bet · GK01FiU20 · 1997-05-29 00:00:00 — Utskottet anser mot denna bakgrund att yrkandet i huvudsakär tillgodosett.Kravet i folkpartimotionen på en kartläggning av antalet barn utanför denpedagogiska förskolan avstyrks av utbildningsutskottet med hänvisning till attregeringen uppmärksammat problemen med barn som av kommunerna blivit ställdautanför barnomsorgen och noggrant följer utvecklingen ute i kommunerna.SkolväsendetMotionernaInom skolsektorn begärs i motion Fi91 (m) ytterligare kartläggningar ochanalyser inom två områden. Mot bakgrund av vad som redovisas i skrivelsenanser motionärerna att det finns all anledning att på nationell nivå gå vidareoch analysera de stora skillnaderna i grundskolekostnader mellan kommunerna.Framför allt gäller detta i vilken utsträckning skillnader i kostnadermotsvaras av skillnader i elevernas kunskapsutveckling och skolans resultat iövrigt (yrkande 9). När det gäller rätten att välja skola och programkonstateras i skivelsen att andelen elever som fått sina önskemål om att få gåi en annan skola än den närmaste har minskat. Motionärerna anser att en analysav de kriterier som kommunerna använder för att motsätta sig vårdnadshavarnasönskemål bör genomföras (yrkande 10).Även i motion Fi92 understryks behovet av ytterligarekartläggning och analys inom skolområdet. Motionärerna anser således att enkartläggning bör genomföras av elevernas reella möjligheter att välja skola.Denna rätt är av mycket stor betydelse. Hur många kommuner som i praktikeninte ger sina elever rätt att välja skola är inte känt. Det saknas t.ex.uppgifter på hur många elever som tillåtits välja annan skola än den anvisadeoch hur många som nekats byte. På motsvarande sätt bör uppgifter tas fram omhur många kommuner och skolor som inte ansett sig kunna bereda intresseradesexåringar någon plats i skolan. För att få en rättvisande bild av valfriheteninom skolan behöver dessa uppgifter tas fram av regeringen genom Skolverketsförsorg (yrkandena 5 och 6).I den moderata motionen Fi91 framförs också ett antal krav på framtidaåtgärder och förslag på skolområdet. Regeringen bör således återkommamed förslag om att åldern för skolplikten skall sänkas till (yrkande8). När det gäller valfriheten och mångfalden i skolan spelar de friståendeskolorna en särskild roll. De utgör en viktig del av skolsystemet och gerelever, föräldrar och lärare ökade möjligheter att välja bland olikautbildningar, arbetsformer och pedagogiska inriktningar. De nya reglernariskerar enligt vad som hävdas i motionen att allvarligt försvåra defristående skolornas verksamhet (yrkande 11). I motionen framförs ocksåförslaget att införa en s.k. nationell skolpeng. Innebörden skulle vara attstaten övertar finansieringsansvaret för skolan medan ansvaret förverksamheten decentraliseras ytterligare, ända ut till den enskilda skolan.Detta skulle, menar man, gynna likvärdigheten, öka inflytandet och mångfaldenoch förstärka kvali- tetsarbetet samt skapa utrymme för en sänkning avkommunalskatten (yrk-ande 12). Motionärerna föreslår också en ökad satsning påkvalitetsarbetet i skolan (yrkande 13). Bland annat pekas på behovet av ettfristående kvalitets- och utvärderingsinstitut och en fördjupad granskning avde kommunala huvudmännen.Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet har behandlat de aktuella motionsyrkandena i sittyttrande (UbU6y) till finansutskottet. Först redovisas de motionsyrkanden därkrav reses på ytterligare uppföljningsinsatser.När det gäller frågan om en analys av skillnaderna i kostnader för denkommunala noterar utbildningsutskottet att regeringen i skrivelsenåterger vad kommit fram till beträffande orsaker tillskillnaderna i grundskolekostnaderna. Det är även enligt utbildningsutskottetsuppfattning angeläget att närmare undersöka huruvida skillnaderna i kostnaderger utslag i skolans resultat.Utbildningsutskottet har erfarit att har påbörjat ett projekt somskall studera sambandet mellan resurser och resultat. Även andra faktorer,såsom