bet · GL01LU2 · 1997-10-21 00:00:00 — Rättsligt skydd för databaser, m.m. I betänkandet behandlar utskottet proposition 1996/97:111 Rättsligt skydd fördatabaser, m.m., vari regeringen föreslår ändringar i lagen (1960:729) omupphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. Syftet med lagförslaget äratt i svensk rätt införliva ett EG-direktiv om rättsligt skydd för databaser(96/9/EG). De föreslagna ändringarna gäller bl.a. sammanställningar i digitalform och det s.k. katalogskyddet.Därutöver föreslås en ändring i upphovsrättslagen som innebär attupphovsrätten inte skall hindra att ett verk används i rättsvårdens eller denallmänna säkerhetens intresse.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari 1998.Utskottet har uppvaktats i ärendet av Konstnärliga och (), Copyswede, Svenska Förläggareföreningenoch Tidningsutgivarna. Vidare har enutfrågning ägt rum med företrädare för Justitiedepartementet.Propositionen har inte föranlett någon motion, och utskottet tillstyrker deföreslagna lagändringarna. I proposition 1996/97:111 föreslår regeringen () - efterhörande av Lagrådet - att antar de i propositionen framlagdaförslagen till1. lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära ochkonstnärliga verk,2. lag om ändring i lagen (1980:612) om medling i vissa upphovsrättstvister.Lagförslagen har intagits som bilaga till betänkandet. Allmän bakgrundLagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk ger etttidsbegränsat skydd åt den som skapat ett sådant verk. Skyddet innebär attskaparen av verket har rätt att utnyttja detta ekonomiskt, och han har ettvisst ideellt betonat inflytande över hur och i vilka sammanhang det används.För att en produkt över huvud taget skall anses som ett verk och därmed kommai åtnjutande av skydd enligt lagen måste den ha vad man brukar kallaverkshöjd. Kravet på verkshöjd kan uttryckas så, att en produkt är ett verk omden praktiskt sett inte har kunnat framställas av två personer oberoende avvarandra.Datorprogram åtnjuter i princip samma upphovsrättsliga skydd som litteräraverk. Programmen skyddas inte bara mot direkt kopiering utan också motframställning av exemplar av programmet i bearbetat skick utanrättighetshavarens tillstånd.Upphovsmannens rätt att ekonomiskt utnyttja sitt verk innefattar enprincipiell ensamrätt att framställa exemplar av verket och att göra verkettillgängligt för allmänheten genom att framföra eller visa det offentligt ochsprida exemplar av verket. Såsom framställning av exemplar anses även attverket överförs på anordning, genom vilket det kan återges (2 §).Skyddet för upphovsmän är i vissa avseenden inskränkt av hänsyn tillallmänna eller enskilda intressen. En väsentlig sådan inskränkning är att varoch en får framställa enstaka exemplar av offentliggjorda verk för enskiltbruk. Denna regel ger dock inte rätt att kopiera datorprogram för enskilt bruk(12 §). Under närmare angivna förutsättningar får exemplar av verk vidareframställas bl.a. inom sjukhus och inom vissa arkiv och bibliotek (13-18 §§).En annan inskränkning i upphovsrätten är att var och en får framföra utgivnaverk offentligt vid bl.a. undervisning (21 §).Sammanställningar av verk, uppgifter eller annat material representerarmånga gånger ett betydande värde med hänsyn till det arbete och de kostnadersom framställaren måste lägga ned på att samla in och ordna materialet.Sammanställningen kan finnas i olika teknisk form, t.ex. i en bok eller i enkatalog, på en videoupptagning i en film eller i digital form på endatadiskett eller på en elektronisk anslagstavla. Som exempel påsammanställningar med uppgifter kan nämnas telefonkataloger, tidtabeller,tidningsbilagor med veckans TV-program och turistbroschyrer med stadensrestauranger. Exempel på sammanställningar med annat material än renauppgifter är kalendrar, läseböcker, diktsamlingar, multimediaprodukter idigital form, samlingsskivor, tidningar, uppslagsverk och vetenskapligapublikationer med bidrag från flera författare.Sammanställningar som utgörs av en samling verk och som i sig uppfyllerkravet på verkshöjd brukar kallas för samlingsverk. Utgångspunkten är attupphovsrätten till ett