bet · GK01UU13 · 1997-05-20 00:00:00 — Förutom att dettaskulle öka effektiviteten skulle den demokratiska kontrollen och insynenförstärkas genom att och på dessa områ-den fick samma befogenheter som de har inom den första pelaren.Folkpartiet vill i motsats till regeringen föra över en del polis- och tullfrågfrån den tredje till den första pelaren för att uppnå ett fördjupat gränsöver-skridande polissamarbete mot den gränsöverskridande kriminaliteten(yrkande 2).I partimotion U515 (kd) från allmänna motionstiden framhåller Kristde-mokraterna att asyl-, viserings-, invandringspolitik och gränskontroller ärviktiga gränsöverskridande politikområden. Partiet vill därför att det juridis-ka och inrikespolitiska samarbetet skall effektiveras, utvecklas och föras in igemenskapspelaren (yrkande 51). Detta skulle innebära att dessa områdenplaceras under politiska kontroll och domstolens juridis-ka prövning.I kommittémotion U15 (kd) med anledning av regeringens skrivelse fram-håller att partiet ger sitt stöd till förslag om att upprättaminimiregler för asylpolitiken samt att reglerna för bestraffning av gräns-överskridande brottslighet bör ses över och harmoniseras.Ett problem i den tredje pelaren är att det mest effektiva instrumentet -konventionerna - måste ratificeras av samtliga länder innan de kan träda ikraft och tillämpas. Det har fördröjt och blockerat samarbetet. Kristdemokra-terna anser det därför nödvändigt att införa en fördragsändring som innebäratt en konvention kan börja gälla i länder som ratificerat konventionen närdet skett i en majoritet av de anslutna länderna (yrkande 4 delvis).I partimotion U515 (kd) från allmänna motionstiden framhålls att för atteffektivera det rättsliga och inrikes samarbetet bör besluten i större omfatt-ning fattas med kvalificerad majoritet (yrkande 52).Kristdemokraterna framhåller i motionen att fri rörlighet för personer är avgodo och knyter människor och länder närmare varandra. Motionärernamenar att det är ett angeläget arbete att bryta ned hinder för öppenhet ochfrihet. är partiet angeläget om att alternativa metoder införs för athindra kriminell verksamhet redan vid gränsen. Eftersom de kompensatoris-ka åtgärderna inom EU för att motverka de negativa effekterna av den friarörligheten inte är färdigutvecklade vill att arbetet med attta fram och utveckla dessa förstärks (yrkande 57). ser dennedskärning av 750 heltidstjänster inom tullen som regeringen beslutat somett steg i fel riktning och menar att nedmonteringen av den svenska gräns-kontrollen måste upphöra och kapaciteten för kontroll och brottsbekämpningåterupprättas (yrkande 58). I yrkande 60 begär partiet ett tillkän-nagivande om att alla liberaliseringstendenser i narkotikafrågan på såvälnationell som europeisk nivå bestämt skall avvisas.Även i motion N14 (kd) yrkande 1 med anledning av regeringens skrivelse1996/97:83 och den inre marknaden tar motionärerna upp tullensresurser. De menar att nedskärningarna har inneburit att saknartillräckliga resurser för att utveckla nya former av kontroll.Motionären bakom motion U516 (s) från allmänna motionstiden förordaratt vetorätten finns kvar när det gäller samarbetet i rättsliga och inrikes frågor, dvs. att man även fortsättningsvis skall besluta med enhällighet och ejutsträcka tillämpning av beslut med kvalificerad majoritet inom detta samar-betsområde (yrkande 1 delvis).Motionären anför vidare att om regeringen även fortsättningsvis tillåterkontroll vid gränspassering (utan att misstanke om brott föreligger) kan dettainte anses vara en inskränkning i den fria rörligheten för personer inom EU.Motionären begär ett tillkännagivande om att regeringen börverka för att möjlighet ges att kontrollera personer vid gränsen (yrkande 9).SchengensamarbetetI partimotion Ju903 (c) från allmänna motionstiden framhåller Centerpartietatt tillkomsten av Europolkonventionen och upprättandet av dess narkotika-enhet EDU är en positiv utveckling. Partiet framhåller vidare att