bet · GL01FöU1 · 1997-11-20 00:00:00 — Motionärerna har svårt att seeffektivitetsvinster med förslaget och anser det också leda till oacceptablarisker. De pekar på att vädertjänsten har ett nära samband medledningsfunktionerna inom Försvarsmakten. Därmed bör rimligen inte beslutfattas om vädertjänstens organisation innan ledningsstrukturen är klarlagd.Regeringen borde därför uppskjuta avgörandet om försvarets vädercentraler.Motionärerna hemställer att riksdagen- som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attbehålla vädercentral Syd (yrkande 1),- som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omkoncentration av försvarets vädercentraler till en enhet (yrkande 2),- hos regeringen begär att avgörandet om vädertjänstens organisationsenareläggs tills ledningsstrukturen inom Försvarsmakten är klarlagd (yrkande3).Med hänsyn till de allvarliga bristerna i beslutsunderlaget om nedläggning avVädercentral Syd förordas i motion Fö331 (s) av attorganisationen av vädercentralerna åter utreds.Motion Fö324 (s) av m.fl. anser att det av regeringen framlagdaförslaget om framtida helikopterorganisation är välavvägt. De anser vidare attett bra sätt att träna för krigsuppgiften är att rädda civila i sjöolyckoreller att hjälpa akut sjuka på skärgårdsöarna med transporter. Denna viktigasamhällsnytta sägs kunna bli mer effektiv om räddningshelikoptrarna fickvärmekameror. Motionärerna hemställer att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att utrustaräddningshelikoptrarna med värmekameror.UtskottetUtskottet behandlar först vissa programövergripande frågor och därefter, underrespektive programrubrik, frågor som endast rör ett visst program.Programövergripande frågorRegeringen har, med hemställan om godkännande, i propositionenföreslagit en inriktning av Försvarsmaktens 15 olika program. Utskottet finneratt den föreslagna inriktningen är i linje med vad som bestämdes omFörsvarsmaktens utveckling totalförsvarsbeslut.I Moderata samlingspartiets partimotion Fö225 (m), yrkandena 1-4 och 6,föreslås en inriktning som på ett flertal punkter avviker från den som lagtsfast i försvarsbeslutet. Så sker också i partimotion Fö213 (v)yrkande 3 i denna del. Utskottet finner ingen anledning att nu gå ifrånförsvarsbeslutets långsiktiga inriktning. Härav följer att nämndamotionsyrkanden bör avslås. Även yrkande 10 i partimotion Fö225 (m) bör avslåseftersom detta förordar att regeringen skall redovisa en ny beräkning avmedelstilldelningen per program.Utskottet konstaterar att regeringen inte lämnat någon redogörelse för deförsvarsindustriella frågorna, vare sig i propositionen eller i skrivelsen.Utskottet instämmer i vad som i partimotion Fö228 (fp) yrkande 6 anförs om densvenska försvarsindustrins betydelse för att kunna genomföra olika slagsanpassning av krigsorganisationen. Det finns därför skäl att återkommande seöver frågan om materielförsörjning och försvarsindustri. Det hade sålunda variten fördel med en sådan redovisning i propositionen eller i skrivelsen.Utskottet förutsätter att regeringen i samband med kontrollstation gören uppföljning av försvarsindustrins förutsättningar och villkor, behovet avförsvarsindustriell kompetens och kapacitet m.m. Syftet med motionsyrkandet bördå kunna bli tillgodosett varför yrkandet inte bör bifallas.Utskottet betonade (bet. 1996/97:FöU1, s. 225) att materielunderhåll måstekunna genomföras inom landet i kris och krig och att kompetens härför måstefinnas hos svenska myndigheter eller företag. Utskottet har erfarit attämnesområdet noga studerats av flera utredningar , bl.a. av1980 års underhållsutredning (U 80), utredningen om lednings- ochmyndighetsorganisationen för försvaret (LEMO). Senast har Försvarsmakten år1996 efter samråd med i skrivelse till regeringenredovisat fördelningen av materielunderhållskompetens mellan myndigheterna ochindustrin samt lämnat förslag till framtida inriktning. Utskottet anser inteskäl föreligga för att ändra principerna för det nuvarande materielunderhållet.Kommittémotion