bet · GK01NU12 · 1997-05-27 00:00:00 — Det betonas i propositionen att den nya energimyndigheten skallges huvudansvaret för att verkställa merparten av de energipolitiskaprogrammen och ett samordningsansvar för omställningsåtgärderna.Regeringen meddelar i propositionen att den förutsätter att den personal somför närvarande arbetar med energifrågor vid i huvudsak kommer attberedas arbetstillfällen vid den nya myndigheten. Inrättandet av myndighetenbedöms inte komma att leda till att personal friställs.I den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1996/97:150) föreslås att riksdagenpå tilläggsbudget för skall anvisa för att täckakostnader i samband med bildandet av den nya energimyndigheten.MotionernaI motion 1996/97:N22 (fp) anförs att bör behålla uppgiften som centralenergimyndighet. Regeringens förslag andas planhushållning och medför dessutomökade kostnader, menar motionärerna och yrkar avslag på förslaget ipropositionen om inrättande av en ny energimyndighet.En motsatt uppfattning förs till torgs i motion 1996/97:N252 (c) frånallmänna motionstiden. Där förordas just att verksamhet medenergifrågorna skall överföras till en ny central energimyndighet med ansvarför omställningen av energisystemet.I motion 1996/97:N27 (mp) ansluter sig motionärerna till uppfattningen atten ny central sektorsmyndighet för energiområdet bör bildas. De anser emel-lertid att denna myndighet bör inordnas i en mer decentraliserad modell därstatens uppgift främst skall vara att ange ramarna i form av legala ochekonomiska styrmedel samt att fördela investeringsstöd. Det huvudsakligaansvaret för genomförandeprocessen skulle i stället läggas på kommunerna.Enligt motionärerna skulle en sådan decentraliserad modell leda till ökadmiljömedvetenhet och ökat engagemang bland kommunerna.I motion 1996/97:N30 (s) föreslås ett uttalande av om samordningav olika statliga bidrag. Enligt motionärerna måste omställningen avenergisystemet koordineras med andra former av bidrag som inrättats. Så t.ex.borde Delegationen för främjande av miljöanpassad teknik inordnas i den nyaenergimyndigheten för att olika upphandlingsprojekt skall kunna dra nytta avvarandra. Likaså, fortsätter motionärerna, bör olika medel som anvisats förekologisk omställning hanteras på ett sätt som stöder omställningen avenergisystemet. Enligt vad som sägs i motionen bör regeringen se överorganisationen för de olika bidragsmedlen och försöka samordna de skildabidragssystemen med varandra.Myndighetsuppgifterna på energiområdet kan och bör även fortsättningsvisskötas av , anförs det - utan särskilt yrkande - i motion 1996/97:N20(m). De aktuella statliga myndighetsinsatserna ställer krav på kompetens intebara inom energiområdet utan också när det gäller teknisk forskning ochutveckling, företagsutveckling och transportfrågor, påpekar motionärerna ochframhåller att sådan kompetens finns samlad på . Vidare är de kritiskatill ordningen att först skall fatta beslut om inrättande avmyndigheten och därefter skall det utredas vilka uppgifter myndigheten skallha; någon form av omvänt förfarande hade tett sig mer passande, sägs det.Härutöver framförs i tio motioner förslag till lämplig lokalisering av dennya energimyndigheten. I huvudsak hänvisas till befintlig kompetens ochverksamhet med anknytning till energiområdet samt till behovet av nysysselsättning i respektive region.Som tidigare redovisats föreslås i motion 1996/97:N31 (s) att myndighetenskall placeras i . Enligt förslag i motion 1996/97:N23 (s) skall deni stället lokaliseras till . Skäl för en lokalisering tillÖrebroregionen presenteras i motion 1996/97:N24 (s). förordas somlämplig lokaliseringsort i motionerna 1996/97:N28 (s) och 1996/97:N35 (c),medan argumenteringen i motion 1996/97:N38 (s) utmynnar i ett yrkande om attenergimyndigheten skall lokaliseras till . För en placering i Kalmarlän pläderas i tre motioner, 1996/97:N33 (c), 1996/97:N402 (c) och 1996/97:U815 (c). I de två sistnämnda motionerna, som väcktes och sålunda innan förslaget i