bet · GK01SfU12 · 1997-05-27 00:00:00 — Ett beslut varigenom kassan bifallit enansökan medför dels att den anställde har rätt till sjuklön efter enkompensationsnivå om för i varje sjuklöneperiod, delsatt ersättning kan betalas till arbetsgivaren från sjukförsäkringen förkostnader för sjuklön till den anställde. Även enligt AFL kan sjukpenningefter ansökan utges i stället för karensdag.I AFL finns särskilda regler om minskning av sjukpenning i vissa fall.Minskningsreglerna blir tillämpliga om den försäkrade erhåller lön avarbetsgivaren som sjukpenning utges. Fri gruppsjukförsäkring somåtnjuts enligt grunder som fastställs i kollektivavtal anses därvid som lön.Om den försäkrade får sjukpenning som han får sådana förmåner frånarbetsgivaren minskas i en sjukperiod sjukpenningenmed det belopp som förmånerna överstiger av vad den försäkrade skulle hafått i motsvarande förmåner om han varit i arbete. Fr.o.m. den 91:a dagenminskas sjukpenningen med förmånernas hela belopp. Även förmåner som hänförsig till inkomstdelar över 7,5 basbelopp påverkar sjukpenningen enligtsärskilda regler.Socialavgifter erläggs enligt lagen (1981:691) om socialavgifter i form avarbetsgivaravgifter och egenavgifter. Den totala avgiftssumman innevarande årär för arbetsgivare av avgiftsunderlaget. Avgifterna beräknas iprincip på lönesumman.En egenföretagare erlägger socialavgifter avavgiftsunderlaget. Avgifterna beräknas i princip på inkomsten av annatförvärvsarbete.På inkomst av passiv näringsverksamhet, som inte är förmånsgrundande,betalas särskild löneskatt som uppgår till . Sådanlöneskatt betalas även på lön eller annan ersättning till arbetstagare som vidårets ingång är eller äldre.Den som har inkomst av anställning eller annat förvärvsarbete som ärpensionsgrundande erlägger enligt lagen (1994:1744) om allmänna egenavgifterallmänna egenavgifter (pensionsavgift och sjukförsäkringsavgift). Dessa uppgårför till sammanlagt till och beräknas på inkomster som inteöverstiger 7,5 basbelopp. Avgifterna är avdragsgilla vid taxeringen. Fr.o.m.år 1998 höjs den allmänna egenavgiften i form av sjukförsäkringsavgift med enprocentenhet (prop. 1995/96:209, bet. 1996/97:SfU4, rskr. 1996/97:22).Sjuk- och arbetsskadekommitténFrågan om försäkringsskyddet vid ohälsa har utretts av , som presenterat förslag till uppläggning av och innehålli en allmän och aktiv försäkring vid sjukdom och rehabilitering.Kommittén, som bl.a. hade i uppdrag att lämna förslag med utgångspunkt frånatt prövningen av arbetsförmågans nedsättning vid rätt till sjukpenning ochförtidspension mer renodlat än enligt nuvarande regler skall baseras påmedicinska grunder, har i delbetänkandet SOU 1995:149 lagt fram förslag tilländrade kriterier för rätt till sjukpenning och förtidspension.På grundval av kommitténs förslag har därefter vissa ändringar gjorts vadgäller rätten till sjukpenning och förtidspension fr.o.m. (prop. 1996/97:28, bet. 1996/97:SfU6, rskr. 1996/97:125). Ändringarna innebäratt utrymmet har minskat för att vid bedömningen av arbetsförmågansnedsättning beakta andra faktorer än rent medicinska. Enligt de nya reglernagäller vidare att en försäkrads arbetsförmåga i sista hand skall bedömas motalla på arbetsmarknaden normalt förekommande arbeten och att den som harförmåga att klara något sådant arbete på heltid skall anses ha fullarbetsförmåga.Kommittén har vidare haft till uppgift att analysera och föreslå åtgärdersom ger drivkrafter för arbetsgivare att förebygga sjukdom och skador samt attlämna förslag till hur ansvarsfördelningen för rehabiliteringsarbetet kangöras tydligare. Därtill kommer att Arbetsmarknadspolitiska kommitténtillsammans med Sjuk- och arbetsskadekommittén har haft i uppdrag att se överhur arbetsmarknadspolitiken bättre kan stödja svaga grupper på arbetsmarknadenoch undersöka hur en bättre samverkan kan uppnås mellan olika inblandadeparter vad gäller förebyggande insatser och rehabilitering. Översynen har delsgällt rehabilitering av sjukskrivna anställda, dels rehabilitering av