U405 (m) yrkande 9 bör därför inte bifallas.Det ankommer inte på att bestämma om matersättningens storlek.Nivån på matersättningen fastställs av i samråd medFörsvarsmakten. Motion Fö213 (v parti) yrkande 5 bör därför avslås.Frågan om dagersättningens storlek har delegerat till regeringenatt besluta om. Utskottet anser inte att denna delegation skall återtas.Kommittémotionerna Fö220 (kd) yrkande 2 och Fö338 (kd) yrkande 1, som förordarhöjd dagersättning, bör därför avslås av riksdagen.Miljöpartiet de gröna föreslår att medel tas från anslaget A 1 Försvarsmaktenför att finansiera den civilmotståndsutbildning som förordar.Utskottet har i det föregående, i avsnittet om Vissa försvarspolitiska frågorm.m., avvisat en omriktning av det militära försvaret mot bl.a. civiltmotstånd. Härav följer att även bör avslå motion Fö221 (mp parti)yrkande 6.Utskottet går därefter över till att behandla inriktningen av vissa program.Program 3. FörsvarsområdesförbandUtskottet har uttalat sig om hemvärnets betydelseoch biträder därför de synpunkter som framförs i kommittémotion Fö220 (kd)yrkande 5, om att tillräckliga resurser avdelas för att hemvärnsorganisationenskall kunna lösa sina uppgifter och dessutom ha tillräcklig rekryteringskraft.Utskottet har inhämtat att Försvarsmakten på regeringens uppdrag utredermöjligheter och bedömt behov av åtgärder för att nå personalmålet 125 000hemvärnsmän . Redovisningen skall ske våren 1998.Utskottet har vidare inhämtat att Hemvärnet enligt Försvarsmaktensuppfattning har tillräckliga resurser för att nå målet deltagande iövningar m.m. Det åligger respektive hemvärnsområdesbefälhavare att genomförautbildning och övningar som leder till att hemvärnsförbanden når anbefalldförmåga att lösa sina uppgifter.Ny materiel, bl.a. bildförstärkare, bevakningssensorer, ny skyddsmask ochsambandsutrustning införs efter hand. I samband med försvarsbeslutuppmärksammades de förhållanden som nämns i partimotion Fö211 (m), yrkande 11.Utskottet har erfarit att regeringen har tagit upp frågan med Försvarsmakten isyfte att uppnå högre tempo i materielleveranserna. Regeringen avser att efterdet att Försvarsmakten lämnat sin årsredovisning för för riksdagenredovisa hemvärnets materiella status.Utskottet anser därmed att de båda motionsyrkandena kommer att bli beaktadevarför de inte bör bifallas.Program 6. Försvarsmaktens helikopterförbandI motion Fö324 (s) förordas att de helikoptrar i Försvarsmakten som skall kunnaanvändas i räddningsinsatser utrustas med värmekameror.Det är de enligt räddningstjänstlagen (1986:1102) ansvariga myndigheterna somskall organisera räddningstjänsten. I detta ansvar ingår att se till atterforderlig personal och lämplig materiel finns tillgänglig.Räddningstjänstansvarig myndighet kan härvid avtala med Försvarsmakten om enanskaffning och installation av värmekameror i Försvarsmaktens helikoptrar.Riksdagen bör därför inte göra något uttalande i frågan och motionen avslås.Program 7. StridsfartygsförbandUbåtar är en viktig resurs för att upprätthålla vår långsiktiga försvarsförmågaoch utgör ett av våra främsta underrättelsesystem i såväl fred som under höjdberedskap. Ubåtssystemets stora flexibilitet och uthållighet bidrar till attgöra försvaret trovärdigt. Med nuvarande inriktning av ubåtsprogrammet behövertvå nya ubåtar tillföras krigsorganisationen omkring , då två Näcken-ubåtar uppnår sin tekniska livslängd. Med en s.k. halvtidsmodernisering kanvåra moderna ubåtar bedömas ha en livslängd . Näckenubåtarnasjösattes i slutet på 1970-talet.I motion Fö322 (mp) förordas att ubåtsprojektet ned. Utskottetnoterar att ett motsvarande yrkande avslogs av i 1996 årsförsvarsbeslut. Utskottet gör i frågan om det aktuella ubåtsprojektet nu ingenannan bedömning än . Motionen bör därför avslås.Program 9. Flygvapnets lednings- och underhållsförbandUtskottet har som ett led i sin beredning av frågan inhämtat kompletterandeunderlag dels från Försvarsmaktens flygvapenledning, dels från företrädare förVädercentral