socioekonomiska förhållanden, skall beaktas i utredningen. Resultatetplaneras kunna presenteras . Syftet med yrkandet är enligtutbildningsutskottet tillgodosett varför något uttalande av inte ärpåkallat. bör därför avstyrka motion Fi91 (m) yrkande 9.Frågan om kartläggning och analys av rätten och möjligheten att välja skolatas upp i motionerna Fi91 (m) och Fi92 (fp). erinrar omatt det är föreskrivet att kommunen vid fördelningen av elever på olika skolorskall beakta vårdnadshavares önskemål om att deras barn skall tas emot vid enviss skola så långt det är möjligt utan att andra elevers berättigade krav påplacering i en skola nära hemmet åsidosätts eller att betydandeorganisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen (4 kap. 6 §skollagen). Utskottet finner det rimligt att kommunen informerar föräldrarnaom detta. Det borde även, enligt utskottet, vara naturligt att kommunenunderrättar föräldrar om möjligheten att söka plats på en fristående skola, omsådan finns i kommunen. avstyrker bifall till motionFi91(m) yrkande 10 och motion Fi92 (fp) yrkande 6.Utbildningsutskottet anser att finansutskottet bör avstyrka yrkandet imotion Fi92 (fp) om en kartläggning av möjligheterna för sexåringar att börjaskolan. Utskottet erinrar om kommunernas skyldighet att på begäran avföräldrarna ta emot sexåringar i skolan. Mot bakgrund av vad som anförs imotionen framhåller utbildningsutskottet att det av undersökningarframgår att 249 kommuner () /96 uppgav att de tog emot allasexåringar som ville börja skolan (nr 107). hardäremot inte närmare studerat varför många kommuner och skolor inte ansett sigkunna bereda intresserade sexåringar någon plats i skolan på grund av attverkets ansvarsområde ännu ej omfattar sexåringarna.I den moderata motionen Fi91 ställs krav på framtida åtgärder och förslaginom skolområdet när det gäller skolpliktens inträdande, fristående skolor,införandet av en nationell skolpeng och satsning på kvalitetsarbetet i skolan.Utbildningsutskottet erinrar om att man underinnevarande utförligt behandlat frågan om ålder för skolstart ochskol- pliktens omfattning och därvid bl.a. avstyrkt yrkanden från Moderaternamed i huvudsak samma innebörd som det nu aktuella. Med hänvisning till dettaoch till att kommunerna efter är skyldiga att ta in sexåringari skolan, om föräldrarna önskar det, samt till den förestående samordningen avförskoleverksamheten och skolan, bör även det nu förevarande yrkandet enligtutbildningsutskottet avslås av riksdagen.Beträffande de fristående skolorna erinrar utbildningsutskottet om attregeringen i anslutning till beslut om nya bidragsregler förfristående skolor informerade om sin avsikt att låta enexpertkommitté följa hur bidragsgivningen fungerar. Regeringenhar beslutat om direktiv för en sådan uppföljning. En kommitté har tillsatts. Denskall bl.a. belysa resursfördelningens effekter för såväl friståendegrundskolor som kommuner. Motionsyrkandet avstyrks mot denna bakgrund avutbildningsutskottet.Utbildningsutskottet noterar att man avstyrkte fyra yrkanden med begäran ominförande av nationell skolpeng i anslutning till behandlingen avbudgetpropositionen . Bland annat hänvisade utskottet då till sinmotivering för avslag på ett likartat yrkande tidigare vidbehandlingen av den ekonomiska vårpropositionen. Med hänvisning till vadutbildningsutskottet anförde vid båda dessa tillfällen anser utskottet attriksdagen bör avslå yrkandet.Utbildningsutskottet avstyrker också yrkandet om kvalitetsarbetet i skolanoch hänvisar därvid till den utförliga behandling som regeringen i sin tillriksdagen avlämnade skrivelse med utvecklingsplan för förskola, skolaoch vuxenutbildning ägnar frågan om kvalitetsutvecklingen i skolan (skr.1996/97:112 s. 99 ff.). behandlar denna fråga merutförligt i sitt betänkande 1996/97:UbU13 med anledning av skrivelsen jämte demotioner som väckts med anledning av den.VuxenutbildningenMotionenI motion Fi91 (m) konstateras att besparingarna i kommunerna, enligtskrivelsen, främst har genomförts inom områdena yrkesutbildning ochpåbyggnadsutbildning som vuxna vill genomgå i en annan kommun. Orsakerna tilldetta och konsekvenserna av denna utveckling behöver undersökas. Enligtmotionärerna talar inte minst ekonomiska skäl för att samverkan överkommungränserna vad avser yrkesinriktad utbildning bör uppmuntras (yrkande14).Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet anser i sitt yttrande (UbU6y) att den av motionärernauppmärksammade utvecklingen inte är tillfredsställande. till komvux somhelhet minskade andelen elever som fick sin utbildning i annan kommun från17,/92 till /94 för att åter stiga någottill /95. Nedgången, anför regeringen, kan ha fleraförklaringar. Den kan bero på att vuxnas behov av utbildning tillgodoses i denegna kommunen. Den kan också bero på att utbildningen saknas i hemkommunen ochkommunen inte anser sig ha råd att betala för den i en annan kommun.Utbildningsutskottet instämmer också i uppfattningen rent allmänt attsamverkan mellan kommuner borde kunna motiveras av bl.a. ekonomiska skäl. Isammanhanget vill utskottet peka på att regeringen ekonomiskavårproposition aviserar tillsättandet av en arbetsgrupp inomRegeringskansliet med uppgift att förbereda ett regeringsförslag, så att ettriksdagsbeslut om den kvalificerade yrkesutbildningens framtid kan fattassenast (prop. 1996/97:150 s. 84). förordar attdet aktuella motionsyrkandet skall avstyrkas av finansutskottet.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet anser för egen del att regeringens årliga redogörelse förutvecklingen inom den kommunala sektorn utgör ett viktigt samlat underlag föröverväganden och diskussion om kommunsektorns ekonomiska utveckling liksom förhur de nationella målen för olika kommunala verksamheter uppnås. Den belyserockså kommunernas och landstingens betydelsefulla roll i välfärdspolitiken ochför sysselsättningen.Enligt utskottets bedömning har redogörelsen utvecklats innehållsligt, menockså successivt blivit alltmer omfattande. Utskottet utgår från attregeringen i det fortsatta arbetet överväger hur uppgifter om främst olikakommunala verksamheter bäst skall presenteras för att undvika att ionödan tyngs av detaljuppgifter och dubbelredovisningar somambitionen att utforma en sammanhållen och kontinuerlig uppföljningsverksamhetupprätthålls.Samtliga motionsyrkanden om såväl ytterligare uppföljningsinsatser somförslag till ändrad inriktning av politiken på ett antal kommunalaverksamhetsområden har avstyrkts av socialutskottet respektiveutbildningsutskottet. ser för sin del ingen anledning attfrångå ställningstagandena från berörda ansvariga fackutskott. Mot dennabakgrund avstyrker utskottet motion Fi91 (m) yrkandena 3-14 och motion Fi92(fp) yrkandena 2-6. Utskottet föreslår också att besluta att läggaregeringens skrivelse till handlingarna.Ekonomiska regleringar mellan staten och de kyrkliga kommunerna år 1998PropositionenI propositionen föreslås att de kyrkliga kommunernas skattemedelsfordran vidingången av skall minskas med avseende på statligaregeländringar som påverkat kyrkokommunernas ekonomi, främst skatteunderlaget.Därutöver skall skattemedelsfordran minskas som ersättning till statenför administrationen av församlingsskatten på motsvarande sätt som skett sedanår 1995. De föreslagna förändringarna skall enligt propositionen regleras i enlag med särskilda bestämmelser om utbetalning av skattemedel år 1998.Förslaget återfinns i bilaga 1 till betänkandet.Finansutskottet tillstyrker det i propositionen framlagda förslaget till lagmed särskilda bestämmelser om utbetalning av skattemedel (yrkande 81).Europeiska revisionsrättens rapporter för verksamhetsåret 1995PropositionenI proposition 1994/95:40 om budgeteffekter av medlemskap i m.m. redogjorde regeringen bl.a. för hanteringen av Revisionsrättensårliga rapport. I vårpropositionen redogörs för Revisionsrättens rapporter (avsnitt 9 i propositionen).Revisionsrätten, som svarar för den externa revisionen inom EU, avger inovember dels en årsrapport i vilken rätten redovisar sinaiakttagelser från granskningen av hur EU-budgeten genomförs, dels en s.k.revisionsförklaring. I den senare lämnas ett utlåtande över om redovisningenär rättvisande och om de underliggande transaktionerna är lagliga ochkorrekta. Rätten kan också närhelst den önskar avge s.k. särskilda rapporter.