bet · GK01JuU17 · 1997-04-24 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet ett regeringsförslag om ändringar ibl.a. Ändringarna innebär huvudsakligen att antaletnämndemän skall minskas från tre till två i tingsrätt och länsrätt. Vidareföreslås vissa förändringar beträffande sammansättnings- ochdomförhetsreglerna i tingsrätt, länsrätt och hovrätt. Regeringens förslaginnehåller också en ändring som medför att nämndemännen inte behöver betalaskatt för ersättningar för resor m.m. Utskottet föreslår med anledning avmotioner som väckts i ärendet av företrädare för samtliga partier attförslaget att minska antalet nämndemän avslås. De övriga förslagen tillstyrksmed vissa justeringar. Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 september1997.Utskottet behandlar även ett antal motioner om nämndemannafrågor som väcktsunder den allmänna motionstiden . Dessa motionsyrkanden avstyrks.Till betänkandet har fogats 11 reservationer (m, c, fp, v, kd och mp). I proposition 1996/97:133 har regeringen () föreslagitatt antar regeringens förslag till1. lag om ändring i ,2. lag om ändring i ,3. lag om ändring i ,4. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),5. lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar,6. lag om ändring i bötesverkställighetslagen (1979:189),7. lag om ändring i lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem,8. lag om ändring i lagen (1987:813) om homosexuella sambor,9. lag om ändring i lagen (1988:688) om besöksförbud,10. lag om ändring i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inomtotalförsvaret, m.m.,11. lag om ändring i lagen (1996:1639) om ändring i lagen (1976:839) omStatens va-nämnd,12. lag om ändring i lagen (1996:1653) om ändring i lagen (1996:242) omdomstolsärenden.Lagförslagen, som granskats av Lagrådet, har fogats till betänkandet, sebilaga 1. Motioner som väckts med anledning av propositionen1996/97:Ju26 av m.fl. (c) vari yrkas1. att avslår proposition 1996/97:133 i de delar som rör antaletnämndemän i tingsrätt och länsrätt,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning för att förbättra köns- och åldersfördelningen inämndemannakåren.1996/97:Ju27 av m.fl. (m) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag i de delar som inte avserändringen av nämndemännens ersättningsregler,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en översyn av nämndemännens framtida medverkan iöverrätt,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en översyn av nämndemännens rösträtt,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att gå vidare med förslag avseende den framtidarekryteringen till och sammansättningen av nämndemannakåren.1996/97:Ju28 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tingsrätten skall bestå av två juristdomare förutom trenämndemän,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att antalet lagfarna domare i länsrätt skall kunna utökas om detfinns skäl för det,3. att beslutar att antalet nämndemän i tingsrätt och länsrättäven i fortsättningen som huvudregel skall uppgå till tre,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utreda hur nyrekryteringen av nämndemän kan förbättras ochhuruvida den politiska tillsättningen bäst tillgodoser kravet på bredd ochallsidighet samt om möjlighet skall finnas att skilja en olämplig nämndemanfrån uppdraget,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att se över nämndemannasystemet i hovrätt.1996/97:Ju29 av m.fl. (fp) vari yrkas att avslårregeringens förslag att tingsrätten och länsrätten - i mål där nämndemänmedverkar - skall bestå av en juristdomare och två nämndemän.1996/97:Ju30 av m.fl. (mp) vari yrkas att avslårregeringens förslag att minska antalet nämndemän i tingsrätt och länsrätt.1996/97:Ju31 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att antalet nämndemän itingsrätt och länsrätt inte skall minskas.1996/97:Ju32 av m.fl. (v) vari yrkas1. att avslår