bet · GK01KrU11 · 1997-04-24 00:00:00 — Utskottet avstyrker dels en motion om att skall uttala sig omfärgsättningen på , dels en motion om att skallbegära en förstudie av möjligheterna att gräva ut . 1996/97:Kr205 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omfärgsättningen på slott.1996/97:Kr249 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omgenomförande av förstudie av möjligheten att gräva fram kronor.Stockholms slotts byggnadshistoriaI det följande lämnas en översiktlig redovisning av slottsbyggnadshistoria. Redovisningen lämnas som bakgrund till de i detta betänkandebehandlade frågorna om färgen på slotts fasader och om utgrävningav resterna av kronor.Vissa försvarsanläggningar ersattes på 1000- och 1100-talenmed mera permanenta borganläggningar på . fortsatte utbyggnaden till en borg som omgavs av stenmurar. Den fick såsmåningom tre åtskilda borggårdar - en stor förborg, en separat övre, mindreborggård och den s.k. smedjegården. Efter en större brand under 1300-taletbyggdes borgen om och till. Vid den övre borggården fanns det s.k. högslotteteller "adelshuset". På denna borggård fanns ett runt kärntorn. Den omgivandemurens norra sida hade samma sträckning som det nuvarande norrayttervägg och ingår i dess grundmurar. Den stora förborgens borggård fannsungefär på den nuvarande inre borggårdens norra hälft. Den övre borggården medkärntornet fanns ungefär i den nuvarande inre borggårdens sydvästra del ochsmedjegården i dess sydöstra del. De tre borggårdarna med omgivande byggnaderupptog en yta som totalt var något mindre än det nuvarande centraladel med inre borggård och omgivande fyra längor.På 1500-talet användes namnet på borgen efter vapnet påkärntornets takhuv. Ofärdsår och brand skadade borgen. Nyaförsvarsmurar och en rikssal byggdes. Kärntornet byggdes på i två omgångar.Under andra hälften av 1500-talet omvandlades borgen till ett renässansslott.Under 1600-talet förlorade betydelse som fästning. Ett förändratbostadsskick och hovliv krävde nya bankettsalar och rumssviter.Statsförvaltningen krävde kanslilokaler. börjadedessutom planeringen av en mera omfattande ombyggnad. Åren 1692-1697påbörjades ombyggnaden av efter ritningar av d.y. Dennorra slottslängan stod klar till det 1695. I denna nya byggnadingick bl.a. medeltida murar och de gamla nordvästra och nordöstra tornen samt1500-talets ombyggda slottskyrka. Den norra längans stenarbeten målades vita.Putsen hade möjligen rödbrun färg.Den 7 maj 1697 totalförstördes det gamla av brand. Den ombyggdanorra längan skadades i vissa delar. beslöts att ett nyttslott skulle byggas. därefter påbörjades reparationerna av den norralängan och rivningen av ruinerna efter det gamla inkl. resterna avkärntornet. godkändes en plan för det nya och våren 1698började grävningen för grunden och grundläggningen.Slottsbygget stod stilla vissa tider. Först flyttade kungafamiljenin i det nya . Då var ännu inte alla delar av färdiga. Det nyaslottets puts hade gul färg. Naturstenen var troligtvis målad grå. Mot slutetav målades stenen gul. Färgen blev gul. Stenen på fasaderna målades om vid olikatidpunkter, mot norr och öster i en rosa färg och mot söder och väster igrått.Åren 1898-1902 putsades de mörknade fasaderna om. Färgen blev efter ingåendestudier och diskussioner ljust brun. Oljefärgen på stenen togs bort.Stenarbetena renoverades och kompletterades.På 1950-talet behövde putsen åter bytas ut. Den bruna färgen behölls. Dennya putsen, som är kvar, är genomfärgad.Utskottet vill här slutligen nämna följande.Från Husgerådskammaren inom Kungl. Hovstaterna har utskottet inhämtat attarbete pågår på med ombyggnad av . Museet finns ikällarvåningen i den norra slottslängans västra del och inrymmer de äldstabevarade delarna av det gamla . Avsikten är att museet skallöppnas under . Museet skall spegla historia,den fysiska miljön och hur man levde i under olika tider. Färgsättningen på slottI motion Kr205 (m) anförs att är en av landets värdefullastekulturbyggnader och att detta kräver stor respekt när det gäller vården ochunderhållet av . Färgsättningen på har också mycket storbetydelse för den omgivande stadsbilden. Motionärerna påminner om att slottethaft gul färg på putsen och anför att en ljusarefärgsättning än den nuvarande skulle göra vackrare. En varieradfärgsättning på byggnaderna runt och Strömmen skulle enligtmotionärernas mening få en positiv effekt på hela denna stadsmiljö.Motionärerna framhåller att kvaliteten på putsen på fasader är så godatt putsen håller länge, men att kvaliteten på färgen