bet · GL01BoU1 · 1997-11-25 00:00:00 — I den mån övriga motionsyrkanden inte kan ansestillgodosedda med det anförda avstyrks de av utskottet.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande bosparandeatt med anledning av 1997/98:Bo202 yrkande 21 och med avslag påmotionerna 1997/98: Bo218 yrkande 8 samt 1997/98:Bo220 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,26. Bosparande (mom. 14)(), Per () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 49 börjar med ?Utmärkandeför? och slutar med ? (c) avstyrks? bort ha följande lydelse:De senaste årens utveckling på bostadsmarknaden har tydligt illustreratnackdelarna med en alltför låg egen insats vid bostadsförvärv. Den somfinansierar en stor del av sitt bostadsförvärv med lån blir naturligtvis merakänslig för förändringar i ränteläget och andra ekonomiska faktorer sompåverkar boendekostnaderna. Vad som erfordras är därför en ökad egeninsats. En sådan ökning förutsätter att bosparandet ökar. Som framhålls i debåda motionerna 1997/98:Bo218 (kd) samt 1997/98:Bo220 (c) måste därför ettpremierat bosparande införas. Utskottet delar sålunda uppfattningen i de bådamotionerna att ett bosparande motsvarande t.ex. det system med särskildabosparkassor som finns i bör tillskapas. I detta system kvalificerarsig spararen för lån till låg ränta genom ett regelbundet sparande. På siktskulle ett sådant system bidra till väsentligt höjda egna insatser ochdärigenom också till minskade kapitalkostnader genom att lånen löper med lägreränta än andra lån. De statsutgifter i form av som skulle uppkomma isystemet balanseras bl.a. av de sänkta ränteavdrag som skulle följa av de lägreräntorna.Vad utskottet nu med anslutning till motionerna 1997/98:Bo218 (kd) yrkande 8samt 1997/98:Bo220 (c) anfört om ett premierat bosparande bör som sinmening ge regeringen till känna. I den mån övriga motionsförslag inte kan ansestillgodosedda med det nu anförda avstyrks de av utskottet.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande bosparandeatt med anledning av motionerna 1997/98: Bo218 yrkande 8 och1997/98:Bo220 samt med avslag på motion 1997/98:Bo202 yrkande 21 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,27. Bostadsbidragen på (mom. 15)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 50 börjar med ?I och? 51 slutar med ?6 avstyrks? bort ha följande lydelse:Dagens bostadsbidrag är ett tydligt exempel på den rundgång som präglarstatens agerande gentemot familjer och enskilda. Ett högt skattetryck påboendet har drivit upp bostadskostnaderna som inkomstbeskattningenlämnar alltför lite kvar av lönen för den enskilde att leva på. Bostadsbidragenhar därför blivit ett nödvändigt instrument för att motverka de effekter som dehöga skatterna orsakar. Åtgärder måste enligt utskottets mening därför vidtasför att växla dagens bidrag mot sänkt skatt. Målet bör självfallet vara att denenskilde skall kunna leva på sin lön utan att vara beroende av bidrag. Som ettled i denna utveckling bör en samordning av bostadsbidragen och övrigasocialpolitiska åtgärder komma till stånd. Den helhetssyn som detta ger överden ekonomiska situationen för de berörda hushållen är som framhålls i de bådam-motionerna en nödvändig förutsättning för att den nu förordade växlingen avbidrag mot sänkt skatt skall kunna inledas.Vad utskottet nu med anslutning till Moderata samlingspartiets partimotion1997/98:Bo202 yrkande 9 samt motion 1997/98:Bo227 (m) yrkande 6 anfört omsamordning av bostadsbidragen och övrigt socialpolitiskt stöd bör somsin mening ge regeringen till känna. Övriga motionsyrkanden avstyrks.dels att utskottets hemställan under 15 bort ha följande lydelse:15. beträffande bostadsbidragen på längre siktatt med anledning av 1997/98:Bo202 yrkande 9 och motion 1997/98:Bo227yrkande 6 samt med avslag på motionerna 1997/98: Bo219 yrkande 3,1997/98:Bo226 och 1997/98:Bo232 yrkande 4 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,28. Bostadsbidragen