utsattagrupper som saknar förankring på arbetsmarknaden.Sjuk- och arbetsskadekommittén har i sitt slutbetänkande (SOU 1996:113)funnit att rehabiliteringsreformens intentioner har fått ett alltför litetgenomslag. Arbetsgivaransvaret är vidare inte tillräckligt preciserat. Denekonomiska ansvarsfördelningen samt ansvaret för rehabiliteringsutredningarnamellan arbetsgivaren och är enligt kommittén oklar, vilketger en dålig drivkraft för tidiga insatser. Kommittén anser att det endast imindre utsträckning finns behov av regeländringar. Det huvudsakliga problemetär att det saknas en mer konsekvent genomförd metodik irehabiliteringsarbetet. Försäkringskassorna bör i större utsträckning arbetaoffensivt och arbetsplatsinriktat för att tidigt fånga upp behov avrehabilitering.I sitt slutbetänkande har kommittén lämnat förslag som innebär attförtidspension och sjukbidrag skall integreras i en allmän ohälsoförsäkringoch att en ny ersättningsform, månadsersättning, skall införas i stället förförtidspension/sjukbidrag med en kompensationsnivå på . Då kommitténsförslag i denna del inte ansetts fullständigt har en särskild utredare fått iuppdrag att med utgångspunkt från kommitténs princip om månadsersättningutforma förslag till ett system för ekonomisk ersättning vid långvarigtnedsatt arbetsförmåga som skall ersätta dagens system med förtidspension ochsjukbidrag (dir. 1997:9). Utredaren skall redovisa resultatet av detta arbeteden 31 oktober 1997.Kommittén har i slutbetänkandet också lämnat ett principförslag med innebördatt beloppsgränsen avseende förmåner skall höjas från 7,5 basbelopp till 10basbelopp och att taket för allmänna egenavgifter skall slopas. lämnat förslag om beräkning av inkomstunderlag i kort och medellångtperspektiv. Kommittén har såvitt gäller inkomstunderlaget funnit attberäkningsunderlaget skall baseras på aktuell inkomst och i möjligaste månmotsvara det faktiska inkomstbortfallet.Principer för en allmän försäkring vid sjukdom och rehabiliteringPropositionenI propositionens avsnitt 4 framhålls att utgångspunkten för de principer ochförslag som läggs fram är att det grundläggande försäkringsskyddet vid sjukdomoch rehabilitering skall tillgodoses inom ramen för en offentlig försäkring,att detta skydd skall bygga på principen om standardtrygghet samt att detskall ge ersättning för inkomstbortfall. Den allmänna försäkringen bör vidareså långt som möjligt innehålla drivkrafter till arbete och dess utformning börpräglas av arbetslinjen. Vidare bör enligt propositionen rehabiliterandearbete ingå som viktiga delar som det måste finnas möjligheter attkontrollera och begränsa samhällets kostnader för försäkringen.Mot denna bakgrund läggs i propositionen fram förslag till en enhetligersättningsnivå om av förmånsgrundande inkomst fr.o.m. den 1 januari1998, en åtgärd som aviserades i propositionerna 1995/96:150 och 1996/97:1.Det föreslås nu att ersättningsnivån för sjuk- och rehabiliteringspenningsamt sjuklön höjs till av förmånsgrundande inkomst fr.o.m. nämndatidpunkt.Vidare föreslås att ersättningsnivån skall vara av densjukpenninggrundande inkomsten fr.o.m. samma tidpunkt också vad gäller- föräldrapenningen för de dagar med föräldrapenning som ersätts medsjukpenningbelopp,- den tillfälliga föräldrapenningen,- havandeskapspenningen.Enligt vad som anges i propositionen skall de ändrade ersättningsnivåernaavse samtliga som får del av föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning ochhavandeskapspenning för tid fr.o.m. den 1 januari 1998.