bet · GL01SfU2 · 1997-12-02 00:00:00 — Det minskade antaletflyktingar motiverar också besparingar för och rättshjälpen.Vidare kan utgifterna för utresor minskas, t.ex. om man använderbusstransporter i stället för flyg och har färre antal medföljande.Motionärerna avvisar slutligen förslaget om medel för särskilda insatser iutsatta bostadsområden och föreslår i stället en utredning av möjligheterna attinrätta frizoner i t.ex. i syfte att åstadkomma mer avregleradeekonomiska aktiviteter.Motionärerna föreslår i yrkandena 1-6 och 8 följande förändringar iförhållande till regeringens förslag:A 1 - 25 miljoner kronorA 2 Mottagande av asylsökande - 166 ?A 3 Migrationspolitiska åtgärder - 50 ?A 4 - 15 ?A 5 Offentligt biträde i utlänningsärenden - 10 ?A 6 Utresor för avvisade och utvisade - 31 ?B 2 Särskilda insatser i utsatta bostadsomr. - 200 ?Moderaterna lägger således fram förslag till anslag inom utgiftsområde 8 somunderstiger regeringens förslag med sammanlagt 497 miljoner kronor.Här noteras att i motion Sf4, som behandlats i betänkande1997/98:SfU6, motsatt sig inrättandet av en särskild myndighet förintegrationsfrågor.FolkpartietI motion Sf8 av m.fl. (fp) yrkande 12 föreslås att tillanslaget A 1 anvisas mindre än enligtregeringens förslag. Motionärerna anser att behov av medel till Invandrarverketför avvecklingskostnader saknas, bl.a. som en konsekvens av att man avvisarförslaget att inrätta en ny myndighet för integrationsfrågor.Här noteras även att i samma motion motsätter sig förslaget ominrättande av ny myndighet för integrationspolitiken och att statsbidraget tillStiftelsen föreslås upphöra. Motionen har i dessa delarbehandlats av utskottet i betänkande 1997/98:SfU6.VänsterpartietI motion Sf627 av m.fl. (v) anförs att motionärerna avvisarförslaget att inrätta en ny integrationsmyndighet och anser att Invandrarverketbör få ytterligare medel, utöver regeringens förslag, föruppgifter som bör ligga kvar på , nämligen att medverka vidnyanlända invandrares bosättning och att besluta om ersättning till kommunernaför flyktingmottagandet. DO bör vara en självständig myndighet och tillförasbåde fler uppgifter och mer resurser (ytterligare ). Inteheller bör läggas ner utan medel anvisas med 15 miljonerkronor. Vidare måste man enligt motionärerna räkna med att om Sverigerespekterar sina internationella åtaganden kommer det att medföra ytterligareutgifter både för mottagande av asylsökande och för statens ersättningar tillkommunerna. Därvid har beaktats att handläggningstiderna hos bör kunna kortas och antalet personer imottagningssystemet därigenom minskas. För att säkerställa rättssäkerheten iasylprövningsärenden krävs enligt motionärerna dessutom ytterligare medel tillrättshjälp i dessa ärenden.Vänsterpartiet föreslår följande förändringar i förhållande till regeringensförslag:A 1 + 10 miljoner kronorA 2 Mottagande av asylsökande + 300 ?A 5 Offentligt biträde i utlänningsärenden + 5 ?B 1 - 45 ?B 3 Integrationsåtgärder + 20 ?B 4 Kommunersättningar vid flykt.mott. + 300 ?Vänsterpartiet lägger således fram förslag till anslag inom utgiftsområde 8 somöverstiger regeringens förslag med 590 miljoner kronor.Därtill begärs i motion Sf13 av m.fl. (v) yrkande 13 etttillkännagivande om att en del av den statliga ersättningen till landstingenbör avsättas till en särskild pott avsedd för vårdkostnader för asylsökande somtvingas söka sjukvård anonymt.MiljöpartietI motion Sf616 av m.fl. (mp) anförs att motionärernaavvisar förslaget att inrätta en ny integrationsmyndighet. Motionärerna anseratt lokala initiativ för att stärka nytillkomna invånares delaktighet ochinflytande skall stimuleras lokalt. Medlen för den nya integrationsmyndighetenbör därför överföras till anslaget B 3 Integrationsåtgärder.Motionärerna anser att mångkulturell kompetens i kulturfrågor bör finnas kvaräven i fortsättningen och avvisar därför regeringens förslag om överflyttningav vissa medel () från utgiftsområde 17.Motionärerna föreslår i yrkande 1 