bet · GK01TU7 · 1997-03-06 00:00:00 — Motionärerna föreslår därför att staten tar upp förhandlingarmed för att hitta en snabb lösning på frågan om finansieringenav en helhetslösning av frågorna om spårkapaciteten genom Stockholm.Utgångspunkten för förhandlingarna bör vara förslag.I motion T50 (kd) anges att det är ett riksintresse att det tredje spåretsnarast byggs och att den sexfiliga motorleden genom de kulturhistoriskt unikakvarteren blir nergrävd som har föreslagit. Statligamedel måste därför frigöras för att finansiera en tunnellösning. Den möjlighetsom regeringen nu öppnar för statsbidrag för kommunala vägprojekt är inteavsedda för projekt såsom tunnelförläggning av del av . De ipropositionen avsatta medlen bedöms inte heller tillräckliga för attkommunerna skall kunna räkna med att få större vägprojekt genomförda. Dettorde också vara tveksamt om statliga bidrag kan lämnas till en nedgrävning avCentralbron som är en trafikled.Staten bör vidare på nytt ta upp frågan om väghållaransvaret för vissa av deövergripande vägar som svarar för. En komplettering tilländrat väghållarskap är att större vägprojekt på övergripande kommunala vägarfår vägas in i investeringsplaneringen på samma villkor som nationellastamvägar. En sådan lösning skulle skapa förutsättningar för en mer miljö- ochtrafikanpassad och därmed en mer samhällsekonomiskt riktig utbyggnad avlandets huvudvägnät. Vidare framhålls att det är uppenbart att Dennispaketetmåste omförhandlas till stora delar. De satsningar på kollektivtrafiken somryms inom paketet måste dock enligt motionen fullföljas så snart som möjligt.5.3.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att sedan regeringens proposition avlämnats tillriksdagen har förutsättningarna förändrats för den överenskommelse somträffades om trafik- och miljösituationen i , dens.k. Dennisöverenskommelsen.Regeringen presenterade ett nytt förslag tilltrafiklösning för . Den nya trafiklösningen innebär attÖsterleden utgår ur Dennispaketet. Utbyggnaden av och Yttretvärleden genomförs däremot som planerat. Beslut om Västerledens genomförandeoch finansiering fattas när Norra och har öppnats för trafik.Vidare gäller enligt förslaget att bör få möjlighet attbesluta om införande av ett miljöstyrande bilavgiftssystem. Den nyatrafiklösningen innebär också att olika regionala finansieringsalternativkommer att övervägas.Regeringen har tillsatt en förhandlingsman med uppgift att träffa enöverenskommelse mellan staten och om finansieringen av enhelhetslösning för väg- och järnvägstrafiken genom centrala . Enutgångspunkt för den statliga förhandlingsmannen skall vara att ett tredjejärnvägsspår genom centrala i huvudsak byggs öster om de nuvarandespåren på bekostnad av som ersätts med en biltunnel från Norrmalmtill . Vidare gäller att utbyggnaden till fyra spår på sträckanÄlvsjö-Södra station skall påbörjas . För finansieringen avbiltunneln anges att staten skall bidra med högst ianslag och att skall erhållas från regionala avgifter.Stockholms kommun förutsätts stå för resterande kostnader.Utskottet förutsätter att regeringen möjligt återkommer tillriksdagen med förslag om hur trafikfrågorna i skall lösasoch finansieras och då redovisar en plan över hur de lån som tagits motstatliga garantier kan återbetalas. I sammanhanget kan erinras om attriksdagen genom ett tillkännagivande begärde en redovisning avregeringen om hur en hållbar ekonomisk lösning kan åstadkommas.Utskottet övergår därefter till propositionens förslag om hur en förstärktjärnvägskapacitet i skall finansieras. Enligt utskottets mening ärdet angeläget att de omfattande investeringar som genomförts och som pågår ilandets järnvägssystem till fullo kan utnyttjas. En utbyggnad av denbegränsade spårkapaciteten i är därför helt nödvändig om den lokala,regionala och nationella tågtrafiken skall kunna utvecklas.De nya förutsättningar som föreligger för trafik-utbyggnad gör inte den föreslagna järnvägsutbyggnaden mindre nödvändig.Utskottet tillstyrker