Schengen-samarbetet innebär ett intensifierat samarbete för att motverka gränsöverskri-dande brottslighet. gör bedömningen att Schengensamarbetetskapar förutsättning för att uppfylla två viktiga målsättningar, dels vidgademöjligheter till fri rörlighet för medborgarna, dels ökat samarbete för attförhindra gränsöverskridande brottslighet.Vidare vill att den nordiska passfriheten skall bibehållas ochdet är därför angeläget att samtliga nordiska länder får möjlighet att delta iSchengensamarbetet. Motionärerna begär ett tillkännagivande omvad som anförts i motionen om (yrkande 37).I partimotion U515 (kd) från allmänna motionstiden framhåller Kristde-mokraterna att ett framtida svenskt medlemskap i måsteförberedas med stor noggrannhet (yrkande 56).Även i kommittémotion U504 (mp) från allmänna motionstiden riktasuppmärksamheten på . Motionärerna anför att det sam-lade regelverket när det gäller samarbetet inte har kommit tillhanda och motionärerna begär att bör få ta del av alla de dokumentsom ligger till grund för (yrkande 1). Vidare framhållermotionärerna att är för fri rörlighet även för personer, den skallinte endast gälla för varor, kapital och arbetskraft. vill motionärerna anföra att den fria rörligheten har ett högt pris i form av inskränkningarnär det gäller medborgare från tredje land, ökad övervakning av asylsökande,att reglerna hamnar utanför demokratisk kontroll och att risken för ett ökatnarkotikainflöde är överhängande. Därför vill motionärerna att regeringenskall avbryta anpassningen till (yrkande 2) och att Sve-rige bör dra tillbaka sin ansökan om medlemskap i detta samarbete (yrkande3).I motion U501 (c) från allmänna motionstiden anförs att parallellt medSveriges närmande till pågår regeringskonferensen omunionens framtid där man även diskuterar möjligheten att den fria rörlighetenför personer genomförs mellan alla de femton medlemsländerna och intebara de länder som ingår i . Motionären vill därför attförhandlingarna om en svensk anslutning till skjuts uppfram till dess den pågående regeringskonferensen har avslutats.Utskottets övervägandenAtt förverkliga en inre marknad med fri rörlighet för varor, tjänster, kapitaloch personer har länge varit ett huvudmål för EG och sedermera EU. Måletär uttryckt i artikel 7a i . Den inre marknaden och därmed frirörlighet har genomförts i de tre förstnämnda fallen men ännu återstår attförverkliga den fria rörligheten för personer. För att denna skall komma tillstånd har medlemsländerna gemensamt beslutat att s.k. kompensatoriskaåtgärder skall genomföras vid de inre gränserna (dvs. gränserna mellan EU-länder) för att ersätta bortfallet av den traditionella gränskontrollen och i dställe introducera delvis nya kontrollmetoder. En central utgångspunkt iarbetet för att förverkliga den fria rörligheten för personer är att den inteskall föra med sig negativa effekter såsom ökad terrorism, illegal invandring,narkotikasmuggling och annan gränsöverskridande brottslighet. Som ocksåframgår i regeringens skrivelse syftar det inrikes och rättsliga samarbetetinom unionen till att få till stånd de kompensatoriska åtgärderna.Kompensatoriska åtgärder faller i huvudsak utanför EG-rätten och reglerasgenom särskilda konventioner eller andra former av mellanstatligt samarbeteinom det rättsliga och inrikes samarbetet. Exempel på kompensatoriska åt-gärder är att gemensamt stärka gränskontrollerna mot tredje land (den yttregränsen) och samarbete mellan polisstyrkor i olika länder för att bekämpaden gränsöverskridande brottsligheten.En grupp medlemsländer inom EU har beslutat sig för att sinsemellan gåfram snabbare i genomförandet av personers fria rörlighet. Dessa länder haretablerat ett samarbete inom ramen för som utgör en förlö-pare till förverkligandet av den fria rörligheten mellan unionens alla med-lemsländer.Inom unionen har en diskussion ägt rum om huruvida samarbetet i rättsligaoch inrikes frågor skall ske inom ramen för gemenskapssamarbetet i unio-nens första pelare