Syd.Flygvapnets regionala vädertjänst är i fred och under höjd beredskap förnärvarande organiserad i tre regionala vädercentraler. harunder en följd av år varit oförändrad trots förändringar inom Försvars-maktenoch ett förbättrat samarbete med SMHI.Utskottet har inhämtat att ny teknik och förbättrade sambandsmöjlighetermedger en förenklad framställning av väderinformation och en bredare spridningav såväl meteorologiska grunddata som färdiga prognoser. Produktionen avväderinformation kan därför centraliseras. Utskottet har vidare erfarit att deti grundorganisationen är mest rationellt att tillhandahålla väderinformationenfrån en vädercentral, Vädercentral Mitt. Behovet av reservkapacitet under höjdberedskap medför att vädertjänsten i krigsorganisationen bör produceras genomtvå regionala vädercentraler, den i Mitt och den i Nord.Det anförda innebär att motion Fö321 (m) yrkandena 1-3 och Fö331 (s), sombåda förordar att vädercentral Syd behålls, bör avslås av riksdagen.Utskottet tar inte ställning till partimotion Fö225 (m) yrkande 5 eftersomyrkandet saknar motivering. Yrkandet avslås därför.Program 10. JAS 39-förbandI partimotion Fö221 (mp) yrkande 5 förordas förhandlingar för att hävakontraktet om leverans av JAS 39 delserie 3. Utskottet kan för sin delkonstatera att den långsiktiga planeringen utgått från attsamtliga stridsflygsystem efterhand skall ersättas med JAS 39 . Dettautbyte av flygplanssystem skall ha slutförts ca , då flygplan 37 Viggenfaller för åldersstrecket. Flygplan 37 har då varit i tjänst i ca 40 år.Riksdagen bestämde i totalförsvarsbeslutet att flygstridskrafterna skallomfatta 13 stridsflygdivisioner, varav 12 skall vara utrustade med JAS 39.Utskottet ser inga skäl att frångå denna inriktning. Motionsyrkandet bördärför avslås.Utskottet har ingen erinran mot vad regeringen i skrivelsen (1997/98:4)anfört om JAS 39 . Utskottet förordar att skrivelsen i denna del läggstill handlingarna.Program 13. För krigsorganisationen gemensamma resurserFlera motioner vänder sig mot att samlokalisera den flygburna signal- ochradarspaningen i fred till F 16 i . Utskottet delar regeringensuppfattning att en sådan åtgärd, som också innefattar flyttning av dennuvarande transportflygverksamheten från till , är lämplig.Utskottet har inhämtat att en samlokalisering och samordning av de flygsystemsom nu är i fråga till en krigsförbandsproducerande flottilj bör leda till enlösning som från personella och ekonomiska utgångspunkter är långsiktigthållbar. Besparingar erhålls i form av lägre hyror, färre antal piloter,minskade underhållskostnader och en rationellare flygtidsproduktion. Vidare kanrekryteringsmöjligheterna bedömas vara bättre vid en krigsförbandsproducerandeflygflottilj än vid Malmen.Mot bakgrund av det anförda förordar utskottet avslag på motion Fö221 (mpparti) yrkande 11, Fö315 (m), Fö318 (s), Fö319 (c) och Fö329 (kd, fp, fp)yrkandena 1 och 2.Program 15. Internationell verksamhetMotion Fö221 (mp parti) vill begränsa det svenska deltagandet i PFF och vändersig mot ett svenskt observatörskap i VEU. förordar därför avslagpå inriktningen av program 15 Internationell verksamhet.Sverige deltar i samarbetet Partnerskap för fred (PFF) (skr.1993/94:207, bet. 1993/94:UU18). Frågan om relation tillVästeuropeiska unionen (VEU) behandlade (bet.1994/95:UU5). Utskottet har med tillstyrkan yttrat sig (yttr.1997/98:FöU3y) över regeringens skrivelse (1997/98:29) om och det fördjupade Partnerskap för fred-samarbetet.Utskottet finner ingen anledning till andra bedömningar av svensk medverkan iPFF och av relationen till VEU än vad som framgår i nämnda betänkanden.Härav följer att partimotion Fö221 (mp) yrkande 10 bör avslås.Utskottet föreslår sammanfattningsvis att med bifall till regeringenshemställan godkänner förslagen om inriktning av verksamheten för program 1-15(regeringens hemställan p. 17-31) samt avslår de i sammanhanget avgivnamotionerna.Regeringen har i förslag till tilläggsbudget för (prop. 1997/98:1)förordat att anslaget