bet · GL01AU1 · 1997-11-27 00:00:00 — har emellertid nuunderrättat utskottet om underhandsbedömning att stödet börkonstrueras med en fast subventionsgrad för att stå i överensstämmelse medstatsstödsreglerna.Utskottet förordar därför att stödet i stället bestäms till avlönekostnaden, dock högst per dag.Den beräknade besparingen, under nästa budgetår, börenligt vad som uppgetts från kunna uppnås även meden fast stödnivå.Utskottet kan inte dela uppfattning att stödet blir alltfördetaljerat. T.ex. kan tiden i åtgärden variera liksom innehållet. Stödet kanäven kombineras med utbildningsstöd. Utskottet vill i detta sammanhang ävenhänvisa till vad som sagts ovan i avsnittet Lokal samverkan -arbetsförmedlingsnämnder med anledning av synpunkterna i motion A311.Med anledning av vad som framförts i motionerna om för låg ersättningsnivåm.m. vill utskottet hänvisa till EU-reglerna och till det begränsade utrymmesom det nuvarande ekonomiska läget ger. Utskottet vill också erinra om att detär fråga om ett arbetsmarknadspolitiskt stöd. Att förändringarna av stödformenkan leda till försämrade förutsättningar t.ex. för vissa byggnadsvårdsprojektär något som inte bör lösas inom ramen för arbetsmarknadspolitiken. Utskottetvill också erinra om att kringkostnaderna vid anställningsstöd som medförinvesteringar kan täckas av otraditionella medel.Sammanfattningvis anser utskottet att regeringens förslag om ett nyttanställningsstöd (punkt 10 i propositionens förslag) bör godkännas, dock medden angivna ändringen i fråga om stödnivå. Det innebär också attmotionerna A310 (yrk. 7 delvis och 8), A220, A289 och A293 avstyrks.Arbetslivsutveckling (ALU)PropositionenSyftet med åtgärden arbetslivsutveckling (ALU), som infördes den 1 januari1993, är att de arbetssökande skall kunna behålla sin kompetens och sinakontakter med arbetslivet. Ersättningen till de arbetslösa som deltar i ALUmotsvarar arbetslöshetsersättningen och betalas ut av arbetslöshetskassanrespektive . Från och med belastar dessautgifter anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Första halvåret 1997 deltog drygt 60 000 personer i genomsnitt iALU. uppgick kostnaderna för utbildningsbidrag i samband medALU till och AMS utgifter för kringkostnader, såsomplanering och organisation av anordnarens verksamhet samt resekostnader fördeltagare i ALU-verksamheten, till 49 miljoner kronor.Regeringen konstaterar att åtgärden har fungerat väl och att den i praktikenanvänds som om den inte är tidsbegränsad. För att undvikaundanträngningseffekter kommer regeringen att genomföra regelförändringar sominnebär att samråd skall ske med berörda fackliga organisationer innan enperson placeras på en ALU-plats.Regeringen föreslår också att en ny lag om arbetslivsutveckling bör införassom inte är tidsbegränsad.MotionernaModeraterna förklarar i motion A299 att för att uppnå en mer redodladarbetsmarknadspolitik bör ALU avvecklas. Utan att framställa något särskiltavslagsyrkande avvisar partiet regeringens lagförslag.Folkpartiet uppger i sin partimotion A259 att åtgärden bör vara en sista utvägnär alla andra åtgärder har prövats. Enligt är det positivt attALU-projekten nu börjar inriktas mot kultur, miljö och jämställdhet. Eftersompartiet anser att ALU skall vara en åtgärd som tillgrips i sista hand bör denlängsta tid som ett kan pågå begränsas (yrk. 13).Vidare anser partiet att åtgärden bör bli föremål för en utvärdering (yrk. 14).Ronny () föreslår i motion A211 att försäkringsskyddet för de somdeltar i ALU skall förbättras så att deltagarna får samma skydd somarbetstagarna på den reguljära arbetsmarknaden.Karl och (båda s) framhåller i motion A222 attpersoner som deltar i ALU ofta har en pressad ekonomisk sitution. Motionärernaföreslår därför att arbetsgivare hos vilka personer deltar i ALU bör åläggasatt betala ut en viss inkomstförstärkning till dessa personer. Dennaförstärkning skulle bl.a. kunna användas till att finansiera resor.Rune och (båda s) påpekar i motion A301 attkringkostnaderna för att arrangera ALU är högre i skogslänens glesbygd än iövriga delar av vilket framför allt beror på de långa avstånden.Motionärerna anser att man vid fördelningen mellan länen av de s.k.otraditionella medlen - vilka bl.a. används för att finansiera kringkostnaderna- inte tar tillräcklig hänsyn till regionala förhållanden. De föreslår därföratt regeringen i sitt regleringsbrev till AMV kompenserar skogslänen för demerkostnader som de långa avstånden medför.