därför regeringen förslag. Det innebär att finansielltutrymme reserveras i planeringsramen för stomjärnvägar dels för en utbyggnadav fyra spår mellan och i , med en ny järnvägsbroöver , dels för ytterligare ökad spårkapacitet genom cen- tralaStockholm.Av utskottets ställningstagande följer att syftet med motionerna T33 (fp)yrkande 8, T36 (s), T41 (kd) yrkande 9 och T50 (kd) yrkande 3 torde komma atttillgodoses. Dessa motioner påkallar därför ingen åtgärd från sidaoch avstyrks följaktligen i nu behandlad del. Med hänvisning till pågåendeberedning och i avvaktan på regeringens redovisning av Stockholmsfrågorna tillriksdagen avstyrks även övriga motionsyrkanden. Det gäller motionerna T50 (kd)yrkandena 2-4, T44 (m) yrkande 1, T51 (mp) yrkande 30 och T52 (v) yrkandena 10och 11.5.4 m.m.Med avses en ny järnväg längs på sträckanNyland-Örnsköldsvik-Umeå samt en förstärkning av den befintliga Ådalsbananmellan och . Därutöver ingår i projektet ett industrispårmellan och i . I det följande behandlas ävenförslag om en förlängning av till , den s.k. Norrbotniabanan,samt en utbyggnad av Haparandabanan.5.4.1 Regeringens förslagRegeringen anser att avsaknaden av en järnväg längs relativttätbefolkade kuststräckor begränsar möjligheterna till en effektivtrafikförsörjning. Som en första etapp för att genomföra bedömerdärför regeringen att en särskild satsning bör göras för att rusta uppsträckan mellan och till en standard som möjliggör eneffektiv snabbtågs- och godstrafik.Av propositionen framgår att en förhandlingsman skall tillkallas för att medberörda parter förhandla om förutsättningarna för ett avtal om finansieringoch utbyggnad av hela mellan och underplaneringsperioden. En utgångspunkt för förhandlingsmannen skall vara attlokala och regionala parter deltar i finansieringen av anläggningskostnadernaför sträckan . Utifrån denna förutsättning bör prövasmöjligheterna att, bl.a. genom alternativ finansiering av andrainfrastrukturprojekt, skapa ett utrymme för finansiering av . Avpropositionen framgår att regeringen avser att på grundval av resultatet avförhandlingsmannens arbete återkomma till om projektets finans-iering och genomförande i samband med vårpropositionen.5.4.2 MotionsförslagI motion T44 (m) anges att är omfattande och kostnadskrävande,som den föreslagna finansieringen är osäker. Det är också tydligtatt några större vinster inte uppstår förrän banan är helt utbyggd ända tillUmeå. För att undvika samhällsekonomiskt olyckliga felsatsningar föreslåsdärför att inga investeringar görs i förrän beslut fattats om enfullständig finansiering av hela Botniabanan.I motion T513 (s) framhålls att det är viktigt med ett beslut om en snabb ochsamlad utbyggnad av som signal till näringslivet och omvärlden attSverige satsar på att utveckla . Det visar framtidstro och påverkarpositivt investeringsviljan i hela . Mot den bakgrunden anges attstaten bör ge tydligt besked om inriktningen av järnvägsinfrastrukturen iNorrland och att hela bör tas med i investeringsplaneringen förperioden 1998-2007.I motion T9 (s) anges att avsaknaden av en väl fungerande järnväg mellanHaparanda och begränsar möjligheterna till en effektivtrafikförsörjning. Därmed saknas också förutsättningar för rationella ochmiljömässiga godstransporter från och . Detta innebär attgodset söker sig andra vägar som innebär försenade transporter, fördyringargenom omlastning till vägbunden trafik och inte minst större påfrestningar påmiljön. Motionärerna konstaterar att väl fungerande järnvägskommunikationer iövre är en viktig förutsättning för att näringslivet i norra kunna vara konkurrenskraftigt, bl.a. på den internationella marknaden.Den ekonomiska utvecklingen i understryker också betydelsen avatt de gränsöverskridande transporterna fungerar väl. Mot denna bakgrundföreslås att Haparandabanan byggs ut. Därmed skapas också förutsättningar föratt förlänga från till Luleå.I motion T502 (m) behandlas den samhällsekonomiska beräkningsprincip somanvänts av den statliga utredare