bet · GK01UbU8 · 1997-03-06 00:00:00 — I betänkandet behandlas 64 motionsyrkanden från allmänna motionstiden hösten1996. De rör bl.a. läroplanerna, kurs- och timplanerna, jämställdhet,hemspråksundervisning, svenska som andraspråk, betyg och lärarfrågor. Samtligayrkanden avstyrks.Till betänkandet har fogats ett antal reservationer. 1996/97:Ub202 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av allsidighistorieundervisning i de delar av landet som inte alltid tillhört Sverige.1996/97:Ub207 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildning i naturkunskap,2. att hos regeringen begär förslag till utbildningssatsningar somligger i nivå med motsvarande inom övriga EU,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att aktuell information om framsteg på miljöområdet på ett bättresätt än förmedlas till eleverna.1996/97:Ub211 av m.fl. (m) vari yrkas9. att hos regeringen begär förslag om ökad användning avskriftliga omdömen och betyg i enlighet med vad som anförts i motionen,10. att hos regeringen begär förslag om nationella prov,obligatoriska för alla skolor, i det femte och nionde läsåret i ienlighet med vad som anförts i motionen.1996/97:Ub213 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av utvärdering avämnet idrott och hälsa i skolan.1996/97:Ub214 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om idrott iskolan.1996/97:Ub217 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hemspråkets roll i den svenska skolan samt att ävendataundervisningen sker på hemspråket,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att undervisningen i svenska för invandrare också bör rymmakulturell förståelse för det svenska samhället.1996/97:Ub218 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om skrivningar i skolans kursplangällande olika kulturers syn på sexualitet och samlevnad.1996/97:Ub221 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att ytterligare veckotimmar för ämnet idrott och hälsabör införas i läroplanen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att öka kunskaperna om sambandet mellan motion ochminskade kroppsliga skador.1996/97:Ub222 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av nuvarandebetygssystem i gymnasieskolan.1996/97:Ub223 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om skolämnet idrott och hälsa.1996/97:Ub224 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att handikappadeoch icke handikappade elever skall behandlas lika.1996/97:Ub225 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avarbetsmiljöutbildning för framtida arbetsledare.1996/97:Ub226 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till ökad obligatoriskgymnastik- och idrottsaktivitet på skolschemat,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökad samverkan mellan skolan och idrottsföreningar.1996/97:Ub228 av och () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införandet avnationella prov i ämnena franska och tyska.1996/97:Ub229 av och () vari yrkas attriksdagen ger regeringen till känna vad i motionen anförts om idrott och hälsai skolan.1996/97:Ub230 av m.fl. (kd) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skolans värdegrund samt om riktlinjer för hur måldokumentenangående etisk fostran, som finns angivna i läroplanen skall få praktisktillämpning,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder i skolan för att öka jämställdheten,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om och kommunernas tillsynsfunktion samt om behovet avuppföljning och utvärdering av tidsutrymmet dels för ämnen som är förlagda iblock, dels för estetiska och praktiska ämnen och dels av hur formerna förelevinflytande och jämställdhetsarbete utvecklas samt vilka resultat arbetetmot mobbning och uttryck för främlingsfientlighet har givit,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betygssystemets utformning.1996/97:Ub233 av m.fl. (c) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betyg.1996/97:Ub240 av m.fl. (m) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ämnet svenska och antagningen till gymnasieskolan,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om användandet av två betyg i ämnet svenska,6. att hos regeringen begär förslag om återinförande av rätten attpröva betyg i enlighet med vad som anförts i motionen,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av fler lektorer.1996/97:Ub245 av m.fl. (v) vari yrkas2. att hos regeringen begär en parlamentarisk utredning ombetygsfri