bet · GL01FiU1 · 1997-11-06 00:00:00 — MedKristdemokraternas politik får kommuner och landsting ett ackumulerat tillskottpå fram till år 2000.Den metod som valts för att åstadkomma detta bygger främst på sänktaegenavgifter i sjukförsäkringen, något som ger högre köpkraft till löntagarnamed och ökade resurser till kommunsektorn med drygt4 miljarder kronor. Utskottet anser också att vårdnadsbidraget bör återinföras.Vidare bör en andra karensdag och en effektivare skatteindrivning genomföras.Dessa åtgärder minskar kommunernas kostnader ytterligare och ökarskatteintäkterna.Med hänvisning till vad utskottet här anfört avstyrks motionerna Fi219 (mp)yrkandena 23 och 24, So308 (mp) yrkande 3 och So432 (v) yrkande 1.11. Sänkt skatt i samband med införandet av nationell skolpeng (mom. 4) (m), Per , och (alla m) anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken isamband med införandet av nationell skolpeng bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser i likhet med motionärerna bakom motion Fi403 (m) attdet är väsentligt att varje kommun koncentrerar sig på sina kärnuppgifter ochtar till vara möjligheterna att effektivisera verksamheten för att därigenomkunna sänka skatteuttaget. Därutöver bör utrymme skapas för en generellsänkning av kommunalskatterna i alla kommuner genom att staten tar överkostnader som belastar kommunerna. Detta kan ske genom att en nationellskolpeng införs för och gymnasieskolan. Det är emellertid möjligtatt också välja andra metoder. Förslaget om nationell skolpeng motiveras igrunden av strävan till ökad valfrihet, stimulerande konkurrens och bättrekvalitet i utbidningen.Utskottet kan konstatera att förslaget innebär att staten tar överfinansieringsansvaret men inte ansvaret för att organisera och erbjudautbildning på den grundläggande nivån och gymnasienivån. Långsiktigt motsvarardetta utrymme en skattesänkning på per skattekrona. Utskottetnoterar att det enligt det moderata budgetalternativet för finns ettutrymme för att ta över kostnader som motsvarar en sänkning av dengenomsnittliga kommunalskatten med och för med . Det är enligtutskottet väsentligt att skatten sänks för låg- och medelinkomsttagare medminskat bidragsberoende och positiva effekter för ekonomin som följd.Utskottet tillstyrker med det anförda motion Fi403 (m) yrkande 4.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande sänkt skatt i samband med införandet av nationell skolpengatt med bifall till motion 1997/98:Fi403 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,12. Penning- och valutapolitiken (mom. 5) (v)() anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken ochvalutapolitiken bort ha följande lydelse:Riksbankens sänkningar av reporäntan med under 1996har bidragit till allmänt sjunkande räntenivåer. Lägre räntenivåer har i sintur bidragit till den konjunkturuppgång vi är inne i. Räntegapet gentemot dentyska obligationsräntan har sjunkit och pendlar mellan 0,6 och 0,8procentenheter. Det finns emellertid utrymme för ytterligare sänkningar.Utskottet anser att också penning- och valutapolitiken måste underordnas detövergripande målet full sysselsättning. Det är bra att regeringen tar över detdirekta ansvaret för valutapolitiken, men också den måste vara underordnadriksdagens långsiktiga ekonomisk-politiska strategi. Det skulle vara ett starkthot mot den nuvarande tendensen till ökad sysselsättning om knöts tillERM eller till andra valutor där den ekonomiska politiken styrs avmonetaristiska principer.Utskottet tillstyrker motion Fi220 (v) yrkande 8. Vad utskottet anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande penning- och valutapolitikenatt med bifall till motion 1997/98:Fi220 yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,13. Penning- och valutapolitiken (mom. 5, motiveringen) (m, fp)(), (), Per (), () och BoLundgren (m) anser att den del av utskottets yttrande under rubriken valutapolitiken som börjar med ?Utskottet vill i anslutning? och slutar med?växelkurs är goda? bort ha följande lydelse:Utskottet vill när det gäller kronan och det tredje steget i den ekonomiskaoch monetära unionen (EMU) anföra att bör delta redan från starten 1999i detta samarbete. Det är utskottets uppfattning att kommer attuppfylla de krav som ställs för ett sådant deltagande. De politiska ochekonomiska kostnaderna för ett utanförskap är betydande. De politiskakostnaderna riskerar att visa sig i ett minskat inflytande över viktiga frågorom framtid. Såsom icke-deltagare i valutasamarbetet och utan ens enuttalad vilja att senare delta försvagas möjligheter att påverka deteuropeiska samarbetet i fråga om andra viktiga frågor, t.ex. utvidgningen,Östersjösamarbetet, miljöpolitiken och bekämpningen av den internationellabrottsligheten. De ekonomiska kostnaderna riskerar att visa sig i form av högreräntor, större svårigheter för de mindre företagen att konkurrera i andra EU-länder, avsevärda kostnader för att räkna och redovisa dubbla valutor m.m.14. Penning- och valutapolitiken (mom. 5, motiveringen) (mp)() anser att den del av utskottets yttrande under rubrikenPenning- och valutapolitiken som börjar med ?Utskottet vill understryka? ochslutar med ?växelkurs är goda? bort ha följande lydelse:Utskottet vill framhålla att prisstabilitet är avgörande för möjligheternaatt uppnå en ekologiskt hållbar ekonomisk utveckling. En varaktigt låg ochstabil prisökningstakt leder bl.a. till lägre räntor och minskad känslighet förkonjunktursvängningar. Små företag med bra potential får bättre möjligheter attinvestera, bygga upp eget kapital samt växa genom att lånat kapital blirbilligare. En varaktigt låg och stabil inflationstakt medför bättreförutsättningar för ökad självtillit och livskvalitet i vårt land.Enligt utskottet skall i högre grad än stödja denlångsiktiga ekonomiska politik som beslutat. Övergripande krav attminska miljöskulden och arbetslösheten skall vara centrala. Utskottet anser attriksdagen i lag skall fastställa att mål skall vara att stödja denlångsiktiga ekonomiska politiken. Även det penningpolitiska målet förRiksbanken bör fastställas av . Målet bör vara att bibehålla enprisstabilitet på god europeisk nivå.Under senare år har emellertid inflationen antingen understigit eller legat iunderkanten av mål. Det tyder på att styrräntor hållspå en onödigt hög nivå. Även framgent tyder så gott som alla prognoser påfortsatt mycket låg inflation. Utskottet anser därför att borde gelåga räntor en större vikt i penningpolitiken. Det nu krympande räntegapetgentemot bl.a. borde också kunna medge en sänkning av styrräntorna.Avgörande förändringar i den valutapolitiska regimen som t.ex. en eventuellanslutning till bör, enligt utskottet beslutas av regeringen i stället förRiksbanken. , eller riksdagspartierna, måste ges inflytande översådana beslut. Det kan lämpligen ske genom informella konsultationer på ettmotsvarande sätt som i säkerhetspolitiska frågor.Utskottet anser att den nuvarande valutaregimen skall behållas och att kronaninte skall knytas till andra valutor. En knytning till eller andra valutorskulle medföra att kronan riskerar utsättas för spekulation, att obalansermellan svensk ekonomi och andra länder tilltar och att räntenivån pressas uppigen.15. Penning- och valutapolitiken (mom. 5, motiveringen) (kd)() anser att den del av utskottets yttrande under rubrikenPenning- och valutapolitiken som börjar med ?Utskottet vill i anslutning? ochslutar med ?växelkurs är goda? bort ha följande lydelse:Allt talar för att den tredje fasen av EMU kommer att genomföras planenligtmed en bred grupp av länder som deltagare. En kvardröjande osäkerhet finns dockom den tyska situationen och om deltagande kan påverka