som undersökt . Enligt motionärenbör beräknas och bedömas på samma sätt som övriga banprojekt ilandet. Alternativt bör en generell revidering av den samhällsekonomiskametodiken göras så att lönsamheten av samtliga järnvägsinvesteringar beräknasmed samma metod.I motion T509 (fp) anges att det är avgörande inte bara för utan förhela nettoexportvärde att behandlas så att samtligabetydelsefulla effekter beaktas. utgör en viktig länk i detväxande europeiska järnvägssystemet. Att inte bygga nu bedömsdärför vara negativt för tillväxten i landet. Mot denna bakgrund framhållsvikten av att snabbt byggs ut. Utrymme för investeringen börskapas genom omprioriteringar inom anslaget.Enligt motion T507 (c) innebär en nödvändig effektivisering avjänvägstransporterna till och från . I norra finns enlivskraftig industri med goda utvecklingsmöjligheter. Det krävs, om dennaindustri skall kunna fortsätta att växa, att den erbjuds en konkurrenskraftigjärnväg. Detta gagnar hela . Banan leder också till värdefullaförbättringar för näringslivet vad gäller kompetensförsörjning ocharbetsmarknad. Miljöargumenten talar också för att bygga projektet. Enligtmotionen får ett beslut att nu bygga banan mycket positiva effekter förutvecklingen i norra . Motionärerna framhåller vidare att ett krav föratt erhålla medel för s.k. TEN-projekt är att dessa ingår i den nationellaplaneringen. Därför är det viktigt att ingår i stomplanen.I motion U802 (c) påtalas att det saknas en fungerande järnvägslinje runtÖstersjön. För gäller att det saknas en direkt järnvägsförbindelse påsträckan . Detta är ett hinder för främstgodstransporterna till och från , och de baltiska länderna.Enligt motionen måste därför nödvändiga prioriteringar göras för attunderlätta järnvägstrafiken i Östersjöregionen.I motion T208 (c) anges att bl.a. har en avgörande betydelse förmöjligheterna att lösa de transportproblem som finns i de nordligasteområdena. För att kunna erhålla medel för s.k. TEN-projekt krävs att dessaingår i den nationella planeringen. Därför är det viktigt att projektet ingåri stomnätsplanen. Regeringen bör enligt motionen verka för att bl.a.Botniabanan prioriteras som ett TEN-projekt.I motion T528 (c) framhålls att det finns ett påtagligt behov av en nysnabbjärnväg utefter . En utbyggnad av en sådan järnväg bedömsleda till ökade möjligheter till internationellt utbyte även medMurmanskområdet. Mot denna bakgrund yrkas att ingår i denförestående kommunikationsplanen.I motion T530 (v) konstateras att järnvägens infrastruktur i är bådeålderdomlig och ineffektiv. Stambanan är efter moderna förhållandenfelplacerad, den har en bristfällig standard och den har en kapacitet som interäcker till. Enligt motionärerna bör därför såväl somNorrbotniabanan byggas. Det bör vidare övervägas att påbörja utbyggnaden påsträckan med tanke på den ökande godstrafiken via Haparandaoch nybyggnationen av hamn. Mot denna bakgrund efterlyses en plan förhur utbyggnaden bör genomföras.I motion T534 (mp) erinras om att järnvägsförbindelserna harförbättrats i södra delen av . I den norra delen av landet har dockstatens engagemang varit betydligt svagare. Särskilt anmärkningsvärt är attdet fortfarande saknas järnväg längs den relativt tätbefolkade kustregionennorr om . Mot denna bakgrund anges att det finns starka skäl förriksdagen att klargöra att ofördröjligen bör byggas. börockså göra klart att intentionerna skall vara att fortsätta utbyggnaden norruttill och Haparanda.Enligt motion T510 (kd) är det viktigt att slå fast att har högsamhällsekonomisk lönsamhet om lönsamheten beräknas på vedertaget sätt.Botniabanan har dessutom stor betydelse för den exportintensiva norrländskaindustrin och för miljön. Därför är det viktigt för hela attBotniabanan byggs.I motion A430 (mp) framhålls vikten av att investeringar görs i modern,miljöanpassad infrastruktur. Ett viktigt inslag i en sådan framtidsanpassningär att Ostkustbanan förlängs till . Därmed skulle kommunikationernaoch konkurrenskraften för hela