skola enligt vad i motionen anförts,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jämställdhet i barnomsorg och skola.1996/97:Ub247 av () vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om svenska språket.1996/97:Ub248 av (v) vari yrkas att hosregeringen begär förslag om åtgärder för att kvalitetssäkra simundervisningeni skolan.1996/97:Ub249 av m.fl. (fp, s, m, c, v, mp, kd) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att på ett mera kraftfullt sätt bör markera skolansansvar för ANT-undervisningen i och gymnasiet.1996/97:Ub250 av m.fl. (fp) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jämställdhet i skolan.1996/97:Ub251 av m.fl. (kd) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvärdering av fortbildning för lärare ur det etiska perspektivetom värdegrunden,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skolforskningen också ger möjlighet för lärare att bedrivaforskning inom arbetets ram för att närma skolforskningen till skolgolvet,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att jämställdhetsarbetet inom gymnasieskolan skall ta till varaflickors och pojkars olikheter genom t.ex. otraditionella metoder samt verkaför en jämnare fördelning av kvinnor och män inom lärarkåren,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en utvärdering görs om förhållandet till betygssystemet inomolika kärnämnen och kursplaner för gymnasieprogrammen samt att ett förslag omalternativa system och viktning utreds.1996/97:Ub448 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jämställdhetssträvandena.1996/97:Ub458 av m.fl. (m) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lärarfortbildning,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om individuell fortbildnings- och utvecklingsplan,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fler karriärvägar,8. att hos regeringen begär förslag rörande lärarcertifikat ienlighet med vad som anförts i motionen,11. att hos regeringen begär en redovisning av åtgärder för att fåfler lektorer i skolan i enlighet med vad som anförts i motionen.1996/97:Ub477 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att bibehålla höglärarkompetens i svensk skolundervisning.1996/97:Ub514 av m.fl. (mp) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av åtgärder för att stärka hemspråksundervisningen igrundskolan,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillsättande av en utredning med uppdrag att föreslå lämpligaalternativ till nuvarande kunskapskrav och betygssystem för gymnasieskolan.1996/97:Sf625 av m.fl. (kd) vari yrkas18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att hemspråksundervisning bör byta namn till modersmålsundervisningoch förläggas inom timplanen i och organiseras som vanligspråkundervisning.1996/97:Sf633 av () vari yrkas13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hemspråksundervisning.1996/97:So276 av m.fl. (mp) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ett grundskoleämne som innehåller undervisning ilivsstil-ekologi-hälsa bör införas.1996/97:Kr257 av m.fl. (mp) vari yrkas15. att beslutar i enlighet med vad som i motionen anförts om attminimitiden för idrott och hälsa inom höjs per år.1996/97:Kr510 av m.fl. (kd) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att friluftsliv och idrottsutövande bör ingå som en naturlig del avskolutbildningen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om idrottsgymnasierna.1996/97:Kr511 av m.fl. (c) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en analys av hur minskat antal timmar idrott i skolan påverkarfolkhälsan.1996/97:Kr513 av tredje vice talman m.fl. (fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skolidrotten.1996/97:Kr519 av och () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om idrottens plats i skolan.1996/97:A819 av m.fl. (c) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jämställdhet inom skola-utbildning,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om praktik i grundskolan.1996/97:A821 av m.fl. (kd) vari yrkas15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om pojkars och flickors möjlighet att utvecklas på lika villkor,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en bred översyn av läromedlen inom , gymnasiet ochhögskolan ur ett jämställdhetsperspektiv,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kvinnomisshandelns orsaker, symptom och möjliga behandlingskall ingå i den reguljära utbildningen i grundskola, gymnasieutbildning