bet · GL01KU9 · 1997-11-04 00:00:00 — Trots långvarig anställning hos staten upphörde vederbörandeanställds rätt att erhålla utmärkelsen ?För nit och redlighet i rikets tjänst?i dess olika varianter: guldmedalj, guldarmbandsur, kristallskål eller vas.Någon form av övergångsbestämmelse måste enligt motionärerna utfärdas,lämpligen i tillägg till gällande förordning om utmärkelsen ?För nit ochredlighet i rikets tjänst?. Denna förordning bör förtydligasbeträffande anställda som inte betraktas somstatsanställda och således varit uteslutna från att erhålla den statligatjänsteutmärkelsen.BakgrundEnligt 1 § förordning (1974:225) om utmärkelsen ?För nit och redlighet i riketstjänst? tilldelas utmärkelsen den som har visat nit och redlighet såsomanställd hos staten under . Närmare föreskrifter förverkställigheten av förordningen meddelas enligt 8 § av Statensarbetsgivarverk.Av Statens arbetsgivarverks cirkulär ?För nit och redlighet i rikets tjänst?1993 A 18, 2.1 framgår bl.a. följande. ?Tid för anställning hos ochdess myndigheter, som ju också utgör anställning hos staten, skalltillgodoräknas för . ?Utskottets bedömningEnligt vad utskottet inhämtat och redovisat tillhör anställda i dengrupp som kan komma i fråga för utmärkelsen ?För nit och redlighet i riketstjänst?. Motionen bör i övrigt inte föranleda någon åtgärd från sidaoch avstyrks därför.Medalj för sjömänMotionenI motion 1996/97:K917 av (m) hemställs att hosregeringen begär förslag om instiftande av en medalj för mod och framståendesjömanskap i enlighet med vad som anförts i motionen. Genom beslut den 10januari 1941 instiftade Kungl. Maj:t () ett särskiltutmärkelsetecken för sjömän, nämligen medaljen i guld med inskrift ?För mod ochrådighet till sjöss ?. Medaljen är en typisk krigsdekorationoch har inte utdelats . Ändrad utdelningspraxis - närmast i form aven fredstidsversion av medaljen, som skulle få den förkortade inskriptionen?För mod och rådighet till sjöss? - utreddes av en arbetsgruppinom dåvarande . Något förslag avgavs aldrig tilldepartementet sedan remissyttrandena sammanställts. I den efterföljandediskussionen anfördes bl.a. att förslagets definition av begreppet ?insatserför sjöräddning? anförde ett alltför snävt språkbruk. Det framhölls således attdet enda och specifika slag av rådighet, som har avgörande betydelse, är ettframstående sjömanskap. Medaljen måste därför få en helt ny inskription,nämligen ?För mod och framstående sjömanskap?. Det är en kategoriräddningsaktioner, som i sitt absoluta krav på en unik form av rådighet byggdpå ett överlägset behärskande av yrkets kunskaper skiljer sig från andra. Meddetta utvidgade begrepp skulle det bli möjligt att med en officiell utmärkelseej blott uppmärksamma enstaka händelser och bedrifter utan även erkänna densammanlagda insats en gammal har bakom sig av många svåra beslut ochrådiga handlingar till livs och fartygs säkrande med avvärjda risker ochbekämpande av faror. Att stundom enskilda sammanslutningar utdelarsjöfartsbelöningar måste i sammanhanget anses vara ovidkommande. Enligtinternationell kutym är detta nämligen en statsmakterna tillkommande uppgiftoch motionens syfte torde enligt motionären ej annorledes kunna uppnås. Den nyamedaljen bör administreras av Kungl. och inkomna förslag beredasinom Sjöfartsverket.I motion 1997/98:K708 av () hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ombildande av EmileRobins belöning till en bärbar bärgningsmedalj. Den förmögne affärsmannen (1819-1915) donerade medel till flera länder för att på skilda sättbefrämja sjöräddningsväsendet. I de flesta fall, bl.a. i och i ,utdelades penningbelopp. Efter en permutationsansökan från Sjöfartsverketbeslöt Kammarkollegiet 1982 att den upprättade Stiftelsen disponerar avkastningen av donation. är ett kontantbelopp, trots att en ?bärgningsmedalj? med angivande avdonators namn bättre hade motsvarat internationella förhållanden.Tidigare riksdagsbehandlingSedan 1986 har återkommande behandlat motioner medyrkanden om medaljväsendet utan att motionerna har vunnit gehör. Motionerna hargällt inrättandet av nya medaljer som särskild minnesmedalj förberedskapstjänstgöring, medalj för svensk militär personal i annatursprungsuppdrag än FN-tjänst, medalj för särskilda krigsmannaförtjänster,medalj för svenska sjömäns insatser under och medalj