den tyskamarken negativt. Den politiska klarhet som skapats om att kommer attstå utanför unionen med dess osäkerheter kommer kortsiktigt antagligen attgynna den svenska kronan. Något behov att knyta den svenska kronan till ERMfinns inte.Den sammantagna bilden av den svenska ekonomins funktionssätt, framför alltvad gäller arbetsmarknaden, är sådan att ett svenskt medlemskap i inte gåratt förorda . Mycket tyder på att de strukturella problemsom finns i den svenska ekonomin skulle utgöra en stor risk för framför allt enökad arbetslöshet om låser växelkursen enligt tidsplanen för EMU:stredje fas. , vid en öppen arbetslöshet på , börjarRiksbanken varna för att hotbilden mot inflationsmålet har skärpts. En ekonomisom drabbas av ett inflationstryck även vid så höga nivåer på arbetslöshetenlider alldeles uppenbart av strukturella missförhållanden, huvudsakligen vadgäller lönebildning och arbetsmarknadens funktionssätt.16. Krav på regleringar på finansmarknaden (mom. 6) (m, fp, kd)(), (), Per (), (), GöranLindblad (m) och () anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken regleringarpå finansmarknaden bort ha följande lydelse:I likhet med motionärerna i U307 (m) yrkande 3 avvisar utskottet tankarna påen s.k. Tobinskatt som en tänkbar finansiering för FN:s verksamhet. Det skullevara till stort men för hela jordens folk om man genom en sådan skatt skullekasta grus i den mekanism som allokerar kapital mellan i stort sett allajordens länder. Att målmedvetet arbeta för global frihandel inklusive friakapitalrörelser, och förespråka en Tobinskatt som finansiering förFN, är en mycket bakvänd ordning. En transaktionsskatt på , som den Tobinföreslagit, skulle åsamka inte minst den tredje världen stor skada. Lågt räknatskulle transaktionsskatten på det totala kapitalflödet uppgå till ca 14miljarder kronor. Det är dubbelt så mycket som det svenska bilateralabiståndet. Utskottet avvisar således en s.k. Tobinskatt på både principiellaoch praktiska grunder.Vad utskottet anfört med anledning av motion U307 (m) yrkande 3 bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. Motionerna Fi209 (v) yrkandena 20 och22 samt Fi211 (mp) avstyrks.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande krav på regleringar på finansmarknadenatt med anledning av motion 1997/98:U307 yrkande 3 och med avslag påmotionerna 1997/98:Fi209 yrkandena 20 och 22 samt 1997/98:Fi211 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,17. Krav på regleringar på finansmarknaden (mom. 6) (v)() anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken regleringarpå finansmarknaden bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med motionärerna i Fi209 (v) yrkandena 20 och 22 atten allt större del av världshandeln kontrolleras av jättelika transnationellaföretag. En nedmontering av de jättekolosser som de transnationella företagenhar utvecklats till måste därför sättas på dagordningen. En början skulle varaatt sätta upp ett tydligt regelverk för det transnationella kapitalet, vilketockså förordas i to Action. En möjlighet skulle vara eninternationell konkurrenslagstiftning som möjliggör delning av alltförmarknadsdominerade företag. skulle kunna användassom verktyg för övervakning av sådan lagstiftning. Nationer skall ha rätt attutöka kontrollen och insynen i transnationella företag och i internationellakapitalrörelser. Stater skall ha rätt att kräva att direktinvesteringar görssom s.k. joint med ett stort ägande för landet där investeringen görs.Det skall också gå att få FN-stöd för att maximera det kapitalutflöde somutländskt ägande leder till.Utskottet förordar också i likhet med motionärerna i Fi209 (v) att regeringeni olika internationella sammanhang bör verka för att en transaktionsskatt(Tobinskatt) införs på valutatransaktioner för att öka stabiliteten ivärldsekonomin och minska