verk som är en sammanställning tillkommer den som harskapat verket. Upphovsmannens förfoganderätt avser verket som sådant, alltsåsammanställningen i sig, men hans rätt inskränker inte rätten till desärskilda verk som ingår i sammanställningen (5 §).Genom kravet på att ett verk måste ha en viss självständighet ochoriginalitet faller vissa sammanställningar utanför begreppet verk.Sammanställningarna kan likväl ha ett betydande värde med hänsyn till detarbete och de kostnader som framställaren måste lägga ned på att samla in ochordna materialet. Obehöriga kopieringar, som när det gäller digital teknikofta kan utföras med billiga metoder, kan vålla framställaren kännbaraförluster. Därför har sammanställningarna fått ett särskilt skydd iupphovsrättslagen, det s.k. katalogskyddet. Skyddet innebär att en katalog, entabell eller ett annat dylikt arbete i vilket ett stort antal uppgifter harsammanställts inte utan framställarens samtycke får eftergöras förrän tio århar förflutit då arbetet gavs ut. Katalogskyddet utesluter inteatt upphovsrätt kan åberopas. En produkt kan sålunda omfattas av såvälupphovsrätt som katalogskydd. Katalogskyddet tillkommer alltså den som harframställt arbetet. Därmed förstås det företag som har föranstaltat omproduktens utarbetande (49 §).I linje med vad som gäller för det upphovsrättsliga skyddet tillsammanställningar avser katalogskyddet arbetet som sådant. Katalogskyddet geralltså inte något skydd för de särskilda uppgifter som har sammanställts. Iskyddet mot eftergörande gäller en rad inskränkningar, vilka överensstämmermed de inskränkningar som gäller i upphovsmannens ensamrätt tillexemplarframställning (49 § andra stycket).Katalogskyddet tillämpas på arbeten vars framställare är svensk medborgareeller svensk juridisk person eller har sin vanliga vistelseort i ,liksom på arbeten som först utgivits i (61 § andra stycket).Arbeten med ett litet antal uppgifter kan inte göra något anspråk på skydd,även om de skulle vara resultatet av en väsentlig investering.EG-direktivet om rättsligt skydd för databaserMed undantag för och finns inte något som motsvarar detsvenska katalogskyddet i några andra medlemsstater i EU. Dessutom har det imedlemsstaterna utvecklats olika rättspraxis när det gäller det rentupphovsrättsliga skyddet för sammanställningar. Olikheterna iförutsättningarna för upphovsrättsligt skydd till sammanställningar haransetts negativt påverka den inre marknaden, främst genom att hindra den friarörligheten av varor. Detta har bedömts särskilt olämpligt eftersommedlemsstaterna har ett gemensamt och betydande intresse av att det ihela gemenskapen finns goda förutsättningar för investeringar iinformationstekniken.Av sådana skäl har och rådet antagit direktiv (96/9/EG) omrättsligt skydd för databaser. Direktivet bestämmer förutsättningarna för attdatabaser skall ha upphovsrättsligt skydd. Det upphovsrättsliga skyddetkompletteras med ett särskilt immaterialrättsligt skydd för de databaser sominte uppfyller kraven för det upphovsrättsliga skyddet (rätt av sitt egetslag). En grundtanke med direktivet är att låta medlemsstaterna självabestämma vilka inskränkningar som skall göras i rättigheterna utom i vissa förgemenskapen betydelsefulla avseenden. En annan grundsats är att detimmaterialrättsliga skyddet inte skall vara beroende av i vilken teknisk formdatabasen föreligger.Det upphovsrättsliga skyddsföremålet är i direktivet angivet så attdatabaser som genom det sätt på vilket innehållet valts ut eller arrangeratsutgör intellektuella verk skall åtnjuta skydd som sådana och inga andrakriterier får tillämpas (artikel 3). Det innebär att databasen skall bygga påintellektuell prestation för att den skall vara upphovsrättsligt skyddad. Attdatabasen är resultatet av en viss investering är inte tillräckligt. Detupphovsrättsliga skyddet avser databasens struktur och inskränker inteupphovsrätten till innehållet.Den särskilda immaterialrätt (rätt av sitt eget slag) som skall kompletterade harmoniserade förutsättningarna för upphovsrättsligt skydd har somskyddsföremål databaser som är resultatet av en väsentlig investering. Det ärfråga om en ensamrätt