propositionen framlades, betonas enny energimyndighets ansvar för utvecklingen av vindkraft. Det sista häraktuella yrkandet - i motion 1996/97:N428 (c) - tar sikte på en lokaliseringtill Västsverige.Vissa kompletterande uppgifterRegeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare(generaldi-rektör ) med uppgift att förbereda inrättandet av dennya energimyndigheten. Utredarens arbete skall enligt direktiven (dir.1997:35) genomföras i två etapper. I en första etapp, som skall redovisassenast , skall han lämna förslag till organisation,uppgifter, bemanning, kompetens och arbetsformer m.m. för den nya myndigheten.Den andra etappen av utredningsarbetet skall i huvudsak avse sådana åtgärdersom krävs för att den nya myndigheten skall kunna påbörja sin verksamhet den 1januari 1998.Av direktiven framgår att utredaren bl.a. bör granska arbetsuppgifternasomfattning och avgränsning i relation till andra myndigheter. Vidare betonasatt de energipolitiska programmen berör flera statliga sektorsmyndigheter ochatt det är energimyndighetens uppgift att samordna de statliga insatserna.Häri, sägs det, ingår ansvaret för samordningen mellan energi-, miljö- ochtransportfrågorna.I utredarens uppgifter ingår att överväga och föreslå lämplig lokaliseringav energimyndigheten. sägs att han skall överväga möjligheterna attden nya myndigheten och samutnyttjar vissa resurser, t.ex.administrativa funktioner och servicefunktioner, i syfte att sänka de tvåmyndigheternas samlade kostnader för verksamheten.Utskottets ställningstagandeUtskottet behandlar först frågan om inrättande av en ny energimyndighet.Inför den omställning av energisystemet som sätts i fokus och med deförestående insatserna för att främja denna omställning ser utskottet det somändamålsenligt att en ny energimyndighet inrättas. Genom en sådan åtgärdtydliggörs och förstärks myndighetsfunktionen inom energiområdet. Utskottettillstyrker därför förslaget i propositionen - och i linje med vad som anförsi motion 1996/97:N252 (c) - att en särskild energimyndighet skall inrättas ochatt verksamhet med energifrågorna skall överföras till den nyamyndigheten. Vad som sägs i propositionen om myndighetens uppgifter och ansvarhar utskottet inget att erinra emot. Utskottet har noterat att regeringenförutsätter att den personal som arbetar med energifrågor vid ihuvudsak kommer att beredas arbetstillfällen vid den nya myndigheten.Av det sagda följer att de här berörda yrkandena i motionerna 1996/97: N22(fp) och 1996/97:N27 (mp) avstyrks av utskottet.Med anledning av vad som anförs i motion 1996/97:N30 (s) om samordning avolika statliga bidrag vill utskottet erinra om det som sägs i direktiven tillutredaren som skall förbereda inrättandet av energimyndigheten. I direktivenpåpekas att de energipolitiska programmen berör flera sektorsmyndigheter ochatt det är den nya myndighetens uppgift att samordna de statliga insatserna. Idenna uppgift ingår ansvaret för samordningen mellan energi-, miljö- ochtransportfrågorna. Enligt utskottets mening bör motionen inte föranleda någotinitiativ från sida; den avstyrks sålunda.Vad sedan gäller frågan om lokalisering av en ny energimyndighet är detta inteen sak för att ta ställning till. Mot denna bakgrund avstyrkerutskottet de skilda motionsyrkandena med förslag till lämplig lokalisering avmyndigheten.Riktlinjer för AB:s verksamhetPropositionenVattenfall AB är det största svenska elproduktionsföretaget och svarar förungefär hälften av den svenska elproduktionen. I kraft av sin storlek och sinstora tillgång på kompetens är bolaget en viktig resurs i omställningsarbetetpå energiområdet, framhålls det i propositionen. Vidare sägs att det ärnaturligt att staten som ägare till har ett starkt intresse avföretagets långsiktiga utveckling.Regeringen anser att det är nödvändigt med en aktiv medverkan avkraftföretagen och industrin - och då särskilt - i det långsiktigatekniska utvecklingsarbete som är avgörande för omställningen avenergisystemet. skall inom ramen för kraven på