eller inom det inrikes och rättsliga samarbetet i unionenstredje pelare. Det som karakteriserar den tredje pelaren är att samarbetet ärmellanstatligt med delad initiativrätt mellan kommissionen och medlemslän-derna samt att samarbetet bygger på konventioner som huvudsakligt instru-ment. I den första pelaren däremot har gemenskapsinstitutionerna en viktigroll att spela; domstolen kan avgöra tvister, kommissionen har initiativrättenoch är delaktigt i beslutsprocessen. De huvudsakligainstrumenten är direktiv och förordningar. En annan skillnad mellan denförsta och den tredje pelaren rör beslutsreglerna. I den tredje pelaren fattasbeslut i huvudsak med enhällighet medan beslut i den första pelaren i storutsträckning fattas med kvalificerad majoritet.I motionerna U14 (fp) yrkande 2 och U515 (kd) yrkande 51 hävdas att de-lar av det inrikes och rättsliga samarbetet kan föras över till den första pelaren och därmed effektiveras. I motion U15 (kd) yrkande 4 (delvis) yrkas atten fördragsändring införs som medger att en konvention inom det rättsligaoch inrikes samarbetet kan träda i kraft när den ratificerats i en majoritet avländerna. I motion U515 (kd) yrkande 52 framhålls att fler beslut i den tredjepelaren bör fattas med kvalificerad majoritet medan motionären bakom mo-tion U516 (s) yrkande 1 (delvis) menar att det ej är lämpligt att utsträckaanvändningen av kvalificerad majoritet inom detta samarbetsområde.Utrikesutskottet vill inledningsvis framhålla att samarbetet inom den tredjepelaren omfattar ett antal olika frågor vilka är fastställda i Unionsfördragetsavdelning VI artiklarna K.1 - K.9. I grova drag kan samarbetet indelas i enförsta migrationspolitisk del som rör asyl- och invandringsfrågor inklusiveviseringsfrågor samt regler för passage av den yttre gränsen. En andra delbestår av civil- och straffrättsligt samarbete samt tull- och polissamarbete. Idenna andra del av samarbetet ligger tonvikten mer på att uppnå effektivitet ibekämpningen av den gränsöverskridande brottsligheten.Med anledning av motionerna ovan anför justitieutskottet i sitt yttrande1996/97:JuU4y följande:Utskottet behandlade likartade motionsyrkanden i yttrandet 1995/96:JuU3y.Utskottet anförde den gången, att det var en utbredd uppfattning att samarbe-tet inom EU på det rättsliga och inrikes området inte fungerat tillräckligt braUtskottet ansåg dock att samarbetet på detta område, såvitt det berörde ut-skottets beredningsområde, alltjämt borde vara i huvudsak mellanstatligt.Samarbetet berörde rättsstatliga kärnområden, där det var viktigt att behållaett nationellt självbestämmande. Särskilt när det gällde den straffrättsligadelen av narkotikapolitiken var det svårt att tänka sig att överlåta beslutanderätten till EU. Från svensk sida borde emellertid inriktningen vara att detmellanstatliga samarbetet skulle effektiviseras. Enligt utskottets uppfattningborde med kraft driva dessa frågor under regeringskonferensen.Justitieutskottet anför vidare:Utskottet vidhåller den principiella inställning beträffande det rättsliga ochinrikes samarbetets mellanstatliga karaktär som utskottet gav uttryck för i detnämnda yttrandet. Utskottet vill dock på nytt understryka det angelägna i attsamarbetet inom tredje pelaren görs mera effektivt och resultatorienterat.Med det anförda föreslår utskottet att motionerna U515 (yrkandena 51 och52), U14 (yrkande 2) och U15 (yrkande 4) avstyrks.Socialförsäkringsutskottet anför i sitt yttrande 1995/96:SfU5y följande:I sitt yttrande (1995/96:SfU5y) till utrikesutskottet med anledning av förraårets skrivelse beträffande verksamheten inom EU framhöllsocialförsäkringsutskottet bl.a. följande. För att uppnå målet fri rörlighet föpersoner är det av betydelse att samarbetet mellan medlemsländerna effekti-viseras och att såväl den demokratiska som den rättsliga kontrollen får störregenomslagskraft och att institutionernas roll tydliggörs. Utskottet deladedärför regeringens uppfattning att lämpliga delar av asyl- och