att förfoga över arbetet på visst sättoch med inskränkningar i de fall samhälleliga intressen påkallar det. Skyddetsinnehåll består i att utdrag eller återanvändning av hela eller en väsentligdel av databasens innehåll inte får ske utan framställarens samtycke. Det ärendast databasen som sådan som är skyddad. I rätten skall gälla inskränkningarenligt samma principer som råder för upphovsrätten.Subjekt för det särskilda immaterialrättsliga skyddet är enligt direktivetdatabaser vars framställare har en viss, närmare angiven, anknytning tillgemenskapen, men rådet kan ingå överenskommelser med tredje land om att ävenandra databaser skall skyddas (artikel 11).Medlemsstaterna skall införa de lagar och andra författningar som ärnödvändiga för att följa direktivet före den 1 januari 1998.I syfte att genomföra EG-direktivet om rättsligt skydd för databaser anordnaderegeringskansliet en hearing i ämnet. På grundval häravutarbetade regeringen en promemoria (Ds 1996:71) Rättsligt skydd för databasermed förslag till de lagändringar som bedömdes nödvändiga för genomförandet.Promemorian har remissbehandlats och ligger till grund för förslagen ipropositionen.Regeringens förslag och utskottets ställningstagandeI propositionen gör regeringen bedömningen att direktivet inte kräver någonändring i upphovsrättslagens reglering av upphovsrättens föremål och inteheller i fråga om vem som upphovsrätten tillkommer. Vidare anser regeringenatt direktivet inte påkallar någon ändring i regleringen av upphovsmannensförfoganderätt.När det gäller inskränkningar i upphovsrätten till sammanställningarframhåller regeringen att direktivet kräver vissa, men inte några mergenomgripande, ändringar i regleringen. Sålunda föreslås ändringar iupphovsrättslagen som innebär att den som har rätt att använda ensammanställning alltid får förfoga över den på det sätt som är nödvändigt föratt han eller hon skall kunna använda sammanställningen för dess avseddaändamål. Vidare föreslås att inskränkningen i upphovsrätten för framställningav exemplar för enskilt bruk inte skall omfatta rätt att framställa exemplar idigital form av sammanställningar i sådan form. Härigenom åstadkomsöverensstämmelse med vad som i det avseendet redan gäller för datorprogram.Den föreslagna bestämmelsen gäller endast exemplar i digital form och hindrarinte att exemplar i annan form framställs för enskilt bruk avsammanställningar i digital form. Inskränkningen i upphovsrätten föroffentligt framförande av utgivna verk vid undervisning skall enligt förslagetinte ge rätt att i förvärvssyfte framföra sammanställningar vid undervisning.Beträffande det särskilda immaterialrättsliga skyddet för samlingar (rättenav sitt eget slag) anser regeringen att direktivet bör genomföras genom vissaändringar i katalogskyddet. Sålunda konstaterar regeringen att katalogskyddetsföremål måste ändras till att uttryckligen avse alla arbeten som är resultatetav en väsentlig investering. kan det vara så att en icke väsentliginvestering ger en samling med ett stort antal uppgifter, vilken alltså i dagomfattas av katalogskyddet men inte täcks av direktivet. Det vore enligtregeringen otillfredsställande om det nu inte längre skulle finnas något skyddför sådana arbeten, och eftersom direktivet tillåter att ett mera omfattanderättsskydd ges bör katalogskyddet även i fortsättningen gälla också förarbeten med ett stort antal uppgifter.Katalogsskyddets innehåll bör också enligt regeringen ändras till att avseensamrätt att framställa exemplar av arbetet och att göra det tillgängligt förallmänheten. Regeringen påpekar att ensamrätten därmed i och för sig kommeratt bli lite mer omfattande än vad som egentligen krävs enligt direktivet, menatt direktivet inte hindrar att en starkare ensamrätt ges. Att innehållet ikatalogskyddet därigenom kommer att i stor utsräckning nära ansluta till vadsom gäller för det upphovsrättsliga skyddet kan enligt regeringen inte antasfå några negativa konsekvenser. Tvärtom, anförs det, medför en sådan ordningden fördelen för det praktiska rättslivet att man normalt inte behöver taställning till frågan huruvida en samling utgör ett verk som