följande förändringar i förhållande tillregeringens förslag:B 1 - 45 miljoner kronorB 3 Integrationsåtgärder + 37 ?Miljöpartiet lägger således fram förslag till anslag inom utgiftsområde 8 somunderstiger regeringens förslag med 8 miljoner kronor.Här noteras att i motion Sf9, som utskottet behandlat ibetänkande 1997/98:SfU6, begärt tillkännagivanden om att skallha för integrationsavdelningen, att avkostnaden för integrationsverket skall anvisas för utgivande avInvandrartidningen samt att DO skall ha ett ökat anslag på 5 miljoner kronor.Dessutom anges i motionen att pengarna som skulle satsas på ettintegrationsverk i stället skall föras över till kommunerna.KristdemokraternaI motion Sf617 av m.fl. (kd) yrkande 6 anförs attmotionärerna avvisar förslaget att inrätta en ny integrationsmyndighet. DO börvara en självständig myndighet och tillföras medel motsvarande anslagplus en förstärkning på (under B 3). bör tillföras för fortsatt utgivning avtidningen . Dessutom tillförs till B 4 somuppföljningsmedel.Motionärerna föreslår i yrkande 6 följande förändringar i förhållande tillregeringens förslag:A 1 + 24,25 miljoner kronorB 1 - 45,376 ?B 3 Integrationsåtgärder + 10,237 ?B 4 Kommunersättningar vid flykt.mott. + 1 ?B 6 Ombudsmannen mot etnisk diskrim. + 9,889 ?Kristdemokraterna lägger således fram förslag till anslag inom utgiftsområde 8som sammantaget uppgår till samma belopp som regeringens förslag.Utskottets ställningstagandeSom redovisats i det föregående har fastställt ramen förutgiftsområde 8 till för budgetåret 1998.Regeringens förslag till anslagsstruktur och medelsanvisning grundar sig tillstora delar på förslag i proposition 1997/98:16. Utskottet har behandlatpropositionen i betänkande 1997/98:SfU6 och därvid föreslagit vissaförändringar. Utskottet har tillstyrkt inrättandet av en ny myndighet förintegrationspolitiken men med den ändringen att DO inte skall inordnas i dennya myndigheten. Detta får effekter på medelsanvisningen, enligt vad utskottetnedan föreslår. Vad gäller statsbidraget till har utskottetanfört att behöver än vad regeringenföreslår för att kunna anpassa sin verksamhet till de nya villkor somborttagandet av statsstöd innebär. Utskottet anser därför att statsbidragettill bör kvarstå . Härigenom undviks ocksåett avbrott i den information tilll nyanlända som den nya myndigheten skallhandha. Utskottet vidhåller detta och föreslår nedan omfördelningar i budgetenför att täcka en sådan förlängd avvecklingstid av statsbidraget. En motsvarandeminskning föreslås på anslaget B 2 Särskilda insatser i utsatta bostadsområden.Utskottet vill i detta sammanhang kommentera medelsberäkningen förInvandrarverket från . I samband med behandlingen av proposition1997/98:16 höll utskottet en offentlig utfrågning (en utskrift finns bilagdbetänkande 1997/98:SfU6). Vid utfrågningen påpekade Invandrarverketsgeneraldirektör att man från sida anser att den nyamyndigheten helårsvis bör ha från medel istället för av regeringen beräknade . Den störstaskillnaden i beräkningen beror på att regeringen anser att 19,7 miljoner kronorav ?overheadkostnader? skall läggas på den nya myndigheten,medan anser att 6 miljoner är en rimlig summa och motsvarar denprocentandel av overheadkostnaderna som fått vid övertagande avuppgifter från polisen. Enligt generaldirektören leder besparingskraven tillatt prövningsverksamheten måste minskas , vilket leder till längrehandläggningstider i asylärenden och andra tillstånds-ärenden samt imedborgarskapsärenden.Utskottet konstaterar att regeringens förslag till beräkning avadministrationskostnaderna för integrationsverksamhet grundaspå förslag i betänkandet Lika möjligheter (SOU 1997:82) av Utredningen omintroduktion för nyanlända invandrare samt en ny myndighetsstruktur för detintegrationspolitiska området. Utredningen har bl.a. låtit Statskontoret bedömafrågan. Av betänkandet framgår olika beräkningsmetoder som använts. Utskottethar inga invändningar mot regeringens ställningstagande. Utskottet