samti utbildningar till olika vårdyrken.1996/97:Bo415 av och Skånberg (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör uppmärksamma simundervisning. Utskottet behandlar i det följande ett stort antal motionsyrkanden omskolväsendet vilka alla har väckts under den allmänna motionstiden hösten1996. Utskottet behandlar först motionsyrkanden med anknytning tillläroplanerna samt kurs- och timplanerna. Därefter behandlas motionsyrkanden omjämställdhet i skolan, hemspråksundervisning och svenska som andraspråk.Utskottet tar i ett särskilt avsnitt upp olika frågor om betyg.Motionsyrkanden med anknytning till lärarfrågor behandlas sist i betänkandet.Sammanlagt behandlas 64 motionsyrkanden.Läroplansfrågor m.m.Utskottet vill inledningsvis erinra om att nya läroplaner för detobligatoriska skolväsendet (Lpo 94) och de frivilliga skolformerna (Lpf 94)har införts (prop. 1992/93:220, bet. 1993/94:UbU1, rskr. 82 och prop.1992/93:250, bet. 1993/94:UbU2, rskr. 1993/94:93). Lpo 94 tillämpas /98 i hela och Lpf 94 tillämpas fr.o.m. läsåret1994/95 för den nya reformerade gymnasieskolan. Läroplanerna utgår från enansvarsfördelning där staten anger målen för skolverksamheten och kommunernasvarar för genomförandet.Genom de nya läroplanerna anger regering och riksdag den värdegrund somskolan skall vila på och de mål och riktlinjer som skall gälla förskolarbetet. Där anges också vem som har ansvar för en viss verksamhet iskolan och vad detta ansvar innebär. Läroplanerna innehåller bindandeföreskrifter. De kompletteras med kursplaner för de olika ämnena och timplanerför de olika skolformerna. I kursplanerna anges målen för utbildningen i deolika ämnena. De mål och riktlinjer som anges i skollagen, läroplanen ochkursplanerna skall ligga till grund för den lokala planeringen. Kommunen skalli skolplanen redovisa de åtgärder som kommunen avser att vidta för att uppnåde av staten fastställda målen. Den enskilda skolan skall sedan i den egnalokala arbetsplanen ange hur målen skall förverkligas och hur verksamhetenskall utformas och organiseras. Lärarna utformar sedan tillsammans medeleverna undervisningsmål.Vissa allmänna frågorUppföljning och utvärdering m.m.I motion 1996/97:Ub230 (kd) yrkande 8 framhålls att en effektiv tillsyn,uppföljning och utvärdering är nödvändig för att mål- och resultatstyrningskall fungera. Viktiga områden för uppföljning och utvärdering är tidsutrymmeti läroplanen dels för de ämnen som är förlagda i block, dels för estetiska ochpraktiska ämnen. Andra viktiga områden som behöver uppmärksammas viduppföljning och utvärdering är hur formerna för elevinflytande ochjämställdhetsarbete utvecklas. Även arbetet mot mobbning och uttryck förfrämlingsfientlighet bör följas upp och utvärderas.Frågor om skolans värdegrund behandlas i motionerna 1996/97:Ub230 (kd)yrkande 2 och 1996/97:Ub251 (kd) yrkande 3. Det praktiska förverkligandet iskolvardagen av läroplanens avsnitt om skolans värdegrund måste betonas påalla nivåer, i de lokala skolplanerna och i kursplanerna samt ilärarfortbildning och i nationella utvärderings- och utvecklingsplaner. I detförst nämnda yrkandet framhålls att det utvecklingsarbete som bedrivs avSkolverket om hur läroplanens beskrivning av skolans värdegrund kan omsättas ipraktiken noga bör följas och utvärderas. I det andra yrkandet pekas påbehovet av utvärdering av fortbildning för lärare ur det etiska perspektivetom värdegrunden.U t s k o t t e t erinrar om att centrala uppdrag är att verkaför att de mål och riktlinjer för skolan som och regeringen harfastställt förverkligas inom givna ramar. huvuduppgifter ärtillsyn, uppföljning och utvärdering av skolan samt att lägga fram förslagtill utveckling av skolan och medverka till sådan utveckling. harde gett en bred bild av tillståndet i svensk skola bl.a.redovisad i Bilden av skolan 1993 och 1996. Utskottet kan konstatera att detingår i verkets uppgifter att på olika sätt följa utvecklingen i skolan. Detframgår av verksamhetsplan att arbetet inom verketsärskilt kommer att fokuseras kring två problemområden, nämligen frågor om attstödja reformeringen av skolan och att belysa variation, spridning ochlikvärdighet i skolan.För att bidra till den pågående reformeringen av skolan kommer Skolverketatt , t.o.m. , särskilt följa och stödjautvecklingen inom ett antal utvalda områden. Utskottet vill i detta sammanhangnämna två av dessa områden, nämligen värdegrunden i praktisk tillämpning samtelevers inflytande och arbetet i skolan. skall