bet · GL01NU2 · 1997-12-02 00:00:00 — är dessutom identifierat som ett samarbetsprojektmellan stater och de nordiska länderna, heter det.I motion 1997/98:N211 (m) anförs att fortsatt kan producerastora mängder elektricitet på ett kostnadseffektivt och miljövänligt sätt. Imotionen argumenteras på ett flertal teman för denna ståndpunkt. Det hänvisastill att verket har en hög säkerhetsnivå och en lång återstående livslängd samtåsamkar omgivningen en mycket liten miljö- och strålningspåverkan. Det erinrasockså om att personalen vill bevara kraftverket och att produktionen vidBarsebäck skapar många arbetstillfällen i . I motionen framhålls att enstängning leder till en sämre miljö i och att det är förknippat med storakostnader att stänga kärnkraftverket.Sverige klarar inte uppställda mål för minskade koldioxidutsläpp vid enavveckling av den svenska kärnkraften, hävdas det i motion 1997/98:N222 (m).Därför begärs en bred miljökonsekvensanalys av en kärnkraftsavveckling iSverige, betraktat såväl i ett kort som i ett längre perspektiv.Ett budskap som tar sikte på effekterna för vidkommande framförs imotion 1997/98:N224 (m). Det sägs att stängningen av kärnkraftverket iBarsebäck kan få mycket allvarliga konsekvenser för som i höggrad är beroende av sina basindustrier. Flera av dessa basindustrier är belägnai glesbygdsområden. Om elpriserna stiger kraftigt, vilket blir följden av enkärnkraftsnedläggning, hotas flera orter av stigande arbetslöshet, orter somredan i dagsläget är hårt drabbade av arbetslöshet. Var är nu de stoltadeviserna om att hela skall leva, lyder en fråga i motionen. Ävenenskilda hushåll kommer att påverkas då många värmländska familjer bor i småhusmed eluppvärmning, konstaterar motionärerna. De påpekar vidare att utsläppen avförsurande ämnen som svavel och kväveoxider kommer att öka och att detta iförsta hand drabbar sydvästra mellan Socialdemokraterna, kritik också i motion 1997/98:N240 (m). Innebörden i denna uppgörelse,anförs det, är att inleder en nedläggning av världens kanske säkrastekärnkraftverk baserat på politiska och inte på ekonomiska ellersäkerhetsmässiga grunder. Motionären betraktar det som en ren kapitalförstöringoch misshushållning med landets resurser. En förtida avveckling av kärnkraftenkommer att ge höjda elpriser och det är hushållen som kommer att få bärabördorna, sägs det. I motionen begärs att en utredning skall genomföras somskall visa på hur den bortfallande elproduktionen skall ersättas omBarsebäcksverket stängs och hur ersättningskraften påverkar nivån påkoldioxidutsläppen. Vidare påpekas att investeringar i existerande teknik föralternativ elproduktion tar tid att planera och genomföra, vilket talar emotregeringens tidsplan för avveckling av de båda reaktorerna i . Densammanlagda tiden för tillståndsprövning, projektering och byggande av nyaanläggningar kan uppskattas till , anförs det.Diametralt motsatta ståndpunkter jämfört med de sistnämnda motionerna förstill torgs i motion 1997/98:N253 (c). Här välkomnas den föreståendeavvecklingen av kärnkraften. Det är oerhört glädjande att nu äntligenbeslutat inleda avvecklingen av kärnkraften, menar motionärerna. Tanken på enny, energipolitiskt motiverad, roll för får ett oreserverat stödi motionen. Enligt motionärerna är det väsentligt att den nya inriktningen påenergipolitiken tydligt avspeglar sig i regeringens instruktioner till destatliga aktörerna på elmarknaden. För dem borde det vara en prioriteraduppgift att verkställa omställningen bort från olje- och kärnkraftssystemettill ett kretsloppsinriktat energisystem som bygger på effektivisering ochförnybara energikällor. Detta bör, anser motionärerna, framgå av ett tillägg ibolagsordningen för AB.Polenlänken är inte en isolerad företeelse utan den är en i raden av storaenergipolitiskt motiverade infrastrukturprojekt, lyder ett kritisktkonstaterande i motion 1997/98:Bo517 (mp). Gasnät byggs ut för att knyta sammande europeiska el- och energinäten för en gemensam energimarknad och elbörs.Motionärernas