bet · GK01UU12 · 1997-03-06 00:00:00 — Det är inte heller acceptabelt om medborgarna fråntas deförfattningsgrundade förbättringar som skett beträffande skyddet för demänskliga rättigheterna.Utskottet utgår från att regeringen i kontakter med företrädare för denkinesiska regeringen även fortsättningsvis påtalar den vikt fäster vidatt står fast vid sina tidigare åtaganden att slå vakt om Hongkongssjälvständiga juridiska, ekonomiska, sociala och politiska system.Därmed anses motionerna U620 (fp) yrkande 3 och U629 (mp) yrkande 2 besvarade.2 TaiwanSammanfattning av motionernaI de två motionerna U612 (m) och U620 (fp) krävs bl.a. svensk agerande tillstöd för förbättrade möjligheter för att representeras iinternationella organisationer samt föreslås att ges plats vid sidan avFolkrepubliken i FN.I motion U612 (m) föreslås att stödjer de rekommendationer somframlagts i en i utarbetad rapport om roll iinternationella organisationer. Rapporten utmynnar i följande rekommendationertill rådet och medlemsländerna: bör tillförsäkras bättre representationi internationella organisationer inom områdena ekonomi, miljö ochutvecklingssamarbete. FN bör ombedas utreda möjligheterna att tillsätta enarbetsgrupp för att studera hur skall kunna delta i aktivitetergenomförda av organ som lyder under . och Taiwanbör uppmanas att intensifiera sitt samarbete i en konstruktiv och fredliganda. Rådet bör uppmana kommissionen att vidta åtgärder för att öppna ettkontor i motion U620 (fp) yrkande 2 föreslås att agerar för att detdemokratiska ges plats i FN vid sidan av till dessatt folken i och på i demokratiska val kan ta ställning till sineventuella framtid.Utskottets övervägandenFörhållandena i har genomgått en genomgripande förändring i demokratiskriktning . hölls allmänna val till denlagstiftande kammaren, och 1996 genomfördes val till nationalförsamlingen ochtill presidentämbetet. Detta innebär att alla politiska ledare i numeraär utsedda i fria demokratiska val. har det också skett enpositiv utveckling av kontakterna mellan och . Detta gällerekonomiskt samarbete, kulturellt utbyte, turism m.m.Det svenska utbytet med är betydande på många områden. Utskottet serpositivt på denna utveckling av förbindelserna vilket även tidigare framförtsi betänkande 1994/95:UU24.I motion U612 (m) föreslås att stödjer rekommendationer om attstärka roll i internationella organisationer. I motion U620 (fp)yrkande 2 föreslås bl.a. att agerar för att ge plats i FN tilldess folken i och i demokratiska val kan ta ställning till sinframtid.Frågan om medlemskap i har behandlats av utskottet vid fleratillfällen. I betänkande 1994/95:UU24 uttalades med referens till betänkande1993/94:UU26 att:medlemskap i av behandlas enligt universalitetsprincipen; suveränastater erkänner anses ha rätt att ansluta sig till FN och dess organ.I enlighet med upptas nya medlemmar i genom beslut igeneralförsamlingen efter beredning i och på rekommendation av säkerhetsrådet.Ett flertal stater satte sig emot ett förslag att föra upp frågan om Taiwansställning på generalförsamlingens dagordning hösten 1993.Sedan 1993 har ytterligare försök att föra upp frågan om ställning pågeneralförsamlingens dagordning misslyckats. Ett gemensamt initiativ togs 1995av tjugotalet länder som då erkände och hade diplomatiska förbindelsermed landet. Dessa var ett antal länder huvudsakligen i ,och ; bl.a. , , , , och Swaziland.Utskottet konstaterar att inte erkänner som en suverän stat.Den svenska ett-Kina-politiken är klar och tydlig. ärFolkrepubliken innehavare av den tillhöriga platsen i FN.Utskottet anser att det är positivt att har utvecklade kontakter medolika länder, inklusive med . Utskottet ser också positivtpå den demokratiska utvecklingen som skett i . Med hänvisning till vadovan anförts samt till refererade tidigare uttalanden av utskottet ibetänkande 1994/95:UU24, framstår det som klart att det inte är motiverat attagera för medlemskap i avstyrks motionerna U612 (m) och U620 (fp) yrkande 2.3 BhutanSammanfattning av motionenBeträffande pekar motionärerna i motion U629 (mp) yrkande 5 på deproblem som landet upplever med relationerna till sina grannar, de tvåstormakterna och . Situationen för kan jämföras med den förTibet och , två tidigare självständiga länder som uppslukats av Kinarespektive . Motionärerna anhåller om ett tillkännagivande rörande Kinasrelation till Bhutan.