volymen av spekulativa kapitalrörelser.Vad utskottet anfört med bifall till motion Fi209 (v) yrkandena 20 och 22 ochmed anledning av motion Fi211 (mp) bör som sin mening ge regeringentill känna. Motion U307 (m) yrkande 3 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande krav på regleringar på finansmarknadenatt med bifall till motion 1997/98:Fi209 yrkandena 20 och 22 och medanledning av motion 1997/98:Fi211 samt med avslag på motion 1997/98:U307yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,18. Krav på regleringar på finansmarknaden (mom. 6) (mp)() anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken regleringarpå finansmarknaden bort ha följande lydelse:Utskottet anser såsom motionären i Fi211 (mp) att det behövs eninternationell och global reglering av finansmarknaderna som tar sikte på attfå dessa marknader att fungera bättre ur ett ekonomiskt långsiktigt,medmänskligt och miljömässigt perspektiv. Detta arbete bör präglas av synsättetatt socialt ansvar och miljöhänsyn inte står i motsatsförhållande till braekonomi, utan att det snarare handlar om olika tidsperspektiv och helhetssyn.Med bredare och mer långsiktiga synsätt är social rättvisa och miljöhänsyn tillfördel för ekonomin.Utskottet anser vidare att förslaget om en särskild skatt eller avgift(Tobinskatt) på valutatransaktioner närmare bör undersökas. En sådan globaltöverenskommen valutaskatt skulle kunna stabilisera finansmarknaderna. En följdbör då bli att räntenivåerna globalt sett kan sänkas något. De globalafinansmarknadernas kortsiktiga inflytande över nationell ekonomisk politikskulle dämpas. Med hänsyn till de stora totala belopp som omsätts skulle detockså medföra en hyfsad inkomst för staterna. Den inkomsten kan antingen förastill det internationella arbetet, t.ex. FN, eller möjliggöra en viss sänkningav andra nationella skatter. Utskottet anser att dessa frågor bör utredas såvälför svensk del som i internationella sammanhang.Mot denna bakgrund anser utskottet att regeringen omgående bör tillsätta enparlamentarisk utredning som får till uppgift att se över den snabbt växandeglobala finansmarknadens funktionssätt och påverkan på svensk ekonomi i syfteatt utveckla en rimlig demokratisk insyn och få den att fungera bättre ur ettlångsiktigt socialt och miljömässigt perspektiv. Regeringen bör också ta aktivdel i det internationella arbetet, särskilt kring förslaget om en valutaskatt.Detta gäller särskilt inom EU-samarbetet och i FN.Utskottet tillstyrker motion Fi211 (mp) och föreslår att som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Motionerna Fi209 (v)yrkandena 20 och 22 samt U307 (m) yrkande 3 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande krav på regleringar på finansmarknadenatt med bifall till motion 1997/98:Fi211 och med avslag på motionerna1997/98:Fi209 yrkandena 20 och 22 samt 1997/98:U307 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,19. Offentliga finansers konjunkturkänslighet (mom. 7) (m, fp, kd)(), (), Per (), (), GöranLindblad (m) och () anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken finanserskonjunkturkänslighet bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser att en redovisning av de offentliga finansernaskonjunkturkänslighet i enlighet med vad som framförs i motion Fi212 (fp) ärangelägen. Enligt vad som uppgavs från skulleen sådan redovisning ske i vårpropositionen eller senast i åretsbudgetproposition. Efter förnyade kontakter med harfinansutskottet erfarit att projektet försenats. Eftersom de svenska offentligafinanserna enligt bedömningar från bl.a. och är mer känsliga än andraländers för konjunktursvängningar finner utskottet Finansdepartementetssenfärdighet förvånansvärd. Utskottet har noterat att både statsministern ochfinansministern uttalat att konjunkturkänsligheten har minskat.Uppenbarligen saknas