invandrings-frågorna borde kunna föras över till gemenskapspolitiken.Utskottet konstaterar att det nuvarande nederländska ordförandeskapet lagtfram ett tillägg till det nämnda fördragsutkast som lades fram av det irländs-ka ordförandeskapet. Det nederländska förslaget är indelat i tre delar: A, Boch C. Del B innehåller bestämmelser om fri rörlighet för personer, asyl ochinvandring och skall enligt förslaget föras in i EG-fördraget, dvs. från tredjepelaren till första pelaren. Enligt förslaget skall rådet, av tår efter det fördraget har trätt i kraft, enhälligt fatta beslut på förslag fråkommissionen eller någon medlemsstat och efter att ha hört Europaparla-mentet. Därefter skall i princip majoritetsbeslut kunna fattas.I samband med information till från regeringen om uppgav utrikesministern att ärberett att flytta över asyl- och invandringsfrågorna till första pelaren. Dettabör ske för att få större kraft att genomföra beslut och att skapa större öppenhet kring frågorna. anser att beslut i dessa frågor till en början skalfattas med enhällighet. Först bör majoritetsröstning bli aktu-ell.Utskottet kan konstatera att det inom ramen för regeringskonferensen pågårett arbete med syfte att flytta över frågor rörande bl.a. asyl- och invandringspolitik från tredje pelaren till första pelaren. Som framgått intar därvid densvenska regeringen en positiv hållning. Utskottet delar såväl denna uppfatt-ning som uppfattningen att majoritetsbeslut bör komma i fråga först i ettsenare skede.Utskottet anser att syftet med motionerna U515 yrkandena 51 och 52 ochU15 yrkande 4 i huvudsak får anses tillgodosett med det anförda.Utrikesutskottet kan konstatera att när det gäller migrationspolitiska frågorintar socialförsäkringsutskottet en positiv hållning till att dessa frågor flytöver till den första pelaren med förbehållet att majoritetsbeslut bör komma ifråga först i ett senare skede. När det gäller samarbetet i civil- ochstraffrättsliga frågor samt tull- och polissamarbete förordas av justitieutskottet att dessa frågor kvarstår inom ramen för det mellanstatliga samarbetet itredje pelaren som samarbetet görs mer effektivt och resultatorien-terat.Utrikesutskottet har ingen annan mening än justitie- och socialförsäk-ringsutskotten i dessa frågor.Utskottet noterar vidare att det nederländska ordförandeskapet har presente-rat konkreta förslag i regeringskonferensen om hur det rättsliga och inrikessamarbetet bör utvecklas. Dessa diskuteras i den pågående regeringskonfe-rensen och regeringens ställningstaganden är föremål för löpande samrådmed i EU-nämnden.Utskottet avstyrker därmed motionerna U14 (fp) yrkande 2, U515 (kd) yr-kande 51 och 52, U15 (kd) yrkande 4 (delvis) samt U516 (s) yrkande 1(delvis).Som tidigare framgått är en viktig del i det inrikes och rättsliga samarbetet abygga upp nya kontrollmetoder för att ersätta bortfallet av den traditionellagränskontrollen mellan medlemsländerna. Motionärerna bakom motionU515 (kd) yrkande 57 vill att arbetet med att ta fram och utveckla de kom-pensatoriska åtgärderna förstärks. Motionären bakom motion U516 (s) yr-kande 9 vill att regeringen verkar för att möjlighet ges att kontrollera perso-ner vid den inre gränsen även fortsättningsvis.De kompensatoriska åtgärderna består dels av nationella bestämmelser ochregelverk, dels av ett antal konventioner som utarbetas eller är under utarbe-tande mellan medlemsländerna. Dessa är om asyl- ochinvandringsfrågor, Europolkonventionen om samarbete mellan polismyndig-heter i olika länder, en konvention om samarbete mellan tullmyndigheter iolika länder, konventionen om kontroll av den yttre gränsen samt konventio-nen om utbyte av information om brottslingar och brottslig verksamhet, dens.k. EIS-konventionen.I juli 1996 undertecknade medlemsstaterna vidare ett protokoll, enligt vil-ket varje medlemsstat som så önskar kan låta sina domstolar inhämta för-handsbesked från om konventionens tolkning. harregeringen lagt fram departementspromemorian