bet · GL01SoU10 · 1997-12-02 00:00:00 — Vissa förutsättningar för ekonomiskt bistånd (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 17 börjar med ?När detgäller? och slutar med ?So648 (v)? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det råder en diskrepans mellan socialtjänstlagen ochföräldrabalken. Enligt upphör underhållsskyldigheten när barneti fråga fyller . Går barnet i skolan utsträcks underhållsskyldigheten docklängst till dess barnet fyller . tillämpar vissa kommuner ensamboendenorm vid bestämmande av socialbidrag för livsmedel, kläder,hygienartiklar och fritid för hemmaboende ungdomar mellan samt förhemmaboende vuxna barn som är . Detta är enligt utskottetoacceptabelt. En samboendenorm bör i sådana fall endast tillämpas för hyra ochandra fasta kostnader som telefon, TV-licens och liknande. Att vuxna barn ochföräldrar skall betraktas som enskilda individer vid bestämmande avsocialbidrag är också enligt utskottet betydelsefullt ur jämställdhetssynpunkt.När socialnämnderna i vissa kommuner förutsätter att t.ex. en mor skall delakostnader för livsmedel etc. med sitt i lagens mening vuxna barn, förutsättsindirekt att modern återigen måste planera sin middag och matlagningtillsammans med det vuxna barnet. Det är ju först då det blir möjligt med dekostnadsinbesparingar som t.ex. en lägre livsmedelsnorm för vuxna barn innebär.Mot denna bakgrund anser utskottet att det är av största vikt att samtligakommuner betraktar barn och föräldrar, för vilka underhållsskyldigheten harupphört, som enskilda individer i ekonomiskt hänseende vid bestämmande avsocialbidrag för livsmedel, kläder, hygienartiklar och fritid. Detta bör gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande vissa förutsättningar för ekonomiskt biståndatt med anledning av motion 1997/98:So648 och med avslag påmotionerna 1997/98:So633 och 1997/98:Ub708 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,7. Barnbidrag (mom. 5)() och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 16 börjar med?Barnfamiljernas ekonomiska? och på s. 17 slutar med ?Sf256 (v)? bort haföljande lydelse:Utskottet ser positivt på den föreslagna höjningen av barnbidraget men anseratt denna höjning även skall komma de barnfamiljer till del som är beroende avsocialbidrag för sin försörjning. Nuvarande regelsystem innebär att debarnfamiljer vilkas inkomster ligger under socialbidragsnormen inte kommer attfå del av ett höjt barnbidrag eftersom socialbidraget för dessa familjerminskar med motsvarande belopp. Risken är stor att den enskilde upplever ger med ena handen som man tar tillbaka med den andra. Eftersomsyftet med höjningen av barnbidraget är att förbättra barnfamiljernas ekonomimåste bristerna i nuvarande regelsystem rättas till så att förbättringen kommeralla barnfamiljer till del, även de sämst ställda. Detta bör medanledning av motionerna So805 yrkande 1 och Sf256 ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande barnbidragatt med anledning av motionerna 1997/98:So805 yrkande 1 och1997/98:Sf256 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,8. Pensionssparande (mom. 6)(), (), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 17 börjar med ?Engrundläggande? och slutar med ?So656 (kd) avstyrks därmed? bort ha följandelydelse:Det har förekommit att biståndssökande nekats socialbidrag med hänvisningtill att den biståndssökande har tillgångar i form av privatapensionsförsäkringar. Enligt utskottets mening är det oacceptabelt att nekanågon socialbidrag på den grunden att personen i fråga har medel bundna i fromav pensionssparande som han eller hon de facto inte kan komma över . Utskottet anser att åtgärder måste vidtas för att komma till rätta meddetta missförhållande. Vad utskottet anfört bör med anledning avmotion So656 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande pensionssparandeatt med anledning av motion 1997/98:So656 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,9. Vistelsekommunens ansvar (mom. 