grund för dessa uttalanden. Utskottet vill betona att denredovisning motionärerna begär nu måste ges högsta prioritet.Vad utskottet anfört med anledning av motion Fi212 (fp) yrkande 6 bör gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande offentliga finansers konjunkturkänslighetatt med anledning av motion 1997/98:Fi212 yrkande 6 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,20. Behovet av alternativa ekonomiska analyser (mom. 8) (m, fp)(), (), Per (), () och BoLundgren (m) anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken avalternativa ekonomiska analyser bort ha följande lydelse:Finansutskottet vill med instämmande i vad som sägs i motion Fi207 (m) ocksåuttrycka oro för det svaga intresset som visas i budgetpropositionen för svenskekonomis långsiktiga strukturfrågor. I synnerhet som de prognoser som liggertill grund för regeringens politik ur historisk synvinkel ärförvånansvärt optimistiska.Om regeringens prognoser vad gäller en förmögenhetsdriven konsumtions-uppgång, exportutvecklingen och investeringsökning inte infrias samt omutländska investerare i ökad utsträckning hämtar hem sina investeringar blirden ekonomiska utvecklingen uppenbart sämre. Det skulle medföra än värreproblem för enskilda människor på grund av arbetslöshet, sämre kvalitet inomvård och skola, m.m. Det är här inte endast fråga om handlingsberedskap utanäven fråga om att genom åtgärder redan nu tillse att krislägen i möjligaste månundviks. Om inte åtgärder vidtas riskerar levnadsstandarden att fortsättasjunka i . Utskottet anser att med anledning av motion Fi207(m) som sin mening bör ge regeringen till känna vad utskottet anfört omriskerna för alltför optimistiska analyser i finansplanen samt bristen påalternativa analyser och planer om prognoserna för den ekonomiska utvecklingenslår fel.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande behovet av alternativa ekonomiska analyseratt med anledning av motion 1997/98:Fi207 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,21. Kommission för att analysera faktorerna bakom den ökade inkomstspridningen(mom. 9) (v)() anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken för attanalysera faktorerna bakom den ökade inkomstspridningen bort ha följandelydelse:Finansutskottet instämmer i att det är angeläget att få orsakerna bakom denökande inkomstspridningen i samhället belysta. Utskottet delar ocksåuppfattningen att en fortsatt hög arbetslöshet och låga ersättningsnivåer isocialförsäkringarna med all sannolikhet kommer att öka inkomstspridningen. Medett urholkat välfärdssystem kommer också inslaget av privata försäkringar attöka. Det kommer i sin tur att leda till att en skiljelinje uppstår mellan demsom har råd att på privat väg försäkra sig och dem som är hänvisade till lågaersättningsnivåer i de offentliga systemen.Finansutskottet tillstyrker därför förslaget i motion Fi213 (v) att enkommission tillsätts som skall analysera faktorerna bakom den ökadeinkomstspridningen och därmed de ökade klassklyftorna. Kommissionen skallsärskilt beakta könsmässiga skillnader, liksom saneringsprogrammets ocharbetslöshetens betydelse.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande kommission för att analysera faktorerna bakom den ökadeinkomstspridningenatt med bifall till motion 1997/98:Fi213 hos regeringen hemställer omatt en kommission tillsätts i enlighet med vad utskottet anfört,22. Kommission för att analysera faktorerna bakom den ökade inkomstspridningen(mom. 9, motiveringen) (m, fp)(), (), Per (), () och BoLundgren (m) anser att finansutskottets ställningstagande under rubrikenKommission för att analysera faktorerna bakom den ökade inkomstspridningen bortha följande lydelse:Finansutskottet vill här understryka att de fördelningspolitiska problem sombeskrivs i motionen bäst åtgärdas genom att