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens åsikt att det mot bakgrund av det svåra läget påarbetsmarknaden även finns ett behov av en åtgärd med sådaninriktning som arbetslivsutveckling. Utskottet biträder därför regeringensförslag en ny, icke tidsbegränsad lag om arbetslivsutveckling. Utskottetåterkommer till lagförslaget under avsnittet Sammanfattandet bedömning avbudgetförslagen och medelsanvisning på utgiftsområde 14 nedan.När det gäller krav att skall begränsas till sexmånader vill utskottet påpeka att normalt anvisas i högst sexmånader. Om det finns särskilda skäl kan anvisningstiden förlängas medytterligare . Enligt utskottets mening det finns situationer när detär värdefullt att kunna förlänga anvisningstiden. Risken för missbruk motverkasav att det krävs särskilda skäl för att förlänga anvisningstiden. När det sedangäller krav på en utvärdering av åtgärden arbetslivsutvecklingvill utskottet hänvisa till att Statskontoret på regeringens uppdragutvärderat åtgärden. Utvärderingen avsåg bl.a. hur verksamheten utfallit iförhållande till de mål som statsmakterna har satt upp samtundanträngningseffekter och arbetsmarknadssitutionen för dem som avslutat ettALU-projekt.Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet motion A259 (yrk. 13-14)Utskottet övergår härefter till att behandla de frågor som rör försäkringsskyddoch kostnadsersättningar när det gäller arbetslivsutveckling.Deltagare i arbetslivsutveckling omfattas av ett visst försäkringsskydd somregleras i ett antal förordningar till vilka förordningen (1992:1333) omarbetslivsutveckling hänvisar. Försäkringsskyddet omfattar bl.a. arbetsskador.Det är inte lika omfattande som det försäkringsskydd som finns ikollektivavtal. Skälet till detta är att de kollektivavtalsregleradeförsäkringarna har tillkommit genom att arbetstagarna avstått från lönemedel.Utskottet anser att det är viktigt att de som deltar i arbetslivsutvecklinghar ett gott försäkringsskydd. Utskottet utgår dock från att regeringen nogaföljer denna fråga. Med hänsyn till det anförda avslår utskottet motion A211.I de båda motionerna A222 och A301 behandlas frågor om resekostnader i sambandmed arbetslivsutveckling. I den nuvarande regleringen av arbetslivsutvecklingfinns möjlighet för anordnare av verksamhet för arbetslivutveckling att fåbidrag för de merkostnader som föranleds av verksamheten. I dessa merkostnaderingår inte resekostnader. Däremot är det möjligt för länsarbetsnämnderna attanvända s.k. otraditionella medel för att ersätta sådana kostnader. Vissalänsarbetsnämnder utnyttjar denna möjlighet. Enligt utskottets mening ankommerdet på varje länsarbetsnämnd att avgöra vad som är mest lämplig prioritering.När det sedan gäller förslaget att ålägga anordnare av arbetslivsutveckling attbetala vissa kostnader för deltagarna vill utskottet påpeka att det finns riskför att detta kan leda till att vissa avstår från att anordnaarbetslivsutveckling.Med hänvisning till det anförda avslår utskottet motionerna A222 och A301.FeriearbetenPropositionenRegeringen betonade i sysselsättningspropositionen (prop. 1995/96:222) viktenav att näringsliv, stat, kommun och landsting tar ett gemensamt ansvar för attuppfylla målsättningen att de gymnasieungdomar som söker feriearbete ocksåskall kunna få det. En SIFO-undersökning som avsåg feriearbetsmarknadensomrarna och 1997 visade att en fjärdedel av de ungdomar som ville ha ettferiearbete blev utan.Det är angeläget att alla ungdomar som vill får ett feriearbete undersommaren 1998. Regeringen vill