förutsätterdock att regeringen på vanligt sätt noga följer utvecklingen avhandläggningstiderna i de olika ärendetyperna.Vad gäller anslagsfrågorna i övrigt anser utskottet att anslagen bör beräknasmed utgångspunkt i det antal asylsökande respektive kommunmottagna flyktingarm.fl. som regeringen angivit. Vad gäller medlen för särskilda insatser iutsatta bostadsområden - utöver den minskning som följer av utskottets förslagom finansiering av ett förlängt statsbidrag till Stiftelsen Invandrartidningen- anser utskottet det angeläget att medel finns tillgängliga för särskildasatsningar i sådana bostadsområden. Utskottet vill också hänvisa till att ettmotionsyrkande om s.k. frizoner behandlats i betänkande 1997/98:SfU6 ochavstyrkts. Några ytterligare besparingar på utgifter för utresor för avvisadeoch utvisade kan knappast ske. Utskottet noterar härvid att Utredningen omverkställighet och kontroll i utlänningsärenden i betänkande SOU 1997:128 anseratt överföring av verksamheten med utrikes-transporter från Kriminalvårdenstransporttjänst till inte bör ske.Vad gäller motionsyrkandet från om att en del av medlen förhälso- och sjukvård för asylsökande m.fl. bör avsättas för sådan vård för gömdaasylsökande anser utskottet att statlig ersättning av principiella skäl intebör utges för hälso- och sjukvård för den som håller sig undan verkställighet.Däremot bör framhållas att sjukvårdshuvudmännen är skyldiga att lämna akut vårdnär sådan erfordras. Utskottet kommer i följande avsnitt att utförligarebehandla motionsyrkanden om hälso- och sjukvård för utlänningar som håller sigundan verkställighet.I enlighet med det ovan anförda föreslår utskottet följande förändringar iförhållande till regeringens förslag:B 1 IntegrationsmyndighetenAv regeringen föreslagna medel minskas med , avseende DO:sverksamhet. Till B 1 bör således anvisas ett ramanslag på 40 487 000 kr.B 2 Särskilda insatser i utsatta bostadsområdenDet förlängda statsbidraget till finansierasgenom en minskning av anslaget B 2 med . Till anslaget B 2 börsåledes anvisas ett ramanslag på 189 763 000 kr.B 3 IntegrationsåtgärderTill detta anslag förs ytterligare . Av medlen skall 15 355 000 kravse statsbidrag till . Till B 3 skall såledesanvisas ett ramanslag på 68 097 000 kr.B 6 Ombudsmannen mot etnisk diskrimineringUnder detta i förhållande till propositionen nya anslag anvisas medel förOmbudsmannen mot etnisk diskriminering och diskriminering.Utskottet föreslår att till B 6 anvisas ett ramanslag på 4 889 000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag i övrigt. Med utskottets förslag tillmedelsanvisning under B 3 bifalles delvis motion Sf617 yrkande 6. Utskottetavstyrker motionerna i övrigt (Sf8 yrkande 12, Sf13 yrkande 13, Sf616 yrkande1, Sf621 yrkandena 1-6 och 8 och Sf627), men konstaterar att syftet med fleraav motionerna delvis tillgodoses med de förändringar som utskottet föreslagitavseende ett särskilt anslag för DO och ytterligare medel förInvandrartidningen.Beräkningar av anslag åren 1998 och 1999I motion Sf616 av m.fl. (mp) föreslår motionärerna etttillkännagivande om beräknad fördelning på anslag inom utgiftsområde 8 för åren1999 och 2000 i enlighet med förslag (yrkande 2).Utskottet anser inte att bör beräkna medel på anslagsnivå förbudgetåren 1999 och 2000. Motionen avstyrks.Mottagande av asylsökande och flyktingar m.m.SkrivelsenI skrivelsen redovisas bl.a. svensk invandrings- och flyktingpolitik ochinvandringen till . Redovisningen avser 1996. I vissaavseenden redovisas också utvecklingen . I avsnitt 7, sombehandlas i detta betänkande, redovisas uppgifter om mottagandet av asylsökandeunder den tid asylansökan prövas samt det kommunala flyktingmottagandet.Utskottet behandlar nedan ett flertal motioner som tar upp frågor som berörs idetta avsnitt av skrivelsen, dvs. dels frågor om hälso- och sjukvård förasylsökande m.fl., dels frågor med avseende på kommunernas kostnader förflyktingmottagandet.Hälso- och sjukvård för asylsökandeEnligt överenskommelse mellan regeringen och företrädare försjukvårdshuvudmännen gäller fr.o.m. och enligt förordning(1996:1347) om statlig ersättning för hälso- och sjukvård till asylsökande ihuvudsak följande.