Även ersättningsnivån för närståendepenning och särskild sjukpenning fråndet statliga personskadeskyddet föreslås bli höjd till av densjukpenninggrundande inkomsten fr.o.m. samma tidpunkt.I propositionen anförs att den kostnadsökning - - somuppkommer för arbetsgivarna med anledning av höjningen till undersjuklöneperioden bör kompenseras genom en justering av avgiftsuttaget tillsjukförsäkringen. Regeringen avser att återkomma medförslag om ändring av sjukförsäkringsavgiften.Den allmänna försäkringen skall enligt vad som anges i propositionen även iframtiden administreras av de allmänna försäkringskassorna ochRiksförsäkringsverket (RFV).Enligt vad som anges i propositionen skall frågan om taket för uttag avförmåner och avgifter beredas vidare inom i samband medlöneindexering av taket inom det nya ålderspensionssystemet.MotionerModeraternaI motion Sf254 yrkande 1 av m.fl. (m) begärs utredning om enförsäkring vid tillfälligt inkomstbortfall vid sjukdom och arbetslöshet.Motionärerna anser en sådan försäkring bör utformas som en allmäntrygghetsförsäkring med syfte att erbjuda grundläggande skydd vid tillfälligaförluster av förvärvsinkomst. Den nya försäkringen bör enligt motionärernaersätta sjuk- och arbetsskadeförsäkringarna samt arbetslöshetsförsäkringen.Nivån bör vara av sjukpenninggrundande inkomst med ett antal karensdagar.Vidare bör möjlighet finnas att teckna individuella frivilligatilläggsförsäkringar. I samma motion begärs beslut att kompensationsnivån isjuk- och föräldraförsäkringen skall utgöra av sjukpenninggrundandeinkomst (yrkandena 4 och 31). I yrkande 16 begär motionärerna utredning omtrafikolyckor och sjukpenningförsäkringen. Enligt motionärerna bör ett systeminföras så att den del av sjukförsäkringskostnaderna som beror påtrafikolyckor bekostas av trafikförsäkringen. Därmed skulle kostnaderna kunnaminska med . Kompensation till den enskilde för höjdpremie bör enligt motionärerna ske genom en sänkning av den allmännasjukförsäkringsavgiften. I motion Sf35 av m.fl. (m) begärs iyrkandena 2 och 3 dels avslag på förslaget att höja kompensationsnivån, delssom en följd därav avslag på förslag till förändringar av socialavgifter. Isamma motion yrkande 6 begärs beslut om införande av ytterligare en karensdagi sjukpenningförsäkringen. Enligt motionärerna skall dock ingen få vidkännasmer än under ett år.I motionerna Sf35 yrkande 1 och Sf254 yrkande 2 begärs tillkännagivanden ommedborgarkonto. Enligt motionärerna måste frågan om medborgarkonton utredasinom ramen för systemet med individuellt pensionssparande.CenterpartietI motion Sf224 yrkande 1 av m.fl. (c) och motion So638 yrkande6 av m.fl. (c) begärs tillkännagivanden om en samordnadarbetslivsförsäkring vid sjukdom, arbetslöshet och funktionshinder. Enligtmotionärerna bör en sådan försäkring utformas som en obligatorisk försäkringför alla , som står till arbetsmarknadens förfogande. Detbör finnas krav på deltagande i rehabilitering och aktivering, ochersättningsnivån bör sättas så att den ger incitament till arbete ellerrehabilitering. En grundpenning bör enligt motionärerna finnas som täckergrundläggande behov. Den bör dock inte indexuppräknas. Grundpenningen börfinansieras med en proportionerlig avgift även på inkomstdelar över taket.Dessutom bör det finnas en inkomstrelaterad arbetslivspenning som ersätter av lönen samt bör möjlighet ges till kompletterande försäkringar genom avtaleller enskilt. Gruppen handikappade bör ha rätt till en särskild högregrundpenning i stället för förtidspension. Under tid förrehabilitering/aktivering skall ett aktiveringstillägg kunna utges som tilläggtill arbetslivspenningen. Däremot bör enligt motionärerna ersättning inteutges för insjuknandedagen och den första sjukdagen. Antalet karensdagar bördock maximeras till högst tio . Ersättning vid sjukdom utges utantidsbegränsning. Vid arbetslöshet skall det däremot finnas en s.k. bortreparentes. Arbetslivsförsäkringen bör enligt motionärerna finansieras medavgifter som förvaltas utanför statsbudgeten och en fond inrättas som tillåtsatt gå med underskott under en konjunkturcykel.FolkpartietI motion Sf242 yrkande 1 av m.fl. (fp) begärs etttillkännagivande om principerna för socialförsäkringarna. Det bör finnas ettdirekt samband mellan avgifter och förmåner. Försäkringarna bör utformas såatt de gynnar rehabilitering och motverkar utslagning. Vidare bör de innehållasjälvrisker, vara autonoma och finansieras med avgifter, inkl. egenavgifter,och statsbidrag. Det s.k. taket bör enligt