arbetslösheten bringas ned. Denstörsta fördelningspolitiska orättvisan finns mellan dem som har respektivesaknar arbete. En kommission löser enligt utskottets mening inte dessa problemutan vad som krävs är en tillväxt- och sysselsättningsskapande politik.Finansutskottet avstyrker därmed motion Fi213 (v).23. Mål för budgetpolitiken (mom. 10) (m), Per , och (alla m) anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken bort ha följande lydelse:Det är, enligt utskottets uppfattning, ett väsentligt mål för budgetpolitikenatt fram nedbringa statsskulden som andel av BNP till . Detlångsiktiga målet bör vara balans i de offentliga finanserna över enkonjunkturcykel vilket leder till att skuldkvoten fortsätter att minska.Riksdagen har som långsiktigt mål för budgetpolitiken lagt fast ett krav påöverskott i de offentliga finanserna på i genomsnitt av BNP över enkonjunkturcykel. Enligt utskottets mening ger ett sådant mål sämreförutsättningar för stabil och hög tillväxt. Målet är därigenomkontraproduktivt, eftersom stark tillväxt leder till att statsskulden minskarsnabbare i förhållande till BNP.Eftersom tillväxten kan beräknas bli högre än genomsnittligt överkonjunkturcykeln , bör det finansiella sparandet varapositivt dessa år. Moderata samlingspartiet har i enlighet med detta synsättutformat sitt budgetalternativ på ett sådant sätt att det finansiella sparandetväntas uppgå till och år 2000.Vad utskottet här har sagt bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Med det anförda tillstyrker utskottet motion Fi901 (m) yrkandena 1 och2. avstyrker utskottet motionerna Fi220 (v) yrkande 7, Fi219 (mp)yrkandena 6 och 7 samt Fi215 (kd) yrkande 9.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande mål för budgetpolitikenatt med bifall till motion 1997/98:Fi901 yrkandena 1 och 2 samt medavslag på motionerna 1997/98:Fi215 yrkande 9, 1997/98:Fi219 yrkandena 6och 7 och 1997/98:Fi220 yrkande 7 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om mål för budgetpolitiken,24. Mål för budgetpolitiken (mom. 10) (v)() anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattning att målet om överskott i deoffentliga finanserna måste underordnas målet om full sysselsättning. Dettagäller särskilt så länge som det av fastlagda målet om en halveradöppen arbetslöshet inte är uppfyllt. Enligt utskottets mening bör man dockkunna amortera på statsskulden om sysselsättningsläget skulle bli väsentligtbättre än vad regeringen räknar med. Då bör man emellertid utgå från begreppetnettoskuld snarare än EMU-begreppet ?konsoliderad bruttoskuld?.Med det anförda tillstyrker utskottet förslaget till budgetpolitiska mål imotion Fi220 (v) yrkande 7. avstyrker utskottet motionerna Fi901 (m)yrkandena 1 och 2, Fi219 (mp) yrkandena 6 och 7 samt Fi215 (kd) yrkande 9.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande mål för budgetpolitikenatt med bifall till motion 1997/98:Fi220 yrkande 7 samt med avslag påmotionerna 1997/98:Fi215 yrkande 9, 1997/98:Fi219 yrkandena 6 och 7 och1997/98:Fi901 yrkandena 1 och 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om mål för budgetpolitiken,25. Mål för budgetpolitiken (mom. 10) (mp)() anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken bort ha följande lydelse:Liksom de gröna anser finansutskottet att det långsiktiga måletför överskott i de offentliga finanserna bör vara av BNP i genomsnittöver en konjunkturcykel. För denna nivå talar enligt utskottets mening denomständigheten att utskottet i likhet med de gröna i högre gradvill betona privat sparande i stället för offentligt. Dessutom anser utskotteti likhet med de gröna att inriktningen av den ekonomiska politikenskall vara sådan att miljöskulden minskas.Liksom motionärerna anser utskottet att man vid en konjunktur övergenomsnittet bör eftersträva att ha ett högre överskott än av BNP.