affärsmässighet,betonas det, avsätta resurser för utvecklingen av ny elproduktionsteknik ochdärmed bidra till en svensk elförsörjning som är ekologiskt och ekonomisktuthållig. I företagets långsiktiga utvecklings- och investeringsplaner bör,menar regeringen, utvecklingen av ny ekologisk elproduktionsteknik ochinvesteringar i el- och värmeproduktion från förnybara energislag varaframträdande.Härutöver anförs i propositionen att bör förbli i statlig ägo ochhållas samman som koncern. Det konstateras att de samlade ekonomiska ochtekniska resurserna i är av stor betydelse för en effektiv svenskelförsörjning och för den tekniska utvecklingen inom energiområdet.MotionernaAvslag på regeringens förslag till riktlinjer för verksamhet yrkasi motionerna 1996/97:N22 (fp) och 1996/97:N21 (kd). I den förstnämnda motionenkonstateras att regeringens förslag dels om att skall medverka ienergiomställningen på affärsmässig grund, dels att bolaget skall förbli istatlig ägo innebär ?dubbla? instruktioner, vilket kan få svåra konsekvenserför företaget. Enligt motionärerna kan trovärdighet som heltaffärsmässig partner på den avreglerade elmarknaden komma att ifrågasättas.Den ökade statliga styrningen sägs också kunna påverka utländska långivaresinställning till bolaget. Vidare anförs i motionen att börintroduceras på börsen.I motion 1996/97:N21 (kd) åberopas bildandet av den nya energimyndighetensom skäl för att skall fortsätta att arbeta enligt de riktlinjersom nu gäller. Även utifrån dessa riktlinjer kan företaget på ett aktivt sättbidra till omställningen av energisystemet, hävdas det. Inte heller borde sta-ten avhända sig möjligheten att bredda ägandet i Vattenfall.Frågor om har även tagits upp i två motioner från allmännamotionstiden. I motion 1996/97:N251 (fp) anförs att bolagets dominerandeställning på elmarknaden behöver brytas. borde delas upp i tvåeller tre bolag och säljas ut; med fler jämnstarka producenter som konkurrerarpå marknaden skulle elpriserna pressas, heter det. I motion 1996/97:N420 (mp)föreslås att vattenkraftverk skall överföras till de landsting(länsparlament) inom vars områden kraftverken är belägna. På så sätt, menarmotionärerna, kan staten åstadkomma en effektivare konkurrens på energiområdetoch upprätthålla den demokratiska kontrollen.Det är ingen tvekan om, hävdas det - utan särskilt yrkande - i motion1996/97:N20 (m), att en ökad politisk styrning av skadarförtroendet för bolaget. Efter bolagiseringen har ledning lyckatsatt etablera företaget som en professionell, trovärdig och oberoende aktör påkraftmarknaden, framhåller motionärerna. De menar att bolagets fortsattautveckling hämmas om politiska skäl lägger hinder i vägen för ettaffärsmässigt agerande. Dessutom påpekas risken för att en ökad politiskstyrning leder till en snedvridning av konkurrensen på elmarknaden.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker i propositionen föreslagna riktlinjer för Vattenfallsverksamhet. Som där påpekas är aktiva medverkan av avgörandebetydelse för omställningen av energisystemet. Bolaget, som svarar för ungefär50 % av elproduktionen, bör därför ges en strategisk roll i dettaomställningsarbete. I likhet med vad som sägs i propositionen anser utskottetatt utvecklingen av ny ekologisk elproduktionsteknik och investeringar i el-och värmeproduktion från förnybara energislag bör vara framträdande iVattenfalls långsiktiga utvecklings- och investeringsplaner. Företaget böraktivt verka för att den tekniska utvecklingen förs framåt. En sådanverksamhet ingår naturligt, såsom också konstateras i propositionen, i enframgångsrik affärsstrategi.För ett företag som , som verkar på en konkurrensutsatt marknadoch som har i huvuduppgift att på ett effektivt sätt producera och leverera eltill sina kunder, är det emellertid viktigt att nu nämnda insatser görs inomramen för kraven på affärsmässighet. Bolagets beslut om satsningar påutveckling av ny elproduktionsteknik och investeringar i el- ochvärmeproduktion från förnybara energislag bör därför