A 1 Försvarsmakten reduceras med föratt genom omfördelning till anlaget B 3 Befolkningsskydd och räddningstjänstlösa en akut finansieringsfråga. har beslutat i enlighet medförslaget (bet. 1997/98:FiU00, rskr. men förutsatt attmotsvarande belopp skall återföras till anslaget A 1 Försvarsmakten 1998. bör således anslå ett ramanslag till Försvarsmakten som med överstiger vad regeringen föreslagiti propositionen. Utskottets hemställan i denna del framgår av bilaga 1.Investeringsplan och beställningsbemyndigandenUtskottet behandlar här budgetpropositionens avsnitt Investeringsplan(s. 19-20) och Beställningsbemyndiganden (s. 20-21). Utskottet behandlar vidaremotionerna Fö221 (mp parti) yrkande 4 i denna del och U405 (m parti) yrkande 3i denna del.RegeringenInvesteringsplanRegeringen föreslår att godkänner inriktningen av Försvarsmaktensinvesteringsplan för enligt följande.INVESTERINGSPLAN------------------------------------------------------|(Miljoner |TOTAL |PROGNOS|BUDGET |BERÄKN.|BERÄKN.||kronor) |KOSTNAD| 1997 | 1998 | 1999 |2000|------------------------------------------------------|Materielanskaffning| | | | | |------------------------------------------------------|- | 178 |14 276 |13 175 |12 299 | 14||regeringsobjekt| 162 | | | | 213|------------------------------------------------------|- |11 819 | 355 | 428 | 797 |1 189||anmälningsobjekt| | | | | |------------------------------------------------------|-övriga objekt |80 560 |11 034 |10 440 |10 110 |8 806|------------------------------------------------------|-förskjutning | |-3 533 |-1 752 |-1 179 | -1|| | | | | | 181|------------------------------------------------------|Summa | 270 |22 132 |22 291 |22 027 | 23||materielanskaffning:|541| | | | 027|------------------------------------------------------|Anläggningar |2 826 | 275 | 332 | 317 | 254|------------------------------------------------------|Anläggningstillgångar| | 525 | 477 | 385 | 365||i verksamheten | | | | | |------------------------------------------------------|Summa | 273 |22 932 |23 100 |22 729 | 23||investeringar: | 367 | | | | 646|------------------------------------------------------|Finansiering: | | | | | |------------------------------------------------------|-lån | | 525 | 477 | 385 | 365|------------------------------------------------------|-anslag | 273 |22 407 |22 623 |22 344 | 23|| | 367 | | | | 281|------------------------------------------------------|Summa | 273 |22 932 |23 100 |22 792 | 23||finansiering: | 367 | | | | 646|------------------------------------------------------Regeringen anmäler att följande materielanskaffning enligt regleringsbrevet förår 1997 skall underställas regeringens prövning:- anskaffning av kortvågskommunikationssystem,- serieförberedelser för den måldetekterande artillerigranaten BONUS,- anskaffning av mörkerriktmedel till pansarvärnsrobotsystem 56 (),- renovering av luftvärnsrobotsystem,- anskaffning av snabbpejl för televapenförband,- anskaffning av systemmateriel till stridsvagnar,- halvtidsmodernisering av ubåtar typ ,- anskaffning av taktiskt radiosystem för flygvapnet (),- utveckling och anskaffning av spaningskapsel till JAS 39 delserie 3,- utveckling och anskaffning av JAS 39 Gripen.Av dessa objekt har regeringen fattat beslut om renovering avluftvärnsrobotsystem, anskaffning av systemmateriel till stridsvagnar,anskaffning av radiosystem och utveckling och anskaffning av JAS 39Gripen delserie 3. Regeringen avser att i regleringsbrevet för beslutaom en uppdatering av förteckningen över vilka objekt som skall underställasregeringens prövning.Enligt regleringsbrevet för skall Försvarsmakten göra en skriftliganmälan till om sin avsikt att anskaffa eller låta utvecklamateriel där den totala utgiften för ett enskilt objekt uppgår till 100miljoner kronor eller mer. En sådan anmälan kan leda till att det blirregeringen som fattar beslut i frågan. Av de regerings- och anmälningsobjektsom För-svarsmakten planerar för beslut kan nämnas:- anskaffning av