slutsats är att förbindelser av den typ som Polenlänken ochgasnätet representerar måste stoppas.Vissa kompletterande uppgifterEn översyn av energibeskattningssystemet har påbörjats iRegeringskansliet genom en arbetsgrupp med företrädare för vissa departementsamt . Översynen skall, med hänsynstagande till det inom EUpågående arbetet med ett nytt energibeskattningsdirektiv, beakta riktlinjernaför energibeskattningen energiöverenskommelse. I uppdraget ingårvidare att analysera och precisera den energiskattemodell som presenterats iSkatteväxlingskommitténs betänkande Skatter, miljö och sysselsättning (SOU1997:11) och att behandla förslag som framlagts ibetänkandet Bättre klimat, miljö och hälsa med alternativa drivmedel (SOU1996:184). Tidsplanen för arbetsgruppens arbete är att skriftligen redovisaresultatet av sitt arbete och att regeringen efter sedvanligremissbehandling kan lägga fram en proposition i ämnet under våren 1999.Den övergripande uppgiften för arbetsgruppen är att göra en i huvudsaklagteknisk översyn och skapa ett väl fungerande energibeskattningssystem. Enökad miljörelatering av skattesystemet skall därvid eftersträvas och ambitionenär att skapa ett enklare och mer överskådligt system med en klarare uppdelningmellan skatternas fiskala och miljöstyrande roller. Inom denna ram skallbehandlas uformningen av beskattningen för industrin, trädgårds- ochjordbruksnäringarna samt energiproduktionen inom fjärr- ochkraftvärmesektorerna. En fråga som kommer att tas upp är beskattningen avbiobränslen. Hur naturgasens miljöfördelar jämfört med olja och kol skallbeaktas i energibeskattningen skall också prövas. De samhällsekonomiskakonsekvenserna samt möjligheten att genom skattesystemet styra mot de mål somuttalats i den energipolitiska propositionen kommer att analyseras.Frågan om användningen av elpannor i fjärrvärmesystemet tas upp ibudgetpropositionen (prop. 1997/98:1 finansplan m.m. avsnitt 8). Enligtriksdagens beslut skall energiskatten höjas från med 1,4 öreper kWh. Elanvändningen i fjärrvärmesystemet bör enligt regeringen minskasfrämst när så är ekonomiskt och miljömässigt motiverat utifråndriftsförhållanden i det samlade el- och värmeförsörjningssystemet. Undersommarmånaderna, anför regeringen, då det normalt finns god tillgång påvattenkraft, fyller elpannorna en viktig reglerande funktion. En förhöjdskattesats bör därför inte gälla . Därmed kan, sägs det,vattenkraften fortsätta att användas effektivt under s.k. våtår, dåvattentillrinningen under vårfloden inte kan tas till vara i vattenmagasinen.Höjningen bör därför inskränkas till att gälla endast under periodennovember-april. Av administrativa skäl bör endast pannor med en installeradeffekt överstigande 1 MW omfattas. Regeringen avser att under våren 1998presentera ett förslag till beskattning av el som används i fjärrvärmesystemetselpannor med ikraftträdande den 1 juli 1998.Frågan om sammankoppling av naturgas- och elnäten i behandlasi energipolitiska överenskommelse. Där understryks att en förbättradinfrastruktur på energiområdet avsevärt skulle öka försörjningstryggheten iSverige och övriga . Enligt överenskommelsen skall aktivt verkaför en integrering av de nationella energisystemen i Norden ochÖstersjöregionen. har ställt sig bakom en förstudie om den s.k.nordiska gasaxeln (en ledning från genom till ).Lönsamheten för den nordiska gasaxeln är starkt beroende av att naturgas kanavsättas på den svenska marknaden. En nordisk studie om naturgasanvändning ochmiljöpåverkande utsläpp i och har genomförts. I studienhar man bl.a. försökt att uppskatta möjligheterna att genom ökadnaturgasanvändning minska utsläppen av koldioxid. Slutsatsen är att en ökadanvändning av naturgas - under vissa förutsättningar - skulle kunna bidraväsentligt till att minska miljöpåverkande utsläpp i de nordiska länderna och inärområdet. I ett gemensamt uttalande i Bergen i underströkde nordiska statsministrarna att de är eniga om att arbeta för att förverkligavisionen om en uthållig