bet · GL01FiU11 · 1997-10-30 00:00:00 — Skälet för detta är att en tidnings kostnader för att vända ennegativ upplagetrend inte nödvändigtvis hänger samman med storleken på dentotala upplagan. Ett annat skäl är att stödformen är tillfällig och attpengarna skall kunna utbetalas . Administrationen kringutbetalningarna bör därför begränsas.Stödet får uppgå till totalt högst och1998 och skall finansieras inom nuvarande anslag för presstödet.I propositionen redovisar regeringen närmare efter vilka principer och medvilka belopp fördelningen av det tillfälliga driftsstödet avses ske (volym 1,avsnitt 5.2 s. 108-109).MotionenI motion 1997/98:Kr302 av m.fl. (fp) yrkas avslag påregeringens förslag på tilläggsbudgeten om tillfälligt driftsstöd för åren 1997och 1998 (yrkande 4). liberalerna delar inte regeringensuppfattning att det hårdnande medieklimatet givit anledning till attnu tillfälligt öka presstödet. I ett annat yrkande i samma motion föreslås atten avveckling av presstödet inleds genom att anslaget E 1 minskas med 300miljoner (yrkande 3, vilket behandlas i utskottets betänkande1997/98:KU1).Utskottets bedömningUtskottet har inga invändningar mot förslaget att anvisa ytterligare medel tillanslaget D 3 . Utskottet tillstyrker alltså att beslutaratt på tilläggsbudget till statsbudgeten för öka det underutgiftsområde 1 anvisade ramanslaget D 3 med 2 miljoner kronor.Utskottet delar vidare regeringens bedömning att de sjunkande upplagorna inomdagspressen är ett hot mot en bibehållen mångfald och försvåraranpassningen till de nya förutsättningarna på medieområdet. Utskottettillstyrker därför att godkänner det som regeringen ibudgetpropositionen förordar om principerna för ett tillfälligt driftsstöd tilldagspressen (volym 1, avsnitt 5.2) och avstyrker motion Kr302 (fp) yrkande 4.Som regeringen föreslår bör det tillfälliga presstödet finansieras inomnuvarande anslag för presstödet.Stockholm den 23 oktober 1997På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (), CatarinaRönnung (s), (), Axel (), (), BarbroHietala (), (), (), MatsBerglind (s), (), (), (), PeterEriksson (mp), (), () och ().Avvikande meningBirgit (), (), (), (),() och () anser att det avsnitt underrubriken bedömning som börjar med ?Utskottet delar? och slutar med?Kr302 (fp) yrkande 4? bort ha följande lydelse:Utskottet har den principiella uppfattningen att en avveckling av presstödetbör inledas, bl.a. eftersom det som allt branschstöd har snedvridande effekteroch motverkar nödvändiga rationaliseringsåtgärder. Utskottet delar följaktligeninte regeringens uppfattning att presstödet nu tillfälligt bör öka. Utskottettillstyrker motion Kr302 (fp) yrkande 4 och avstyrker regeringens förslag tillprinciper för ett tillfälligt driftsstöd.Utrikesutskottets yttrande1997/98:UU2yTilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret 1997Till finansutskottetFinansutskottet har genom beslut berett övriga utskotttillfälle att avge yttrande över proposition 1997/98:1 Budgetpropositionen förår 1998 (volym 1) i vad avser tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret1997 jämte motioner i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde.Utrikesutskottet berörs, vad avser tilläggsbudget till statsbudgeten , av propositionens yrkande 14, enligt vilket regeringenföreslår att bemyndigar regeringen att för vissa länder fastställautgiftsramen till fem gånger landramen för /96 omräknat på 12-månadersbasis (propositionens avsnitt 5.6).Inga motioner har väckts med anledning av propositionens förslag i denna del.PropositionenI sitt förslag till tilläggsbudget för anför regeringen vadavser utgiftsområde 7 Internationellt bistånd följande.För att understryka långsiktigheten i utvecklingssamarbete kanregeringen med stöd av ett generellt bemyndigande från bemyndigaStyrelsen för internationellt utvecklingssamarbete (Sida) att göra utfästelserom fleråriga insatser i programländer för vilka landstrategier ellermotsvarande fastställts. I syfte att minska