BONUS,- anskaffning av broterrängbilar m.m.,- modifiering för integration av radarjaktrobot 99 (AMRAAM) på flygplan JA 37,- utveckling av krigsbro 6,- fortsatt anskaffning av ytstridsfartyg.Regeringen anmäler att det inom Försvarsdepartementet pågår ett arbete med attutveckla styrningen och uppföljningen av materielanskaffningen. Regeringensavsikt är att identifiera de viktigaste materielobjekten och tillhörandekringutrustning i form av simulatorer, ammunition, reservdelar m.m. När dessaobjekt med tillhörande utrustning har bestämts avser regeringen att styraanskaffningen med investeringsramar. Ramarna skall prisomräknas och får inteutan regeringens beslut överskridas. Anskaffning av materiel som inte omfattasav investeringsramar bör Försvarsmakten besluta om. När systemet är fulltutvecklat kommer det enligt regeringen att på ett bättre sätt än medgeuppföljning av kostnader och andra aspekter i materielanskaffningen. Därmedskapas också bättre förutsättningar för regeringen att kunna informerariksdagen. Enligt regeringens mening kommer denna information att svara mot dekrav som försvarsutskottet har ställt (bet. 1996/97:FöU4) på regeringensredovisning av utveckling och anskaffning av försvarsmateriel.Regeringen hemställer att godkänner förslaget till inriktning avinvesteringsplan för Försvarsmakten för perioden 1998-2000.BeställningsbemyndigandenRegeringen föreslår att bemyndigar regeringen att medge beställningarav materiel och utvecklingsarbete för att tillgodose den förordade inriktningenav Försvarsmaktens verksamhet.BEMYNDIGANDERAM FÖR MATERIELANSKAFFNING EFTER BUDGET-ÅRET 1988(Miljoner kronor)-------------------------------------------------------|Utnyttjade bemyndiganden till och | 59 991,5||med | |-------------------------------------------------------|Bemyndiganden för nya | 23 513,9||beställningar | |-------------------------------------------------------|Total bemyndiganderam | 83 505,4|-------------------------------------------------------Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att i fråga om ram-anslaget A 1 Försvarsmakten beställa materiel m.m. och utvecklingsarbete så attbehovet av anslagsmedel efter för denna materiel och tidigarebeställningar tillsammans uppgår till högst 83 505 400 000 kr.Regeringen föreslår vidare att bemyndigar regeringen att medgebeställningar av anslagsfinansierade anläggningar för att tillgodose förordadinriktning av Försvarsmaktens verksamhet.BEMYNDIGANDERAM FÖR ANSKAFFNING AV ANSLAGSFINANSIERADE ANLÄGGNINGAR EFTERBUDGETÅRET 1998(Miljoner kronor)-------------------------------------------------------|Utnyttjade bemyndiganden till och | 131,7||med | |-------------------------------------------------------|Bemyndiganden för nya | 325,8||beställningar | |-------------------------------------------------------|Total bemyndiganderam | 457,5|-------------------------------------------------------Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att i fråga om ram-anslaget A 1 Försvarsmakten beställa anslagsfinansierade anläggningar så attbehovet av anslagsmedel efter för dessa och tidigarebeställningar tillsammans uppgår till högst 457 500 000 kr.MotionernaFörsvarsbeslutet innebar en kraftig ambitionshöjning för materiellförnyelse av främst det militära försvaret. Enligt Moderata samlingspartiet bördenna andel öka utöver dagens . I partimotion U405 (m) förordas därfören annan inriktning av investeringsplanen för Försvarsmakten för perioden1998-2000. Den nuvarande materielförnyelsen - exemplifierad med genomförd ochpågående anskaffning av JAS 39 , nya stridsvagnar, ubåtar ochytstridsfartyg samt kommande anskaffning av enklare splitterskyddade fordon,nytt luftvärn, nya andningsskydd och nya uniformer - följs i planerna av få nyaobjekt. Efter det att försvarsbeslut fullföljts står försvarsindustrini stort utan nya projekt och förnyelsen riskerar att avstanna. Viktigareidentifierade behov har skjutits men borde i stället ingå iinvesteringsplanen. Motionärerna hemställer därför att