förslaget att minska antalet nämndemän i tingsrättoch länsrätt från tre till två,2. att avslår förslaget om utvidgad ensamdomarkompetens ilänsrätt.1996/97:Ju33 av m.fl. (s) vari yrkas1. att avslår propositionens förslag om en minskning av antaletnämndemän,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en uppräkning av det s.k. grundarvodet för nämndemän.Motioner som väckts under den allmänna motionstiden år 19961996/97:Ju417 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn aversättningen till nämndemän.1996/97:Ju418 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en översyn avnämndemännens ekonomiska villkor bör göras.1996/97:Ju419 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avöversyn av nämndemännens ersättningar.1996/97:Ju420 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om nämndemännensersättningar.1996/97:Ju421 av m.fl. (m, c, fp, kd) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regeringenuppdrar åt att utreda och lämna förslag om nämndemännensframtida arvoden och övriga ersättningar.1996/97:Ju422 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att nämndemän skall erhålla full täckning för sina resekostnadertill domstolen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att nämndemän skall erhålla samma villkor för arvoden som kommunalanämndledamöter. InledningÄrendetBeredningsunderlagetRegeringens förslag i detta ärende bygger på två promemorior som upprättatsinom . I den ena - Översyn av förvaltningsprocessen (Ds1996:40) - föreslås olika lagändringar i syfte att effektiviseraförvaltningsprocessen, bl.a. rör det sig om förändringar i länsrätternas ochkammarrätternas sammansättning. I den andra promemorian - Nämndemannamedverkani domstol m.m. - föreslås ändringar i sammansättningsreglerna för tingsrätt,hovrätt, länsrätt och kammarrätt. Vidare föreslås ändringar beträffandenämndemännens reseersättningar.I propositionen tar regeringen upp de förslag i promemorian Översyn avförvaltningsprocessen som rör länsrättens sammansättning. Vidare tarregeringen upp de förslag som läggs fram i promemorian Nämndemannamedverkan idomstol m.m. och som rör tingsrätternas och länsrätternas sammansättning,domförhetsreglerna vid förhinder för en ledamot i hovrätten samt nämndemännensersättning. Regeringen uppger att man har för avsikt att återkomma i fråga omkammarrättens sammansättning och de övriga förslag som finns i promemorianÖversyn av förvaltningsprocessen.Promemoriorna har remissbehandlats. De flesta remissinstanserna tillstyrkerförslagen eller lämnar dem utan erinran.Lagrådets yttrandeRegeringen har inhämtat Lagrådets yttrande över förslagen. Lagrådet harförklarat sig inte ha några invändningar mot de syften som ligger bakomförslagen, dvs. att tillgodose kravet på att domstolsförfarandet skall vararationellt och effektivt samt att förbättra förutsättningarna för entillfredsställande rekrytering av nämndemän. Lagrådet har vidare gjort denbedömningen att några påtagliga risker för att kvaliteten i dömandet skulleförsämras, inte bör uppstå om förslagen genomförs. Däremot har Lagrådet anförtatt vad som möjligen skulle kunna diskuteras är frågan om allmänhetensförtroende för domstolarna skulle kunna påverkas i negativ riktning av enminskning av antalet deltagande nämndemän. har dock Lagrådetframhållit att frågan knappast lär kunna besvaras med något större mått avsäkerhet, i vart fall inte utan särskilda undersökningar.Lagrådet har vidare refererat till sitt yttrande över ett förslag frånregeringen om generellt krav på prövningstillstånd i ledet mellan tingsrättoch hovrätt. I det yttrandet framhöll Lagrådet, under hänvisning tilluppgifter i den remissen beträffande pågående utredningar omtingsrättsförfarandet och om domstolsväsendets organisationsstruktur, att detskulle ha varit en klar fördel om prövningstillståndsproceduren hade kunnatses i belysning av ett utarbetat förslag avseende tillämnade förändringar