reservationerna i det bilateralabiståndet, har för landramarna för vissa programländer sänkts.Detta påverkar utfästelseutrymmet och har i vissa fall lett till att summan avgjorda åtaganden kommit att överstiga utfästelseramen om fem gånger gällandelandram.Regeringen föreslår därför ett bemyndigande att för vissa länder fastställautfästelseramen till fem gånger landramen för /96 omräknad på12-månadersbasis (prop. 1997/98:1, volym 1, yrkande 14).Utskottets övervägandenEnligt utskottets uppfattning bör det oavsiktligt uppkomna problem som påpekasi propositionen åtgärdas. Regeringen bör därför bemyndigas att under budgetåret1997 för de programländer som för tillfälligt fått sänktalandramar fastställa en utfästelseram upp till fem gånger landramen /96 omräknad på 12-månadersbasis.Stockholm den 23 oktober 1997På utrikesutskottets vägnarViola FurubjelkeI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), HelenaNilsson (c), (), (), (),(s), (), (), (),(), () och ().Försvarsutskottets yttrande1997/98:FöU2yTilläggsbudget för 1997Till finansutskottetRegeringenRegeringen föreslår i proposition 1997/98:1 att ramanslaget B 3 Funktionenbefolkningsskydd och räddningstjänst inom utgiftsområde 6 Totalförsvar ökas med50 för . För att finansiera ökningen inomutgiftsområdets ram föreslår regeringen att ramanslaget A 1 Försvarsmaktenminskas med motsvarande belopp.Under förra budgetåret kom det under fjärde huvudtiteln uppfördaförslagsanslaget D 2 Skyddsrum m.m. - som totalt uppgick till drygt 681miljoner kronor - att underförbrukas med ca . Skälethärtill var att skyddsrumsbyggandet i kommunerna inte påbörjats i denutsträckning som planerats, varför betalningsutfallet kommer att ske underinnevarande och kommande budgetår.Eftersom anslaget D 2 Skyddsrum m.m. var uppfört som ett förslagsanslag harunderförbrukningen inte kunnat föras över till innevarande års ramanslag B 3Befolkningsskydd och räddningstjänst. Därför bör, enligt regeringens mening,årets ramanslag B 3 Befolkningsskydd och räddningstjänst ökas med 50 miljonerkronor. För föreslår regeringen att ytterligare 30 miljonerkronor tillförs samma anslag och för ytterligare 40 miljonerkronor för ändamålet.MotionenI partimotion FiU220, yrkande 21, anser att byggandet avskyddsrum bör minska. Någon anledning att anslå ytterligare medel finns inte.Även torde skyddsrumsbyggandet i kommunerna, liksom tidigare, inte hapåbörjats i den utsträckning som planerats. Detta bekräftas av att prognosenför visar på ett anslagssparande om ca förskyddsrumsbyggandet. Årets anslag behöver därför enligt heltenkelt inte ökas.UtskottetUtskottet har under de tre senaste riksmötena uttalat sig om behovet avändrade principer för skyddsrumsbyggandet och hur detta skall finansieras.Ett tydligare hänsynstagande till det lokala behovet av skyddsrum - eller andraformer av skyddade utrymmen - har varit utskottets strävan för att utformningenav det fysiska skyddet inom befolkningsskyddet skall kunna göras effektivareoch billigare i fred. Utskottet har genomgående strävat efter att kunnasänka utgifterna för skyddsrumsbyggandet för att inom planeringsramen förcivilt försvar kunna föra över medel till andra mer angelägna ändamål. Dettaframstår som rimliga åtgärder med hänsyn till den säkerhetspolitiskasituationen som motiverat sänkta utgifter för totalförsvaret.Genom ett tillkännagivande i försvarsbeslutets första etapp (1995/96:FöU1) efterfrågade sålunda - bl.a. efter förslag avRiksdagens revisorer - en översyn av de riktlinjer som ligger till grund förskyddsrumsbyggandet, liksom av principerna för finansieringen.I samband med försvarsbeslut redovisade regeringen i proposition1996/97:4 Totalförsvar i förnyelse - etapp 2 ett stort antal åtgärder somvidtagits i olika avseenden för att koncentrera skyddsrumsbyggandet till demest utsatta områdena, begränsa behovet i övrigt samt för att förbilligautgifterna. Regeringen framhöll emellertid att den inte kommit till någonlösning med de olägenheter som påtalats av