skyddas medupphovsrätt enligt 1 § eller ett arbete som skyddas med katalogskydd enligt 49§.Skyddet föreslås gälla . Enligt förslaget gäller samma inskränkningari skyddet som i motsvarande fall gäller i upphovsrätten, vilket också ärhuvudprincipen . En ny regel föreslås om att avtalsvillkor som på visstsätt utvidgar det grundläggande skyddet är ogiltiga.Regeringen föreslår också vissa ändringar i katalogskyddetstillämpningsområde för att åstadkomma full överensstämmelse med direktivetskrav.I fråga om sanktioner mot intrång i upphovsrätten föreslås att den somotillåtet framställer exemplar i digital form av offentliggjordasammanställningar i digital form som huvudregel inte döms till ansvar men kanbli skadeståndsskyldig.I propositionen behandlas även en framställan från Justitiekanslern omanvändning av verk i rättsvårdens och den allmänna säkerhetens intressen.Nuvarande regler innebär att inskränkning i upphovsrätten får ske för sådananvändning, men endast för fotografiska verk. Justitiekanslerns framställningvar föremål för en hearing som anordnade i mars 1997.Regeringen anser för sin del att det kan uppstå situationer av olika slag därett verk behöver användas i rättsvårdens eller den allmänna säkerhetensintresse men där användningen inte har stöd i lag. Enligt regeringen finns detgoda skäl att utvidga upphovsrättslagens inskränkning för sådan användningtill att avse - inte bara fotografiska verk - utan verk i allmänhet.Utvidgningen föreslås gälla även för de närstående rättigheterna såsomkatalogskyddet.Lagändringarna föreslås träda i kraft . De nyabestämmelserna skall enligt övergångsregleringen, med vissa närmare angivnaundantag, tillämpas även på verk och prestationer som har kommit till föreikraftträdandet.Propositionen har inte föranlett något motionsyrkande, och utskottet haringen erinran mot förslagen. Utskottet tillstyrker sålunda propositionen.Mot bakgrund av att flera remissinstanser som yttrat sig över promemorian (Ds1996:71) har haft olika, ibland motstridiga, uppfattningar om innebörden avförfoganderätten när det gäller exemplar i digital form utvecklas ipropositionen hur regeringen uppfattar rättsläget på denna punkt (s. 31 sistastycket och s. 32). Sålunda anför regeringen bl.a. att enbart det förhållandetatt ett verk som är återgivet i digital form kommer upp på en bildskärm intemedför att ett exemplar framställs av verket, eftersom detta inte fixeras påbildskärmen. Om ett verk i digital form visserligen fixeras inne i en dator,t.ex. på dess hårddisk, men fixeringen är osjälvständig, t.ex. försvinnerefter eller när datorn stängs av, framställs inte heller ettexemplar av verket. Om man däremot, anför regeringen vidare, gör ensjälvständig fixering av verket, t.ex. genom att lagra det på datorns hårddiskeller på en datadiskett, framställs ett exemplar av verket.Dessa uttalanden från regeringens sida om innebörden av förfoganderätten närdet gäller exemplar i digital form har inför utskottet kritiserats avföreträdare för Konstnärliga och (), Copyswede, och . Organisationerna anser attregeringen, utan att direktivet om rättsligt skydd för databaser påkallar det,tagit ställning i en mycket kontroversiell fråga som är föremålför olika internationella överväganden, bl.a. inom EU. Enligt organisationernabör ta avstånd från regeringens uttalanden.Utskottet finner för sin del inte anledning att inom ramen för förevarandelagstiftningsärende göra några uttalanden i frågan om innebörden avupphovsmannens förfoganderätt när det gäller exemplar i digital form. Utskottet hemställerbeträffande rättsligt skydd för databaser, m.m.att antar regeringens förslag tilldels lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära ochkonstnärliga verk,dels ock lag om ändring i lagen (1980:612) om medling i vissaupphovsrättstvister.Stockholm den 21 oktober 1997På lagutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), IngerSegelström (s), (), (), (),(), () och de ().Propositionens lagförslag1 Förslag till lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litteräraoch konstnärliga verk2 Förslag till lag om ändring i lagen (1980:612) om medling i vissaupphovsrättstvister