bet · GL01UbU5 · 1997-11-25 00:00:00 — Alla barn sominte har någon annan barnomsorg utanför hemmet bör ha tillgång till en öppenförskola.Utskottets bedömningUtskottet vill när det gäller förslag om nytt lagförslag m.m ochavslag på regeringens förslag om införande av bestämmelser omförskoleverksamhet och skolbarnsomsorg i skollagen (motion 1997/98:Ub10yrkandena 2 och 3) anföra följande.Utskottet har i det föregående uttryckt sig positivt om regeringens förslagatt stegvis integrera förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen med skolansverksamhet. Utskottet har också sagt att utskottet förväntar sig att regeringensnarast återkommer till med ytterligare förslag inom området, bl.a.förslag till gemensam läroplan för förskoleklassen, ochskolbarnsomsorgen. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motion1997/98:Ub10 yrkandena 2 och 3 i nu aktuella delar och föreslår att riksdagenantar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen såvitt avser 1 kap. 1§ tredje stycket, 2 a kap. 1-5 och 7-12 §§. Utskottet kommer att längre frambehandla frågan om förskoleklasser i enskild regi (avsnitt 6).Utskottet delar regeringens uppfattning att förskolans pedagogiska rollbehöver stärkas och tydliggöras för att ge barn de bästa förutsättningarna förett fortsatt lärande. Det nu föreliggande förslaget bl.a., om en inarbetning avbestämmelserna i socialtjänstlagen om barnomsorg i skollagen och att Skolverketfår ett utökat ansvarsområde och övertar myndighetsuppgifterna inombarnomsorgsområdet från och länsstyrelserna ligger helt i linjemed denna strävan. Utskottet anser således i likhet med regeringen attSkolverket skall vara ansvarig myndighet för tillsyn, uppföljning, utvärderingoch utveckling av förskoleklassen, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg.Utskottet utgår från att nödvändig kompetens inom det nya området kommer attfinnas inom . Utskottet vill i sammanhanget peka på att Skolverketoch gemensamt har utarbetat förslag till bl.a. nödvändigagränsdragningar mellan de båda myndigheterna, ändringar i instruktionerna förmyndigheterna och organisation av tillsynen över förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg. Myndigheterna har därvid bl.a. föreslagit att vissa medelöverförs från till . Utskottet behandlar dessaförslag i budgetbetänkandet för , utgiftsområde 16 Utbildning ochforskning (bet. 1997/98:UbU1). Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna 1997/98:Ub3 yrkande 7 och 1997/98:Ub807 yrkande 3.Utskottet övergår till att behandla motionsyrkandena som rör den pedagogiskaverksamheten inom skola och barnomsorg. Utskottet har inledningsvis redovisatatt förslag till samlat måldokument för barn och ungdomar iåldern i betänkandet Växa i lärande (SOU 1997:21) har remissbehandlatsoch att det bereds inom . Vidare harBOSK överlämnat sitt förslag till läroplan för förskolanAtt erövra omvärlden (SOU 1997:157) till skolministern. Frågor om denpedagogiska verksamheten inom skola och barnomsorg är således för närvarandeföremål för beredning. Utskottet utgår från att regeringen tämligen snartåterkommer till i dessa frågor. Mot bakgrund av det redovisade lägetanser utskottet det inte påkallat med något uttalande av medanledning av motionerna 1997/98:Ub3 yrkande 1, 1997/98:Ub5 yrkande 6,1997/98:Ub204 yrkandena 1, 2 och 5, 1997/98:Ub250 yrkande 1, 1997/98:Sf224 yrkande 6 och 1997/98:Ub807 yrkande 2. Yrkandenabör avslås av riksdagen.Frågor med anknytning till kommunernas skyldighet att tillhandahållaförskoleverksamhet och skolbarnsomsorg har utskottet tidigare berört i sambandmed att utskottet behandlade regeringens skrivelse 1996/97:112 Utvecklingsplanför förskola, skola och vuxenutbildning - kvalitet och likvärdighet (bet.1996/97:UbU13). Utskottet hänvisade därvid bl.a. till vad som anfördes iproposition 1993/94:11 om utvidgad lagreglering på barnomsorgsområdet i sambandmed att nuvarande lagbestämmelse infördes (14 a § socialtjänstlagen). I dennaproposition angavs att det bör vara en strävan att ett barn, om föräldrarna såönskar, får behålla en plats i förskolan även vid förändrade socialaförhållanden, t.ex. om en förälder blir arbetslös eller tar ledigt för vård avett yngre syskon. Det borde undvikas att barnet rycks upp ur barngruppen, närsådana förändringar inträffar. Barnets behov av trygga förhållanden och av attdelta i pedagogisk verksamhet borde beaktas (prop. s. 33).Kraven på kommunerna att bygga ut barnomsorgen som det ekonomiskautrymmet är begränsat har gjort att regler alltmer har införts som