förberömlig flygargärning. Vidare har trafikutskottet behandlat och avstyrktmotioner om instiftande av räddningsbragder till sjöss med hänvisning tillbl.a. och Stiftelsen belöningar (TU1984/85:12, /88:17).Konstitutionsutskottet behandlade i betänkande 1995/96:KU11 en motion enligtvilken den donation från som erhöll 1886 skulle ?räddas urglömskan?. Detta kunde enligt motionären ske genom att kapitalet fick brukasför framtagande av en medalj för räddningsinsatser i samband med sjökatastrofermed angivande av donatorns namn. Donationen hade skett i syfte att Sverigeårligen skulle belöna en svensk fartygsbefälhavare i längre fart, vilken ?underdet nästföregående året från överhängande fara räddat skeppsbrutna av vilkensom helst nationalitet?. Enligt motionären borde medaljen kunna utdelas somerkänsla för de räddningsinsatser som åstadkoms i samband med Estoniasförlisning den 28 september 1994.Utskottet redogjorde i sin bedömning för som hadeupplösts genom Kammarkollegiets beslut 1982. Kapital ochavkastning överfördes genom beslutet till Stiftelsen föratt av direktionen disponeras för i stiftelsens stadgar angivna ändamål.Härigenom upplöstes fonden. Kammarkollegiet förordnade bl.a. att en belöning påminst under namn av ?Emile Robins belöning? skulle tilldelas en svenskfartygsbefälhavare i längre fart, vilken under det näst föregående året frånöverhängande fara räddat en skeppsbesättning av vilken som helst nationalitet.Enligt stadgarna för är stiftelsens ändamål attge stöd och hjälp, i fall då framträdande behov därav föreligger, åt personersom är eller varit verksamma inom sjömansyrket och åt sådana personers anhörigasamt, i andra hand, att även i övrigt verka till nytta och gagn för sjöfolket.I december 1994 och belönade Stiftelsen deförband och fartyg som deltog i räddningsinsatserna i samband med Estoniasförlisning. Enligt utskottet syntes syftet med motionen därmed vara i huvudsaktillgodosett varför den avstyrktes.Utskottets bedömningUtskottet har återkommande behandlat motioner som gällt inrättandet av nyamedaljer, t.ex. medalj för särskilda krigsmannaförtjänster och medalj försvenska sjömäns insatser under . Utskottet har därvid intefunnit skäl till något initiativ med anledning av motionerna. Utskottet finnerinte skäl att nu göra annan bedömning och avstyrker därför motionerna1996/97:K917 och 1997/98:K708.NationalmonumentMotionenI motion 1997/98:K714 av m.fl. (s, m, c, fp, v, kd) begärsett tillkännagivande till regeringen om vad i motionen anförts om enriksinsamling för ett nationellt monument enligt motionens intentioner (yrkande1). har en lång och spännande historia. är densvenska historien förbunden med andra nationer och andra folks historia. En delanser att vi i har en för svag nationalkänsla. I andra länder hargemensamma krigserfarenheter eller självständighetsdagar kunnat vara symbolenför en nationell stolthet. Det finns exempel på att en nations konstitution kanvara en samlande faktor. Grundlagsfäder blir monument som representerarnationen i ett historiskt perspektiv och en stolthet över samlade erfarenheterblir symboler för nationen. skulle behöva en sund nytändning församlande symboler för ?det svenska?. En symbol för det som ständigtförändras, som rymmer nya medborgare, traditioner och kultur som är med ochbygger nationens framtid. Motionärerna föreslår att en stor riksinsamlinginitieras av den för att bygga ett centralt placeratmonument där den svenska historien skildras. Placeringen kan ske vidRiksdagshuset eller på och blir med all säkerhet en mötesplats förgamla och nya svenskar samt ett viktigt turistmål.Utskottets bedömningUtskottet delar motionärernas uppfattning att har en lång och spännandehistoria. Däremot finns det, såvitt utskottet är bekant, inte någotvetenskapligt stöd för åsikten att den svenska nationalkänslan skulle varasvag. Utskottet anser att ett privat initiativ kan lämpa sig bäst för en sådanriksinsamling som beskrivs i motionen. Utskottet avstyrker motion 1997/98:K714yrkande 1. beträffande helgdagar m.m.att avslår motionerna 1996/97:K904, 1996/97:K906, 1996/97:K910,1997/98:K702, 1997/98:K710 och 1997/98:K714 yrkande 2,res. 1 (m, fp, v)2. beträffande flagga m.m.att avslår motionerna 1997/98:K701, 1997/98:K705, 1997/98:K706 och1997/98:K709,3. beträffande ordensväsendetatt avslår motionerna 