revisorer vad avserbemyndigandesystemet. Regeringen ansåg också att nuvarande finansieringssystemborde ersättas med ett annat. Investeringslån i hadeövervägts men visat sig inte vara en framkomlig väg. Regeringen anmälde att denavsåg att vidare studera möjligheterna att utveckla ett finansieringssystem sommedför att statens kostnader för skyddsrumsbyggande blir jämnare fördelade övertiden och mindre känsliga för förändringar i byggkonjunkturen än vad som ärfallet med nuvarande system.Vid behandlingen av innevarande års budget (1996/97:FöU1 s. 177) förramanslaget B 3 Befolkningsskydd och räddningstjänst erfor utskottet attresurserna för skyddsrumsbyggandet beräknades till och förledningsplatser till 110 miljoner kronor.Den bemyndiganderam om som regeringen begärde - ochriksdagen beviljade - skulle enligt vad utskottet inhämtat frånFörsvarsdepartementet och motsvara ett framtidaanslagsbehov om ca för skyddsrum och ca 110 miljonerkronor för ledningsplatser.Riksdagen har för innevarande budgetår sålunda anvisat knappt 1 142 miljonerkronor totalt för funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst. Som en delav ramanslaget för detta ändamål har regeringen i regleringsbrev till anvisat för skyddsrum.I tilläggsbudgetförslaget anmäler regeringen att behovet av medelför att betala byggherrarna kostnaderna för skyddsrum bedöms komma att uppgåtill ca , dvs. mer än beräknat. Förbudgetåren 1999 och 2000 beräknar regeringen att utgifterna för ändamålet ökatmed 30 respektive mer än ursprungligen planerat.Utskottet konstaterar ånyo bristerna i systemet med att styraskyddsrumsbyggandet och svårigheterna att budgetera statens kostnader så attdessa kommer i samklang med de anslag som anvisar. De problem isammanhanget som regeringen, revisorer samt utskottet pekat påkvarstår uppenbarligen. Det regelverk som gällde för det tidigare tillämpadeförslagsanslaget medgav att stora fluktuationer i statens betalningar kundehanteras av regeringen och Statens räddningsverk.Skyddsrumsutgifterna har numera inordnats i ett gemensamt ramanslag förfunktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst. Genom den nya budgetlagenstillkomst måste ett eventuellt överskridande underställas prövning.Enligt utskottets mening väcker det nu aktuella fallet även den principiellafrågan huruvida utgiftsförändringar (underskridanden och överskridanden) förolika verksamheter inom ramanslag under ett genomförandeår skall hanteras avregeringen eller myndigheten, i detta fallet , inomfunktionens samlade ram, eller om ett överskridande skall finansieras genomomfördelning inom hela utgiftsområde 6 Totalförsvar. En hantering inomramanslaget skulle t.ex. kunna ske genom omdisposition av uppgifter ochresurser, utnyttjandet av anslagssparande och anslagskrediter m.m.Det är utskottets principiella uppfattning att verksamheterna måste inriktas,styras och följas upp av regeringen, och enligt dess uppdrag av myndigheterna,utgående från de anslagsmedel som anvisar. Såvitt utskottet kanbedöma, har det nuvarande systemet för styrning, budgetering och finansieringav skyddsrumsbyggandet inte den precision som de nya principerna ochbestämmelserna för budgetering och anslagstilldelning ställer krav på. Arbetetmed att utarbeta ett nytt och bättre fungerande system måste sålunda drivasvidare med stor skyndsamhet.Enligt vad utskottet särskilt inhämtat saknas i praktiken förutsättningar attnu omdisponera medel och omplanera verksamheten inom anslaget B 3Befolkningsskydd och räddningstjänst så att ett anslagsöverskridande kanundvikas. beslut om avslag skulle komma för sent för att kunnaåtgärdas. Konsekvenserna för övriga verksamheter inom funktionen skulle vid ensådan åtgärd bli för omfattande. Utskottet föreslår därför att riksdagenbeviljar den begärda höjningen av anslaget och att detta finansieras genom enmotsvarande minskning av ramanslaget A 1 Försvarsmakten.Om beslutar i enlighet med vad utskottet nu förordat, avserutskottet att vid sin behandling