förbättras. Enligt motionen bör därförprojektering och arbete påbörjas längs hela bansträckningen.Enligt motion T52 (v) bör betraktas som en del av ett förbättratjärnvägssystem där även stambanan och tvärbanor används för godstransportersom vid behov kan omledas till . Därför bör också sträckanLångsele-Nyland upprustas. mellan och måste få bättrestandard för att bra interregional trafik skall kunna knytas till BotniabananDet bör också övervägas att börja bygga ut på fler ställen än ett.En färdigställd sträcka kan ganska snabbt ge goda intäktergenom att största pappersbruk då skulle knytas till järnvägsnätet.I motion T33 (fp) understryks att de ekonomiska vinsterna med ärberoende av att en utbyggnad görs fram till industrierna i och Obbolaoch att banan färdigställs i sin helhet fram till Umeå.5.4.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet har erfarit att regeringen genom beslut hartillkallat en förhandlingsman som med berörda parter skall förhandla omförutsättningarna för ett avtal om finansiering och utbyggnad av helaBotniabanan mellan och t.o.m. år2007. Enligt riktlinjerna för uppdraget skall förhandlingsmannen senast den 5mars 1997 redovisa ett förslag till avsiktsförklaring mellan staten och övrigaberörda parter angående finansieringen av projektet.Vidare skall förhandlingsmannen , omförutsättningar föreligger, redovisa ett förslag till avtal mellan staten,lokala och regionala företrädare samt eventuella övriga berörda parter. skall framgå hur banan skall finansieras samt principerna förutbyggnad och förutsättningar för trafikering av längs sträckanSundsvall-Nyland-Örnsköldsvik-Umeå. Av uppdraget framgår vidare att enutgångspunkt för finansieringen av skall vara att lokala ochregionala intressenter deltar i finansieringen av anläggningskostnaden försträckan . Några preciserade krav på den lokala ochregionala medfinansieringens storlek anges inte.Utskottet anser att väl fungerande järnvägskommunikationer i är enviktig förutsättning för att näringslivet i norra skall kunna varakonkurrenskraftigt bl.a. på den internationella marknaden. Genom attpendlingsavståndet mellan orterna längs kusten minskar kan arbetsmarknadernaockså vidgas. Projektet har därför stor betydelse för Norrlandsframtid.Utskottet tillstyrker mot denna bakgrund regeringens förslag att enupprustning av mellan och bör inrymmas iplaneringsramen för stomjärnvägar. Ytterligare resurser, utöver den föreslagnaplaneringsramen, behövs för att förverkliga hela projektet. Utskottet delarregeringens uppfattning att en utgångspunkt bör vara att lokala och regionalaintressenter deltar i finansieringen. Utskottet förutsätter att berördaintressenter, under ledning av förhandlingsmannen, finner vägar för attförverkliga projektet. Något initiativ från sida med anledning avde motioner som begär att hela skall byggas är, med hänvisningtill det anförda, inte erforderligt.Beträffande de motionsyrkanden som förordar bl.a. en fortsatt utbyggnad avBotniabanan längs till och en utbyggnad avHaparandabanan vill utskottet klargöra att har ett centralt läge iBarentsregionen som omfattar de nordligaste delarna av , , Finlandoch . Här finns enligt många bedömningar goda förutsättningar för endynamisk utveckling. Den sammanlagda befolkningen uppgår till 5 miljonermänniskor och området är rikt på naturresurser.För att möta näringslivets behov av ökade godsflöden mellan ochnya exportmarknader på är det därför som framhålls i fleramotioner angeläget med effektiva gränsöverskridande transportmöjligheter. innebär detta krav på god banstandard för längre och tyngre tåg medhögre axellaster. En standardhöjning av järnvägen mellan och därför framstå som angelägen. Vidare krävs en smidig anpassning till definska och ryska järnvägarna som har en bredare spårvidd än järnvägarna iVästeuropa.Som utskottet har nämnt tidigare i samband med behandlingen avinternationella frågor (avsnitt 2.3.7) pågår ett utredningsarbete ommöjligheterna att förbättra kommunikationerna i . Utskottetförutsätter att resultatet av detta utredningsarbete kommer att ligga tillgrund för framtida beslut om olika infrastrukturprojekt. Utskottet är inteberett att nu ta något initiativ med anledning av de motioner som behandlar enförlängning av och en utbyggnad av Haparandabanan.