genom att följa ochdokumentera skolornas arbete få kunskap om hur de arbetar med ett område föratt utveckla det, om hinder och möjligheter, om vilka behov avkompetenshöjande insatser som finns och/eller uppstår, hur dessa behov kantillgodoses och vilka effekter detta får för verksamheten. att sprida kunskap om intressanta exempel och medverka till uppbyggnadav nätverk mellan skolor för idé- och erfarenhetsutbyte.Utskottet har vidare noterat att en arbetsgrupp har tillsatts avUtbildningsdepartementet för samverkan kring arbetet med skolans värdegrund.Gruppen skall redovisa sina förslag och bedömningar senast den 30 juni 1997.Eftersom det redan ingår i uppdrag att bl.a. följa ochutvärdera de nya läroplanerna finner utskottet det inte påkallat med någotsärskilt uttalande av i dessa frågor. Utskottet avstyrker motionerna1996/97:Ub230 yrkandena 2 och 8 samt 1996/97:Ub251 yrkande 3.Alkohol, tobak och narkotika ()Enligt motion 1996/97:Ub249 (fp, s, m, c, v, mp, kd) yrkande 2 bör Skolverketpå ett mera kraftfullt sätt markera skolans ansvar för ANT-undervisningen.Motionärerna hänvisar till utbildningsutskottets undersökning omlärarutbildningen (1995/96:URD1) i vilken det framkom klara brister ilärarutbildningen vad avser ämnesområdet ANT.U t s k o t t e t erinrar om att rektor enligt läroplanen för detobligatoriska skolväsendet (Lpo 94) har ett särskilt ansvar för attämnesövergripande kunskapsområden - bl.a. riskerna med tobak alkohol,narkotika och andra droger - integreras i undervisningens olika ämnen. ANT-frågor tas också upp som kunskapsområden i ämnena biologi samt idrott ochhälsa. utarbetar olika typer av kommentar- och referensmaterial somskolorna kan ha som stöd i undervisningen. samarbetar med olikaorganisationer, myndigheter och projekt kring hälsofrågor. En antologi omhälsoarbetet i skolan - Är en hälsoupplysare eller enhälsorisk? - har tagits fram . har regeringensuppdrag att ta fram ett referensmaterial om ANT-frågor. Enligt vad utskottetinhämtat beräknas referensmaterialet att komma ut . gett ut en nationell handlingsplan för insatser isyfte att förebygga användandet av alkohol och droger. Det finns också ettomfattande material utgivet av olika organisationer, t.ex. UngdomensNykterhetsförbund.Utskottet vill med anledning av motionen hänvisa till att nyligenpå utskottets förslag hos regeringen begärt en parlamentarisk utredning omlärarutbildningen (bet. 1996/97:UbU1 s. 66, rskr. Utskottet har inhämtatatt regeringen beräknas besluta om direktiv till utredningen inom kort.Med hänvisning till vad utskottet har anfört bör motion 1996/97:Ub249yrkande 2 avslås.Sex och samlevnadI motion 1996/97:Ub218 (s) begärs skrivningar i skolans kursplan om olikakulturers syn på sexualitet och samlevnad. Motionären framhåller att elevernai dagens svenska skola har skiftande kulturbakgrund och erfarenheter.Relationer, sexualitet och könsroller är oerhört viktiga begrepp när olikakulturer möts och skall förstå varandra, heter det i motionen.U t s k o t t e t vill erinra om att den nya målstyrningen innebär attläroplanerna inte skall styra undervisningens organisation och uppläggningeller skolans arbetsformer utan i stället ge klara och tydliga mål om vadskolan skall uppnå. Ansvaret för att de nationella målen nås vilar på denlokala nivån. Genom läroplanerna har rektor ett särskilt ansvar för atteleverna får kunskaper om sex och samlevnad. Sex- och samlevnadsfrågor är ettkunskapsområde inom flera olika ämnen. Vidare finns kunskaper om sex ochsamlevnad angivet i målbeskrivningen för ämnet biologi i . i det föregående har framhållit utarbetar olika typer avkommentar- och referensmaterial. För att stödja undervisningen inomkunskapsområdet sex och samlevnad har gett ut ett referensmaterial,Kärlek känns! I detta material behandlas bl.a. etiska frågor ocholika kulturella världar.Utskottet vill även peka på att den mångkulturella skolan behandlas iSkolkommitténs delbetänkande, Krock eller möte (SOU 1996:143).Utskottet anser att motion 1996/97:Ub218 bör avslås.Vissa kurs- och timplanefrågorIdrott och hälsaFrågor med anknytning till ämnet idrott och hälsa i skolan tas upp i fleramotioner.I motion 1996/97:Ub213 (m) begärs en utvärdering av ämnet idrott och hälsa iskolan. Motionären anser att det är allvarligt att inslagen av idrott ochmotion har minskat i skolan. bör därför ges i uppdrag att utvärderahur ämnet har utvecklats efter det att den nya läroplanen har börjat gälla iskolan. Liknande tankegångar