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att erkänner som en självständig stat.Utskottet finner inte anledning att tillstyrka någottillkännagivande grundat på de farhågor som framförs i motion U629 (mp)yrkande 5 angående relation till Bhutan.Motion U629 (mp) yrkande 5 avstyrks därmed.4 IndonesienSammanfattning av motionenI motion U628 (mp, c, fp, v) behandlas förhållandena i främst medinriktning på situationen beträffande de mänskliga rättigheterna i Östtimor.Motionärerna anför att en tredjedel av befolkning brutalt mördatsunder den långa ockupationen. Demokrati saknas och allt motståndbekämpas med strukturellt våld. I yrkande 1 hemställs att ett tillkännagivandegörs till regeringen om vad som i motionen anförs om situationen i . Iyrkande 2 krävs att skall verka för att MR-kommissarie får en permanent representation i territoriet. I yrkande 3 begärsett mer aktivt svenskt agerande för att utöva påtryckningar på Indonesien.Sverige bör bl.a. agera i EU samt lyfta upp och lägga tyngd bakom frågan i FN.Med hänvisning till tidigare krav ställda i en motion av Socialdemokraterna iopposition samt andra enskilda motionärer hemställs bl.a. att iinternationella fora och i bilaterala kontakter öppet agerar för att deindonesiska trupperna dras bort från territoriet och att folket i fårutöva sin rätt till självbestämmande. bör även klart markera i FN:sgeneralförsamling att står fast vid rätt tillsjälvbestämmande samt öppet agera för timoranskt deltagande i FN-samtalen.Sverige bör informera sig om motståndsrörelsens förslag till fredsplan. Iyrkande 6 hemställer motionärerna om att utskottet med hänvisning tillutvecklingen av MR-situationen i , inklusive , klart skalluttala ett nej till s.k. u-krediter till . I yrkande 7 krävs attEuroparådets resolution 966, , följs. I resolutionen uppmanasalla länder som har ekonomiska band med att utöva påtryckningar påIndonesien att stoppa kränkningar av de mänskliga rättigheterna och alltillägnelse av naturresurser och tillgångar. bör i likhetmed FN se som den administrativa makten och kräva att Östtimorundantas från varje bilateralt avtal mellan och hävdas deti yrkande 8. bör vidare i multilaterala kontakter och i bilateralakontakter gentemot verka för ett genomförande av derekommendationer som FN:s särskilda rapportör lämnade inovember 1994, yrkande 9. I yrkande 10 krävs att suspenderar alltekonomiskt samarbete med den indonesiska regeringen så länge som denframhärdar med sin olagliga ockupation och med sitt förtryck.Utskottets övervägandenUtskottet har under en lång rad år behandlat den bristande respekten för demänskliga rättigheterna i , särskilt såvitt avser och dessrätt till självbestämmande (senast i betänkande 1994/95:UU24). haraldrig accepterat införlivande i och har alltid betonatatt befolkningen själv bör få besluta om sin framtid. Denna uppfattning harbiträtts av utskottet.Utskottet anser att situationen beträffande respekten för de mänskligarättigheterna i är djupt otillfredsställande. Rapporter från bl.a.Human Rights Watch och redovisar att allvarliga brott mot demänskliga rättigheterna även fortsättningsvis begås i . Enligt StateDepartments årsrapport fortsätter säkerhetsstyrkor att tortera ochmisshandla gripna personer, särskilt i och . Human RightsWatch anger i sin årsrapport beträffande MR-situationen i under1996 att en rad olika MR-kränkningar fortsätter att begås i , vilkabl.a. uppges ha förvärrats av utökad utbildning av östtimorianer till civilaoch paramilitära grupper.I motion U628 (mp, c, fp, v) krävs ett tillkännagivande om situationen iÖsttimor (yrkande 1), i yrkande 2 krävs att skall verka för att FN:sMR-kommissarie