- skall ge vuxna asylsökande akut tand- och sjukvård samt sådanvård som inte kan anstå, mödrahälsovård, förlossningsvård,preventivmedelsrådgivning, vård vid abort samt vård och åtgärder enligtsmittskyddslagen.- Asylsökande barn (under ) skall få samma hälso- och sjukvård samttandvård som barn bosatta i Sverige.- Landstingen får schabloniserad åldersdifferentierad ersättning perasylsökande.- Ersättning lämnas inte för vård som ges till utlänningar som håller sig undanverkställighet av beslut om avvisning eller utvisning och som enligt lagen ommottagande av asylsökande inte har rätt till bistånd.Invandrarverket har i uppdrag att i samråd med följa upptillämpningen av överenskommelsen.En överenskommelse har också träffats mellan staten och Landstingsförbundetom landstingens åtaganden och statens ersättning i samband med den hälso- ochsjukvård som lämnas till förvarstagna. Enligt överenskommelsen skall statenefter ansökan lämna ersättning för de faktiska kostnaderna motsvarande den vårdsom avses i den tidigare nämnda överenskommelsen.MotionerI motion Sf13 av m.fl. (v) begärs tillkännagivanden i olikafrågor med anknytning till hälso- och sjukvård. Motionärerna anser attbegränsningen till endast akut sjukvård för vuxna asylsökande bör tas bort(yrkande 9). Eftersom det kan dröja innan en asylsökande vuxen kan fåbesked i tillståndsärendet kan många sjukdomstillstånd förvärras under tiden.Motionärerna hänvisar till att redovisade enundersökning av hälso- och sjukvården för asylsökande och flyktingar. Enligtundersökningen går barn som flyttar till efter spädbarnsåret miste omgrundläggande förebyggande insatser som erbjuds svenska barn. I enkätenuttrycktes bl.a. oro över brister i hur asylsökande barn tas emot inom denkommunala skolhälsovården. Motionärerna anser att i enlighetmed vad föreslagit i sitt betänkande SOU 1997:116 bör få iuppdrag att undersöka det medicinska omhändertagandet av asylsökande skolbarn(yrkande 8). Motionärerna anser vidare att regeringen bör ge landstingen iuppdrag att kartlägga omfattningen av behov av särskilt stöd för flyktingbarnsom utsatts för traumatiska upplevelser och att föreslå nödvändiga åtgärder(yrkande 10). bör få i uppdrag att ta fram ett åtgärdsprogramför att medvetandegöra sin personal om den anmälningsskyldighet tillsocialtjänsten som finns i vissa fall, t.ex. vid misstankar om misshandel ellerandra missförhållanden för flyktingbarn (yrkande 11). Motionärerna anser attkönsstympning är ett så allvarligt brott att det bör undantas från kravet pådubbel straffbarhet (yrkande 12). Slutligen anser motionärerna att riksdagenbör begära en sådan översyn av sekretesslagen att den som söker vård inte skallbehöva riskera att tas i förvar och avvisas (yrkande 14).Ett tillkännagivande om situationen inom hälso- och sjukvården för flyktingaroch asylsökande som håller sig gömda begärs även i motion So285 av JohanLönnroth m.fl. (v) yrkande 18. En möjlig lösning kan enligt motionärerna varaatt sådana förändringar görs i sekretesslagen att den som behöver vård interiskerar att tas i förvar och avvisas.I motion So304 av () begärs ett tillkännagivande om enutredning hur asylsökande skall kunna omfattas av samma rätt till sjukvård somsvenska medborgare (yrkande 1). Motionären anser att landstingens insatser vadgäller sjukvård för asylsökande är bristfälliga. Vidare har hälso- ochsjukvårdspersonal känt att de enligt gällande lag inte har kunnat ta hand ommånga asylsökande med mycket stora vårdbehov. I motionen begärs etttillkännagivande om att alla asylsökande som varit utsatta för fysiska ochpsykiska övergrepp skall ha rätt till sakkunnig behandling på centrum förtortyrskadade samt att det skall åligga varje landsting att inrätta sådana(yrkande 2). Motionären begär också ett tillkännagivande om