Europol (Ds 1997:20). Ipromemorian föreslås att skall ratificera Europolkonventionen ochtilläggsprotokollet om behörighet för att lämna förhandsbe-sked om konventionens tolkning. I promemorian föreslås vidare vissa lag-ändringar i syfte att uppfylla bl.a. Europolkonventionens krav på överförandeav personuppgifter till Europol. Promemorian har remitterats, och regering-ens avsikt är att lägga fram en proposition som gör det möjligt för riksdagenatt ratificera konventionen och anta erforderliga lagändringar före slutet av1997.Det är utrikesutskottets bedömning att allteftersom dessa konventioner un-dertecknas, ratificeras och genomförs kommer nya kontrollmetoder succes-sivt att införas som lägger grunden för genomförande av den fria rörlighetenför personer.För svenskt vidkommande noterar justitieutskottet i sitt yttrande1996/97:JuU4y att när det gäller bevakningen av den inre gränsen, finnsnumera en särskild lag, lagen (1996:701) om befogenheter vidSveriges gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen (prop.1995/96:166, bet. 1995/96:SkU23, rskr. Lagen, som trädde i kraft den1 , reglerar befogenheter vid den inre gränsen. Lagen ärtillämplig endast på vissa särskilt uppräknade varor. Hit hör bl.a. narkotika,krigsmateriel, vapen och ammunition, injektionssprutor och kanyler, dop-ningsmedel och s.k. gatustridsvapen såsom stiletter och spikklubbor (3 §).Anmälningsskyldighet föreligger för den som utan vederbörligt tillståndinför eller utför någon av de i lagen uppräknade varorna över gränstill ett annat EU-land (4 §). För kontroll av att anmälningsskyldigheten full-görs får tulltjänstemän anmana resande att stanna (5 §). I samma syfte fårtulltjänstemän kontrollera bl.a. transportmedel och containrar samt resandesbagage (7 §). Under de i lagen (1960:418) om straff för varusmuggling(varusmugglingslagen) angivna förutsättningarna kan även kroppsvisitationeller kroppsbesiktning komma i fråga (7 §). Lagen ger således tullpersonalmöjlighet att utföra kontroller beträffande de i lagen uppräknade varuslagenäven i sådana fall där någon misstanke om brott inte föreligger. Sådana kon-troller får dock inte utföras så att urvalet av vad eller vem som kontrollerassker slumpmässigt (2 §). Lagen innehåller vidare bestämmelser om förfaran-det vid kontroll samt om straff vid överträdelse av lagen, såvida inte gärning-en är belagd med straff i varusmugglingslagen eller brottsbalken.Utskottet noterar vidare att varusmugglingslagen gäller vid såväl inre somyttre gräns.Justitieutskottet berör i sitt yttrande även förhållandet mellan kontroll vid dinre gränsen och EG-rättens princip om fri rörlighet för personer och fram-håller att- - - lagen om befogenheter vid gräns mot ett annatland inom Europeiska unionen ger tullpersonalen rätt att utföra kontroll avpersoner, som passerar inre gräns, även i sådana fall, där någonbrottsmisstanke inte föreligger. Kontrollen får visserligen inte vara slump-mässig men kan vara grundad på tullpersonalens allmänna erfarenheter ochkunskaper om smuggling. Utskottet finner med hänsyn till det anförda attönskemålet i motion U516 (yrkande 9) är tillgodosett genom gällande regler,och utskottet föreslår att yrkandet avstyrks.I sitt yttrande 1996/97:SkU4y till utrikesutskottet anför skatteutskottet föl-jande:Den ökade rörligheten inom EU ställer nya krav i arbetet med att bekämpanarkotikabrottslighet och annan grov brottslighet på varuområdet. Utveck-lingen går mot ökad inriktning på underrättelse- och spaningsverksamhet isamarbete med andra länder. Ett exempel på detta är de databaser för infor-mationsutbyte som är under planering och uppbyggnad i . En svenskåtgärd utgör den införda möjligheten för tullen att ta delav transportföretagens uppgifter om ankommande och avgående transporter.Inom tullen har bekämpning av narkotikasmuggling och grov brottslighetgivits högsta prioritet. Också insatserna mot organiserad spritsmuggling harökat som en följd av utvecklingen på det området. Nya metoder