på (mom. 15)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 50 börjar med ?I och? 51 slutar med ?6 avstyrks? bort ha följande lydelse:Statens utgifter för bostadsbidragen ökade kraftigt förstahälft. Den största anledningen till detta är att bostadsbidragen skullekompensera de resurssvaga hushållen för effekterna av skattereformen. Därefterhar dock bidragsreglerna förändrats i flera steg, så att utgifterna nu beräknastill . Denna besparing har dock tillkommit påbekostnad av att många redan utsatta hushåll fått kraftigt reducerade bidrageller att de helt mist sina bidrag. Detta är naturligtvis helt oacceptabelt.Vad som i första hand erfordras är därför omedelbara regeländringar som gerförbättringar för de värst drabbade hushållen . Förslagmed denna inriktning har också lagts fram i partimotion1997/98: Bo232. Utskottet har ovan ställt sig bakom dessa förslag.Även om dessa åtgärder är ett steg i rätt riktning är de intetillräckliga. De hushåll som inte kunnat tillgodogöra sig skattelättnader somen följd av skattereformen måste tillförsäkras bostadsbidrag som gör detmöjligt för dem att bo på ett bra sätt. Inte minst gäller detta mot bakgrund avatt värn-skatten nu ser ut att tas bort eller kommer att tas ut i betydligthögre inkomstlägen än . De inkomstförstärkningar som detta ger för deberörda hushållen får inte mötas med stora besparingar för de hushåll med lågainkomster som uppbär bostadsbidrag. I stället måste situationen förbostadsbidragshushållen förbättras genom att bostadsbidragen förstärks ienlighet med förslaget i partimotion 1997/98:Bo232 yrkande 4.Övriga motionsyrkanden avstyrks.dels att utskottets hemställan under 15 bort ha följande lydelse:15. beträffande bostadsbidragen på längre siktatt med anledning av motion 1997/98:Bo232 yrkande 4 och med avslag påmotionerna 1997/98:Bo202 yrkande 9, 1997/98: Bo219 yrkande 3,1997/98:Bo226 samt 1997/98:Bo227 yrkande 6 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,29. Bostadsbidrag vid skilsmässa (mom. 16)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 51 börjar med ?Till de? ochslutar med ?hänvisning härtill? bort ha följande lydelse:Varje år berörs 20 000-25 000 barn av att deras föräldrar skils. Med avseendepå de svårigheter som följer för barnen av detta finns det all anledning församhället att stödja både barn och föräldrar i denna situation. Utskottet delarförslaget i familjepolitiska motion om att rätten till fulltbostadsbidrag bör omfatta båda föräldrarna vid skilsmässa.Det är naturligtvis viktigt att barnen efter en separation har möjlighet attupprätthålla en tät och naturlig kontakt med båda sina föräldrar. Detförutsätter bl.a. att föräldrarna efter skilsmässan har råd med var sin bostadsom är tillräckligt stor för att medge att barnen vistas hos dem. För atttillförsäkra föräldrarna detta bör därför bostadsbidragsreglerna ändras så attdet s.k. särskilda bidraget utgår till båda föräldrarna efter en skilsmässa. Ensådan regeländring skulle också lösa de problem som kan uppstå som enföljd av folkbokföringsreglerna. Det händer att barn där föräldrarna hargemensam vårdnad inte får folkbokföras på den nya adress dit den ena föräldernflyttat - detta trots att barnet till övervägande del vistas hos dennaförälder. En följd av detta är att den förälder där barnet i realiteten borinte får fullt bostadsbidrag, medan den förälder där barnet vistas en mindredel av tiden får detta.Vad utskottet nu med anslutning till familjepolitiska motion1997/98:So677 yrkande 9 anfört om bostadsbidragen vid skilsmässa bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följande lydelse:16. beträffande bostadsbidrag vid skilsmässaatt med anledning av motion 1997/98:So677 yrkande 9 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,30. Jämställdhetsaspekterna på den fysiska planeringen (mom. 17)(), (), () och Per ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 51 börjar