behovet av enöversyn av LMA-boende barns vårdbehov (yrkande 6). Enligt motionären får barnsom vistas på förläggning en god barnhälsovård. Det är dock oklart hur detförhåller sig med barn som inte bor på förläggning. Det finns skäl att anta attdessa barn kan ha en rad icke tillgodosedda vårdbehov. Bättre information omsekretesslagstiftningen behövs samt förtydligande av sekretesslagstiftningenmed avseende på hälso- och sjukvård för gömda flyktingar (yrkande 5). Slutligenbegär motionären ett tillkännagivande av behovet av att utreda hur en personsom är under anknytningsutredning och befinner sig i skulle kunna gesfullgod sjukvård (yrkande 7).Utskottets bedömningUtskottet anser inte att fullständig sjukvård behöver erbjudas vuxnaasylsökande, utan även fortsättningsvis skall den statliga ersättningenbegränsas till akut tand- och sjukvård och vård som inte kan anstå. Ersättningutges dessutom för särskilt angivna vårdbehov såsom mödravård,förlossningsvård, vård vid abort m.m. Med hänvisning till detta avstyrksmotionerna Sf13 yrkande 9 och So304 yrkande 1. Även yrkande 7 i motion So304avstyrks av samma skäl.Vad gäller sjukvård för utlänningar som håller sig undan verkställighet bör denprincipiella inställningen enligt utskottets mening vara att statlig ersättninginte skall utges för hälso- och sjukvård. Sjukvårdshuvudmännen är dock skyldigaatt lämna akut sjukvård till alla som vistas inom sjukvårdsområdet. Utskottetförutsätter att såväl regeringen som och sjukvårdshuvudmännennoga följer tillämpningen av hälso- och sjukvårdslagen i detta avseende. Vadgäller sekretessfrågan noterar utskottet att överenskommelsen som ingåttsmellan staten och sjukvårdshuvudmännen innebär att varje vård-insats intebehöver faktureras. I stället skall landstingens kostnader kompenseras genom enschabloniserad ersättning per asylsökande. Utskottet vill dock erinra om attBarnkommittén såväl i delrapporten och utlänningslagen (SOU1996:115) som i sitt huvudbetänkande Barnets bästa i främsta rummet (SOU1997:116) tagit upp problemen med hälso- och sjukvård för barn i familjer somhåller sig undan verkställighet.Barnkommittén anger att barn i dessa familjer av naturliga skäl inte fårkontakt med sjukvårdsenheterna vid flyktingförläggningarna. Inte helleromfattas de av överenskommelsen mellan staten och , vilketinnebär att den vård som ges till sådana barn inte ersätts av staten. barnen är följaktligen endast berättigade till akut sjukvård enligt4 § hälso- och sjukvårdslagen. Kommittén har därför föreslagit att de svenskabestämmelserna ändras så att gömda barn får samma rätt till hälso- och sjukvårdsom svenska barn. Kommittén har påpekat att en sådan ändring ärtämligen verkningslös eftersom barnen och deras föräldrar knappast vågar takontakt med sjukvården på grund av risken att det i så fall röjs var de finns.Hälso- och sjukvårdens personal är visserligen bundna av sekretess beträffandeenskilds hälsotillstånd och andra personliga förhållanden, om det inte stårklart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom ellerhenne närstående lider men. Om utlänningen, t.ex. i en ny ansökan, åberopar ettintyg om sin eller barnets psykiska eller fysiska hälsa, ärsjukvårdsmyndigheten dock skyldig att på begäran av den myndighet somhandlägger ärendet lämna upplysningar som kan vara av betydelse i ärendet,såsom patientjournalen. Vidare hindrar inte sekretess att en uppgift lämnas uttill en myndighet om uppgiften behövs för delgivning. Om polisen behöver enadressuppgift för delgivning av ett avvisningsbeslut, är man alltså inom hälso-och sjukvården skyldig att lämna polisen den uppgiften.Utskottet anser att, såvitt gäller de gömda barnens situation, beredningen avBarnkommitténs förslag i denna del bör avvaktas.