förtingsrätternas del.Lagrådet har vidare anfört att det anser sig kunna utgå ifrån att det nupresenterade förslaget inte inrymmer annat än en mindre del av deförändringsförslag som aviserats beträffande tingsrättsförfarandet ochtingsrättsorganisationen. Vidare har Lagrådet uttalat att det ter sig mindretillfredsställande att i nuvarande skede av domstolsväsendets reformering taställning på grundval av ett underlag som är inriktat enbart på enförhållandevis avgränsad fråga och som inte närmare belyser vilken betydelseden föreslagna lösningen får, sett i ett större sammanhang. Lagrådet nämnersom exempel att det i remissen inte ens redovisas eller ges synpunkter på attdet föreslagna systemet med generellt krav på prövningstillstånd ihovrätt torde leda till en inte oväsentlig beskärning av nämndemannamedverkani andra instans.Lagrådet anser mot den angivna bakgrunden att det bör kunna sättas i frågaom tidpunkten nu är den rätta för att ta slutlig ställning till den föreslagnabegränsningen av nämndemannamedverkan. Lagrådet har dock gjort den bedömningenatt det inte i ärendet framkommit något som, från de aspekter Lagrådet främsthar att beakta, utgör hinder mot att genomföra förslagen i allt väsentligt.Allmänt om nämndemänNär nämndemän skall medverka i ett avgörande i tingsrätt eller länsrätt ärrätten i regel domför med en lagfaren domare och tre nämndemän. Sedan år 1983har nämndemän individuell rösträtt, vilket ger dem en majoritetsställning iförhållande till den lagfarne domaren.Nämndemän utses genom val och måste uppfylla vissa krav. En nämndeman måstevara svensk medborgare. Vidare ställs vissa krav på lokal anknytning. Den somär nämndeman i tingsrätt skall vara folkbokförd i kommun som ligger inomdomsagan. I fråga om nämndemän i hovrätt gäller att de måste vara folkbokfördai länet eller den del av länet som hör till hovrätten. Nämndemän i länsrättmåste vara folkbokförda i länet. Nämndemän får inte vara underåriga och inteha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Från valbarhet är vidarepoliser, advokater och vissa statligt anställda jurister uteslutna. I länsrättgäller dessutom att den som är anställd vid domstol, skattemyndighet,länsstyrelse eller under länsstyrelse lydande myndighet, allmänförsäkringskassa eller inte får vara nämndeman.Ingen får vara nämndeman i hovrätt och tingsrätt eller ikammarrätt och länsrätt.De som skall tjänstgöra som nämndemän i tingsrätt väljs av kommunfullmäktigemedan de som skall tjänstgöra i hovrätt, kammarrätt eller länsrätt väljs avlandstingsfullmäktige. Valet skall vara proportionellt om det begärs av enminoritet av viss storlek. När nämndemän väljs skall eftersträvas att kårenfår en allsidig sammansättning när det gäller ålder, kön och yrke.Mandattiden är . Rätten får entlediga en nämndeman, om han visargiltigt hinder. En nämndeman som fyllt får avgå. Om nämndemannen upphöratt vara valbar förfaller uppdraget.Av förordningen (1983:382) om antalet nämndemän i de allmänna domstolarnaoch de allmänna förvaltningsdomstolarna framgår att varje hovrätt självfastställer hur många nämndemän som skall finnas för tjänstgöring i domstolen.De tre största tingsrätterna och de tre största länsrätterna har fåttmotsvarande befogenhet. I fråga om övriga tingsrätter och länsrätterfastställs antalet av hovrätten resp. kammarrätten efter samråd medvederbörande tingsrätt resp. länsrätt.