7)(), () och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 18 börjar med ?Utskottetanser? och på s. 19 slutar med ?avstyrks därmed? bort ha följande lydelse:Ett stort problem för många skärgårdskommuner är att de tvingas betalakostnader för bl.a. hemtjänst också för personer som inte är skrivna i kommunenutan bara vistas där . Utskottet delar inställningen i motionA455 yrkande 3 om att hemkommunen, i stället för skärgårdskommunen, skallbetala för den eventuella service som krävs för att göra äldre och handikappadepersoners vistelse i sina fritidshus möjlig. Socialtjänstlagen bör ändras ienlighet härmed. Detta bör ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande vistelsekommunens ansvaratt med anledning av motion 1997/98:A455 yrkande 3 och med avslag påmotion 1997/98:So664 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,10. Kommunala avgifter (mom. 8)(), (), () och ()anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 21 börjar med ?Utskottetgör? och på s. 22 slutar med ?motion avstyrks? bort ha följande lydelse:Enligt utskottet måste åtgärder vidtas för att hindra kommunerna från attanvända sig av taxor, inte minst progressiva taxor, som beräknas påbruttoinkomsterna för hushållet gemensamt och oberoende av vem som utnyttjartjänsten. I specialmotiveringen till kommunallagen anges att kravet på enobjektiv och rättvis likabehandling av kommunmedlemmarna inte ger utrymme förnågon inkomstfördelande verksamhet. Utskottet anser att den kollision som finnsmellan kommunallagen och socialtjänstlagen i denna fråga är oacceptabel.Utskottet instämmer i motion So407 (m) yrkande 1 om att regler bör införas sompreciserar vad som avses med skäliga avgifter enligt 35 § SoL.Förbehållsbeloppets storlek bör vidare lagfästas. Regeringen bör snaraståterkomma till med förslag till en sådan lagreglering.Utskottet instämmer också i att det är särskilt komplicerat att fastställakommunens självkostnad när det gäller omsorgsavgifter Komplikationerna hängerbl.a. samman med att det är svårt att separera tjänsterna på ett korrekt sättoch att kommunerna i sina beräkningar inte kan särskilja sam- och särkostnaderrespektive fasta och rörliga kostnader. Av detta följer att självkostnadernainom olika slag av service och omsorg endast utgör mycket grova uppskattningar.Socialtjänstlagen ger ingen ledning när det gäller att korrekt fastställasjälvkostnader. Mot denna bakgrund finner utskottet förslaget om en klarareutformning av självkostnadsprincipen vad avser sociala tjänster väl motiverat.Detta bör med anledning av yrkande 2 i motion So407 som sin mening geregeringen till känna.I motionen anförs också att den skattefinansierade äldreomsorgen trängt utannan verksamhet på området vilket gjort det möjligt att ta ut avgifter somegentligen borde rubriceras som skatter. Progressiva avgifter bör enligtmotionen inte tillåtas när de relateras till inkomster, eftersom sådanaavgifter strider mot den logik som torde eftersträvas i de statliga skatte- ochbidragssytemen. Regler härom bör införas i kommunallagen. Utskottet, som delardenna inställning, anser att regeringen bör återkomma till medförslag till sådana ändringar i lagstiftningen att inkomstrelateradeavgiftssystem inom området sociala tjänster inte skall vara tillåtna. Vidareanser utskottet att kommunerna bör åläggas att annonsera eller på annatsätt informera medborgarna om vilka självkostnader som tillämpas inom kommunensamt hur service- och omvårdnadstaxorna är konstruerade. Sådana upplysningarkommer att skapa incitament bland privata vårdgivare att söka finna nya,billigare och bättre lösningar inom detta tjänsteområde. Därigenom främjaskonkurrensen på service- och omvårdnadsområdet. Även detta bör geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande kommunala avgifteratt med anledning av motion 1997/98:So407 yrkandena 1-4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,11. Socionomers yrkesutövning (mom. 9)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 23 börjar med ?Frågan om?och slutar med ?So636 (s) avstyrks? bort ha följande lydelse:Utskottet delar inställningen i motion So636 om att statligt reglerasocionomers yrkesutövning genom att införa ett legitimationsförfarande fördenna yrkesgrupp. Legitimation bör enligt utskottet kunna sökas av socionomersom genomgått socionomutbildning och som har grundläggande erfarenhetav socialt arbete. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande socionomers yrkesutövningatt med anledning av motion 1997/98:So636 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,12. Åtgärder mot mobbning (mom. 12)(), () och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 26 börjar med ?Det är? ochslutar med ?UbU5)? bort ha följande lydelse:Det är angeläget att på alla områden motverka mobbning och annan kränkandebehandling. Även om många insatser görs eller förbereds anser utskottet att ennationell handlingsplan mot mobbning bör utarbetas och att personal i förskola,skola, fritidsverksamhet samt arbetsgivare, fackföreningar och andra berördaparter t.ex. inom företagshälsovård och försäkringskassa involveras i dettaarbete. Utskottet anser också att det behövs mer forskning om de orsaker somligger bakom mobbning. Detta bör med anledning av motion So228 geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande åtgärder mot mobbningatt med anledning av motion 1997/98:So228 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,13. Åtgärder mot spelberoende (mom. 13)() och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 27 börjar med ?Utskottetvidhåller? och slutar med ?Motionen avstyrks? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att ett långsiktigt stöd till forskning om spelberoende ärnödvändigt för att öka medvetenheten om de skadeverkningar som kan uppstå pågrund av spel. har anslagit medel för insatser mot spelberoende ochdärtill hörande problem. Ett forskningsprojekt för att kartlägga omfattningenav spelberoende pågår. Det är i detta sammanhang viktigt att också vårdbehovetkartläggs samt hur detta behov bäst kan tillgodoses. Vad utskottet nu anförtbör med anledning av motion Kr510 ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande åtgärder mot spelberoendeatt med anledning av motion 1997/98:Kr510 yrkande 14 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,14. Trygghet och normer (mom. 14)(), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 28 börjar med ?Motbakgrund? och slutar med ?Motionerna avstyrks? bort ha följande lydelse:Ett rättssamhälle vilar inte på lagar utan på normer och värderingar. Ettsamhälle kan inte fungera utan att den mänskliga samvaron försiggår inågorlunda säkra och förutsägbara former, dvs. att människor uppträder ärligt,håller löften, står för ingångna avtal, avstår från att bruka våld osv. Att slåvakt om tryggheten och normerna är avgörande för att hjälpa de människor som lever med små möjligheter i områden med stora problem. Utskottet villframhålla statens ansvar för att stötta familjerna i normgivningen genom attstå för en fast och tydlig hållning i kampen mot kriminalitet. Lag och ordningmåste prägla vardagen även i bostadsområden som har svåra sociala problem.Varje förälder skall vara förvissad om att hans eller hennes barn kan växa uppi en miljö där det offentliga gör sitt yttersta för att motverka våld ochkriminalitet. Detta är också avgörande för att i ett tidigt skede förhindra attunga människor hamnar i en destruktiv livsstil.För att forma en samhällsmiljö som gör det möjligt för människor att leva ochbo i harmoni med sin omgivning och den egna situationen behövs enligtutskottets mening ett antal åtgärder vidtas. Utöver de rent materiellavälfärdsfrågorna, såsom t.ex. arbete och förkortade sjukvårdsköer, är detnödvändigt att alla tar sitt ansvar när det gäller att påverka och utforma engod samhälls-miljö. Det torde inte behövas fler tvingande lagar utan dethandlar om att leva upp till de många goda föresatser som har uttalats ochbeslutats om. För att föräldrar, lärare, kolleger