energiförsörjning i . Viktiga inslag iett sådant försörjningssystem är ökade satsningar på förnybara energikällor ochutvecklingen av ett integrerat gasnät som kan leverera gas till länderna runtÖstersjön. De nordiska energiministrarna har av statsministrarna fått i uppdragatt lämna en rapport om vissa förutsättningar av betydelse för en sådanutveckling. I uppdraget ingår att ta inledande kontakter med övriga länder iÖstersjöregionen och övriga intressenter för att belysa möjligheten tillutveckling av el- och gasnäten.Enligt preliminära uppgifter för uppgick utsläppen i avkoldioxid till , metangas och lustgas 3,1miljoner ton. Av koldioxidutsläppen svarar biltrafiken för ca 20 miljoner ton.Av återstoden på drygt koldioxid kommer drygt 14 miljoner tonfrån kraftvärme- och fjärrvärmeverk samt raffinaderier, drygt 14 miljoner tonfrån förbränning inom industri m.m., medan ca 11 miljoner härrör från bostäderoch service.Utskottets ställningstagandeRiksdagens energipolitiska beslut är av väsentlig betydelse föromställningen av till ett ekologiskt hållbart samhälle. Energipolitikenskall medverka till en effektiv energianvändning och en kostnadseffektiv svenskenergiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat. Landetselförsörjning skall tryggas genom ett energisystem som grundas på varaktiga,helst inhemska och förnybara, energikällor samt en effektiv energianvändning.Användningen av fossila bränslen bör hållas på en låg nivå. Det befintligaledningsnätet för naturgas, som är det fördelaktigaste fossila bränslet, börutnyttjas effektivare. Energipolitiken skall även främja ett breddat energi-,miljö- och klimatsamarbete i . Härutöver är energipolitikensmål att tillförsäkra svensk industri och samhällslivet i övrigt el tillinternationellt konkurrenskraftiga priser. Stabila förutsättningar skapas förett konkurrenskraftigt näringsliv, liksom för en förnyelse och utveckling avden svenska industrin.Utskottets uppfattning är att en energiomställning i riktning mot de mål somfinns uppsatta omställningsprogram inte kommer till stånd med mindreän att staten aktivt påverkar aktörerna. Enligt utskottets mening måsteaktörerna på energimarknaden få en bestämd signal från staten attkärnkraftsavvecklingen skall inledas och att en övergång till elproduktion mednya energikällor skall ske. Om inte en sådan viljeyttring tydligt manifesterastar det att åstadkomma den önskvärda förändringen iproduktionsapparatens sammansättning. Det åligger riksdag och regering atthitta en lämplig avvägning i den målkonflikt som på kort sikt föreligger mellansträvan att snabbt finna nya former för en mer ekologiskt uthålligenergiförsörjning och kraven på att främja en effektiv elproduktion som kantillhandahålla industri och hushåll låga elpriser. Det energipolitiska beslutsom har träffats innebär, menar utskottet, att den nämnda målkonfliktenhanteras på ett ändamålsenligt sätt. Bestämda steg tas i riktning mot att byggaupp en ny elproduktion under hänsynstagande till utvecklingen avnivån på elpriserna i syfte att säkra industrins internationellakonkurrenskraft och därmed vidmakthålla resursbasen för finansiering av densvenska välfärden.Enligt det energipolitiska beslutet skall, som tidigare beskrivits, de tvåkärnkraftsreaktorerna i - varav den andra under vissa villkor -ställas av. Detta kraftverk är olämpligt lokaliserat till ett myckettätbefolkat område. Åtgärder skall vidtas för att under de närmaste årenkompensera bortfallet av el genom effektivare energianvändning, konverteringsamt hushållning med och tillförsel av el från andra energikällor. Samtidigtgäller inte längre som s.k. slutår för kärnkraftsavvecklingen.Härigenom ges tillräckligt för omställningen. Frågan om den fortsattaomställningen av energisystemet skall baseras på resultaten av deenergipolitiska programmen och på erfarenheterna av stängningen avkärnkraftverket i . Före nästkommande mandatperiods utgång skallbeslut fattas avseende hur den fortsatta avställningen av kärnkraftsreaktorerskall