baseras på att Vattenfallkan uppfylla marknadsmässiga avkastnings- och utdelningskrav i sin verksamhet.För att strategiska roll i omställningsarbetet skall kunnabibehållas är det, enligt utskottets uppfattning, av vikt att bolaget hållssamman som koncern. I enlighet med vad som sägs i propositionen menarutskottet vidare att bör förbli i statlig ägo.Med det nu anförda tillstyrker alltså utskottet det här aktuella förslaget ipropositionen och avstyrker nu behandlade motionsyrkanden.KärntekniklagenMotionernaKärntekniklagen innehåller en bestämmelse (6 §)enligt vilken ingen får utarbeta konstruktionsritningar, beräkna kostnader,beställa utrustning eller vidta andra sådana förberedande åtgärder i syfte attinom landet uppföra en kärnkraftsreaktor. Förbudets funktion är att motverkaatt personer inom en viss begränsad krets föranstaltar om resurskrävandeförberedande åtgärder i syfte att uppföra en viss kärnkraftsreaktor.I motion 1996/97:N423 (m, fp) begärs att den aktuella bestämmelsen ikärntekniklagen - ?tankeförbudet? - skall avskaffas. Liknande synpunkter, utanyrkande i saken, framförs i motionerna 1996/97:N20 (m) och 1996/97: N22 (fp).Det erinras i motion 1996/97:N423 (m, fp) om att förbudet har ifrågasatts frånprincipiella utgångspunkter vad gäller medborgerliga fri- och rättigheter.Vidare anförs att bestämmelsen har en hämmande inverkan på debatten om nykraftproduktion baserad på kärnteknik och på forskningen om utvinning avytterligare energi ur kärnavfallet. Härutöver påpekar motionärerna bl.a. attdet i en statlig utredning om lagstiftningen på området föreslogs attförbudet skulle slopas (se följande avsnitt).Utskottet behandlar här också ett yrkande i motion 1996/97:N27 (mp) med kravpå en skärpning av kärntekniklagen. Enligt motionärerna bör det i lagenpreciseras vilken säkerhetsnivå som skall gälla för de svenskakärnkraftverken.Vissa kompletterande uppgifterDet aktuella förbudet mot vissa förberedande åtgärder tillkom somdet i kärntekniklagen infördes en bestämmelse om att tillstånd att uppföra enkärnkraftsreaktor inte får meddelas (prop. 1986/87:13, bet. Vid be-handlingen av förslaget om nämnda förbud diskuterade utskottet förstutformningen och innebörden av förslaget. Härvid klargjorde utskottet attförbudets funktion skulle vara att motverka att personer i en åsyftadbegränsad krets - ansvariga för kraftföretag vilka är tänkbara somreaktorinnehavare - vidtar något slags resurskrävande, förberedande åtgärdermed avsikt att uppföra en viss kärnkraftsreaktor. Det underströks - av ettenigt utskott - att ett sådant förbud inte skulle förhindra personer i nämndakrets att t.ex. muntligen eller skriftligen plädera för fortsatt och ökadkärnkraftsanvändning, inklusive uppförande av ytterligare kärnkraftsaggregat.Det skulle inte heller, betonade utskottet, inkräkta på möjligheterna tillforskning och utvecklingsarbete på det kärntekniska området och till svensktdeltagande i internationellt samarbete inom detta område. Därefter togutskottet ställning till frågan om införande av förbudet. Med vissaredaktionella ändringar tillstyrkte utskottet att förbudet skulle införas,medan en motsatt uppfattning fördes fram i en reservation (m, fp).Som berörts i motion 1996/97:N423 (m, fp) föreslogs i utredningsbetänkandetÖversyn av lagstiftningen på kärnenergiområdet (SOU 1991:95) att den berördaparagrafen (6 §) i kärntekniklagen om förbud mot vissa förberedande åtgärderskulle avskaffas. Enligt utredningen kunde bestämmelsen inte anses varamotiverad av säkerhetsskäl och borde därför inte höra hemma i nämnda lag,vilken är att betrakta som en säkerhetslag. Huvuddelen av förslagen iutredningsbetänkandet låg till grund för de ändringar i kärntekniklagen somriksdagen på regeringens förslag beslutade om (prop.1992/93:98, bet. Utredningens förslag beträffande 6 § berördes dockinte i den aktuella propositionen.Riksdagen har tidigare behandlat och avslagit motionermed krav på avskaffande av förbudet. Vid det senaste tillfället - (bet. 1994/95:NU20) - anförde