avslårregeringens förslag till investeringsplan för Försvarsmakten för perioden1998-2000 (yrkande 3 i denna del).I partimotion Fö221 (mp) konstaterar motionärerna attregeringen vill ha ett bemyndigande för att beställa militär materiel för23 . Den totala bemyndiganderamen är 83 505,4 miljonerkronor. Detta är enligt oacceptabelt. Det krävs i stället enöverföring från det militära försvaret till investeringar i verklig säkerhet,bl.a. för bättre miljö och minskade sociala klyftor, för att motverka sårbarhetoch öka självtillit och robusthet. vill göra stora besparingar pådet militära försvaret och ställa om detta till ett starkt civiltförsvar. Motionärerna hemställer att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att inte medge beställning av materielm.m. och utvecklingsarbete för Försvarsmakten så att behovet av anslagsmedelefter för denna materiel m.m. och tidigare beställningartillsammans uppgår till högst 83 (yrkande 4 i denna del).UtskottetMaterielanskaffningen påverkar på ett avgörande sätt Försvarsmaktensutveckling. Skilda materielsystem har på olika sätt en grundläggande betydelseför Försvarsmaktens operativa effekt och därmed för försvarets trovärdighet.Drygt hälften av Försvarsmaktens budget avsätts för investeringar i materieloch anläggningar. Materielbeställningarna har stor inverkan på utvecklingen avden svenska industriella kompetensen och industristrukturen inom flerahögteknologiska sektorer.Det är mot denna bakgrund som utskottet vid ett flertal tillfällen (t.ex. ibetänkandena /95:FöU4, 1996/97:FöU1 och 1996/97:FöU4) anfört att det villha insyn och inflytande när det gäller anskaffning av viktigare materielsystem.Utskottet har fått en särskild redovisning av företrädare förFörsvarsdepartementet om den aktuella materielplaneringen.Den tidigare ordningen för att ge skriftligt beslutsunderlagkompletteras nu med en investeringsplan. Utskottet kan se detta som ett steg irätt riktning men planen är i sin nuvarande form alltför oprecis somuppföljnings- och styrinstrument. Den behöver kompletteras och utvecklas.Utskottet utgår från att det av regeringen i propositionen anmälda arbetet medatt utveckla styrningen och uppföljningen av materielanskaffningen, bl.a. genominvesteringsramar för de viktigaste materielobjekten, verkligen leder till deförbättringar av information och ger det inflytande för som utskottetflera gånger har efterlyst.Riksdagen har fått särskilda redovisningar av JAS 39Gripen. Detta projekt har ändrat karaktär. Från att ha varit ettutvecklings- och anskaffningsarbete med därav följande tekniska och ekonomiskarisker förskjuts tyngdpunken mot ett organisatoriskt genomförande där 12stridsflygdivisioner skall krigsorganiseras. är den ekonomiskaomfattningen stor. Utskottet anser därför det vara motiverat med särskildaredovisningar av JAS 39 även fortsättningsvis.Ledningssystemens utformning och funktion har en avgörande betydelse förtotalförsvarets förmåga att lösa sina uppgifter. Utskottet pekade inför 1996års försvarsbeslut (bet. 1996/97:FöU1) på behovet av att utveckla ett effektivtframtida ledningssystem som är anpassat till framtida stridsmiljöer och förledningsuppgifterna i fred. Ett grundläggande mål sades vara att åstadkomma ettför totalförsvaret sammanhållet system.Ett sådant ledningssystem kommer att innehålla ett flertal datorbaseradeinformationssystem. Utskottet har fått viss information om Försvarsmaktens bådautvecklingsprojekt med de anknutna systemen ATLE-IS, LI FV och , föroperativ ledning, samt , för produktionsstyrning m.m., vilka skallersätta ett antal i drift varande datorbaserade informationssystem. Utskottethar härvid erfarit att utvecklingen, främst av , har drabbats avförseningar och betydande kostnadsökningar. Utskottet har vidare informerats omde problem och osäkerheter som för skilda informationssystem hänger samman meddet s.k. millennieskiftet.Utskottet anser därför att regeringen fortlöpande skall ge riksdagensärskilda redovisningar om ledningssystemets utveckling.