motionärerna utformas så attflertalet ligger under taket. I samma motion yrkande 2 begärs etttillkännagivande om att förmåns- och avgiftstaket i den nya ohälsoförsäkringenblir detsamma som i det reformerade pensionssystemet, dvs. 7,5 ?lönebasbelopp?och uppräkning med standardstegringen i samhället.I motion Sf38 yrkande 1 av m.fl. (fp) begärs etttillkännagivande om vikten av enhetliga regler för socialförsäkringarna.Motionärerna anser att socialförsäkringssystemet blivit alltmersvåröverskådligt och principlöst. Som exempel på det sistnämnda framhållsbl.a. att avgifter tas ut på inkomstdelar som inte ger rätt till förmåner.VänsterpartietI motion Sf241 yrkande 1 av m.fl. (v) begärs etttillkännagivande om inriktningen på den generella välfärdspolitiken.Motionärerna menar att välfärden skall vara generell och omfördelande samt attsocialförsäkringarna skall bygga på inkomstbortfallsprincipen.I motion Sf39 av m.fl. (v) begärs i yrkande 1 etttillkännagivande om höjning av ersättningsnivån i socialförsäkringen till 85 %av sjukpenninggrundande inkomst från . Enligt motionärernaräcker inte för att säkra standardtryggheten. I samma motion yrkande 2begärs ett tillkännagivande om höjning av ersättningstaket till 10 basbeloppfr.o.m. Enligt motionärerna bör förslaget genomföras föratt undvika att försäkringens roll som allmän försäkring hotas. I yrkande 3begär motionärerna ett tillkännagivande om uttag av avgifter över den högstaersättningsnivån. En sådan åtgärd skulle enligt motionärerna ge en inkomst-ökning netto med . I samma motion yrkande 4 begärsett tillkännagivande om avskaffandet av karensdagen i sjukförsäkringen. Enligtmotionärerna slår karensdagsregeln hårdast mot låginkomsttagarna.MiljöpartietI motion Sf225 yrkandena 1 - 4 av m.fl. (mp) begärstillkännagivanden om grundskyddsprincipen som huvudsaklig grund för destatliga socialförsäkringarna och om olika principer för kortvariga ochlångvariga ersättningar. Motionärerna förordar ett generelltgrundtrygghetssystem med liten eller ingen inkomstkoppling. Enligtmotionärerna bör det vidare finnas kortvariga omställningsförsäkringar - förarbetslöshet, ohälsa och föräldraskap - som bygger på enmodifierad inkomstbortfallsprincip med ett s.k. brutet tak. Längreersättningar - för sjukdom och arbetslöshet - bör enligt motionärerna utgessom ett grundskydd oberoende av tidigare inkomst. Motionärerna begär ocksåtillkännagivanden om samordning i stället för renodling av försäkringar och omframtidens arbetsmarknadspolitik. De anser dels att försäkringarna mot ohälsaoch arbetslöshet bör slås ihop till en arbetslivsförsäkring, dels att det ärviktigt att börja planera för hur socialförsäkringarna skall utformas för enframtida betydligt rörligare arbetsmarknad än dagens, där målet måste vara attingen lämnas utanför. I yrkandena 5 - 7 begärs förslag dels på skapande av enkompletterande neutral arbetslöshetskassa som är oberoende avintresseorganisationer, dels på höjning av garantinivåerna i sjuk-, föräldra-och arbetslöshetsförsäkringarna till motsvarande . Iyrkandena 8 och 9 begär motionärerna förslag på ersättningsnivåer enligt?brutet tak?-principen i sjuk-, föräldra- och arbetslöshetsförsäkringarna ochpå en enhetlig taknivå i sjuk-, föräldra- och arbetslöshetsförsäkringarna.Enligt motionärerna skall ersättningsnivån vara av inkomstbortfallet förinkomstdelar upp till 4,2 basbelopp i årsinkomst och för inkomstdelardäröver samt det övre taket för ersättning vara detsamma i alla försäkringaroch ligga vid en inkomst på 6,5 basbelopp. I yrkande 10 begär motionärernaförslag på ett försörjningstillägg. Detta bör utformas som ett förenklatsocialbidrag - efter en riksnorm - och utges till personer utan egentligasociala problem men där ersättning från socialförsäkringen inte ärtillräcklig. I yrkandena 11 och 13 begärs dels förslag på inrättande av engemensam försäkring vid långvarig ohälsa och arbetslöshet, dels etttillkännagivande om enhetliga ersättningar på grundskyddsnivå vid långvarigohälsa och arbetslöshet. Motionärerna anser att det skall finnas ettgrundskydd lika för alla på ungefär samma nivå som dagens förtidspension fören låginkomsttagare som tjänar ca . Därtill kommerbarntillägg och bostadstillägg. I yrkande 18 begärs ett tillkännagivande omfinansiering av kortvariga försäkringar. Enligt motionärerna kostar ett?brutet tak?