inte är av samma klass.Där fasaden rengjorts har färgen lakats ur och fasaden blivit flammigoch ful. Motionärerna föreslår att som sin mening skall geregeringen till känna vad som anförts i motionen om färgsättningen på slottet.Utskottet vill först påminna om att en omfattande restaurering av Stockholmsslott pågår . budgetproposition föreslog regeringenatt en kostnadsram om för restaureringsarbeten vid dekungliga slotten och rikets fästningar skulle föras upp i Fastighetsverketsinvesteringsplan för lånefinansierade investeringar (prop. 1992/93:100 bil. tillstyrkte att sammanlagt 630 miljoner kronorskulle användas för dessa restaureringsarbeten vid de kungliga slotten ochrikets fästningar men föreslog att kostnaderna i stället skulleanslagsfinansieras. Motiveringen för förslaget var att dessa fastigheter inteär hyressatta. Detta innebär att inte erhåller några intäkterför dem. följde finansutskottets förslag och anvisade 50 miljonerkronor för /94 under ett nytt reservationsanslag benämntRestaureringsarbeten vid de kungliga slotten och rikets fästningar (bet.1992/93:FiU26, rskr. 1992/93:324). Därefter har anvisatsför /95, för det förlängda budgetåret1995/96 och för budgetåret 1997.Från Fastighetsverket har inhämtats att under den pågående restaureringen avStockholms slott har använts till och med . Summaninnefattar medel från det nämnda anslaget Restaureringsarbeten vid de kungligaslotten och rikets fästningar samt sysselsättningsmedel. Restaureringenplaneras fortsätta till och med . Den avser restaurering av stenarbetenpå fasaderna samt av tak och trappor, renovering av fönster, förbättring avbrandsäkerheten och förbättring av el-, vatten- och avloppsinstallationer. Dennuvarande fasadputsen på beräknas enligt uppgift frånFastighetsverket hålla ytterligare . Mot bl.a. denna bakgrund har byteav puts eller målning av putsade fasader inte räknats in bland deprioriterade restaureringsåtgärder som pågår. Däremot rengörs dengenomfärgade fasadputsen som stenarbetena restaureras.Frågan om att färga gult till harunder aktualiserats i en fråga och en interpellation iriksdagen (prot. 1994/95:104 s. 28-31 och prot. 1995/96:104 s. 52). Vidare haren debatt i frågan förts i massmedia. Därvid har slottsarkitekten ochrepresentanter för bl.a. fört fram att det inte är heltklarlagt vilken färg det nuvarande ursprungligen fick när det börjadebyggas och även redovisat hur färgsättningen bedömts under de följandeårhundradena. De har också framhållit att det skulle ställa sig mycket dyrtatt byta puts och färg innan den nuvarande putsen tjänat ut och att enbart enomfärgning genom målning bedöms få kort hållbarhet.Utskottet har vid ett studiebesök på under år 1993informerats om pågående och planerade arbeten. Utskottet vill framhålla attden nu pågående restaureringen av är avsedd att avhjälpa ettomfattande, eftersatt underhåll. Med hänsyn härtill anser utskottet att detär uteslutet att utskottet skulle förorda att medel omfördelas från deplanerade restaureringsarbetena till ett byte av den nuvarande putsen, vilkenbedöms kunna hålla , eller till en omfärgning genommålning.Utskottet vill starkt understryka att färgsättningen på inte får sesenbart som en ekonomisk fråga. Färgsättningen på är mycketbetydelsefull inte endast för byggnadens utseende utan även för den totalastadsbilden runt Strömmen. Detta är frågor som bör övervägas med stor omsorg.Sådana överväganden måste få ta tid. När putsades om föregicks färgsättningen av långa och ingående diskussioner ochöverväganden bland den tidens främsta experter. Genom den nu aktuella motionenoch den tidigare debatten i frågan i och i media har slottetsfärgsättning uppmärksammats och kommit att engagera både allmänheten ochexperter. Frågan kan också komma att belysas under isamband med en utställning på om slottsarkitekten d.y.Utskottet utgår från att framtida arbeten på fasader som påverkarslottets utseende och den omgivande stadsbilden kommer att föregås av öppeninformation och debatt och av noggranna överväganden av berörda instanser,sedan tillgänglig expertis konsulterats. Med hänvisning till det anfördaföreslår utskottet att avslår motion Kr205 (m).Arkeologisk undersökning av kronorI motion Kr249 (fp) erinras om att den gamla borgen i Stockholmförstördes vid en brand och att det nya byggdes ovanpåresterna av det gamla. Motionärerna anför att användes somkungaboning och för så gott som all offentlig förvaltning samt för riketshuvudbibliotek och riksarkiv. Enligt motionen begravdes det mesta vid branden.De kulturhistoriskt mycket intressanta lämningarna av börenligt motionärernas mening grävas ut för att landets medeltids- ochstormaktshistoria skall kunna utforskas. Berörda statliga organ, såsomFastighetsverket, och , bör få iuppdrag att tillsammans med och gatu-och fastighetsnämnd göra en förstudie av möjligheten att gräva fram hela dengamla Vasaborgen under det nuvarande . Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.Utskottet vill i sammanhanget redovisa att lämnades enskrivelse (fp) till kommunstyrelsen i av samma innehåll somden väckta riksdagsmotionen Kr249 (fp).Kulturnämnden i beslöt att som svar på skrivelsen överlämna ochåberopa ett tjänsteutlåtande i ärendet från Kultur . Itjänsteutlåtandet anfördes bl.a. att en arkeologisk undersökning oftastinnebär att fornlämningen tas bort och att man därför alltid bör överväga attbevara den till kommande generationers arkeologer som förhoppningsvis harbättre undersökningsmetoder än vi har . En utgrävning av hela det gamlaslottet är ett mycket stort och kostsamt projekt som också inrymmer en radproblem bl.a. av antikvarisk art. Kort redovisades i utlåtandet vad man i dagvet om bevarade rester av bebyggelse från olika perioder av historia.Det redovisades också att arkeologiska undersökningar av större omfattninggjorts och att gjort mindrearkeologiska undersökningar i samband med ombyggnads- ochrestaureringsarbeten. Kultur anförde att kunskapsluckorna är mångaoch att det ligger mycket intressant och spännande kunskap fördold inom detnuvarande slottsområdet. Det påpekades dock att andra möjligheter än mycketomfattande utgrävningar också finns för att skaffa mera kunskap. De i dagtillgängliga delarna av borgen är t.ex. långt ifrånfärdigutforskade.Kulturnämnden ansåg att staden tillsammans med berörda statliga myndigheterborde ta fram en plan för hur en större arkeologisk utgrävning av skall organiseras och finansieras. uttalade att - omplanen visar sig vara realistisk - målsättningen bör vara att en utgrävninginleds under 1998.Utskottet vill först beröra vad motionärerna anfört om att Tre kronorbegravdes vid branden och att ingen vet hur mycket som är förstört. Såmycket torde kunna sägas att de övre våningarna i det gamla slottettotalförstördes av branden och att större delen av byggnadsresterna ovanförden nuvarande borggårdens nivå revs för att ge plats åt den nya borggården ochdet nya östra, södra och västra delar. Den norra, redan om- ochtillbyggda längan stod kvar efter branden och reparerades och byggdes omytterligare. Stora delar av lämningarna efter det gamla kärntornet i slottetTre kronor förstördes vid brunnsgrävning under 1700-talet.Utskottet vill framhålla att om en vetenskapligt motiverad arkeologiskundersökning av resterna av det gamla skulle övervägas ärdet inte endast organiserandet och finansieringen av undersökningen som måstediskuteras. I ett sådant sammanhang bör också övervägas om de resurser som kanställas till förfogande i stället bör användas för bearbetning av det materialsom redan finns från tidigare undersökningar och för fortsatta undersökningarav de delar av som ingår i det nuvarande och som ärtillgängliga för undersökning utan utgrävning. Som påpekades itjänsteutlåtandet från Kultur till kulturnämnden i innebären utgrävning oftast att större delen av den fornlämning som grävs utförstörs.Vid bedömningen av motionsyrkandet måste också beaktas att slotti dag används på många olika sätt och att en stor utgrävning skulle påverkaverksamheten vid slottet.Utskottet anser med hänvisning till det anförda att det som har anförts imotionen inte motiverar att hos regeringen begär att en förstudiegörs i fråga om möjligheten att gräva ut resterna av . Vidsin bedömning har utskottet också beaktat att motionärerna inte har berörtfrågan om finansieringen av en förstudie och en stor arkeologisk undersökning.Utskottet föreslår med hänvisning till det anförda att avslårmotion Kr249 (fp). beträffande färgsättningen på slottatt avslår motion 1996/97:Kr205,2. beträffande arkeologisk undersökning av avslår motion 1996/97:Kr249.Stockholm den 24 april 1997På kulturutskottets vägnarÅke GustavssonI beslutet har deltagit: (), (), AndersNilsson (s), (), (), (), MarianneAndersson (c), (), (), (),(), (v), (), ElizabethNyström (m), () och Skånberg (kd). Sammanfattning........................................1Motionerna............................................1Stockholms slotts byggnadshistoria....................1Utskottet.............................................2Färgsättningen på 2Arkeologisk undersökning av 4Hemställan 6