med ?Utskottet har?och slutar med ?det anförda? bort ha följande lydelse:Utskottet delar vad som i motion 1997/98:Bo523 (c) yrkande 2 anförs ombehovet av att bredda underlaget för samhällsplaneringen. Kvinnoperspektivethar alltför länge negligerats i den fysiska planeringen och vid utformningen avbostäder. Detta har bidragit till att bostadsområden har byggts med brister iolika avseenden. Det kan handla om att barnens behov inte tillräckligt beaktatseller att kollektivtrafiken inte utformats på ett bra sätt. Opraktisktutformade bostäder, för få grönytor och mötesplatser är andra exempel påbrister i planeringen som sannolikt delvis beror på att kvinnornas erfarenheterinte tillräckligt beaktats. Det är mot denna bakgrund nödvändigt att formernaför den fysiska planeringen läggs om så att inte misstagen upprepas iframtiden. Detta kan ske på olika sätt, bl.a. genom att kvinnoorganisationernablir remissinstanser i planfrågor. Det är också nödvändigt att ta fram merkunskap om hur kvinnornas erfarenheter skall tas till vara i stads- ochregionplaneringen. Forskningen inom detta område bör därför förstärkas.Utskottets överväganden om forskningen avseende jämställdhetsaspekterna påden fysiska planeringen bör med anledning av motion 1997/98:Bo523 (c)yrkande 2 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse:17. beträffande jämställdhetsaspekterna på den fysiska planeringenatt med anledning av 1997/98:Bo523 (c) yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,31. Boendemiljö och människors hälsa (mom. 18)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 52 börjar med ?Det är? ochslutar med ?det avstyrks? bort ha följande lydelse:Den hittillsvarande forskningen om sambandet mellan den byggda miljön och vårhälsa har till helt övervägande del avsett hur olika miljöfaktorer påverkar vårfysiska hälsa. En forskning med detta innehåll är också ett betydelsefullt ledi strävandena att eliminera eller åtminstone minska de hälsoproblem m.m. somberor på vår närmiljö. Som framhålls i motion 1997/98: Bo539 (c) är dock ett idetta sammanhang förbisett forskningsområde vilka effekter den byggda miljönsestetiska utformning har på vår fysiska och psykiska hälsa. De fåforskningsresultat som finns på området visar dock att det finns ett påtagligtsamband mellan gestaltningen av närmiljön och barns utveckling och hälsa. Detfinns enligt utskottets mening skäl att intensifiera forskningen på området. Ienlighet med förslaget i motion 1997/98:Bo539 (c) bör sålundaforskningsinsatser med denna inriktning prioriteras vid fördelning avtillgängliga forskningsmedel. Vad utskottet nu med anledning av motionensyrkande 3 anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 18 bort ha följande lydelse:18. beträffande boendemiljö och människors hälsaatt med anledning av motion 1997/98:Bo539 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,32. Forskningen om grönområden i den byggda miljön (mom. 19)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 52 börjar med ?Även det? ochslutar med ?yrkande 10? bort ha följande lydelse:Forskningen kring parker och grönområden i vår byggda miljö - s.k.grönyteforskning - är av strategisk betydelse för att uppnå en miljöanpassadstadsutveckling. Kunskaperna om hur parker och natur kan bibehållas ochutvecklas behöver därför fördjupas. Det bör enligt utskottets mening ske genomatt grönyteforskningen koncentreras till . I samband därmedbör rådet tilldelas ytterligare resurser bl.a. genom att medel överförs från deandra forskningsorgan som stöder forskning på området. Exempel påforskningsområden som härvid förtjänar att uppmärksammas är hur grönytorna kanbidra till en hållbar stadsmiljöutveckling efter kretsloppsprinciper,betydelsen av grönområden och parker för människors hälsa och välbefinnandesamt hur skötseln kan ske så att kostnaderna sänks utan att områdenasskönhetsvärden minskar.Vad utskottet nu med anslutning till motion 1997/98:Bo539 (c) yrkande 10anfört om ?grönyteforskning? bör som sin mening ger regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 19 bort ha följande lydelse:19. beträffande forskningen om grönområden i den byggda miljönatt med anledning av motion 1997/98:Bo539 yrkande 10 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,33. Konkurrens på byggmarknaden (mom. 20)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 52 börjar med ?Utskottetdelar? och på s. 53 slutar med ?anses erforderligt? bort ha följande lydelse:Samtidigt som den svenska bostadsproduktionen ligger på sin lägsta nivå imodern tid fortsätter produktionskostnaderna att ligga på en hög nivå. Dettaförhållande visar enligt utskottets mening på ett tydligt sätt att konkurrensenpå området inte fungerar tillfredsställande. Vad som erfordras är därföråtgärder som bidrar till att ge förutsättningar för en konkurrens på likavillkor på marknaden. Som framhålls i partimotion 1997/98:Bo203är det angeläget att byggkostnadsdelegationen i sitt arbete tar sådanainitiativ m.m. att konkurrensen kan förbättras och så attproduktionskostnaderna därmed kan sänkas. Det innebär bl.a. att erforderligautredningsinsatser måste genomföras skyndsamt och följas av förslag tillåtgärder.Vad utskottet nu med anledning av partimotion 1997/98: Bo203yrkande 10 samt motion 1997/98:A203 (c) yrkande 8 förordat om att åtgärder föratt förbättra konkurrensen på byggmarknaden m.m. bör som sin meningger regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 20 bort ha följande lydelse:20. beträffande konkurrens på byggmarknadenatt med anledning av motionerna 1997/98:Bo203 yrkande 10 och1997/98:A203 yrkande 8 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,34. En utredning om ROT-avdragets effekter (mom. 21)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 53 börjar med ?Utskottetdelar? och slutar med ?anses föreligga? bort ha följande lydelse:Som anförs i partimotion 1997/98:Bo203 torde ROT-avdragetbidragit till att delar av den ?svarta? arbetsmarknaden omvandlats till lagligverksamhet. Det är dock angeläget att få denna bild bekräftad och att även iövrigt genomföra en systematisk genomgång av ROT-avdragets effekter. Riksdagenbör därför i enlighet med förslaget i c-motionen begära att regeringen låtergenomföra en utredning med denna inriktning. Detta bör ges regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 21 bort ha följande lydelse:21. beträffande en utredning om ROT-avdragets effekteratt med anledning av motion 1997/98:Bo203 yrkande 5 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,35. Ett bostadsdepartement (mom. 22, motiveringen)(), (), (), (), UlfBjörklund (kd) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 53 börjar med ?I mitten? ochpå s. 54 slutar med ?till regeringen? bort ha följande lydelse:Hur ärendefördelningen skall göras mellan olika departement och olikastatsråd är en fråga som regeringen självständigt har att avgöra. Ettriksdagens tillkännagivande i frågan bör av principiella skäl därför inte kommai fråga. Motion 1997/98:Bo213 (s) avstyrks.Särskilda yttranden1. Anslagsfördelningen inom utgiftsområde 18 budgetåret 1998Knut (), (), () och () anför:Den 20 november beslutade majoritet bestående av socialdemokrateroch centerpartister att fastställa ekonomiska ramar för de olikautgiftsområdena i den statliga budgeten och en beräkning av statens inkomsteravseende . beslutades en preliminär fördelning av statensutgifter på utgiftsområden för budgetåren 1999 och 2000.Moderata samlingspartiet har i parti- och kommittémotioner förordat en annaninriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Våra förslag syftartill att skapa förutsättningar för ett ekonomiskt, kulturellt och socialtväxande . Genom en större enskild sektor och ett starkare civiltsamhälle kan både företag och människor växa. Massarbetslösheten kan steg försteg pressas tillbaka som den sociala tryggheten också