för varukon-troll utvecklas genom studier av riskanalystillämpning i andra EU-länder,och tullen medverkar i EG:s utformning av riskanalyser.Av regeringens skrivelse 80 framgår att arbetet med att bekämpa den inter-nationella brottsligheten har prioriterats , bl.a. genom ett för-djupat polis- och tullsamarbete på flera områden. En av de viktigaste frågor-na har varit att bana väg för Europolkonventionen. Inom ramen för tull-samarbetet har ett antal gemensamma kontrollaktioner mot den illegala trafi-ken av narkotika genomförts. Vidare har beslut fattats om samarbete mellannationella tullmyndigheter och privata företag i syfte att få till stånd ett utte av information. En överenskommelse om samarbete mellan tull och polishar ingåtts för att effektivisera kampen mot narkotika.Utrikesutskottet noterar skatte- och justitieutskottens sammanfallande be-dömningar i frågan om kontroll vid den inre gränsen. anseratt syftet med motionerna tillgodosetts med vad dessa utskott redovisat. Meddet anförda avstyrker utskottet motionerna U515 (kd) yrkande 57 och U516(s) yrkande 9.I motionerna U515 (kd) yrkande 58 samt N14 (kd) yrkande 1 yrkas att ka-paciteten för kontroll och brottsbekämpning vid gränsen förstärks och attTullverket erhåller utökade resurser.Justitieutskottet anför i sitt yttrande att i samband med Sverigesanslutning till EU genomgick en omfattande omorganisation och reduceringav personalen. Den nya organisationen trädde i kraft den 1 juli 1995.Justitieutskottet framhåller vidare att i enlighet med vad pågrundval av skatteutskottets betänkanden /95:SkU23 och 1994/95:SkU33 uttalat (rskr. 1994/95:240), skall en utvärdering göras av effekternaavseende kontrollverksamheten och tullverksamheten i övrigt av organisa-tionsförändringen. Utskottet noterar att regeringen i detta syfte har tillkallaen särskild utredare med uppdrag att genomföra utvärderingen. Uppdragetskall vara slutfört (dir. 1997:34). finnerinte att det finns skäl att föregripa utvärderingsarbetet och avstyrker motionU515 (yrkandena 57 och 58).Skatteutskottet framhåller i sitt yttrande att medlemskapet i EU medfört enomfattande förändring av tullens organisation och verksamhet. Även omkontrollbefogenheterna har kunnat behållas när det gäller narkotika, vapen,m.m. har den ökade rörligheten för varor och personer medfört att förutsätt-ningarna för kontrollverksamheten ändrats. För att säkerställa en bibehållenambitionsnivå när det gäller kontrollen av olaglig införsel av narkotika m.m.och en god servicenivå till företag som är beroende av internationell handelgavs därför ett extra resurstillskott som motsvarar ca 250 personer vid beräk-nandet av tullens anslag, framhåller skatteutskottet. Av årsredo-visning för /96 framgår att resursinsatserna har bibehållitsnär det gäller bekämpningen av den ekonomiska brottsligheten på efterkon-troll- och tullkriminaltjänsten.Även skatteutskottet konstaterar att regeringen har tillkallat en sär-skild utredare med uppdrag att göra en utvärdering av dimensio-nering och organisation mot bakgrund av bl.a. EU-medlemskapet. Utvärde-ringen skall bl.a. belysa effekterna för kontrollverksamheten. Den skall varaavslutad (dir. 1997:34).Skatteutskottet avstyrker därmed de aktuella motionsyrkandena.Utrikesutskottet noterar justitie- och skatteutskottens bedömningar i fråganom resurser och avstyrker U515 (kd) yrkande 58 samt N14 (kd)yrkande 1.Motionärerna bakom motion U515 (kd) yrkande 60 menar att alla liberali-seringstendenser i narkotikafrågan på nationell och europeisk nivå skallavvisas.Justitieutskottet hänvisar i sitt yttrande till tidigare uttalanden i denna frå(1995/96:JuU3y) där det anfördes att borde stå fast vid sin restriktivanarkotikapolitik. Vidare såg utskottet det som självklart att tog av-stånd från och kraftfullt motarbetade de legaliseringstankar m.m. avseendenarkotika som finns i . Utskottet erinrade om att i sambandmed riksdagsbehandlingen av propositionen om medlemskap i uttryck för samma uppfattning.