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att tingsrätten i brottmål skall bestå av en lagfarendomare och två nämndemän. Detsamma skall gälla i de familjerättsliga tvistemåldär nämndemän medverkar i avgörandet. Om en av nämndemännen får förhindersedan huvudförhandlingen påbörjats skall rätten ändå vara domför.Möjligheten för tingsrätt att utöka antalet lagfarna domare till tvåutvidgas. Om antalet lagfarna domare utökas skall antalet nämndemän alltidutökas till tre.Länsrättens sammansättning skall vara en lagfaren domare och två nämndemän.Om en av nämndemännen får förhinder sedan handläggningen påbörjats skallrätten ändå vara domför.Om det finns särskilda skäl med hänsyn till målets omfattning ellersvårighetsgrad skall länsrätten kunna bestå av två lagfarna domare och trenämndemän.Vidare införs för länsrätterna en generell regel att mål av enkelbeskaffenhet skall kunna avgöras slutligt av en lagfaren domare ensam. Dennaregel ersätter gällande regler om ensamdomarbehörighet i vissa uppräknadefall. Dessutom utökas ensamdomarbehörigheten till att avse ytterligare vissamålkategorier. Gränsen för ensamdomarbehörigheten i mål som avser fråga ominkomstbeskattning höjs från till ett halvt basbelopp. Hovrättenföreslås kunna fortsätta och avsluta en påbörjad huvudförhandling även om enav de lagfarna domarna eller en av nämndemännen får förhinder.Vidare föreslås att nämndemännen skall anses ha sitt tjänsteställe ibostaden. Det innebär att nämndemännens resor mellan bostaden och domstolenbetraktas som tjänsteresor och att deras ersättning därmed inte beskattas.Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 september 1997.ÖvervägandenSammansättnings- och domförhetsregler i underrätternaInledningI propositionen framförs en rad förslag som har att göra med sammansättnings-och domförhetsreglerna i underrätterna. I denna del framförs också ett antalmotionsyrkanden om avslag på propositionen helt eller delvis. Ocksåalternativa förslag förs fram. Utskottet kan redan här konstatera attutskottet inte, som begärs i motion Ju27 (m), är berett att avslåregeringsförslaget i dess helhet i denna del. Tvärtom anser utskottet attflera av de förslag som förs fram i propositionen bör genomföras så snart sommöjligt. Utskottet delar således inte den i motionen framförda uppfattningenatt resultatet av det pågående utvecklings- och organisationsarbetet inomdomstolsväsendet bör avvaktas. Utskottet avstyrker således bifall till motionJu27 i denna del. Till övriga yrkanden återkommer utskottet i det följande.Antalet nämndemänDen trädde nya regler i kraft om domförhet i tingsrätt (prop.1982/83:126, 1982/83:JuU32, rskr. Antalet nämndemän minskades från femtill tre. I mål om åtal för brott för vilket inte lindrigare straff änfängelse är föreskrivet skall dock antalet nämndemän fortfarandeuppgå till fem. Om det inte finns anledning att döma till annat än böter ochdet för brottet inte är föreskrivet svårare straff än böter eller fängelse ihögst får rätten bestå av en lagfaren domare, dvs. nämndemänmedverkar inte alls. Frågan om domförhet i brottmål regleras i 1 kap. 3 b §rättegångsbalken.Nämndemän medverkar också i vissa tvistemål. Detta gäller familjerättsligatvistemål, dvs. äktenskapsmål, mål om faderskap, vårdnad, underhåll ochumgänge. Reglerna om detta finns i 14 kap. 17 § och i 20 kap.1 § föräldrabalken.Om en nämndeman får förfall sedan huvudförhandlingen påbörjats är rättenändå domför.Förutom i de ovan angivna fallen medverkar nämndemän i vissa s.k.domstolsärenden.Länsrätten är som regel domför med en lagfaren domare och tre nämndemän, 17§ lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar. Länsrätten är dock i enrad situationer domför med en lagfaren domare. Om en nämndeman får förfallsedan handläggningen påbörjats är rätten ändå domför.Regeringen föreslår att antalet nämndemän skall minskas från tre till två.En rationell och effektiv handläggning av målen kräver enligt regeringen attantalet nämndemän vid ett måls avgörande inte är högre än vad som ärnödvändigt för att tillgodose behovet av och kraven på insyn och inflytande idomstolarna. Behovet av insyn skulle, enligt regeringens mening, i och för sigkunna tillgodoses med endast en nämndeman. För att tillgodose behovet avinflytande räcker det dock inte med en nämndeman. En minskning till två skulleinte rubba majoritetsförhållandena mellan lagfarna domare och nämndemän. Fördet fall en av nämndemännen får förhinder