begränsarbarnets rätt till barnomsorgsplats när någon förälder är arbetslös eller barnetfår ett syskon. Det visar uppföljning 1996 av de nyalagbestämmelserna som trädde i kraft . harockså i en ny rapport visat att kommunernas regler för rättentill barnomsorg successivt har skärpts , både för barntill arbetslösa och för barn vars föräldrar är hemma för vård av ett yngresyskon. Rapporten visar också att nya verksamhetsformer riktade speciellt tillde arbetslösas barn har vuxit fram i flera kommuner. De särskildaverksamheterna ser olika ut. Barnen kan t.ex. hänvisas till s.k.korttidsplatser i den reguljära barnomsorgen. På andra ställen har man inrättatsärskilda avdelningar eller förskolor för barn till arbetslösa.Enligt utskottet är det oroande att rätten till barnomsorg har urholkats närdet gäller t.ex. barn till arbetslösa. Utskottet vill betona att barnomsorgenfyller såväl föräldrars som barns behov. Föräldrarna behöver kunna arbeta ellerstudera. Barn har behov av trygga förhållanden och pedagogisk verksamhet. Dettagäller inte minst barn som har arbetslösa föräldrar. Ett av huvudskälen tillatt bestämmelserna om barnomsorgen förs över från socialtjänstlagen tillskollagen är - som utskottet ser det - behovet av att stärka förskolanspedagogiska roll för att ge en god grund för det fortsatta lärandet.Utskottet är inte berett att nu förorda en ändring i berört hänseende avgällande bestämmelser men utgår från att kommunerna tar sitt ansvar och attSkolverket noga följer utvecklingen. Med hänvisning till vad utskottet anförtbör med avslag på motionerna 1997/98:Ub5 yrkande 3, 1997/98:Ub10yrkande 2 (delvis) och yrkande 3 (delvis), 1997/98:Ub243, 1997/98:Ub264 yrkande5, 1997/98:Ub268 och 1997/98:So805 yrkande 6 anta regeringens förslag till lagom ändring i skollagen såvitt avser 2 a kap. 6 §.Kommunerna får enligt bestämmelserna ta ut skäliga avgifter för barnomsorgen.Detta innebär att avgifterna inte får bli så betungande för föräldrarna att deavstår från den verksamhet som barnet erbjuds och som skulle vara värdefull förbarnet att delta i. Utskottet konstaterar att avgifternas andel avbarnomsorgens totala kostnader har ökat . harkartlagt avgiftsnivåerna vid kommunala daghem och fritidshem i samtligakommuner för fjorton typfamiljer (rapport 1997:5). Av rapportenframgår bl.a. att förändrade avgifter har varit en av de metoder som kommunernahar använt för att minska nettokostnaderna. Avgiftsnivåerna har höjts och medhjälp av nya taxekonstruktioner har man sökt styra närvarotiderna och hållaefterfrågan nere för att på så sätt minska kostnaderna. Utskottet delarmotionärernas uppfattning att det är viktigt att följa utvecklingen inomområdet.När det gäller frågor om invandrarfamiljers utnyttjande av barnomsorgen m.m.vill utskottet hänvisa till vad utskottet ovan anfört om barns rätt till tryggaförhållanden och pedagogisk verksamhet samt till vikten av att utvecklingen avfrågan om avgifter inom barnomsorgen följs. Utskottet vill därutöver framhållaatt det givetvis är önskvärt att barnomsorg om möjligt även erbjuds till barnvars föräldrar har obekväma eller oregelbundna arbetstider. Utskottet utgårfrån att kommunerna löser dessa frågor på lämpligt sätt. Med hänvisning tillvad utskottet anfört bör motion 1997/98:Ub5 yrkandena 1, 2, 4 och 5 avslås avriksdagen.Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion 1997/98:Sf224 yrkande 7att den öppna förskolan är en viktig social träffpunkt för barn, föräldrar ochdagbarnvårdare. Det finns dock ingen skyldighet enligt lag för kommunerna attanordna öppen förskola. Barnen i den öppna förskolan är t.ex. inte inskrivna idenna verksamhet. Utskottet är inte berett att föreslå någon ändring härvidlagoch avstyrker motionsyrkandet.6. Enskild förskoleklass, förskola och skolbarnsomsorgPropositionenI dag krävs tillstånd av för att ett bolag, en förening, ensamfällighet, en stiftelse eller en enskild individ yrkesmässigt skall fåbedriva bl.a. förskolor, fritidshem och integrerad skolbarnsomsorg (69 §socialtjänstlagen). Tillstånd till verksamhet får endast beviljas omverksamheten uppfyller kraven på god kvalitet och säkerhet. hartillsyn över verksamheten. Löpande tillsyn utövas av socialnämnden i den kommundär verksamheten är belägen.Genom lagen (1987:442) om försöksverksamhet med tillståndsprövningför vissa hem för vård eller boende enligt socialtjänstlagen (1980:620) harkommunerna möjlighet att i stället för lämna tillstånd tillenskild förskole- eller fritidshemsverksamhet. Kommunens (socialnämnden) beslutfår överklagas till . Enligt