-system ungefär lika mycket som nuvarande ersättningsnivå om 75 %.Den höjda garantinivån i föräldraförsäkringen bör finansieras med förändringari SGI-regler och slopade garantidagar. I yrkande 21 begär motionärerna etttillkännagivande om socialförsäkringarnas finansiering. Försäkringarna börfinansieras över statsbudgeten, arbetsgivaravgifterna bör slås ihop till enpost och de allmänna egenavgifterna tas bort och ersättas av miljörelateradeskatter.I motion Sf40 av och () begärs i yrkande 1ett tillkännagivande om behovet av en helhetssyn på socialförsäkringssystemen.Motionärerna upprepar kravet på en kortvarig omställningsförsäkring och enförsäkring vid långvarig ohälsa och arbetslöshet. I samma motion yrkande 2begärs beslut att ersättningsnivån i socialförsäkringarna skall vara avinkomstbortfallet för inkomstdelar upp till 4,2 basbelopp i årsinkomst och40 % för inkomstdelar däröver. I yrkande 3 begärs att beslutar om enenhetlig taknivå i alla socialförsäkringar vid inkomster motsvarande 6,5basbelopp . I yrkande 4 begär motionärerna beslut att garantinivån iföräldraförsäkringen skall vara /dag och i yrkande 5 - vid bifall tillyrkande 4 - beslut att de tre extra månaderna på garantinivå iföräldraförsäkringen tas bort.KristdemokraternaI motion Sf37 av m.fl. (kd) begärs i yrkande 3 beslut ominförande av ytterligare en karensdag i sjukförsäkringen med bibehålletallmänt högriskskydd . En sådan åtgärd är nödvändig föratt motverka att sjukfrånvaron ökar vid höjd ersättningsnivå.Enskild motionI motion Sf235 av () begärs ett tillkännagivande omsocialförsäkringstillägg. Motionären anser att en utredning bör tillsättas föratt ta fram förslag i enlighet med de förslag som presenterades i rapporten 1980:1 om socialförsäkringstillägg (SOFT). Rapportens förslag gick ut på attdels vidga den ekonomiska grundtryggheten genom att kompletterasocialförsäkringen och det övriga bidragssystemet där dessa är otillräckliga,dels att ta över en betydande del av socialhjälpen.UtskottetPrinciper för en allmän försäkring vid sjukdom och rehabiliteringI flera av motionerna föreslås olika försäkringslösningar eller begärstillkännagivanden om inriktningen på välfärdspolitiken. Bland annat tas frågorupp om en samordnad försäkring för sjukdom och arbetslöshet, om tak förinkomster och förmåner och om ersättningsnivåer och karenstider.I propositionen anförs att utgångspunkten är att försäkringsskyddet skalltillgodoses inom ramen för en offentlig försäkring. Enligt utskottet talarstarka skäl för att det är staten som skall stå för inkomstskyddet upp till enviss nivå och för ett grundläggande skydd vid varaktig ohälsa för grupper sominte fått fotfäste på arbetsmarknaden. Detta är enligt utskottets meningnaturligt, eftersom socialförsäkringarna är ett system för omfördelning avresurser mellan medborgare. De påverkar många människors livsvillkor ochdärmed samhällets möjligheter till jämlikhetsskapande.När det gäller principen om standardtrygghet och ersättning förinkomstbortfall kan utskottet konstatera att socialförsäkringarna har storbetydelse för människors trygghet. Genom inkomstbortfallsprincipen garanterasindividen en bestämd standardnivå när han eller hon inte kan försörja sigsjälv genom arbete. Försäkringssystem som ersätter bortfall av inkomst hardärmed stora fördelar framför försäkringar som bygger på en rengrundtrygghetsprincip. Ett grundtrygghetssystem riskerar att leda till attgrupper av individer ställs utanför ett skydd mot en kraftigt försämradlevnadsstandard. Även ett system som bygger på principen om ett s.k. brutettak, som endast i begränsad omfattning ersätter inkomstbortfall över ett takpå 4,2 basbelopp, skulle för många innebära en