1996/97:K905, 1996/97:K908, 1997/98:K704,1997/98:K707, 1997/98:K711 och 1997/98:K713,res. 2 (m, fp)4. beträffande utmärkelsen att avslår motion 1997/98:K712,5. beträffande medalj för sjömänatt avslår motionerna 1996/97:K917 och 1997/98:K708,6. beträffande nationalmonumentatt avslår motion 1997/98:K714 yrkande 1.res. 3 (m, v)den 4 november 1997På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (), CatarinaRönnung (s), (), Axel (), (), BirgerHagård (m), (), (), JerryMartinger (m), (), (), (), PeterEriksson (mp), (), () och (). Helgdagar m.m. (mom. 1)(), (), (m), (), (), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjar med ?Utskottetvidhåller? och på s. 6 slutar med ?1996/97:K904 avstyrks.? bort ha följandelydelse:Enligt utskottets mening finns det anledning att stärka den svenskaidentiteten och vår nationskänsla. För att i viss mån tillgodose behovet av enstärkt svensk identitet borde enligt utskottet nationaldagen ges ett störresymbolvärde än vad den har . Utskottet delar därför flera motionärersuppfattning att nationaldagen bör göras till allmän helgdag. börannandag upphöra att vara allmän helgdag. Med bifall till motionerna1996/97:K906, 1996/97:K910, 1997/98:K702 och 1997/98:K714 yrkande som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört.Utskottet avstyrker motionerna 1996/97:K904 och 1997/98:K710.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande helgdagar m.m.att med avslag på motionerna 1996/97:K904 och 1997/98:K710 samt medbifall till motionerna 1996/97:K906, 1996/97:K910, 1997/98:K702 och1997/98:K714 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. Ordensväsendet (mom. 3)(), (), (m), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med ?Liknandemotioner? och på s.10 slutar med ?avstyrks av utskottet.? bort ha följandelydelse:Vid den reform av det svenska ordensväsendet som genomfördes upphördemöjligheten att tilldela svenska medborgare ordensutmärkelser. Utskottet anseratt erfarenheterna talar för att det finns ett behov av ett mernyanserat offentligt belöningssystem än det nuvarande. Av betydelse isammanhanget är de ökade internationella kontakterna. Ett officielltordensväsende som omfattar egna medborgare finns i nästan alla övriga länder iEuropa. Enligt utskottets mening finns det sålunda anledning att göra enöversyn av det nuvarande belöningssystemet och utreda om detta fyllersamhällets behov av att på ett tillfredsställande sätt kunna hedra och belönapersoner som på olika sätt gjort särskilt förtjänstfulla insatser. Med bifalltill motionerna 1996/97:K908 och 1997/98:K713 samt med anledning av motionerna1996/97:K905, 1997/98:K704, 1997/98:K707 och 1997/98:K711 bör vad utskottet nuanfört ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande ordensväsendetatt med bifall till motionerna 1996/97:K908 och 1997/98:K713 samt medanledning av motionerna 1996/97:K905, 1997/98:K704, 1997/98:K707 och1997/98:K711 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,3. Nationalmonument (mom. 6)(), (m), (), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjar med ?Utskottetdelar? och slutar med ?yrkande 1.? bort ha följande lydelse:Enligt utskottet skulle ett nationalmonument, såsom det beskrivs i motionen,med en skildring av den svenska historien, vara en symbol för det somständigt förändras, som rymmer nya medborgare, traditioner och kulturer.Utskottet delar motionärernas förslag att en stor riksinsamling bör initierasav den . Med bifall till motion 1997/98:K714 yrkande som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande nationalmonumentatt med bifall till motion 1997/98:K714 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Sammanfattning........................................1Motionerna............................................1Utskottet.............................................3Helgdagar m.m. 3Bakgrund 4Utskottets bedömning 5Sveriges flagga m.m. 6Bakgrund 7Utskottets bedömning 7Ordensväsendet 7Bakgrund 9Utskottets bedömning 9Utmärkelsen nit och redlighet i rikets tjänst 10Bakgrund 10Utskottets bedömning 10Medalj för sjömän 10Tidigare riksdagsbehandling 11Utskottets bedömning 12Nationalmonument 12Utskottets bedömning 13Hemställan 13Reservationer........................................141. Helgdagar m.m. (mom. 1) 142. Ordensväsendet (mom. 3) 153. Nationalmonument (mom. 6) 15