får en permanent representation i territoriet, i yrkande 3anhålls om aktivare svenskt agerande gentemot , yrkande 6 innehållerbl.a. krav på ett svenskt nej till u-krediter till , i yrkande 7krävs att följer resolution att alla länder medekonomiska band till skall utöva påtryckningar gentemot ,i yrkande 8 krävs att undantas från varje bilateralt avtal mellanSverige och , bör verka för att FN:s specielle rapportörsrekommendationer följs hävdas i yrkande 9 samt krävs slutligen i yrkande 10att suspenderar allt ekonomiskt samarbete med den indonesiskaregeringen så länge som den framhärdar med sin olagliga ockupation.Utskottet konstaterar att på olika vägar och i skilda sammanhangbidrar till att förhållandena i uppmärksammas. enadesEU:s ministerråd om en gemensam ståndpunkt i vilken det fastslogs att EU-länderna önskar bidra till att en helhetslösning uppnås av Östtimorfrågan.Tillsammans med EU-länderna agerar för att FN:s kommission för demänskliga rättigheterna uppmärksammar bristerna beträffande MR-läget iÖsttimor. Situation för de mänskliga rättigheterna i är sedan 1992föremål för behandling i FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna.Utskottet har i betänkande 1994/95:UU24 framhållit att det är viktigt att för de mänskliga rättigheterna fortsätter att verka för att derekommendationer som lämnas av FN:s olika organ för övervakning av demänskliga rättigheterna omsätts i praktiken och efterlevs. Utskottet vidhållerdenna uppfattning och tvingas konstatera att inte genomförtrekommenderade förbättringar. I det anförande som EU höll igeneralförsamlingen togs förhållandena i upp.Indonesien uppmanas att genom effektiva åtgärder se till att få till stånd enförbättring av MR-situationen i territoriet, särskilt genom att till fullogenomföra relevanta beslut fattade av FN:s kommission för de mänskligarättigheterna.Med vad ovan anförts anses motion U628 (mp, c, fp, v) yrkandena 1, 3 och 9besvarade.Vid möte träffades en överenskommelse mellan FN:s Centerför mänskliga rättigheter och om att en tjänsteman från centretskulle placeras vid UNDP:s kontor i . Denne skulle ha till uppgift attäven bevaka MR-frågor i . Tjänsten har ännu inte tillsatts.Utskottet stödjer planerna på att förstärka i med enMR-expert som även kan verka i . Innan detta arrangemang kunnatrealiseras synes det, enligt utskottets mening, vara för tidigt att agera fören mer permanent FN-närvaro i . Utskottet har också erfarit att FN:snye generalsekreterare har utsett en särskild emissarie för . Dennekommer att besöka området och ha direkta kontakter med parterna.Generalsekreteraren önskar bl.a. på detta sätt öka FN:s engagemang ochaktivera den dialog som förts mellan och Indonesienunder generalsekreterarens ledning. Utskottet ser positivt på detta initiativ.Därmed anses motion U628 (mp, c, fp, v) yrkande 2 besvarad.Enligt beslut av 1994 bestämdes att öppna för u-krediter ochtekniskt samarbete med . ger humanitär hjälp till Östtimorgenom stöd bl.a. till Internationella rödakorskommitténs humanitära verksamhetoch till en katolsk yrkesskola. Stöd ges även till ett oberoenderättshjälpsinstitut.Utskottet anser att biståndssamarbetet liksom det ekonomiska samarbetetbidrar till att understödja utvecklingen mot ett demokratiskt samhälle ochunderlättar en dialog med den indonesiska regeringen om situationenbeträffande de mänskliga rättigheterna i landet. Det synes enligt utskottetsmening inte meningsfullt att ställa krav på att undantas frånbilaterala avtal mellan och Indonesien.Därmed anses motion U628 (mp, c, fp, v) yrkandena 6-8 och 10 besvarade.5 ()Sammanfattning av motionenFörhållandena i behandlas i motion U617 (mp). Den burmesiskefredspristagaren tillåts ej hålla offentliga möten.Nationella demokratiförbundet har av juntan förhindrats hålla partikongress.Motionärerna kräver i yrkande 1 att de politiska förhållandena i skalltas upp i internationella fora. Det finns behov att försöka påverka närdet gäller Daw Aung situation och förhållandena för andrafängslade