föreslås att rätten skall varadomför med en lagfaren domare och en nämndeman. I denna del föreslårregeringen slutligen att uttrycket ?inträffar förfall? ändras till ?fårförhinder?. Någon ändring i sak avses inte.I propositionen tar regeringen också upp frågan om nämndemannakårenssammansättning och den betydelse sammansättningen har för nämndemännensmöjligheter att verka för att allsidiga medborgerliga värderingar kommer tilluttryck i domstolarnas avgöranden. Regeringen konstaterar att vissasamhällsgrupper är underrepresenterade bland nämndemännen och framhåller attmedborgarnas förtroende för nämndemannafunktionen kan komma att rubbas omkåren inte har en allsidig sammansättning. Enligt regeringens uppfattningskulle en reducering av lägsta antalet nämndemän kunna bidra till en merallsidig rekrytering om den leder till att varje nämndeman inte behövertjänstgöra så ofta som i dag.Av remissinstanserna avstyrks förslaget om en minskning av antalet nämndemänav , , ochOskarshamns . anser att frågan omnämndemännens medverkan i underrätt behöver utredas ytterligare innan det gåratt ta ställning till en minskning av antalet nämndemän. Flera remissinstanserifrågasätter om inte fler mål bör kunna avgöras av ensamdomare utan medverkanav nämndemän. anser bl.a. att syftet med förändringeninte torde kunna uppnås på annat sätt än genom en djupgående reform av sättetför utseende av nämndemän. menar att det finns storrisk för att kunskap - och kanske även viljan att tjänstgöra - minskar omnämndemännen inte kommer att tjänstgöra med nuvarande frekvens.En av remissinstanserna anför att om antalet nämndemän minskar till två,varje enskild nämndemans position och engagemang i målen bör kunna förstärkas.Regeringen instämmer i detta antagande.I motionerna Ju26 (c), Ju28 (kd), Ju29 (fp), Ju30 (mp), Ju31 (m), Ju32 (v)och Ju33 (s), finns yrkanden om avslag på förslagen i denna del. Motionärernasresonemang om förslaget kretsar i allt väsentligt kring två huvudteman. Detena går ut på att det möter betydande svårigheter när det gäller att taställning till förslagen eftersom det slutliga resultatet av det reformarbetesom pågår när det gäller domstolsväsendet ännu inte föreligger.Det andra temat präglas av de mer principiella argument som bär uppnämndemännens medverkan i dömandet, dvs. att de för insyn och kontrollav den verksamhet som bedrivs i domstolarna samt att deras deltagande bidrartill att allsidiga medborgerliga uppfattningar kan bli beaktade. Attnämndemännens möjligheter att tillgodose dessa argument inte träds för när ärenligt motionärerna viktigt för förtroendet för rättsväsendet.Utskottet anser att en förändring av reglerna om sammansättning idomstolarna måste ha sin utgångspunkt i vilken uppgift domstolen har idomstolssystemet. Regeringen har föreslagit att det skall införas ettgenerellt krav på prövningstillstånd i ledet mellan tingsrätt och hovrätt(prop. 1996/97:131). Om förslaget genomförs kommer tyngdpunkten irättskipningen i de allmänna domstolarna att förskjutas till den förstainstansen, dvs. Enligt utskottets mening innebär detta attkraven på tingsrätten ökar. Det är mot denna bakgrund som förslaget om enminskning av antalet nämndemän måste ses.Det råder en bred enighet om att lekmannamedverkan i domstolarna är av värdefrån flera synpunkter. För det första tillgodoser den allmänhetens intresse avinsyn i domstolarnas verksamhet. För det andra utgör lekmännen en garanti föratt allmänna värderingar blir beaktade i den rättskipande verksamheten.Medverkan av lekmän i domstolarna är också ägnad att upprätthålla förtroendetför rättsväsendet.Möjligheterna för nämndemännen att fylla den funktion de bör ha försvårasenligt utskottets mening om de endast är två. Den insyn som de tvånämndemännen kan förmedla blir så liten att den inte är acceptabel. Flernämndemän också för att fler synpunkter på bevisningen och ipåföljdsfrågan kommer fram och kan bli bedömda. Denna poäng medlekmannamedverkan i domstolarna kommer som utskottet ser det inte till sinrätt med regeringens förslag.