i andrabemärkelser kan öka genom att hushållen får en större ekonomisksjälvständighet.Vi har föreslagit en långtgående växling från subventioner och bidrag tillkraftiga skattesänkningar för alla, främst låg- och medelinkomsttagare.Samtidigt värnar vi de människor som är i störst behov av gemensamma insatseroch som har små eller inga möjligheter att påverka sin egen situation. Vi slårockså fast att det allmänna skall tillföras resurser för att på etttillfredsställande sätt kunna genomföra de uppgifter som måste vara gemensamma.När majoritet nu genom riksdagsbeslutet om ramarför de olika utgiftsområdena valt en annan inriktning av politiken, deltar viinte i det nu aktuella beslutet om anslagsfördelning inom utgiftsområde 18(dvs. moment 1 i hemställan till detta betänkande). I detta särskilda yttranderedovisar vi emellertid kortfattat den del av vår politik som berörutgiftsområde 18.För förordar vi i vår parti- respektive kommittémotionbesparingar i förhållande till regeringsförslaget på de anslag som redovisasnedan. Vi vill i sammanhanget erinra om att besparingarna på bl.a.räntebidragen och bostadsbidragen har kompenserats genom förslag om sänkningarav fastighetsskatten och andra skatter. Dessa frågor behandlas dock inte avbostadsutskottet. Huvudsyftet med våra förslag är att minska den statligaregleringen av bostadssektorn och öka inflytandet för den enskilde. Dagensstatliga styrning genom stöd, bidrag och olika regelverk skall alltså ersättasmed ett system där det är den boendes önskemål och behov som i första hand blirbestämmande. I korthet innebär våra förslag avseende utgiftsområde 18 följande.A 1 BoverketVi anser att den avreglering av bostadsmarknaden som den förra borgerligaregeringen inledde bör fullföljas. Förslag med denna inriktning har lagts frami motioner från Moderata samlingspartiet. En avreglering kommer också radikaltatt minska behovet av den verksamhet som bedrivs vid . Under budgetåret1998 är det enligt vår mening möjligt att minska anslaget till verket med drygt42 miljoner kronor.A 2 Räntebidrag m.m.I Moderata samlingspartiets motioner föreslås att besparingar på räntebidragengenomförs kombinerat med en fastighetsskattesänkning. En sådan omställning kanpåbörjas och ligger väl i linje med den långsiktiga omläggning avbostadspolitiken som även i övrigt måste genomföras. Besparingen på 800miljoner kronor uppnås genom att avtrappningstakten ökar för räntebidraget tillfastigheter som uppbär stöd enligt de gällande bidragsvillkoren.A 4 : administrationskostnader för nya garantiåtagandenfinansieras genom avgifter. Vi anser att motsvarande ordning också bordetillämpas för äldre garantier. Detta leder till att anslaget förbostadskreditnämndens förvaltningskostnader blir obehövligt och ger enbesparing på statsbudgeten med över 12 miljoner kronor.A 10 BostadsbidragDen självklara utgångspunkten är naturligtvis att varje människa som harheltidsarbete skall kunna leva på sin inkomst. Det innebär bl.a. att den sombetalar skatt inte skall behöva vara beroende av bidrag och att den som behöverbidrag inte heller skall betala skatt. bör alltså bostadsbidragenavskaffas och ersättas med avdrag på skatten. I avvaktan på att en sådan merarationell ordning kan införas finns det enligt vår mening anledning att justerade regler som gäller för bidragen.Moderata samlingspartiet har under en rad av år föreslagit attungdomsbostadsbidragen skall avvecklas. Vi vidhåller denna uppfattning. Detinnebär att en besparing på kan göras på anslaget tillbostadsbidrag.De ändringar i reglerna för bostadsbidragen som trädde i kraft den 1 januari1997 har tyvärr visat sig få exakt de negativa konsekvenser för många hushållsom vi tidigare varnat för. föreslog vi också reglerna skulle ses över i vissa väsentliga avseenden. På en enda av dessapunkter har regeringen gått oss till mötes. Det gäller dubbelräkningen avräntebidragen som upphör . Detta är dock inte tillräckligt. Somföreslås i motioner från Moderata samlingspartiet bör följande ändringar trädai kraft redan år 1998.