därför stimulera arbetsgivarna att anställa flergymnasieungdomar . AMS tilldelades 5 miljonerkronor för att genomföra en riksomfattande informationssatsning som i förstahand skulle vända sig till näringslivet. AMS kommer även tidigt under år 1998att genomföra en informationssatsning som syftar till att engagera ochstimulera arbetsgivarna i frågan om feriearbeten för unga gymnasiestuderande.Regeringen föreslår att av medlen under anslaget skall fåanvändas av kommunerna för att stimulera det lokala näringslivet att anordnafler feriearbeten för gymnasieungdomar, en målgrupp som består av 154 000personer. Medlen skall också kunna användas för insatser inom kommunen. Detskall även vara möjligt att inom ramen för denna åtgärd anordna kombinationerav utbildning och praktik eller ren utbildning.MotionKristdemokraterna avvisar i partimotion A269 (yrk. 18) satsningen påferiearbeten. Enligt partiet kommer åtgärden att strida mot konkurrensreglernaoch ge tydliga undanträngningseffekter.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att farhågor om feriearbetenasundanträngningseffekter är överdrivna. Utskottet delar inte heller partietsuppfattning att förslaget strider mot konkurrensreglerna.De positiva effekterna av feriearbete bör inte underskattas. Feriearbete gerinte bara ungdomar värdefull arbetslivserfarenhet utan ökar deras möjligheteratt komma in på arbetsmarknaden. Utskottet värdesätter därför deninformationssatsning som AMS skall göra.Med hänvisning till det anförda biträder utskottet regeringens förslag tillmedelsanvisning och återkommer till förslaget och motion A269 (yrk. 18) iavsnittet Sammanfattande bedömning av budgetförslaget och medelsanvisning påutgiftsområde 14 nedan.Riksdagens revisorers förslag (1996/97:RR11) angående starta-eget-bidragAllmäntRiksdagens revisorer har granskat starta-eget-bidraget. Ämnet för granskningenvar ett av dem som föreslogs av arbetsmarknadsutskottet vid sammanträde den 14februari 1995 (dnr 1994/95:U17). I rapport /97:5 redovisas resultatet avgranskningen. Rapporten har remissbehandlats.I revisorernas förslag till (1996/97:11) angående starta-eget-bidraget redovisas granskningen. I huvudsak har granskningen inriktats mot treområden som enligt revisorerna inte tidigare belysts i tillräcklig omfattning.För det första har den mer långsiktiga överlevnaden granskats för de företagsom startats med hjälp av bidraget genom en uppföljning av nyföretagarnassituation efter bidragets upphörande. För det andra har denadministrativa hanteringen av bidraget granskats, i huvudsak med inriktning pådet program som utarbetats av AMS för att uppnå en enhetlig bedömning avbidragstagarna och deras framtida möjligheter som företagare. En viktig del harvarit att studera det regionala och lokala införandet av detta program. För dettredje har stödets eventuella konkurrenssnedvridande effekter analyserats,t.ex. de nya företagens möjligheter att med hjälp av bidraget sänka sina priseri förhållande till redan etablerade företag.Revisorernas överväganden förs fram under tre rubriker, nämligen1. fördelning på olika bidragstagare,2. den administrativa hanteringen och uppföljningen av bidraget,3. bidragets effekter på konkurrensen.Revisorerna begär tillkännagivanden till regeringen på dessa punkter. Punkternabehandlas i det följande under särskilda rubriker.Fördelning på olika bidragstagareRevisorernas förslagI rapporten redovisas utvecklingen för ett antal olika grupper för att belysaden fördelningspolitiska inriktningen. På grund av brister i AMS statistik hardet inte varit möjligt att redovisa en heltäckande bild. Genomgången pekar dockpå att den andel bidragstagare som utgörs av kvinnor, utländska medborgare ochlångtidsarbetslösa är lägre än dessa gruppers andel av det totala antaletarbetssökande.Revisorerna framhåller att det kan finnas flera orsaker till att vissautsatta grupper har låg andel bland bidragstagarna. Vad gäller utländskamedborgare kan en orsak vara att bidragets utformning ofta passar