NDL-medlemmar (yrkande 2). Med referens till uppgifter från deninternationella gruppen Child tas frågan om hur Burmabehandlar barn upp. Motionärerna anför att av landets sex miljoner barn, säljsvarje år 10 000 flickor till bordeller. En tredjedel av barnen i åldrarna 5-15år arbetar under outhärdliga förhållanden. Detta är ett hån mot de mänskligarättigheterna. I yrkande 3 krävs attregeringen på det internationella planet i FN och i andra internationellasammanhang tar upp bristerna vad avser de mänskliga rättigheter i Burma.Utskottets övervägandenUtskottet har tidigare behandlat den bristande respekten för de mänskligarättigheterna i (senast i betänkande 1994/95:UU24). Situationen har inteförbättrats, och utskottet tvingas konstatera att samstämmiga rapporter handen att det alltjämt förekommer svåra kränkningar av de mänskligarättigheterna i landet. Enligt State Departments årsrapport för synes deallvarliga kränkningarna av de mänskliga rättigheterna ha ökat under1996.Burma har styrts genom militärdiktatur. Den juntasom har makten, State and (), styr landet genom att utöva våld och förtryck. ledare släpptes husarrest1995 men har i praktiken Rangoonarrest. Regimen tillät under 1995möten med anhängare utanför hennes bostad. Dessa kom i tusentalför att höra Aung tala. har avspärrningar satts upp ochmänniskor förhindras att samlas vid hennes bostad. I State Departments rapportför uppges att trovärdiga uppgifter finns om att militären gör sigskyldig till svåra kränkningar av de mänskliga rättigheterna, särskilt iområden med etniska minoriteter. Enligt förekommer attpersoner från etniska minoriteter tvingas utföra arbetet utan ersättning.State Departments rapport beskriver att det förekommer att militären ärinblandad i försvinnanden och utomrättsliga avrättningar. Personer fängslasför att ha uttryckt sin politiska åsikt och misshandlas av säkerhetstjänsten.I rapporten anges vidare att hundratals politiska fångar lever under svåraförhållanden i landets fängelser. Det uppges att press- och åsiktsfriheten ärkraftigt inskränkt och att regeringen inte respekterar rätten att frittorganisera sig. Ett stort problem i utgör också, enligt StateDepartment, barnprostitutionen och de unga kvinnor som luras eller tvingas attprostituera sig i , där spridningen av hiv ökat efterfrågan på unga.Barnarbete är enligt rapporten vanligt förekommande.Burma har ratificerat FN:s barnkonvention.Utskottet noterar med stor oro uppgifterna om att svåra kränkningar av demänskliga rättigheterna fortsätter att begås i Burma.I motion U617 (mp) krävs ett tillkännagivande om att regeringen iinternationella fora bör föra fram problemen med det politiska läget i (yrkande 1), i yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om Aung s.k.frihet och situationen för andra fängslade personer samt begärs i yrkande 3ett tillkännagivande om bristen på respekt för de mänskliga rättigheterna iBurma.Utskottet anförde, senast i betänkande 1994/95:UU24, att utskottetvälkomnade den aktiva roll som spelar för att det internationellasamfundet skall uppmärksamma situationen i . Det anfördes vidare att?utskottet utgår från att regeringen i lämpliga former fortsätter att sökapåverka att respektera mänskliga rättigheter och inleda endemokratisering av landet?.Utskottet noterar att varit huvudförslagsställare till deresolutioner som antagits av generalförsamlingen beträffande MR-situationen i . FN har en särskild rapportör för de mänskligarättigheterna i . Dennes årliga besök i landet har varit den enda MR-insats som FN kan företa inne i . Det kan noteras som oroväckande att denspecielle rapportören ej fick tillträde till under 1996.Utskottet noterar även att deltagit aktivt i EU:s diskussioner omåtgärder för att påverka militärregimen. Vid i slutetav enades ministrarna om en gemensam ståndpunkt riktad motregimen i . I denna bekräftades ett tidigare fattat beslut omvapenembargo, utvisning av militärpersonal och avbrytande av bistånd medundantag för humanitärt bistånd. Nya åtgärder infördes