och enskilda individer skallkunna ta ett konstruktivt vuxenansvar behövs inspiration och information. Nyarön och utvärdering av tidigare forskning behöver göras för att nå fram tilldet s.k. goda samhället. Utskottet anser att en bred parlamentariskaktionsgrupp bör tillsättas för att stimulera företeelser som kan bidra tillett mer harmoniskt framtida samhälle.Vad utskottet anfört bör med anledning av motionerna Sk734 yrkande5 och So659 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande trygghet och normeratt med anledning av motionerna 1997/98:Sk734 yrkande 5 och1997/98:So659 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.Särskilda yttrandenSocialbidrag och barnbidragRoland (), () och () anför:Genom att barnbidraget avräknas mot socialbidragsnormen får de barnfamiljer somär beroende av socialbidrag inte någon del av ett förhöjt barnbidrag. Det bliri stället kommunerna som kan tillgodoräkna sig höjningen i form av sänktasocialbidragskostnader.Från och med den 1 januari 1998 införs en riksnorm för socialbidrag som skallfastställas av regeringen. Det innebär att det är regeringen som i framtidenhar att avgöra om en höjning av de allmänna barnbidragen skall leda till enmotsvarande höjning av riksnormen så att höjningen av t.ex. barnbidraget ävenkommer dem som är beroende av socialbidrag till del.Socialbidrag och barnbidragSten (), (), () och ()anför:Vi moderater har en annan lösning när det gäller socialbidragen och stödet tillbarnfamiljerna. Kommunerna bör själva få välja former för . Deskulle då som en sista utväg kunna stödja dem som verkligen behöver hjälp ochfinna olika lösningar för att ta speciell hänsyn till barnfamiljerna. Vi har isamband med budgetpropositionen avvisat regeringens förslag om bl.a. en höjningav barnbidraget och i stället föreslagit att ett grundavdrag på perbarn och år införs vid den kommunala beskattningen. Detta innebär att dendisponibla inkomsten blir per barn och månad, utan de marginaleffektersom blir resultatet av regeringens förslag. Det skall jämföras med de 750 krper barn och månad som regeringens förslag innebär.Höjningen av barnbidraget innebär i praktiken ingen reell ekonomisk fördelför landets barnfamiljer. Genom att regeringen höjer egenavgifternaoch fördubblar statsskatten som alla skall betala kommer barnbidragshöjningenhelt att ätas upp. För de familjer som dessutom får hela eller delar av sinförsörjning täckt via socialbidrag kommer den disponibla inkomsten t.o.m. attminska, eftersom barnbidraget räknas som inkomst vid beräkningen avsocialbidraget. Det blir i stället kommunerna som kan tillgodoräkna sighöjningen i form av sänkta socialbidragskostnader. Detta är ett exempel på hursvårt det är att i generella system särskilt stötta de sämst ställda isamhället. Marginaleffekterna gör sig gällande så snart man ändrar i dylikasystem. Sammanfattning........................................1Motionerna............................................1Utskottet.............................................3Allmänna utgångspunkter för 3Bakgrund och tidigare behandling 5Utskottets bedömning 8Ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen 8Bakgrund och tidigare behandling 9Utskottets bedömning 10Annat bistånd, m.m. 11Bakgrund och tidigare behandling 12Utskottets bedömning 13Vissa förutsättningar för ekonomiskt bistånd 13Bakgrund, m.m. 14Utskottets bedömning 16Vistelsekommunens ansvar enligt socialtjänstlagen 17Bakgrund 18Utskottets bedömning 18Kommunala avgifter 19Bakgrund och tidigare behandling 20Utskottets bedömning 21Övriga motioner 22Socionomers yrkesutövning 22Utskottets bedömning 23Frivilligcentraler i kommunerna, m.m. 23Utskottets bedömning 24Åtgärder mot mobbning 25Utskottets bedömning 26Åtgärder mot spelberoende 26Utskottets bedömning 27Trygghet och normer 27Utskottets bedömning 28Allmänna arvsfonden 28Utskottets bedömning 29Hemställan 29Reservationer........................................30Särskilda yttranden..................................40