- hushållsinkomsten skall ligga till grund för bostsadsbidraget,- ytnormen avskaffas samt- barnpension skall inte ingå i den bidragsgrundande inkomsten om den inte kananvändas för att täcka del av bostadskostnaden.För att inte ytterligare söka statens utgifter bör de regeländringar viföreslår finansieras inom bostadsbidragssystemet. Det kan förslagsvis ske genomatt de utgående bostadsbidragen minskas med för allabidragstagare.C 1 LänsstyrelsernaUnder den förra moderatledda regeringen påbörjades en process mot en ökadavreglering. Denna förändring har inte bara avstannat, utan den har genomalla s.k. återställare i stället börjat gå bakåt. Det finns enligt vår meningdärför all anledning att genomföra avregleringar på bl.a. detbostadsadministrativa området. Den effektivisering av verksamheten som dettager upphov till innebär att betydande besparingar kan göras på anslaget redanför nästa budgetår. Vi har i vår motion om anslagsfördelningen förutgiftsområde 18 beräknat besparingen till 230 miljoner kronor.D 1 Förvaltningskostnader för LantmäteriverketÄven om finansierar en betydande del av sinverksamhet genom avgifter är det vår bedömning att det finns utrymme för enökad avgiftsfinansiering inom verkets ansvarsområde. Denna ökning bör dock intekomma till stånd genom att avgifterna ökas på de tjänster m.m. som verket i dagerbjuder, utan den bör i första hand ske genom avgiftsbeläggning av tjänstersom inte är belagda med avgift. En förutsättning för att dessa tjänsterskall kunna avgiftsbeläggas är att avgiften står i rimlig relation till dennytta brukaren har av den. Genom en sådan ökad avgiftsfinansiering böranslagsbehovet för verket bli lägre än vad regeringen räknatmed.E 1 Stöd till investeringsprogramVi avvisar helt detta nya stöd för perioden1998-2000 varav för nästa budgetår. Investeringsprogrammenär ett uttryck för traditionell socialdemokratisk bidragspolitik som riskeraratt snedvrida konkurrensen och leda till dyra felinvesteringar. Stödet kanockså ses som en del i det batteri av nya bidragsformer som settsig tvungen att införa i samband med beslutet om förtida avveckling avkärnkraften. Moderata samlingspartiet som motsatt sig detta beslut avvisarsjälvfallet även den misshushållning med statliga medel som bidragen riskeraratt leda till.2. Anslagsfördelningen inom utgiftsområde 18 - inriktningen avde lokala investeringsprogrammenRigmor () anför:Centerpartiet står tillsammans med regeringen bakom de förslag som lagts fram ibudgetpropositionen. Detta gäller givetvis även anslagsfördelningen inomutgiftsområde 18 och förslaget att inrätta ett stöd till lokalainvesteringsprogram för ekologisk hållbarhet. I vår partimotion 1997/98:Jo784har vi emellertid lagt fram vissa kompletterande förslag om inriktningen avstödet till lokala investeringsprogram. Vi föreslår således att 10 miljonerkronor bör avsättas för arbetet med lokala Agenda 21-program och att 50miljoner kronor används för sanering av miljöskadade områden. Dessutomanser vi att medel från investeringsprogrammen tillfälligt bör kunna användasför skydd av skogsmark i avvaktan på att en fond för ändamålet hunnit byggasupp.Eftersom förslagen om användningen av medlen för de lokalainvesteringsprogrammen av utskottet behandlas i avsnittet omanslagsfördelningen för (moment 1 i hemställan) har det intevarit möjligt för mig att reservera mig till förmån för vår partimotion ochsamtidigt delta i utskottsmajoritetens ställningstagande tillanslagsfördelningen i övrigt. Jag vill dock understryka att vi vidhåller denförordade användningen av medlen för lokala investeringsprogram. Det kan ocksånoteras att utskottet gör bedömningen att förslagen om att prioritera vissaåtgärder inom ramen för investeringsprogrammen synes ligga väl i linje med dekriterier som ställts upp för bedömningen av ansökningar om medel.