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna T9 (s), T33(fp), T44 (m), T52 (v), T208 (c), T502 (m), T507 (c), T509 (509), T510 (kd),T513 (s), T528 (c), T530 (v), T534 (mp), U802 (c) och A430 (mp) i nu behandladdel.5.5 NordlänkenMed projektet avses en upprustning och utbyggnad av järnvägenmellan och i syfte bl.a. att utveckla trafiken mellanSkandinavien och kontinenten.5.5.1 Regeringens förslagRegeringen anser att Nordlänken har betydelse såväl för den internationellasom för den nationella järnvägstrafiken. Den tillgängliga bankapaciteten pådelsträckan mellan och anges vara hårt utnyttjad.Trafiken kommer också, enligt prognoser, att öka ytterligare.Regeringen anser mot denna bakgrund att en särskild satsning bör göras på attförstärka kapaciteten på sträckan . På sträckanÖxnered-Kornsjö anges däremot att möjligheter finns att utöka trafiken utanatt spårkapaciteten förbättras.5.5.2 MotionsförslagI motion T33 (fp) framhålls Nordlänkens betydelse för den internationella ochnationella järnvägstrafiken. Det är därför välkommet att banan rustas upp.Regeringen bör dock även ta upp förhandlingar med om enupprustning av järnvägen på den norska sidan av gränsen så att en verkligkapacitetshöjning kan ske. I denna diskussion bör också andragränsöverskridande trafikfrågor tas upp. Det gäller bl.a. järnvägenStockholm-Karlstad-Oslo via och järnvägen Östersund-Trondheim.I motion T48 (fp) framhålls att rationaliseringsvinster uppnås om väg- ochjärnvägsutbyggnaderna mellan och och samordnas. Det ärdärför viktigt att dessa projekt färdigställs, i första hand motNorge. Motionärerna bedömer vidare att det kan vara möjligt att delvisfinansiera Nordlänken utanför statsbudgeten. Projektet kan nämligen betraktassom en del i ett utbyggt trafiksamarbete inom och mot kontinenten.Nordlänkens nytta för hela kan exempelvis motivera att medel från t.ex.Nordiska Investeringsbanken (NIB) tas i anspråk.I motion T208 (c) anges att Nordlänkens utbyggnad utgör en del i TEN-projektetNordiska triangeln. För att EU-bidrag skall kunna sökas för TEN-projekt krävsatt investeringen även finns med i den nationella planeringen förjärnvägsutbyggnader. Mot denna bakgrund framhålls vikten av att Nordlänkeningår i stomnätsplanen.5.5.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens uppfattning att Nordlänkens betydelse såväl förden internationella som för den nationella trafiken motiverar särskildainsatser inom planeringsramen. Regeringens förslag innebär också attkapaciteten förstärks på den hårt ansträngda delsträckan propositionen är det möjligt att på den återstående delenÖxnered-Kornsjö utöka trafiken utan att förbättra spårkapaciteten.Enligt utskottets mening är det också, som framhålls i bl.a. motion T48(fp), väsentligt att utbyggnaden av Nordlänken mellan och Sverigesamordnas. Enligt vad utskottet erfarit har de båda länderna bildat engemensam samordningsgrupp för investeringar i vägar och järnvägar. Gruppen harfastställda nationella planer som utgångspunkt för sitt arbete och skall verkaför ett rationellt och samordnat genomförande av projekten. Gruppen harspeciellt beaktat förbindelsen . Denna förbindelse ingår som endel av det prioriterade projektet framgår av propositionen har detta gjort det möjligt att söka ocherhålla särskilda EU-bidrag till de svenska delarna. På norsk sida har underår 1996 särskilda tilläggsanslag beviljats för delsträckor på bl.a.Ostfoldbanen. Arbetet i samordningsgruppen har visat värdet av att planeringenav investeringarna i de väg- och järnvägssträckningar som passerar gränsenmellan och samordnas. Både och skall lägga framnya infrastrukturplaner under det närmaste året. Detta medför att det ärmöjligt att samordna dessa planer där