Årsrapporten (publicerad i Europeiska gemenskapernas officiella tidning 96/C340/01) innehåller iakttagelser rörande finansiell förvaltning inom de olikasektorer som finansierar eller finansieras av EU-budgeten. Revisionsrätten haräven för konstaterat ett stort antal exempel på otillfredsställanderäkenskapsmässig förvaltning, men även förbättringar i förhållande tillföregående år redovisas. Rätten välkomnar det arbete som utförs inom ramen förkommissionens s.k. 2000 program (Sound and ), somsyftar till att förbättra den finansiella styrningen och kontrollen avgemenskapsmedel.Enligt revisionsförklaringen (publicerad i Europeiska gemenskapernasofficiella tidning 96/C 395/01) har Revisionsrätten genom sin granskningerhållit en rimlig säkerhet att EU:s räkenskaper för ger enkorrekt bild av inkomsterna och utgifterna samt av unionens ekonomiskaställning. Trots detta föreligger det alltför många felaktigheter i deunderliggande transaktionerna för utbetalningar för att rätten skall kunna geen övergripande positiv förklaring om deras laglighet och korrekthet.I propositionen redovisas också andra rapporter från Revisionsrätten.Vidare redogör regeringen för sin bedömning av iakttagelser rörande Sverige.År 1995 var första år som medlem i Europeiska unionen och Sverigeomnämns av naturliga skäl mycket sparsamt i årsrapporten. Revisionsrättenkonstaterar att de anslag som tilldelats Europeiska socialfonden för år 1995kraftigt underutnyttjats, och som de mest signifikanta fallen nämns ,och . hade bara utnyttjat avbetalningsbemyndigandena. I propositionen anger regeringen att detta förklarasav tidskrävande förberedelser. Verksamheten inom de olika programmen kom igång först . Regeringen bedömer att medelsutnyttjandet fr.o.m. år1997 kommer att ligga i nivå med planerna.MotionenEnligt motion Fi44 har kraftigt underutnyttjatfonderna . Det är enligt motionärerna olyckligt attde strukturfondsmedel som avsatts för inte utnyttjas. Förutom attSveriges nettobidrag har blivit betydligt större än väntat bidrar EU-anpassnings- arbetet till extrakostnader för statsförvaltningen. Motionärernaanser att regeringen bör tillsätta en utredning om hur den offentliga sektornsekonomi påverkats av EU-medlemskapet. En sådan utredning bör också i detaljklargöra varför det planerade återflödet inte fungerar. bör som sinmening ge regeringen detta till känna (yrkande 13).Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet välkomnar redovisningen i vårpropositionen av Revisionsrättensrapporter. Som regeringen anger i propositionen finns det en mängd skäl tillatt stödja strävandena inom EU för ökad effektivitet, säker medelshantering,stärkt kontroll och revision. Utskottet delar uppfattningen att det är avavgörande betydelse för den gemensamma politiken att medlen går till avseddaändamål och inte slösas bort på grund av dålig finansiell kontroll.Utskottet vill framhålla vikten av att regeringen redogör för sin bedömningav iakttagelser rörande i Revisionsrättens rapporter. I denutsträckning uppmärksammas i framtida rapporter, förutsätter utskottetatt regeringen redogör för vilka åtgärder som vidtas med anledning aviakttagelserna. På motsvarande sätt som regeringen i budgetpropositionenkommer att ange vilka åtgärder den vidtagit med anledning avRiksrevisionsverkets granskning, är det naturligt att regeringen redovisaråtgärder vidtagna med anledning av Revisionsrättens granskning.Utskottet noterar med tillfredsställelse att i arbetet med att tafram en rekommendation till parlamentet rörande ansvarsfrihet för kommissionenhar vinnlagt sig om att rådet drar operativa slutsatser.Beträffande yrkandet