av budgeten för föreslå att anslagetA 1 Försvarsmakten tillförs som finansieras genom enmotsvarande minskning av anslaget B 3 Funktionen Befolkningsskydd ochräddningstjänst. Därmed blir finansieringen neutral mellan de bägge anslagen -och berörda myndigheter - under de två budgetåren 1997 och 1998. Motion Fi220,yrkande 21, bör därför inte bifallas av riksdagen.Behovet av en fortsatt intensifierad översyn av riktlinjerna förskyddsrumsbyggandet och dess finansiering framstår som uppenbart. nu har anfört om en översyn bör som sin mening geregeringen till känna.Stockholm den 23 oktober 1997På försvarsutskottets vägnarArne AnderssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), My (), (), (), (), (), (), (), (), () och ().Avvikande meningArne (), (), My (), (),(), (), () och ()anför:Vi konstaterar i likhet med utskottet att regeringen, trots utskottetsupprepade och mycket tydliga uttalanden om principer för och omfattning avskyddsrumsbyggande, anser sig för myndigheten kunnaredovisa ett budgetöverskridande i storleksordningen 50 miljonerkronor. Detta är ett oacceptabelt åsidosättande av utskottets och riksdagensuttalanden.Det är givet att berörda byggherrar måste ersättas för uppkomna kostnader.Detta får ske inom ramanslaget genom omdisposition av uppgifter och resurser,utnyttjande av anslagssparande eller anslagskrediter m.m. Det anförda börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Regeringens förslag tilltilläggsbudget bör således avvisas.Kulturutskottets yttrande1997/98:KrU2yTilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret 1997Till finansutskottetFinansutskottet har beslutat att bereda kulturutskottettillfälle att avge yttrande över proposition 1997/98:1 Budgetpropositionen förår 1998 (finansplan m.m.) jämte motioner, i vad avser tilläggsbudget tillstatsbudgeten för i de delar som berör utskottetsberedningsområde.Kulturutskottet yttrar sig i det följande överdels propositionens förslag till tilläggsbudget avsnitt 5.13 Utgiftsområde 17Kultur, medier, trossamfund och fritid om bemyndigande för regeringen attöverta Kungliga Dramatiska Teatern AB:s lån i ,dels motion 1997/98:Kr305 (fp) yrkande 3.UtskottetRegeringens förslagRegeringen redovisar att Kungl. () - efterriksdagens beslut i frågan och regeringens bemyndigande tillRiksgäldskontoret - har ett lån i på 25miljoner kronor. Detta lån ersätter tidigare lån i Östgötabanken.Lånet i skall återbetalas med underåren 1998-2000 och med under år 2001.Dramatens bokslut per visade en förlust på ca 24,3miljoner kronor. Eftersom det egna kapitalet uppgick till har fråganom likvidation av bolaget uppkommit. Vid bolagsstämma den 14 april 1996redogjorde ägaren (staten) för sin avsikt att skjuta till ett villkorataktieägartillskott och att lämna förslag till höstriksdagen.Bolagsstämman beslöt efter denna redogörelse att inte försätta bolaget ilikvidation.Regeringen anför i proposition 1997/98:1 att en lämplig form förägartillskott är att staten övertar lån på iRiksgäldskontoret. föreslås därför bemyndiga regeringen att få övertalånet. Regeringens utgångspunkt för förslaget är att övertagandet av Dramatenslån inte skall innebära någon ökad belastning på statsbudgeten. Statensutgifter för räntor och amorteringar avses bli finansierade genom avräkning påstatsbidraget till Dramaten.MotionsförslagEnligt motion Kr305 (fp) bör avslå regeringens förslag ombemyndigande att få överta lån på iRiksgäldskontoret (yrkande 3). Motionärerna anser att regeringens förslag inteinnebär ett reellt ägartillskott, eftersom avräkning avses göras på anslagettill under kommande budgetår motsvarande amorteringar ochräntebetalningar. Motionärerna föreslår att vid behandlingen avstatsbudgeten för skall anvisa som ettengångsbelopp så att lån kan betalas (yrkande 4). Någon avräkning börinte göras på kommande års anslag.Kulturutskottets bedömningKulturutskottet anser att - i enlighet med regeringens nu aktuellaförslag för - bör bemyndiga regeringen att överta lånpå i . bör såledestillstyrka regeringens förslag och avstyrka yrkande 3 i motion Kr305. Frågan omstorleken på statsbidraget till för kommerkulturutskottet att behandla i sitt betänkande 1997/98:KrU1. Då kommer även de frågor som tas upp i motion Kr305 yrkande 4 attbehandlas.Stockholm den 21 oktober 1997På kulturutskottets vägnarÅke GustavssonI beslutet har deltagit: (), (), BeritOscarsson (s), (), (), (),(), (), (), Carl-JohanWilson (fp), (), (v), (), (), (), () och ElizabethNyström (m).Avvikande meningCarl-Johan () anser att avsnittet bedömning bort haföljande lydelse:Kulturutskottet anser att finansutskottet i enlighet med motion Kr305 (fp)yrkande 3 bör avstyrka regeringens förslag om bemyndigande för regeringen attöverta lån på i . Regeringensförslag innebär inte ett reellt ägartillskott, eftersom avräkning avses göraspå anslaget till under kommande budgetår motsvarande amorteringar ochräntebetalningar. delar motionärernas uppfattning att detägartillskott som ägarrepresentanten aviserade vid istället borde ha formen av ett engångsvis anvisat bidrag om 25 miljoner kronorför betalning av lånet. Frågan om storleken på statsbidraget till kommer att behandlas i kulturutskottetsbetänkande /98:KrU1.Utbildningsutskottets yttrande1997/98:UbU3yTilläggsbudgetTill finansutskottetFinansutskottet har berett utbildningsutskottet tillfälleatt avge yttrande över proposition 1997/98:1 Budgetpropositionen för (volym 1) i vad avser tilläggsbudget till statsbudgeten för (yrkandena 13-23) jämte motioner i de delar som berör utskottetsberedningsområde.Utbildningsutskottet behandlar i det följande berörd del av yrkande 23 ipropositionen jämte yrkandena 34 och 35 i motion 1997/98:Ub811, vilka tvåyrkanden av kammaren har remitterats till finansutskottet.Regeringens förslagB 45 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m.Regeringen föreslår att anslaget ökas med . Av dessa avser 43miljoner kronor en kompensation för en på annat ställe i budgetpropositionenföreslagen besparing på samma belopp. Anslaget bör tillföras, föreslåsdet vidare, för att användas för uppbyggnad av högskolornapå och och i , m.m., under budgetåren 1997-1999. Förkvalitetsarbete m.m. med anledning av utbyggnaden av högskolan föreslås attanslaget tillförs 19,1 miljoner kronor.Finansiering av medelstillskottet föreslås ske genom attreservatioer/anslagsbehållningar från äldre anslag (/96) drasin.C 3 , C 1 HögskoleverketRegeringen föreslår att anslaget till ökas med 22miljoner kronor med anledning av ökad arbetsbörda och för att täcka ackumuleratunderskott inom återbetalningsverksamheten.Finansiering föreslås ske genom att anslag minskas med 22miljoner kronor.E 1 Kostnader för medlemskap i m.m., D 18 EuropeiskforskningssamverkanRegeringen föreslår att anslaget till kostnaderna för medlemskapet i Unescoökas med för att täcka beräknade kostnader för en konferensom kultur, politik och utveckling under våren 1998.Finansiering föreslås ske genom att anslaget för Europeiskforskningssamverkan minskas med motsvarande belopp ().MotionenI motion 1997/98:Ub811 (m) yrkandena 34 och 35 föreslås att skallavslå regeringens förslag om anvisning av ytterligare medel under anslagen B 45och E 1. Det finns ingen motivering till yrkandena.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot regeringens förslag att öka de tre anslagensom nu är i fråga. Liksom regeringen finner utskottet det t.ex. angeläget attuppbyggnaden av tre nya högskolor på och samt i får entillfredsställande finansiering. Lika angeläget finner utskottet det vara attkvalitetsarbetet - mot bakgrund av den pågående utbyggnaden av högskolan -tillförs resurser. När det gäller finansieringen av kostnaderna för denplanerade konferensen om kultur, politik och utveckling har utskottet inhämtatatt den föreslagna överföringen av medel från anslaget Europeiskforskningssamverkan inte innebär negativa konsekvenser för verksamheten. Deaktuella medlen är avsedda för eventuella ökade utgifter för medlemsbidrag ivissa