så erfordras.Regeringen anser att arbetet i gruppen därför bör fortsätta och även omfattaen samordning av planeringsarbetet där utbyggnadsbehov föreligger. Den svenskaregeringen bedömer att inriktningen av det gemensamma planarbetet bör utformasmot bakgrund av att förbindelserna mellan och är en prioriteradtransportkorridor och en del i den Nordiska triangeln. Den norska regeringendelar denna åsikt. En god standard på dessa förbindelser är av stor betydelseför utvecklingen av näringslivet i de berörda regionerna. Sträckan ingår i dettranseuropeiska transportnätverket. EU:s medlemsländer skall bl.a. verka förgenomförandet av de i nätverket ingående projekten. Målen, som uttrycks igemenskapens riktlinjer för utbyggnaden av de trans-europeiska transportnäten,anger att förbindelser även skall finnas till länder som gränsar till unionen.Utskottet konstaterar därmed att , i enlighet med vad som begärs imotion T33 (fp), aktivt verkar för att söka samordnainfrastrukturinvesteringarna med Norge.Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Samtliga motionsyrkanden tordedärmed helt eller delvis bli tillgodosedda. Motionerna bör därmed inteföranleda någon åtgärd från sida. Motionsyrkandena T33 yrkande 10,T48 yrkandena 2 och 3 och T208 yrkande 15 (samtliga fp) avstyrks följaktligen.5.6 E 6 norr om förslagRegeringen framhåller att väg E 6 norr om har en varierande standardsom bitvis är låg med hänsyn till trafikmängden. De sämre avsnitten behöverdärför byggas ut. Trafikmängderna motiverar inte högre standard än 13-metersväg enligt utformningskriterier på delarna norr omRabbalshede. Enligt regeringen bör väg E 6 byggas ut till 13-metersväg ellermotsvarande mellan och en planerad avgiftsfinansierad sträcka vidSvinesund . Investeringen bör rymmas inom planeringsramenför stamvägar.5.6.2 MotionsförslagI motionerna T33 (fp), T48 (fp), T211 (kd), T214 (fp), T303 (fp), T312 (m) ochT326 (fp) framhålls att E 6 bör få motorvägsstandard genom hela inomplanperioden 1998-2007.5.6.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att det är viktigt att vägförbindelsen mellan ochGöteborg har hög standard. Utskottet delar regeringens och motionärernasuppfattning att väg E 6 norr om behöver förbättras under denkommande planperioden. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag attväg E 6 byggs ut till 13-metersväg eller motsvarande mellan och enplanerad avgiftsfinansierad sträcka vid . Åtgärder skall därförinrymmas i planeringsramen för investeringar i nationella stamvägar för att gevägen denna standard. Av utskottets ställningstagande följer att de nubehandlade motionsyrkandena avstyrks.5.7 Götalandsbanan och EuropabananMed Götalandsbanan avses en ny järnväg med hög standard från , söderom till . Projektet avser utbyggnaden av enhögklassig järnväg från på till Helsingborg.5.7.1 Regeringens bedömningRegeringen bedömer att utredning om Götalandsbanan visar att enkomplettering av den nuvarande järnvägen genom de folkrika tätortsregionerna isödra skapar möjligheter att ytterligare utveckla järnvägen sompersontransportmedel. Behov av att avlasta Västra och kanuppkomma om trafikvolymerna ökar kraftigt. Götalandsbanan och Europabanan börses som två alternativ bland flera för att avlasta befintliga järnvägar.Regeringen anser dock att det under kommande planperiod inte finns finansielltutrymme att realisera dessa projekt.5.7.2 MotionsförslagI motion T17 (m) framhålls att det behövs en uttalad politisk viljeyttring föratt i ett framtida mera miljöanpassat och effektivare transportsystem förnyaoch utveckla det svenska järnvägsnätet. Götalandsbanan är därmedbetydelsefull. Enligt motionen bör utredningsarbetet kring projektet fortsättapå två nivåer. Staten bör ta ansvar för en bred systemstudie som belyser olikainriktningsmöjligheter för järnvägssatsningar . Vidare bör enutredningsman tillkallas för att i samverkan med länsstyrelser och kommunerlängs den tilltänkta bansträckningen och fortsätta utredningsarbetetkring Götalandsbanan.