i motion Fi44 (v) vill utskottet erinra om att utskottetnyligen behandlade ett liknande motionsyrkande i yttrandet tillutrikesutskottet över regeringens skrivelse 1996/97:80 om verksamheten iEuropeiska unionen (1996/97:FiU3y). Utskottet påpekade då attåterflödet till bara är ett mått, och inte ens det bästa, på vadSverige får ut av medlemskapet i Europeiska unionen. Vid sidan av betydelsenav att är med och påverkar framtid har t.ex. tillgången tillden inre marknaden betydelse för vår ekonomis utveckling. Utskottet ansåg inteatt någon åtgärd var påkallad av det då aktuella motionsyrkandet.Utskottet vidhåller denna uppfattning och vill vidare påpeka att regeringeni vårpropositionen förklarar den förhållandevis låga nivån på Sverigesmedelsutnyttjande. Som redovisats ovan bedömer regeringen attmedelsutnyttjandet kommer att ligga i nivå med planerna.Någon åtgärd är inte påkallad och motion Fi44 (v) yrkande 13avstyrks därmed.ÖvrigtFastighetsinvesteringsbolagMotionernaI motionerna Fi909 av () och L215 av ()anförs att det är av stort allmänt intresse att fastighetsmarknaden blir merlikvid än vad den är . Omstruktureringsbehovet bland de storafastighetsägarna kan beräknas till . Det kommer att tamycket att skapa effektiva och anpassade fastighetsinnehav, omingenting görs för att underlätta för marknadens aktörer. Effektivitet iprisbildningen kan uppnås via en hög avkastning i värdepapper med rätt tillavkastning i fastighetsportföljer. Motionärerna föreslår att det skapas en nyföretagsform, s.k. fastighetsinvesteringsbolag, för att effektiviserafastighets- och kapitalmarknaderna. Ett fastighetsinvesteringsbolag definierassom ett svenskt aktiebolag som uteslutande eller så gott som uteslutande ägeroch förvaltar fastigheter, vars uppgift är att erbjuda aktie- och andelsägaremöjlighet till direkt tillgång till väl specificerade fastigheters avkastningoch vari ett stort antal fysiska och juridiska personer äger aktier ellerandelar. Ett fastighetsinvesteringsbolag liknar investmentbolag, men tillskillnad från dessa skall realisationsvinster beskattas. Det skall finnas enskyldighet för fastighetsinvesteringsbolagen att utdela av vinsten. Dennautdelning skall vara avdragsgill till . Förslaget innebär attprivatpersoner kan investera i fastigheter så att de dels har ägandetsekonomiska fördelar, dels har samma skattevillkor som om de skulle placera idirektägande av fastigheter. Även för större investerare skulle förslagetinnebära ett säkrare, enklare och mer flexibelt sätt att varierafastighetsandelen i sina portföljer.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har från inhämtat att det tilldepartementet har inkommit skrivelser med begäran om införande av nya reglerför fastighetsinvesteringsbolag. Regeringen har vid sammanträde den 28november 1996 beslutat att inte vidta någon åtgärd med anledning avskrivelserna med hänvisning till att problemen på fastighetsmarknaden tordekunna lösas med tillämpning av befintliga regler. Samma resultat, dvs.enkelbeskattning, kan uppnås genom att ett fastighetsbolag ger ut ett lån. Motdenna bakgrund avstyrker finansutskottet motionerna Fi909 (m) och L215 (m). Utskottet hemställerDen ekonomiska politiken1. beträffande allmänna riktlinjer för den ekonomiska politikenatt med avslag på motionerna 1996/97:Fi42 yrkandena 1 i dennadel och 11, 1996/97:Fi43 yrkande 1 i denna del, 1996/97:Fi44 yrkandena 1i denna del, 15, 16 och 21, 1996/97:Fi45 yrkandena 1 i denna del, 2, 3,5, 6, 18 i denna del, 34 och 35 samt 1996/97:Fi46 yrkandena 1 i denna deloch 15 godkänner vad som förordats i proposition 1996/97:150 yrkande 1 idenna del och som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,res. 1 (m, fp, kd)res. 2 (v)res. 3 (mp)2. beträffande riktlinjer för den ekonomiska politiken såvitt avsersysselsättning och företagandeatt med avslag på motionerna 1996/97:Fi42 yrkandena 1 i dennadel och 9, 1996/97:Fi43 yrkandena 1 i denna del och 20, 1996/97:Fi44yrkandena 1 i denna del, 17-20 och 22, 