invandraresämre. När det gäller kvinnor känner de ofta behov av att träffa kvinnligakonsulter, men av rapporten framgår att antalet sådana är lågt.Långtidsarbetslösa förlorar successivt förankringen i arbetslivet, ochförsämringen av den privata ekonomin gör det svårt att bygga upp ett egetkapital. Enligt revisorerna har det inte varit möjligt att närmare penetreraalla tänkbara orsaker. AMS bör därför få i uppdrag att analysera defördelningspolitiska aspekterna av bidraget samt att komma med förslag tilleventuella åtgärder.MotionerHans Andersson och () säger sig i motion A2 i huvudsak anslutasig till revisorernas förslag och överväganden men anser att en delförtydliganden och kompletteringar bör göras. Motionärerna menar att allt talarför att särskilda insatser behövs för att ta till vara den beredskap tillnyföretagande som finns hos kvinnor och invandrare. Det är viktigt attinsatserna kan kombineras med arbetsmarknadsutbildning och arbetslivsutvecklingför individuell utbildning och vägledning. Med sådana riktade insatser kansåväl kvinnor som invandrare få en väsentligt bättre andel av bidragsvolymen(yrk. Motionärerna förordar också en samhällsekonomisk analys av effekternaav bidraget. En sådan analys bör innefatta såväl samhällskostnader someffekterna för nyföretagande, sysselsättning och försörjningsnivå. Vidare börregionala effekter och skillnader mellan tätort och glesbygd uppmärksammas(yrk. 2).Utskottets ställningstagandeStarta-eget-bidraget är avsett att utgöra ett tillskott till näringsidkarensförsörjning under inledningsskedet av verksamheten. Bidrag får lämnas till densom är arbetslös, riskerar att bli arbetslös eller är bosatt inom område sombetecknas som stödområde 1 eller 2 enligt förordningen (1990:642) omregionalpolitiskt företagsstöd.Bidrag kan lämnas eller om det finns särskilda skäl tilldet eller om näringsverksamheten bedrivs i sådan glesbygd som avses i 1 § andrastycket förordningen (1990:643) om glesbygdsstöd under ytterligare sex månader.Under 1990-talet har bidragsgivningen ökat kraftigt, från ca 2 500 /91 till ca 30 000 personer /96 (18 månader).Statistiska bakgrundsvariabler såsom kön och ålder redovisas inte i AMSstatistik utan redovisningen för olika grupper får sökas bland de uppföljningarsom gjorts av AMS. Andelen kvinnor bland bidragstagarna har under en följd avår legat på och andelen utländska medborgare som får bidrag ärca , vilket är en betydligt lägre andel än vad dessa grupper motsvarar blanddet totala antalet arbetssökande. Även långtidsarbetslösa ocharbetshandikappade är underrepresenterade.Såsom framkommit av revisorernas rapport finns det olika skäl till att vissagrupper bland bidragstagarna är underrepresenterade.För att öka det kvinnliga företagandet infördes en möjlighet förarbetslösa kvinnor, särskilt invandrarkvinnor, att få starta-eget-bidrag upptill . Denna åtgärd riktar sig till de kvinnor som varit inskrivnavid arbetsförmedlingen . I årets budgetproposition framhållerregeringen att för att minska arbetslösheten bland invandrare är det angelägetatt öka deras möjligheter till nyföretagande. Regeringen avser därför attuppdra åt AMS att i ökad utsträckning erbjuda invandrare individuell vägledningoch utbildning i nyföretagande. Detta kan enligt regeringen ske inom ramen förarbetsmarknadsutbildning och ALU. Vidare föreslår regeringen attutbildningsbidrag skall kunna lämnas till invandrare än sexmånader vid start av egen verksamhet. Starta-eget-bidrag bör kunna lämnas ihögst till de invandrare som innan de startar eget företag varitanmälda på arbetsförmedlingen . Utskottet konstaterarockså att enligt senast tillgängliga statistik ökar andelen kvinnor blandbidragstagarna och utgör cirka en tredjedel av dessa.Som framgått pågår ansträngningar för att åstadkomma en bättrefördelningspolitisk profil vad avser starta-eget-bidraget. Enligt utskottetsuppfattning är det dock väsentligt att de fördelningspolitiska målen får enökad uppmärksamhet. Detta bör beaktas av AMS, länsarbetsnämnderna