som innebär visumförbudför medlemmar i och militär- och säkerhetsstyrkor samt stopp förbilaterala besök på hög nivå i . Åtgärderna skall gälla ochkan därefter förlängas.Utskottet noterar vidare med tillfredsställelse att EU i sitt gemensammaanförande i riktade skarp kritik mot Burmaför förekomsten av tortyr, summariska avrättningar, tvångsarbete, misshandelav kvinnor, politiska arresteringar, restriktioner i yttrandefriheten m.m.Kritik framfördes även rörande den burmesiska regeringens behandling av AungSan Suu Kyi samt uppmanades regeringen att samarbeta med FN:s särskilderapportör för . Utskottet noterar även som positivt att utrikesministerni regeringens utrikespolitiska deklaration anförde attregeringen fortsätter sitt internationella agerande bl.a. mot exploatering avbarn och till skydd av försvarare av rättsstaten principer, ?som Aung som söker upprätthålla tanke- och yttrandefriheten?.Utskottet konstaterar att fortsätter att verka pådrivande iinternationella fora, bl.a. inom FN, för att främja demokrati och respekt förde mänskliga rättigheterna i . Utskottet förutsätter även att Sverigeförsöker främja att lever upp till sina åtaganden enligt FN:sbarnkonvention. Härvid noteras som positivt att två diplomatiskarepresentanter för deltog i om kommersiell sexuellexploatering av barn, vilken hölls i augusti 1996.Med vad ovan anförts anses motion U617 (mp) yrkandena 1-3 besvarade.6 KashmirSammanfattning av motionenI den enskilda motionen U635 (c, m, fp, v, mp, kd) redogörs för bakgrundentill konflikten i Kashmir. Motionärerna uppmanar regeringen att agera itvisten genom att i bilaterala kontakter med och uppmanaparterna till samtal och i lämpliga forum fortsätta att kräva respekt förmänskliga rättigheter i området. bör även, kräver motionärerna, ageraför att förmå FN:s generalsekreterare att ta initiativ till en permanentlösning på konflikten och för att tillse att befolkningen får utöva sin rätttill självbestämmande enligt vad som stipuleras i FN:s resolutioner.Utskottets övervägandeKashmirfrågan har sitt ursprung i det brittiska delning 1947 mellannuvarande och . Den muslimske fursten av och Kashmirundvek först att ta ställning för Kashmirs anslutning till någondera avstaterna och . Efter det att en muslimsk revolt utbrutit anslöthan Kashmir till i utbyte mot militär hjälp. När den indiska arménhejdades togs tvisten på indisk begäran upp i säkerhetsrådet 1948. Detta årantog en resolution av innebörd att befolkningen genomfolkomröstning bör få avgöra sin framtida nationstillhörighet. Dennauppfattning har delat. bidrar till den FN-övervakning somförekommer i området i form av en militär observatörsgrupp().Misstron i Kashmir mot den indiska centralregeringen ökade kraftigt motslutet av , och 1990 inledde militanta grupper ett uppror efter ettval som genomförts av till Kashmirs och Jammus underhus. Detta leddetill kraftiga sammanstötningar med den indiska säkerhetsstyrkan i området.I september 1996 hölls val till nationalförsamlingen i Kashmir och Jammu.Valet ägde rum under massiv indisk militär närvaro, och det förekom rapporterom övergrepp mot de mänskliga rättigheterna. Den nya regeringen leds av detmuslimska partiet National Conference. I State Departments rapport anges attantalet dödade i oroligheter i Kashmir var drygt 2 500 personer,vilket är ungefär samma antal som året innan. Andelen civila dödsfall hadedock ökat, vilket enligt State Department berodde på ett ökande antalterroristaktioner vilka begicks i syfte att förhindra valet. Ett nytt mönsterframträdde, enligt rapporten, med regeringstrogna militanta f.d.separatistgrupper (s.k. countermilitants) som gått över till regeringssidanmen behållit sina vapen och sin militära struktur. State Department uppger attdessa grupper, som agerar utanför lagen och utövar våld mot separatisterna,tolereras och finansieras av regeringen, vilken därför kan hållas ansvarig förderas verksamhet. State Department anger att grova övergrepp mot de mänskligarättigheterna begås av såväl