1996/97:Fi45 yrkandena 1 i dennadel, 18 i denna del, 25 och 26, 1996/97:Fi46 yrkandena 1 i denna del, 6,9 och 11 samt 1996/97:A49 yrkande 1 godkänner vad som förordats iproposition 1996/97:150 yrkande 1 i denna del och som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,res. 4 (m, fp, kd)res. 5 (v)res. 6 (mp)3. beträffande penning- och valutapolitikenatt avslår motionerna 1996/97:Fi44 yrkandena 7 och 8 samt1996/97:Fi45 yrkandena 11 och 12,res. 7 (v)res. 8 (mp)4. beträffande den ekonomiska och monetära unionen (EMU)att avslår motionerna 1996/97:Fi44 yrkande 9 och 1996/97:Fi45 yrkandena 36 och 37,res. 9 (v)res. 10 (mp)res. 11 (m, fp) - motiv.res. 12 (kd) - motiv.5. beträffande redovisning av miljöskuldenatt avslår motion 1996/97:Fi45 yrkande 4,res. 13 (mp)Utgiftstak6. beträffande budgetpolitiska målatt med bifall till proposition 1996/97:150 yrkandena 2 och 3samt med avslag på motionerna 1996/97:Fi42 yrkandena 2 och 4,1996/97:Fi43 yrkande 2, 1996/97:Fi44 yrkande 2, 1996/97:Fi45 yrkandena8-10 och 1996/97:Fi46 yrkande 2dels fastställer ett långsiktigt mål om ett överskott i de offentligafinanserna på av bruttonationalprodukten i genomsnitt över enkonjunkturcykel,dels fastställer målen för budgetpolitiken om ett överskott i deoffentliga finanserna till av bruttonationalprodukten ,1,för och för ,res. 14 (m)res. 15 (fp)res. 16 (v)res. 17 (mp)res. 18 (kd)7. beträffande redovisning av premiereservenatt avslår motion 1996/97:Fi45 yrkande 7,res. 19 (mp)8. beträffande utformningen av utgiftstaketatt avslår motionerna 1996/97:Fi42 yrkande 3 och 1996/97:Fi44yrkande 24,res. 20 (m)res. 21 (v)res. 22 (fp, kd) - motiv.9. beträffande utgiftstak för statenatt med bifall till proposition 1996/97:150 yrkande 5 samt medavslag på motionerna 1996/97:Fi42 yrkande 6, 1996/97:Fi43 yrkande 4,1996/97:Fi44 yrkande 4, 1996/97:Fi45 yrkandena 39 och 40 samt1996/97:Fi46 yrkande 3 fastställer utgiftstaket för staten inklusivesocialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten för till 744miljarder kronor,res. 23 (m)res. 24 (fp)res. 25 (v)res. 26 (mp)res. 27 (kd)10. beträffande den offentliga sektorns utgiftstakatt med bifall till proposition 1996/97:150 yrkande 4 samt medavslag på motionerna 1996/97:Fi42 yrkande 5, 1996/97:Fi43 yrkande 3,1996/97:Fi44 yrkande 3 och 1996/97:Fi45 yrkande 38 godkänner beräkningenav de offentliga utgifterna ,res. 28 (m) - villk. 29 (fp) - villk. 30 (v) - villk. 31 (mp) - villk. 2611. beträffande indelning av utgiftsområdenatt avslår motion 1996/97:Fi44 yrkandena 39 och 40,res. 32 (v)12. beträffande preliminär fördelning på utgiftsområdenatt med bifall till proposition 1996/97:150 yrkande 6 samt medavslag på motionerna 1996/97:Fi42 yrkande 7, 1996/97:Fi43 yrkande 5,1996/97:Fi44 yrkande 5 i denna del, 1996/97:Fi45 yrkande 41 och1996/97:Fi46 yrkande 4 godkänner den preliminära fördelningen avutgifterna på utgiftsområden som riktlinjer förregeringens budgetarbete samt avslår motionerna 1996/97:Fi43 yrkandena 14och 19, 1996/97:Fi44 yrkandena 23, 26, 27, 37, 38 och 66, 1996/97:Fi45yrkandena 27, 30 och 42-46, 1996/97:Fi46 yrkandena 5, 7, 13, 14, 27 och28, 1996/97:Fi47, 1996/97:Fi51, 1996/97:Fi53, 1996/97:Fi55, 1996/97:Fi56,1996/97:Fi57 yrkande 2, 1996/97:Fi58, 1996/97:Fi61, 1996/97:Fi63,1996/97:Fi64, 1996/97:Fi66, 1996/97:Fi67, 1996/97:Fi69, 1996/97:Fi70, 1996/97:Fi71,1996/97:Fi73 yrkandena 4 och 5, 1996/97:Fi74, 1996/97:Fi76 yrkandena 3och 4, 1996/97:Fi78 yrkandena 1, 2, 4 och 5, 1996/97:Fi79, 1996/97:Fi80,1996/97:Fi81, 1996/97:Fi84 yrkandena 1 och 2, 1996/97:Fi87, 1996/97:Fi88yrkande 2, 1996/97:So424 yrkande 13 samt 1996/97:A48 yrkande 11,res. 33 (m) - villk. 34 (fp) - villk. 35 (v) - villk. 36 (mp) - villk. 37 (kd) - villk. 2713. beträffande uppräkning av basbeloppetatt med bifall till proposition 1996/97:150 yrkande 8 antarregeringens förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring,res. 38 (m) - motiv.14. beträffande levnadsnivåundersökningatt avslår motion 1996/97:Fi44 yrkande 25,res.