företrädarna för Moderata samlingspartiet ochFolkpartiet att de i avvaktan på arbete avstod från attyrka bifall till den då aktuella motionen.Frågan om förbudet kom emellertid inte att beröras i kommissionensöverväganden och förslag. Dock har representanterna i förModerata samlingspartiet och i ett särskilt yttrande anfört attden aktuella bestämmelsen innebär en inskränkning i medborgerliga fri- ochrättigheter som inte står i rimlig proportion till motiven och attlagstiftningen därför bör ändras på denna punkt.Vad gäller kraven på säkerhetsnivå hos kärnkraftverken, som aktualiseras imotion 1996/97:N27 (mp), gäller enligt grundläggande bestämmelser i kärn-tekniklagen dels att kärnteknisk verksamhet skall bedrivas på ett sådant sättatt kraven på säkerhet tillgodoses, dels att regeringen, eller den myndighetsom regeringen bestämmer (), har bemyndigats attutfärda de närmare föreskrifter som erfordras för att säkerhetskraven skallkunna uppfyllas. Ett yrkande liknande det nu aktuella med krav på skärpning avkärntekniklagen har avslagits på förslag av jordbruksutskottet (bet.1996/97:JoU16), som från näringsutskottet har övertagitansvaret för beredningen av frågor om kärnsäkerhet.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin uppfattning att det saknas skäl för attompröva det nu aktuella förbudet i kärntekniklagen (6 §) mot vissaförberedande åtgärder. Förbudet skall ses som ett komplement till bestämmelseni lagen (5 §) om att tillstånd att uppföra nya kärnkraftsreaktorer inte fårlämnas.Med anledning av vad som anförs i motion 1996/97:N423 (m, fp) finnerutskottet anledning att här understryka förbudets innebörd. Som redan nämntsär dess funktion att motverka att personer i en åsyftad begränsad krets vidtarnågot slags resurskrävande, förberedande åtgärder med avsikt att uppföra enviss kärnkraftsreaktor. Av den redogörelsen framgår att bestämmelseninte inkräktar vare sig på det tekniska utvecklingsarbetet eller påmöjligheterna till fri opionsbildning. Motion 1996/97:N423 (m, fp) avstyrks avutskottet.Yrkandet i motion 1996/97:N27 (mp) med krav på skärpning av kärntekniklagenbör enligt utskottets mening inte föranleda någon åtgärd från sida.Som tidigare nämnts är det numera jordbruksutskottet som har att beredaärenden om kärnsäkerhet. har också behandlat ettyrkande av liknande innebörd som det nu aktuella. hänvisartill jordbruksutskottets behandling och avstyrker sålunda motion 1996/97:N27(mp) i nu berörd del.Åtgärder för att minska elanvändningenPropositionenInledningBortfallet av elproduktion från skall enligt regeringensförslag kompenseras genom bl.a. minskad användning av el och ett minskateleffektuttag. Målet är en minskad årlig elanvändning om ca inom enfemårsperiod. För att åstadkomma denna utveckling bedöms det vara nödvändigtmed ett statligt ekonomiskt stöd till vissa åtgärder under de närmaste åren.Vidare hänvisas i propositionen till kommunernas roll för att åstadkomma enminskad elanvändning, särskilt vad avser lokalbeståndet. Regeringen framhållersärskilt att ett minskat utnyttjande av elpannorna hos fjärrvärmeverkenavsevärt kan bidra till en minskad elanvändning under ett normalår. Ettförslag om åtgärder för att påskynda en minskning av denna elanvändningaviseras till budgetpropositionen för år 1998.I det följande redovisas förslag i propositionen om bidrag tillfjärrvärmeanslutning, effektminskande åtgärder respektive konvertering frånelvärme. Bidragsreglerna skall enligt vad som föreslås av regeringen träda ikraft och avse installationer, anläggningar ellerutrustning som beställts tidigast . För bidragen beräknassammanlagt anvisas under den närmaste femårsperioden.Regeringen avser återkomma till anslagsfrågan i budgetpropositionen för år1998.Bidrag till fjärrvärmeanslutningI dagsläget är av flerbostadshusen (motsvarande av dettalägenhetsbestånd) men av småhusen anslutna till fjärrvärme. Enligtde bedömningar som redovisas i propositionen kan ny teknik förbättra detekniska och ekonomiska förutsättningarna att ansluta