genomföras.De invändningar som riktas mot det energipolitiska beslutet i motionerna1997/98:N223 (m), 1997/98:N211 (m), 1997/98:N224 (m) och 1997/98: N240 (m) ärenligt utskottets mening våldsamt överdrivna. I beslutet framhålls vikten avatt omställningen till en mer ekologiskt hållbar produktion av elektricitetsker på sådant sätt att svensk industri och samhällslivet i övrigttillförsäkras el till internationellt konkurrenskraftiga priser. Ett villkorför stängningen av den andra reaktorn i är, som tidigare beskrivits,att bortfallet av elproduktion kan kompenseras genom tillförsel av nyelproduktion och minskad användning av el. Innan en stängning av den reaktornkan genomföras skall ges möjlighet att pröva om förutsättningarna fören stängning av reaktorn är uppfyllda (se bet. 1996/97:NU12 s.39).I det energipolitiska beslutet behandlades också energipolitikens inverkan påSveriges internationella åtaganden inom klimatpolitiken. I motionerna1997/98:N222 (m) och 1997/98:N223 (m) riktas kritik mot att med de nyaenergipolitiska riktlinjerna går ifrån sina internationella förpliktelserbeträffande koldioxidmålet. Med anledning av dessa invändningar vill utskottetredovisa följande. I det energipolitiska betänkandet (bet.1997/98:NU12 s. 81) ställde sig utskottet bakom regeringens bedömning attstängningen av den första reaktorn i inte innebär någon avgörandeförändring av möjligheter att bidra till att uppnå sådana långsiktigamål som kan komma att beslutas om inom ramen för omklimatförändringar, den s.k. klimatkonventionen. energipolitiskabeslut innebär inte någon förändring av den nationella strategin - uttalad iriksdagens beslut (prop. 1992/93:179, bet. JoU19) - att utsläppen avkoldioxid från fossila bränslen skall stabiliseras till nivå ,för att därefter minska. EU har inom ramen för de pågående globalaklimatförhandlingarna - som just nu pågår i (Kyoto) - beslutat attföreslå att industriländerna skall minska sina sammanvägda utsläpp avkoldioxid, metan och lustgas jämfört med nivån år 1990.En första indikativ fördelning inom unionen av medlemsländernas andelar avdetta åtagande har gjorts. Enligt denna varierar de olika ländernas beting frånen minskning till en ökning av utsläppen jämförtmed nivån . För del finns enligt fördelningen ett utrymme attöka utsläppen till år 2010.Beträffande användningen av de avkopplingsbara elpannorna ifjärrvärmesystemen - som berörs i motion 1997/98:N223 (m) - vill utskottethänvisa till det som sägs härom i budgetpropositionen. Avsikten är attdifferentierade skattesatser skall tillämpas för sådana pannor med en förhöjdskatt och lägre uttag under årets övriga månader.Regeringen ämnar, som nämnts, presentera ett förslag tillbeskattning av el som används i fjärrvärmesystemets elpannor med ikraftträdandeden 1 juli 1998.Med hänvisning till vad utskottet nu har anfört avstyrker utskottetmotionerna /98:N211 (m), 1997/98:N222 (m), 1997/98:N223 (m), 1997/98: N224(m) och 1997/98:N240 (m) i här berörda delar.Utskottet konstaterar att ett i långa stycken likartat resonemang förs imotionerna 1997/98:Jo785 (fp), 1997/98:K715 (kd) och 1997/98:N216 (kd). Imotionerna förordas en energipolitik som skall främja en energiförsörjningbaserad på ekologiskt hållbara energikällor. Energiframställning genomkärnkraft och fossila bränslen som kol, olja och naturgas skall enligtmotionärerna fasas ut ur produktionen. Utskottet ser i den delen ingenprincipiell skillnad mellan dessa ståndpunkter och det synsätt som ligger bakomdet energipolitiska beslut som fattade . Ett väl planeratomställningsarbete, som beaktar de faktorer som utskottet nämnt, kommeratt förhindra att de hot mot sysselsättning, välfärd och uppsatta miljömål sommålas upp i motionerna blir verklighet. Mot denna bakgrund avstyrker utskottetde aktuella motionerna i här berörda delar.De frågor som tas upp i motionerna 1997/98:N244 (s) och 1997/98:N266 (s) omeffekterna för den elintensiva industrin behandlade utskottet i sitt betänkandevåren 1997. Där betonade utskottet (bet. 