internationella forskningsorganisationer i samband med t.ex.valutafluktuationer.Med hänvisning till vad utbildningsutskottet här har anfört börfinansutskottet tillstyrka regeringens samtliga förslag såvitt avser anslagen B45 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m., C 3 , C 1 , E 1 Kostnader för medlemskap iUnesco m.m. samt D 18 Europeisk forskningssamverkan. bördärjämte avstyrka bifall till motion 1997/98:Ub811 yrkandena 34 och 35.Stockholm den 23 oktober 1997På utbildningsutskottets vägnarBeatrice AskI beslutet har deltagit: (), (), EvaJohansson (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), (), (), () och OlaStröm (fp).Avvikande meningBeatrice , , och (alla m)anför:Vi föreslår att finansutskottet skall avstyrka regeringens förslag till ökningav anslaget B 45 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Deåtgärder som regeringen avser att finansiera med medelstillskottet förefallervara av den arten och så utdragna i tiden att det bör vara möjligt att låta demrymmas inom de ordinarie anslagen. Även av principiella skäl såvitt avsertekniken att finansiera förstärkningen av anslaget ställer vi oss avvisandetill förslaget. Enligt vårt sätt att se förefaller finansieringen konstlad: tvåår gamla reservationer/anslagsbehållningar plockas fram för att finansierapåslag på annat anslag än det/de där medlen ursprungligen anvisades. Med detanförda bör finansutskottet tillstyrka yrkande 34 i motion 1997/98:Ub811.Även när det gäller ökningen av anslaget E 1 Kostnader för Sverigesmedlemskap i m.m. och den motsvarande minskningen av anslaget D 18Europeisk forskningssamverkan motsätter vi oss regeringens förslag. Härreagerar vi främst mot neddragningen av anslaget till Europeiskforskningssamverkan som regeringen i budgetpropositionen föreslår attsamma anslag avskaffas i budgeten för och att sparaspå medlen för de kostnader som är förenade med medlemskap i de berördainternationella organisationerna (utg.omr. 16 s. 172). bör medhänvisning till vad vi här anfört tillstyrka även yrkande 35 i motion1997/98:Ub811.Jordbruksutskottets yttrande1997/98:JoU2yTilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret 1997Till finansutskottetFinansutskottet har berett övriga utskott tillfälle att avgeyttrande över proposition 1997/98:1 Budgetpropositionen för i vad avsertilläggsbudget till statsbudgeten för (yrkandena 13-23) jämtemotioner, allt i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde.Jordbruksutskottet behandlar i yttrandet de förslag i propositionen som avsertilläggsbudget för utgiftsområdena 20 (Allmän miljö- och naturvård) och 23(Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar). Regeringens förslag idessa delar omfattas av yrkandena 21-23 jämte bifogad tabell över ändrade ramarför utgiftsområden samt ändrade och nya anslag för budgetåret 1997.Utskottets kommentarer avser i första hand två anslag, nämligen A 11Utbildning och information om (nytt anslag under utgiftsområde 20)och B 18 Djurregister (nytt anslag under utgiftsområde 23).De motioner/motionsyrkanden som redovisas nedan överlämnas tillfinansutskottet för beredning.Motioner1997/98:Jo216 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omden nya djurdatabasen.1997/98:Jo218 av m.fl. (m) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om djurdatabasen.1997/98:Jo223 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om finansiering av s.k. kopass.1997/98:Jo230 av m.fl. (kd) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att lantbrukarna ej skall belastas med kostnader för hållande avregister föranledda av EU-krav,1997/98:Jo244 av m.fl. (c) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om djurregister.UtskottetUtgiftsområde 20Regeringen föreslår bl.a. ett nytt reservationsanslag, A 11 Utbildning ochinformation om , som uppgår till , för innevarandebudgetår. Utskottet noterar att regeringen beslutade om enlagrådsremiss med förslag till miljöbalk. Lagrådet avgav yttrande den 30september 1997.