bl.a. renodladesmåhusområden till fjärrvärme. En konvertering av elvärmda hus till fjärrvärmemedför att elbehovet minskar och att underlaget för elproduktion ikraftvärmeverk ökar. Målet för konvertering till fjärrvärme anges vara attminska den årliga elanvändningen med under en femårsperiod.Regeringen föreslår att bidrag skall lämnas för att ansluta främst småhustill de befintliga fjärrvärmenäten. Förslaget innebär att den närmareutformningen av bidragsreglerna skall bestämmas först efter att en utvärderinggjorts av erfarenheterna från ett par pilotprojekt som skall genomföras underinnevarande år. Avsikten med projekten är att prova den nya tekniken, liksommöjligheterna att på ett standardiserat sätt genomföra installationsarbeten ifastigheterna med så små störningar som möjligt för de boende. Enligt vad somsägs i propositionen bör förutom bidrag till anslutning av fastigheter tillfjärrvärmen även andra stöd- och stimulansåtgärder övervägas som kan bidratill ett ökat kraftvärmeutnyttjande, t.ex. stöd till sammankoppling avfjärrvärmenät.Regeringen avser att bemyndiga den nya energimyndigheten att ansvara förbidraget.Bidrag till effektminskande åtgärderI syfte att reducera effektbelastningen i elsystemet under höglastperioderföreslår regeringen ett bidrag till effektminskande åtgärder inombostadssektorn. Ett minskat eleffektuttag bedöms vara ett alternativ förelvärmda hus som inte ligger i områden som är lämpliga för utbyggnad avfjärrvärme att bidra till resurshushållningen i energisystemet.Regeringen föreslår att ett bidrag skall lämnas med persmåhus för installation av effektvakt och bränslebaseradvärmeproduktionsanläggning eller utrustning för värmeackumulering som medfören minskning av effektuttaget under höglasttid. avses bli bemyndigatatt ansvara för bidraget.Bidrag till konvertering från elvärmeEnligt vad som anförs i propositionen bör förutsättningar skapas förkonvertering av hus med elvärme till individuell bränsleeldning i denbebyggelse där fjärrvärmeanslutning inte är möjlig. De privatekonomiskamotiven för ett fullständigt byte från el till bränslen bedöms dock vara små.Regeringen föreslår därför att ett bidrag skall lämnas avskäliga kostnader för byte till värmeanläggning baserad på ett vattenburetvärmesystem och för installation av anordning för värmeackumulering. Bidragetskall dock inte lämnas för värmeproduktionsanläggning, t.ex. panna ellervärmepump. Det föreslås att regeringen skall bestämma det högsta belopp medvilket bidrag skall kunna utgå. Den skattereduktion för arbetskostnaden somhusägaren kan tillgodogöra sig t.o.m. skall ingå som en del avbidraget.Det anges i propositionen att det bör övervägas att i stället för bidraglämna ett fördelaktigt lån för ändamålet efter utgången av . Regeringenavser att uppdra åt att ansvara för bidraget samt att utarbeta ettförslag till utformning av det fortsatta stödet.MotionernaI fem motioner läggs fram förslag avseende de i propositionen förordadeåtgärderna för att minska elanvändningen. Dessutom behandlas i detta avsnittett motionsyrkande från allmänna motionstiden.Miljöpartiet föreslår i sin partimotion 1996/97:N27 en delvis annanutformning av bidraget till konvertering från elvärme än vad regeringenföreslagit. Motionärerna förordar att bidraget skall kunna utgå även tillpanna för biobränsle, för skorsten till sådan panna samt försolvärmeanläggning. Vad gäller bidragsnivån gör de bedömningen att regeringensförslag om ett bidrag på är tillräckligt endast under förutsättning attMiljöpartiets förslag om skatteväxling vinner anslutning. I annat fallföreslås att bidragsnivån bestäms till . När det gäller bidrag tillfjärrvärmeanslutning ansluter sig motionärerna till regeringens förslag attavvakta en försöksverksamhet. De förutsätter dock att beslut i frågan kanfattas senast och att teknikupphandling kan användas för attgöra omställningen billigare. Motionärerna beräknar det sammanlagdaanslagsbehovet för bidragen till minskad elanvändning till ett högre belopp änvad regeringen förordat.