1996/97:NU12 s. 39) att en säkertillgång på el till ett rimligt pris är en viktig förutsättning för den svenskaindustrins internationella konkurrenskraft. Energipolitiken måste utformas såatt denna förutsättning bevaras. Elanvändningen för industrins produktion gesmöjlighet att öka under det närmaste decenniet. Parallellt med detta måsteemellertid en effektiv elanvändning främjas såväl i industrin som i andrasamhällssektorer. Utskottet vill alltså understryka att detta är viktiga mål ienergiomställningen och att de ingår som centrala delar i den uppföljning somkommer att ske efter avställningen av . De framställdayrkandena i de två nämnda motionerna om den elintensiva industrinskonkurrenssituation bör därmed inte föranleda något initiativ från riksdagenssida.Frågan om naturgasutbyggnad i den omfattning som aktualiseras i motion1997/98:N286 (s) och som möter kritik i motion 1997/98:Bo517 (mp) utredsfortfarande i olika sammanhang. Ett omfattande beredningsarbete pågår inomramen för det nordiska samarbetet, det framväxande Östersjösamarbetet och detarbete inom EU som ser på möjligheterna till investeringar i ett nordisktTrans-European Network () på gasområdet. Utskottet erinrar om att det i 1997års energipolitiska beslut uttalas att naturgasen är det fördelaktigastefossila bränslet och att det befintliga naturgasnätet bör utnyttjas på etteffektivare sätt. Innan slutliga underlag har presenterats från de nyssnämndaaktiviteter som pågår saknar utskottet anledning att i nulägetnärmare gå in på denna fråga. Utskottet avstyrker därmed de två motionerna; densistnämnda avstyrks i här berörd del.Det synsätt som ligger bakom energipolitiska riktlinjer innebär attden strategi om en snabbare kärnkraftsavveckling för vilken pläderas i motion1997/98:N283 (mp) måste avvisas. Det finns betydande risker förknippade med attbeträda den väg som utpekas från sida. Enligt utskottetsuppfattning är det betydelsefullt att omställningen och utvecklingen avenergisystemet sker så att inte problem uppstår försysselsättning, välfärd, konkurrenskraft och miljö. Med det sagda avstyrkerutskottet den berörda motionen i här aktuell del.Det nyssnämnda innebär också att utskottet avstyrker yrkandet i motion1997/98:N253 (c) i vilket sägs att kärnkraftsavvecklingen skall fortsätta ijämn takt. Här vill utskottet erinra om att det inte har förutsatts någonmekanisk avveckling av kärnkraften med bestämda tidsintervaller i 1997 årsenergipolitiska beslut. Tillsammans med erfarenheterna från stängningen avreaktorerna i skall resultaten av energiomställningsprogrammen utgöraunderlag för kommande beslut om hur den fortsatta omställningen skallgenomföras.Om den energipolitiska roll som bör spela framöver anfördeutskottet i det tidigare nämnda betänkandet (bet. 1996/97: NU12 s.46) att bolagets aktiva medverkan är av avgörande betydelse för omställningenav energisystemet. Bolaget, som svarar för av elproduktionen,borde enligt utskottet ges en strategisk roll i detta omställningsarbete. IVattenfalls långsiktiga utvecklings- och investeringsplaner borde, menadeutskottet, utvecklingen av ny ekologisk elproduktionsteknik och investeringar iel- och värmeproduktion från förnybara energislag spela framträdande roller.Men , underströks det, är det för ett företag som somverkar på en konkurrensutsatt marknad, och som har i huvuduppgift att på etteffektivt sätt producera och leverera el till sina kunder, viktigt att nunämnda insatser görs inom ramen för kraven på affärsmässighet. Bolagets beslutom satsningar på utveckling av ny elproduktionsteknik och investeringar i el-och värmeproduktion från förnybara energislag borde därför baseras på attVattenfall kan uppfylla marknadsmässiga avkastnings- och utdelningskrav i sinverksamhet, sades det. Vad beträffar ägarfrågan ansåg utskottet att Vattenfallborde förbli i statlig ägo. Mot denna bakgrund torde enligt utskottetsuppfattning något tillägg i bolagsordningen för på det sätt sombegärs i motion 1997/98:N253 (c) inte vara erforderligt, och det