försämrad levnadsnivå. mening bör inkomstborfallsprincipen vara utgångspunkten förförsäkringsskyddet även framdeles.Vidare måste, som också framhålls i propositionen, en allmän försäkringuppfylla kraven på rättvisa och effektivitet. Försäkringen skall med andra ordges på lika villkor för alla och innehålla ett betydande mått av utjämningmellan grupper som löper olika risk att drabbas av sjukdom och skada. Detförhållandet att i princip alla är med och finansierar försäkringsskyddetmöjliggör enligt utskottets mening omfördelningar mellan olika grupper ochöver livet. Vidare skall det finnas möjligheter att kontrollera och begränsasamhällets kostnader för försäkringen. Uppföljning och utvärdering är i detsammanhanget viktiga inslag liksom samverkan mellan myndigheter. Sist men intemindre angeläget är att försäkringsskyddet utformas så att det inte motverkarjämställdhet mellan könen.Med det anförda anser utskottet att motion Sf241 (v) yrkande 1 får ansestillgodosedd. Motion Sf225 (mp) yrkandena 1 och 2 (delvis) avstyrks medhänvisning till anförda.Utskottet behandlar härefter övriga motionsyrkanden.Samordning av olika socialförsäkringarSåväl som och har föreslagit ellerbegärt utredning med sikte på att sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna skallsamordnas till en försäkring. framhåller vikten av enhetligaregler för socialförsäkringen.Utskottet kan för sin del inte förneka att det kan finnas vissa fördelar meden samordnad försäkring av det slag som skisserats i några av motionerna. Ensådan ordning skulle framför allt vara enkel att administrera och lätt attförstå för individerna, som den skulle motverka spekulation från deförsäkrades sida om vilket försäkringssystem som är det mest fördelaktiga iolika situationer. Utskottet anser dock att en renodling av de olikaförsäkringssystemen är nödvändig då den tydliggör gränserna för vad som börersättas från socialförsäkringen respektive från andra trygghetssystem, t.ex.arbetslöshetsförsäkringen. Enligt utskottets mening skulle en samordnadförsäkring vid sjukdom och arbetslöshet dessutom kräva sådana anpassningar avbl.a. ersättningsnivåer som antingen riskerar att leda till svåra ekonomiskapåfrestningar för stora och kanhända redan utsatta grupper eller till kraftigautgiftsökningar för staten. Utskottet kan mot denna bakgrund inte förorda ensådan samordnad försäkringslösning. Enligt utskottets mening kan dock mycketvinnas på att göra socialförsäkringssystemet tydligare och merlättöverskådligt. De enhetliga ersättningsnivåer som gäller ärett viktigt steg i den riktningen. Med det anförda avstyrks motionerna Sf254(m) yrkande 1 (delvis), Sf224 (c) yrkande 1 (delvis), So638 (c) yrkande 6,Sf38 (fp) yrkande 1, Sf225 (mp) yrkandena 2 (delvis), 3, 6, 7, 10 och 11 ochSf40 (mp) yrkandena 1, 4 och 5. Som en följd härav avstyrks även motion Sf225(mp) yrkandena 4 och 5 samt 18 och 21. Även motion Sf235 (s) avstyrks medhänvisning till det anförda.Förmåns- och avgiftstakSjukpenning m.fl. förmåner beräknas enligt 3 kap. 2 § AFL på inkomster upptill 7,5 basbelopp. Arbetsgivaravgifter beräknas enligt lagen omsocialavgifter i princip på lönesumman och egenavgifter på inkomsten av annatförvärvsarbete. När det gäller uttag av arbetsgivar- och egenavgifter finnsingen begränsning till 7,5 basbelopp. Allmänna egenavgifter däremot beräknasenligt lagen om allmänna egenavgifter på inkomster upp till 7,5 basbelopp.I det reformerade ålderspensionssystemet skall enligt beslutade riktlinjer(prop. 1993/94:250, bet. 1993/94:SfU24, rskr. 1993/94:439) de intjänadepensionsrättigheterna inom fördelningssystemet räknas upp med denallmänna inkomstutvecklingen i samhället, dvs. med ett index som baseras påden procentuella ökningen av de pensionsgrundande inkomsterna. Utgåendepensioner från fördelningssystemet skall pris- och följsamhetsindexeras.I motionerna framförs förslag på olika lösningar; bl.a. föreslårVänsterpartiet en höjning av förmånstaket till 10 basbelopp och att allmännaegenavgifter tas ut över taket.