och de lokalaarbetsförmedlingarna. Något uttalande av med anledning avrevisorernas förslag i detta avseende föreslår dock inte utskottet. Utskottetavstyrker också med hänvisning till det anförda motion A2 yrkande 1. Utskottetär heller inte berett tillstyrka en samhällsekonomisk analys av starta-eget-bidraget och avstyrker motion A2 yrkande 2.Den administrativa hanteringen och uppföljningen av bidragetRevisorernas förslagEnligt revisorerna råder det stora skillnader mellan arbetsförmedlingarnas sättatt hantera bidraget. Det gäller bl.a. i vilken utsträckninginformationsträffar erbjuds, hur konsultbedömningar utnyttjas, hurnyföretagarkurserna är utformade och utnyttjas samt i vilket skede införföretagsstarten som kurserna erbjuds. Revisorerna anser att länsarbetsnämndernabör utveckla sitt stöd till de mindre arbetsförmedlingarna, men då detförekommer stora lokala skillnader vad gäller förutsättningarna för att startaföretag bör det finnas utrymme för regionala och lokala anpassningar ihandläggningen.I granskningen har framkommit att könsfördelningen bland konsulter är ojämn ilänen som kvinnliga bidragssökande företrädesvis vill träffakvinnliga konsulter. Enligt revisorernas bedömning är det viktigt attjämställdhetsfrågorna uppmärksammas, och AMS bör därför få i uppdrag attanalysera orsakerna till den ojämna könsfördelningen bland konsulterna.Enligt nyföretagarprogrammet skall en uppföljning av bidragstagarnasverksamhet genomföras direkt efter bidragsperiodens slut samt efter två . Revisorernas bedömning är att arbetsförmedlingarna bör geuppföljningsarbetet större prioritet. Uppföljningarna bör inte endast omfattaföretagens överlevnadsgrad utan också belysa effekterna avnyföretagarprogrammet, t.ex. vad gäller arbetsförmedlingarnas och konsulternasförmåga att bedöma affärsidéer.MotionerI motion A1 yrkande 4 av () begärs ett tillkännagivande omupphandling av konsulttjänster. Motionären framhåller vikten av att dekonsulter som anlitas kontrolleras. Det är inte rimligt att man skall tjänapengar på att hjälpa andra att få statliga bidrag som man själv harskulder till det allmänna. Det är också väsentligt att upphandlingenkonkurrensutsatt.Utskottets ställningstagandeI samarbete med har AMS utarbetat en strategi för starta-eget-bidraget samt ett arbetsmaterial som stöd till länsarbetsnämnder ocharbetsförmedlingar, det s.k. nyföretagarprogrammet. Syftet har främst varit attutforma enhetliga och likvärdiga bedömningsgrunder för ansökningar över helalandet. Av rapporten framgår att det råder skillnader mellanarbetsförmedlingarnas sätt att hantera bidraget och att de mindrearbetsförmedlingarna ofta kan ha svårigheter att etablera kontakter med andraaktörer inom nyföretagarområdet. Revisorerna anser mot bakgrund härav attlänsarbetsnämnderna bör utveckla sitt stöd till de mindre arbetsförmedlingarna.Utskottet delar denna uppfattning.Vid upphandling av konsulter kan länsarbetsnämnden och arbetsförmedlingenvälja mellan offertförfrågan och förenklad upphandling. Upphandlingen skerenligt rapporten generellt enligt AMS föreskrifter om bl.a. bred kompetens ochkunskap om den lokala marknaden. Den baseras däremot inte på en jämnkönsfördelning bland konsulterna vilket också anges i AMS föreskrifter. Avrapporten framgår att kvinnor företrädesvis vill ha kontakt med kvinnligakonsulter. Det är enligt utskottets mening väsentligt att länsarbetsnämnder ocharbetsförmedlingar strävar efter en ökad andel kvinnliga konsulter. Därvid ärdet dock viktigt att grundläggande regler iakttas, nämligen att upphandlingskall göras med uppsökande av tillgänglig konkurrens och utan särbehandling.Något särskilt uttalande av med anledning av revisorernas förslag inämnda avseenden föreslår utskottet inte.Vid upphandling av konsulter är det naturligtvis önskvärt att den som fåruppdraget är fri från skulder för skatter och socialavgifter. Enbartförhållandet att någon är restförd för skatt behöver dock enligt utskottetsmening inte diskvalificera en tilltänkt