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Sf13 yrkande 14, So285 yrkande18 och So304 yrkande 5.Utskottet vill tillägga att påpekar att ersättning inte hellerlämnas för vård som ges till barn som har sökt uppehållstillstånd och avsärskilda skäl har medgetts rätt att vistas i landet medan ansökan prövas.Utskottet vill här hänvisa till att utskottet i samband med behandlingen avproposition 1993/94:94 Mottagande av asylsökande (bet. 1993/94:SfU11 s. 30)förutsatte att i den mån barn tillhör gruppen anhöriga dessa skall erhålla vårdi samma omfattning som barn som hör till gruppen asylsökande.Även flera av de övriga frågorna som tas upp i motionerna berörs iBarnkommitténs huvudbetänkande.Kommittén understryker vikten av att sjukvårdsenheter arbetar uppsökande ochaktivt för att identifiera flyktingbarn som har haft traumatiska upplevelser ihemlandet. Samtliga sjukvårdsenheter inom flyktingmottagandet måste utvecklasamarbetet med sociala myndigheter. Kommittén hänvisar till att Socialstyrelseni två tidigare utredningar har påtalat behovet av att dessa barn erbjuds stödoch i vissa fall barnpsykiatrisk behandling efterankomsten till Sverige.Dessutom föreslås att regeringen ger i uppdrag att undersökadet medicinska omhändertagandet för asylsökande skolbarn.Barnkommittén tar också upp frågor om könsstympning. Kommittén anger attkönsstympning av flickor är förbjuden och straffbar i . Den som bor iSverige och medverkar till att könsstympning utförs i ett annat land kan dömasi svensk domstol om ingreppet är straffbart i det land där det utförs. Omingreppet däremot inte är straffbart i det land där det utförs kan ansvar inteutdömas i . Kommittén anser att könsstympning är ett så allvarligt brottatt lagstiftningen bör skärpas och brottet undantas från kravet på dubbelstraffbarhet. Kommittén anser också att förebyggande insatser börintensifieras.Vad gäller barns rätt till skydd mot våld och övergrepp inom familjen anförsatt det är ett problem att anmälningsskyldigheten mellan olika myndigheter närbarn far illa inte alltid fungerar. Detta bör uppmärksammas i dehandlingsplaner för genomförande av som kommittén föreslår attlandets kommuner skall upprätta. Kommittén understryker också betydelsen av attsamtliga sjukvårdsenheter inom flyktingmottagandet utvecklar samarbete medsociala myndigheter. Sådant regelbundet samarbete pågår på vissa håll i landet.Enligt undersökning hade samtliga sjukvårdsenheter under detsenaste året handlagt ärenden om barn som far illa i sina familjer, ofta medmisstanke om misshandel. Åtskilliga enheter har följt upp dessa familjer, menutan något samarbete med sociala myndigheter och i stället enbart förlitat sigpå förläggningens egna resurser. Detta är formellt felaktigt eftersomanmälningsplikten till också gäller sjukvårdspersonal påflyktingförläggningar. Kommittén anser vidare att regeringen bör göraen översyn av tillämpliga lagrum när det gäller vad som skall anses falla inomdet område som är sanktionerat med discipl-inpåföljd.Utskottet konstaterar att flertalet av de frågor som tas upp i motionernaomfattas av förslag från . Enligt utskottets mening börberedningen av dessa förslag inom avvaktas. En utredning omvård och stöd till barn och ungdom med psykiska problem (dir. 1995:75), skalldessutom vara slutförd . Utskottet vill särskilt understrykavikten av att alla tänkbara åtgärder vidtas som kan förhindra eller motverkakönsstympning. Regeringen bör enligt utskottets mening noga övervägamöjligheterna att slopa kravet på dubbel straffbarhet så att könsstympning kanbestraffas i även om den skett i ett land där den inte är straffbar.Utskottet vill i detta sammanhang också erinra om att utskottet i betänkande1997/98:SfU6 om tortyrskadades behov har ansett att det är nödvändigt attregeringen särskilt uppmärksammar dessa. Vidare har utskottet betonat vikten avatt det finns tillgång till erforderlig vård och rehabilitering förtortyrskadade i hela landet.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Sf13 yrkandena 8 och 10 - 12samt So304 yrkandena 2 och 6.Kommunersättningar m.m.Enligt det system för flyktingmottagande som infördes är det kommunernasom tar emot flyktingar och staten som har det övergripande ekonomiskaansvaret.