säkerhetsstyrkorna och countermilitants som av deseparatistiska militanta grupperna.I motion U635 (c, m, fp, v, mp, kd) begärs att skall agera genom atti bilaterala kontakter med och uppmana parterna till samtaloch i lämpliga forum avkräva respekt för de mänskliga rättigheterna i området.Utskottet noterar att EU-länderna gjorde ett gemensamt uttalande i FN:sgeneralförsamling , i vilket parterna uppmanades återuppta denbilaterala dialogen för att genom överläggningar kunna lösa konflikten ochuppnå fred i Kashmir. tog EU åter upp situationen i Kashmir i sittMR-anförande i generalförsamlingen. I talet betonades bl.a. att EU varövertygat om att endast genom en konstruktiv och allomfattande dialog skulleen lösning kunna nås som garanterade en varaktig respekt för de mänskligarättigheterna. Som svar på riksdagsfråga 1995/96:592 Folkomröstning i Kashmiruppgav utrikesministern i ett skriftligt svar attfrån svensk sida uppmuntrar vi parterna att föra en kontinuerlig dialog, föratt med alla fredliga medel komma fram till ett samförstånd om hur konfliktenskall kunna lösas. Om detta skall ske genom en folkomröstning eller med andramedel beror på vad parterna gemensamt beslutar sig för.Utskottet ansluter sig till regeringens uppfattning och förutsätter attSverige fortsätter att, i lämpliga sammanhang, söka påverka parterna att föraen dialog för att med fredliga medel lösa konflikten. Utskottet utgår ävenfrån att regeringen bilateralt och i internationella fora söker verka för attde mänskliga rättigheterna respekteras i Kashmir.Med vad som ovan anförts anses motion U635 (c, m, fp, v, mp, kd) besvarad.7 Kurdernas och andra minoriteters problem i , m.fl. stater.Sammanfattning av motionernaNedan redogörs för ett antal motioner som behandlar kurder ochassyrier/syrianers problem dels i , , och , dels pågrund av dessa staters agerande i andra länder. Även yrkanden som avser denallmänna MR-situationen i behandlas i detta avsnitt. Den allmänna MR-situationen i vilken inte är kopplad till kurdernas ellerassyrier/syrianers situation i landet behandlas i ett separat avsnitt.TurkietI motionerna U604 (mp), U622 (fp), U634 (s), U637 (fp) och U639 (v, m, c, fp,mp, kd) påtalas allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheternagentemot bl.a. kurder och assyrier/syrianer samt ställs krav på svensktagerande i olika forum för att få till stånd en förbättring.I motion U604 (mp) hävdar motionärerna att trots att landet skrivitunder konventioner om de mänskliga rättigheterna respektive mottortyr inte respekterar grundläggande mänskliga rättigheter. Omkring 2 400byar har förstörts och 2-3 miljoner kurder tvångsförflyttats. Kurderna harvare sig rätt till ett eget område, eget språk eller till sin egen kultur.Politiska fångar utsätts för tortyr och förnedrande behandling i fängelserna.Sverige har en skyldighet att kraftigt markera att vi inte accepterar vad somsker i , yrkande 1. De mer försiktiga formuleringarnas tid är förbi.Regeringen uppmanas (yrkande 3) likaså att föra upp frågan om Turkietoch de mänskliga rättigheterna i FN.I motion U634 (s) föreslås en rad åtgärder för att främja en demokratiskutveckling med respekt för de mänskliga rättigheterna i . Ett stadigtinternationellt tryck bör upprätthållas för att förmå att lösa sinaproblem inom ramen för de internationella åtaganden som landet gjortbeträffande de mänskliga rättigheterna. och andra länder måste krävaatt bl.a. följer de rekommendationer som FN:s och Europarådetskommittéer för förhindrande av tortyr avgivit till . bör vidarebegära att ratificerar flyktingkonvention i sin helhet. bör verka för att rådet i sina överläggningar medTurkiet ihärdigt tar upp MR-frågor samt ställer krav på att isina årliga rapporter om ägnar dessa frågor stor uppmärksamhet.I den enskilda motionen U637 (fp) behandlas kurdernas situation. Deuppskattningsvis 25-30 miljoner kurderna finns i , , ochSyrien. Det sammanhängande landområde i ovan nämnda länder, vilket benämnsKurdistan, existerar dock inte som statsbildning.