konsult. Om skatteskulden uppkommit pågrund av misskötsel eller om skulden är ett tecken på en allmänt svag ekonomi iföretaget kan det naturligtvis finnas skäl att göra en annan bedömning. Attupphandling skall ske under konkurrensutsättning har utskottet redan angett.Det anförda får i huvudsak anses tillgodose motion A1 yrkande 4.Bidragets effekter på konkurrensenRevisorernas förslagFörordningen (1984:523) om bidrag till arbetslösa som startar egen verksamhetinnehåller inga bestämmelser som rör konkurrenssituationer. Enligt revisorernakan den stora andelen företag verksamma på den lokala marknaden, liksom denstora andelen företag inom tjänstenäringarna, ha inneburit att snedvridningarav konkurrensen uppstått. Revisorernas bedömning är att man bör vara restriktivmed att ge bidrag till företag som vill etablera sig inom marknader som harrisk för överetablering och till företag som inriktas på verksamheter medmycket begränsad lokal efterfrågan.Avgörande för konkurrensneutraliteten är enligt revisorerna under hur långtid bidraget betalas ut och marknadssituationen inom det område därbidragsmottagaren avser att etablera sig. Revisorerna anser därför att engenerell förlängning av bidragsperioden kan öka risken förkonkurrenssnedvridning. Revisorerna anser också att en översyn av förordningenmed avseende på konkurrenspåverkan bör göras.MotionernaHans Andersson och () föreslår i motion A2 yrkande 5 etttillkännagivande om förlängning av starta-eget-bidraget. Möjligheterna tillförlängning bör göras mer generösa än vad som är vanligt enligt den praxis somnu tillämpas. Det avgörande skall då vara företagets ekonomiska förutsättningarefter förlängningen. Vidare är det väsentligt att konkurrensförhållanden intetalar emot en förlängning i det enskilda fallet. Särskilt viktigt är att braförberedelser görs och att en intensiv uppföljning sker i samband med åtgärden.Carl () framhåller i motion A1 att det är angeläget attreglerna ändras så att myndigheterna har möjligheter att göra en bedömning avkonkurrensläget. Finns det företag på orten som arbetar efter samma ellerliknande affärsidé som den bidragssökande är det viktigt att dessa intekonkurreras ut av nystartare som har hjälp av statliga bidragsmedel (yrk. 1).Utskottets ställningstagandeSom framgått ovan kan starta-eget-bidraget lämnas än sex månaderför vissa grupper av sökande eller om näringsverksamheten är avsedd attbedrivas i viss glesbygd. Det finns vidare i förordningen om starta-eget-bidraget en bestämmelse som anger att förlängt bidrag kan utges om detföreligger särskilda skäl. Revisorerna anser att en generell förlängning avbidragsperioden kan öka risken för konkurrenssnedvridning. Någon sådanförlängning är inte aktuell, och en annan sak är att det i vissa fall eller förvissa specifika grupper kan finnas skäl till en förlängd tidsperiod. Ibudgetpropositionen har regeringen uppmärksammat revisorernas uttalande om attstarta-eget-bidraget i vissa fall kan snedvrida konkurrensen. Regeringen hardärvid uttalat att den utgår från att AMS beaktar dessa risker vid beviljandeav bidraget. Mot bakgrund av det anförda synes något särskilt tillkännagivandemed anledning av revisorernas förslag i fråga om konkurrens inte varaerforderligt. Utskottet avstyrker också motionerna A1 yrkande 1 och A2 yrkande5.Starta-eget-bidragetUtskottet har i avsnittet ovan behandlat revisorers förslag medanledning av starta-eget-bidraget. I detta avsnitt behandlar utskottet övrigafrågor rörande denna åtgärd.PropositionenAntalet personer som fått starta-eget-bidrag har ökat kraftigt ,från mellan 2 000 och 3 000 till ca 30 000under /96 (18 månader).Företag som startats av personer som fått starta-eget-bidrag har haft ennågot lägre överlevnadsgrad än andra nystartade företag.I propositionen konstateras att antalet egenföretagare med utländsk bakgrundökat . Omkring 3 000 nya sådana företag startas varje år.Invandrarna är i minoritet bland personer som får bidrag frånarbetsförmedlingen för att starta eget.