aktuellayrkandet avstyrks. Av det sagda framgår vidare att någon breddning av ägandet iVattenfall AB i enlighet med ett yrkande i motion 1997/98:N223 (m) inte äraktuellt; även denna motion avstyrks i här berörd del.Sammanfattningsvis avstyrker utskottet med det anförda samtliga härbehandlade motionsyrkanden.Vissa kärnkraftsfrågorForskning och kärntekniklagenMotionernaRiksdagen måste upphäva den bestämmelse (6 §) i lagen (1984:3) om kärntekniskverksamhet (den s.k. kärntekniklagen) som förbjuder vissa typer av kärntekniskforskning - ?tankeförbudet? - begärs det i motion 1997/98:N223 (m). Det handlarytterst om att slå vakt om den akademiska friheten, sägs det. Förbudet kandärtill få skadliga effekter genom att försvåra forskning kring effektivareutnyttjande av kärnbränslet, minimering av avfallsmängder, transmutation avbefintligt kärnavfall m.m., menar motionärerna.Ett identiskt yrkande framförs i motion 1997/98:N221 (m, fp, kd). Det kanifrågasättas, menar motionärerna, om det över huvud taget är möjligt - utanlagbrott - att presentera genomarbetade och kostnadsberäknade alternativ tillprövning i den energipolitiska debatten. Den omständigheten att principiellkritik mot tankeförbudet numera framförs helt oberoende av inställningen tillkärnkraftens utnyttjande i borde möjliggöra en omprövning avtankeförbudet utan ovidkommande hänsynstaganden, lyder motionärernas slutsats.I motion 1997/98:N203 (m) riktas uppmärksamheten mot kärnfusionen som enligtmotionären kan bli en mycket viktig framtida, outtömlig energikälla. För attSverige skall kunna delta i den tekniska utvecklingen krävs, understryks det,att förbudet i kärntekniklagen upphävs och att forskning i energifrågor kanbedrivas fritt.Vissa kompletterande uppgifterEnligt den berörda lagbestämmelsen, som infördes i kärntekniklagen den 1februari 1987, får ingen utarbeta konstruktionsritningar, beräkna kostnader,beställa utrustning eller vidta andra sådana förberedande åtgärder i syfte attinom landet uppföra en kärnkraftsreaktor. Förbudets funktion är att motverkaatt personer inom en viss begränsad krets föranstaltar om resurskrävandeförberedande åtgärder i syfte att uppföra en viss kärnkraftsreaktor.I näringsutskottets betänkande (bet. 1996/97:NU12 s. 48) lämnadesupplysningar om införandet av den aktuella lagparagrafen. Av redogörelsenframgår att det aktuella förbudet mot vissa förberedande åtgärder tillkomsamtidigt som det i kärntekniklagen infördes en bestämmelse om att tillståndatt uppföra en kärnkraftsreaktor inte får meddelas (prop. 1986/87:24, bet.NU13). Vid behandlingen av förslaget om förstnämnda förbud diskuteradeutskottet först utformningen och innebörden av förslaget. Härvid klargjordeutskottet att förbudets funktion skulle vara att motverka att personer i enåsyftad begränsad krets - ansvariga för kraftföretag vilka är tänkbara somreaktorinnehavare - vidtar något slags resurskrävande, förberedande åtgärdermed avsikt att uppföra en viss kärnkraftsreaktor. Utskottet underströk(enhälligt) att förbudet inte skulle förhindra personer i nämnda krets attt.ex. muntligen eller skriftligen plädera för fortsatt och ökadkärnkraftsanvändning, inklusive uppförande av ytterligare kärnkraftsaggregat.Det skulle inte heller, betonade utskottet, inkräkta på möjligheterna tillforskning och utvecklingsarbete på det kärntekniska området och till svensktdeltagande i internationellt samarbete inom detta område. Därefter togutskottet ställning till frågan om införande av förbudet. Med vissaredaktionella förändringar tillstyrkte utskottet att förbudet skulle införas,medan en motsatt uppfattning fördes fram i en reservation (m, fp).I utredningsbetänkandet Översyn av lagstiftningen på kärnenergiområdet (SOU1991:95) föreslogs att den berörda paragrafen (6 §) i kärntekniklagen om förbudmot vissa förberedande åtgärder skulle avskaffas. Enligt utredningen kundebestämmelsen inte anses vara motiverad av säkerhetsskäl och borde därför intehöra hemma i nämnda lag, vilken är att betrakta som en säkerhetslag.