anförs i motion 1996/97:Kr511 (c) yrkande 8. Imotionen hänvisas till studier som gjorts av bl.a. Riksidrottsförbundet.Motionärerna anser att det är sannolikt att konsekvensen av minskadobligatorisk timtid för idrottsämnet kan få negativa följder för folkhälsan.En analys av utvecklingen bör göras med hjälp av befintligt utredningsmaterialoch/eller nya studier. Arbetet bör bedrivas skyndsamt för att eventuellaåtgärder skall kunna föreslås och verkställas inför höstterminen 1998.I motion 1996/97:Kr257 (mp) yrkande 15 begärs att timtiden för ämnet idrottoch hälsa ökas i , dvs. till samma nivå som enligttidigare timplan. Motionärerna anser att det var ett allvarligt misstag attminska den obligatoriska tiden för ämnet. Enligt motion 1996/97:Ub229 (m) bören översyn av läroplanen ske för att undersöka om mer tid i skolan kanges åt ämnet idrott och hälsa. I motion 1996/97:Ub226 (v) begärs förslag tillökad obligatorisk tid för ämnet idrott och hälsa. Det bör i läroplanen angesatt minst skall användas till fysisk aktivitet (yrkande1). I yrkande 2 i motionen framhålls behovet av en ökad samverkan mellanskolan och idrottsföreningar. Även i motion 1996/97:Kr513 (fp) yrkande 2anförs att det behövs ett utvidgat samarbete mellan skolan ochidrottsföreningarna. Motionärerna framhåller att ambitionen måste höjas närdet gäller ämnet idrott och hälsa i skolan. Det förhållandet att eleverna harmöjlighet att välja mer idrott än den obligatoriska är inte tillräcklig. De fåelever som gör det är redan aktiva i någon idrottsförening. Enligt motion1996/97:Ub214 (s) måste åtgärder vidtas som stärker idrottens roll i skolan.Trenden att ämnet får allt mindre utrymme i skolan måste brytas. I motion1996/97:Ub221 (s) yrkande 1 framhålls behovet av ytterligare timmar för ämnetidrott och hälsa i läroplanen. I yrkande 2 i motionen pekas på behovet att ökakunskaperna om sambandet mellan motion och minskade kroppsliga skador. Motbakgrund av de senaste årens utveckling finns det, enligt motion 1996/97:Ub223(s), anledning att stärka skolans roll som hälsofostrare.I motion 1996/97:Kr519 (m) yrkande 2 framhålls att idrott och hälsa måsteges stort utrymme i skolan. Eleverna bör stimuleras att använda utrymmet föreget val till ämnet. Motionärerna pekar också på de möjligheter som finns förkommuner att bygga ut lokala idrottsgymnasier eller samverka om regionalaidrottsgymnasier. Enligt motion 1996/97:Kr510 (kd) yrkande 5 bör antaletidrottsgymnasier byggas ut allteftersom intresset för sådan utbildning ökar. Iyrkande 3 i motionen framhålls att målet för undervisningen i idrott skallvara att skapa intresse för regelbunden motion och skapa medvetenhet omkostens betydelse för välbefinnandet. Friluftsliv och idrottsutövande skallvara en naturlig del av skolutbildningen.U t s k o t t e t vill med anledning av yrkandena anföra följande.Ämnet idrott och hälsa har i numera en garanterad tid om 460timmar enligt timplanen. Därutöver finns i timplanen utrymme för skolans valom och för elevens eget val, vilka bl.a. kan användasför ämnet idrott. Det ingår i kursplanen för ämnet idrott och hälsa atteleverna skall få pröva och lära sig olika lekar, danser och idrottsgrenar.Dessutom skall eleverna få möjlighet att ägna sig åt friluftsliv. Avsikten äratt de skall få en bred erfarenhet av olika aktiviteter och att de sedan kanvälja det som passar dem bäst. De skall kunna ta ansvar för sin egen fysiskaträning. Utskottet vill också peka på att hälsoperspektivet är en viktig delav ämnet.I gymnasieskolan är ämnet idrott och hälsa ett kärnämne och ingår beroendepå program i timplanen alternativt . Den nyagymnasieskolan ger utrymme för att kombinera studier med idrottsutövning genomatt det i timplanen finns särskild timtid för lokalt tillägg och individuellaval. Kommunerna kan anordna idrottsutbildning inom gymnasieskolan i egen regieller genom samverkansavtal med andra kommuner. Därutöver kan riksrekryterandeidrottsgymnasier anordnas efter särskilt beslut av Skolverket.Utskottet vill med anledning av vad som anförts i några av motionernapoängtera att utskottet anser det viktigt med samverkan mellan skolan och detlokala föreningslivet. Detta har också angetts i de nya läroplanerna. Detåligger alla som arbetar i skolan att verka för att utveckla kontakter medföreningsliv och andra aktiviteter som kan berika undervisningen.Utskottet erinrar om att den nya läroplanen för har införtssuccessivt och tillämpas för hela först fr.o.m. nästa läsår, /98.