottet kom in på frågan om undervisningen i svenska för invandrarei betänkandet 1996/97:AU9 med anledning av revisorers förslag omarbetsmarknadsutbildningen. Revisorerna hade särskilt påtalat bristerna i dennaundervisning som ett kvarstående problem. kundekonstatera att revisorernas synpunkter också delades av AMS. Utskottet fann detanmärkningsvärt att inga eller endast obetydliga förbättringar hade uppnåttsoch efterlyste snabba åtgärder.Mot denna bakgrund är det svårt att kategoriskt uttala att arbetsförmedlingenskall kunna utgå från att godkänt betyg i sfi är tillräckligt för attinvandraren skall kunna ta del av förmedlingens insatser och åtgärder. Varjeanvisning måste bygga på en individuell och välgrundad bedömning av densökandes förutsättningar, däribland den språkliga förmågan. Ett konstaterandeatt kunskaperna i ett visst fall är otillräckliga behöver enligt utskottetsmening inte rubba legitimiteten i betygssystemet. I sammanhanget finns det skälatt påpeka att förvärvade kunskaper snabbt kan gå förlorade om de intepraktiseras i det dagliga livet. Det är därför angeläget att invandrare såsnart som möjligt efter avslutad sfi-utbildning kan komma i arbete elleranvisas en åtgärd där kunskaperna i svenska kan komma till användning.Förlängt starta-eget-bidragStarta-eget-bidraget är avsett att vara ett tillskott till näringsidkarensförsörjning under inledningsskedet av verksamheten. Bidrag får endast lämnastill den som bedöms ha goda förutsättningar att bedriva näringsverksamhet ochendast om verksamheten bedöms få en tillfredsställande lönsamhet och gebidragstagaren en varaktig sysselsättning.Normalt kan bidrag lämnas . För att öka det kvinnligaföretagandet kan arbetslösa kvinnor, särskilt invandrarkvinnor, numera få ettförlängt starta-eget-bidrag i upp till tolv månader.I propositionen hänvisas till ett förslag i budgetpropositionen om förlängtbidrag även för invandrare. Utskottet skall behandla detta förslag isitt arbetsmarknadspolitiska budgetbetänkande 1997/98:AU1. Förslaget ibudgetpropositionen tar enligt ordalydelsen sikte på gruppen ?invandrare?,alltså inte endast ?utomeuropeiska invandrare? som anges i proposition 16.Utskottet kan inte dela den uppfattning som framförts i några av motionerna isocialförsäkringsutskottets ärende att en sådan prioritering skulle stå i stridmed grundinställningen att säråtgärder för invandrare skall begränsas till denförsta tiden i . Skälet bakom förslaget är i stället att man vill ökaandelen invandrare med starta-eget-bidrag, eftersom de ärkraftigt underrepresenterade i förhållande till deras andel av dearbetssökande. Att bl.a. andelen kvinnor och invandrare bland dem som anvisasarbetsmarknadspolitiska åtgärder så långt som möjligt bör svara mot deras andelav de arbetslösa är enligt utskottets mening ett överordnatarbetsmarknadspolitiskt intresse. Det skall också betonas att ett beslut omstarta-eget-bidrag alltid måste utgå från en prövning av förutsättningarna idet enskilda fallet.I sammanhanget vill utskottet också framhålla att de utomnordiska medborgarnasuccessivt fått en allt mindre del av åtgärdsplatserna. Som sägs ibudgetpropositionen är denna utveckling inte tillfredsställande.Arbetsmarknadsutskottet kan slutligen konstatera att vägledningen ochinformationen till de utrikes födda som vill starta eget skall utvecklas. Avbudgetpropositionen framgår att AMS skall få i uppdrag att i ökad utsträckningerbjuda invandrare individuell vägledning och utbildning i nyföretagande,vilket kan ske inom ramen för arbetsmarknadsutbildning och arbetslivsutveckling(ALU).Stockholm den 30 oktober 1997På arbetsmarknadsutskottets vägnarElver JonssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), KristinaZakrisson (s), (), (), (), (), () och ().Avvikande meningar1. , , och (alla m)anför:Åtskilliga invandrare bär med sig traditioner och kunskaper om egetföretagande. Många har också startat egna företag, främst inom service ochhandel, och också lyckats bra.