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att förtroendet förrättsväsendet riskerar att försämras om regeringens förslag genomförs. Isammanhanget finns det också skäl att erinra om att det nu aktuella förslagetinnebär att sammansättningen med två nämndemän skall gälla även i mål ommycket allvarlig brottslighet och att rätten i händelse av förhinder för ennämndeman skulle vara domför med en lagfaren domare och en nämndeman även isådana mål.Utskottet delar inte heller regeringens bedömning att färre nämndemän bidrartill en bättre rekrytering. Det grundläggande problemet i det hänseendet tordesnarare vara svårigheterna att vara frånvarande från arbetet och de bristandemöjligheterna till ersättning för förlorad arbetsinkomst. Till den senarefrågan återkommer utskottet nedan.Motsvarande resonemang gör sig gällande i fråga om antalet nämndemän ilänsrätt.Utskottet tillstyrker motionerna Ju26, Ju28, Ju29, Ju30, Ju31, Ju32 och Ju33i nu behandlade delar och avstyrker regeringens förslag i denna del. Någonändring behöver då inte heller göras i domförhetsreglerna.Den s.k. stora nämndenI mål om åtal för brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straffän fängelse skall rätten bestå av en lagfaren domare och femnämndemän (1 kap. 3 b § första stycket andra meningen ).Bestämmelsen om den s.k. stora nämnden är tillämplig även i vissa mål somgäller ekonomisk brottslighet (1 kap. 8 § ). Om en nämndemanfår förhinder är rätten ändå domför.Regeringen föreslår att den särskilda domförhetsregeln avskaffas och ersättsmed den generella möjligheten att rätten i svåra och omfattande mål kanförstärkas så att den kommer att bestå av två lagfarna domare och trenämndemän. Syftet med ändringen är att åstadkomma en mer ändamålsenligreglering av frågan om när rättens sammansättning skall förstärkas. Måletsomfattning och svårighetsgrad bör enligt regeringen vara avgörande. Regeringenpekar även på att den nuvarande regeln i flera fall orsakat återförvisningfrån högre rätt när tingsrätten avgjort målet med för få nämndemän.I motion Ju29 (fp) yrkas avslag på förslaget i denna del. Motionsyrkandenagrundas på samma uppfattning som redovisats ovan beträffande antaletnämndemän.Frågan om tingsrättens sammansättning i de grövre brottmålen har tidigarebehandlats i utskottet. 1988/89:95 föreslog regeringen att densärskilda sammansättningsbestämmelsen skulle tas bort. Det förslaget grundadeshuvudsakligen på att bestämmelserna om sammansättning var svåra att tillämpa -det hade förekommit att mål blivit återförvisade från hovrätt till tingsrätt.Utskottet avstyrkte i sitt av godkända betänkande bifall tilländringen med hänvisning till de föreslagna nya bestämmelserna omåterförvisning på grund av rättegångsfel (se 1988/89:JuU23 s. 35, rskr. 288).Utskottet kan ansluta sig till regeringens bedömning att behovet avförstärkning inte med nödvändighet sammanfaller med brottets svårhetsgrad. Enmer nyanserad bedömning bör vara möjlig att göra. Det finns som utskottet serdet inget självklart samband mellan å ena sidan svårigheter att ta ställningtill frågor om bevisvärdering och om påföljd och å andra sidan brottetssvårhetsgrad. Om det finns skäl för förstärkning av tingsrättenssammansättning finns det också - vilket utskottet återkommer till i detföljande - en generell möjlighet till det.Utskottet avstyrker motion Ju29 och tillstyrker bifall till propositionen idenna del.Förstärkt sammansättning i tingsrättEnligt en bestämmelse i 1 kap. 3 b § tredje stycket fårantalet lagfarna domare utökas med en om det finns särskilda skäl med hänsyntill målets omfattning eller svårighetsgrad. Detsamma gäller i fråga omantalet nämndemän.Regeringen anser att det skulle vara värdefullt för brottmålsavgörandenaskvalitet att tingsrätten oftare än består av två lagfarna domare.