den nu aktuella propositionen hardrygt 100 kommuner med stöd av denna lag tagit över tillståndsprövningen förenskilt bedriven verksamhet. Lagen är tidsbegränsad och gäller till utgången avår 1997.En kommun kan enligt 18 § socialtjänstlagen lämna bidrag till enskildförskoleverksamhet och enskild skolbarnsomsorg om verksamheten uppfyller vissakvalitetskrav och avgifterna inte är oskäligt höga. Bidrag bör lämnas med ettbelopp per barn som inte oskäligt avviker från kommunens kostnad per barn imotsvarande verksamhet.Regeringen pekar på att regelsystemet vad gäller fristående skolor ochenskild förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg skiljer sig väsentligt frånvarandra när det gäller så väl villkoren för att få driva verksamhet som rättentill offentliga bidrag. Regeringen framhåller att den inte nu är beredd attföreslå några ändringar vad gäller villkoren att bedriva enskildförskoleverksamhet och skolbarnsomsorg respektive bidrag till sådan verksamhet.En sådan förändring kan enligt regeringen inte göras utan att konsekvensernaförst utreds. Enligt regeringens uppfattning bör samma regler som gäller förenskild förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg också gälla för enskildförskoleklass.Regeringen föreslår således att bestämmelserna i socialtjänstlagen om enskildverksamhet skall få sin motsvarighet i skollagen. Den kommun där verksamhetenär bedriven föreslås få bevilja tillstånd att bedriva verksamhet i enskildregi. En kommuns beslut i ärenden om tillstånd skall kunna överklagas hosallmän förvaltningsdomstol. Kommunen skall ha tillsyn över verksamheten. Denkommun där verksamheten bedrivs kan besluta att verksamhet i enskild regi skallfå bidrag. Bidrag bör enligt propositionen lämnas enligt nuvarande regler.Regeringen föreslår vidare att bestämmelserna om tystnadsplikt för den som äreller har varit verksam i enskild verksamhet skall få sin motsvarighet iskollagen.Regeringens förslag till bestämmelser om förskola och skolbarnsomsorg ienskild regi finns i det nya kapitlet 2 a. Bestämmelser om förskoleklass ienskild regi finns i det nya kapitlet 2 b.MotionernaFörslaget till bestämmelser om förskoleklass i enskild regi har tagits upp iett flertal motioner. I motion 1997798:Ub13 (m) yrkande 4 framhålls att denföreslagna ordningen innebär att fristående skolor ges sämre förutsättningaratt erbjuda barn skolförberedande verksamhet. Motionärerna anser att Skolverket- om inte beslutar att sänka den allmänna skolstarten till -skall besluta om tillstånd till fristående skolor som vill inrättaförskoleklass. En godkänd skola med förskoleklass skall vara berättigad tillbidrag från kommunerna. Enligt motion 1997/98:Ub233 (m) bör de friståendeskolor som har lågstadium automatiskt få rätt att bedriva förskoleklass.Ansökan bör inges till som bör behandla den skyndsamt. Det ärviktigt att de fristående skolorna inte hindras att komma i gång medförskoleklasser . I motion 1997/98:Ub7 (c) yrkande 1önskas ett tillkännagivande till regeringen om att reglerna för friståendeförskoleklasser bör utformas på samma sätt som de som gäller för friståendegrundskolor. I motion 1997/98:Ub11 (fp) yrkande 5 (delvis) begärs att riksdagenavslår förslaget om att etablering m.m. av fristående förskolor ochförskoleklasser skall godkännas av respektive kommun. De regler som gällde förfristående skolor före skall enligt motionärerna även gällaför förskolor och förskoleklasser. Enligt motion 1997/98:Ub3 (kd) yrkande 6 kanförslaget om tillståndsgivning vad gäller förskoleklasserna komma att innebäraproblem för de fristående skolorna. Motionärerna anser att skallsvara för både tillståndsgivning och tillsyn av de fristående skolornasförskoleklasser.Även regeringens förslag i övrigt såvitt avser förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg i enskild regi berörs i ett flertal motioner. Motionärerna imotion 1997/98:Ub11 (fp) yrkande 5 (delvis) anser att skall utfärdatillstånd och kommunerna ge ekonomisk ersättning motsvarande den som ges tillde kommunala skolorna till både förskoleklasser och fristående förskolor.Utskottet har tidigare redovisat att motionärerna i motion 1997/98:Ub10 (mp)yrkandena 2 och 3 har begärt ett nytt lagförslag rörande barnomsorgen och attdärvid särskilt fristående skolors verksamhet beaktats. I motion 1997/98:So240(m) yrkande 17 framhålls att bestämmelserna bör ändras i enlighet medden borgerliga regeringens reformer inom området, bl.a. vad avser en garanteradrätt för enskild barnomsorg. Liknande tankegångar finns i motion 1997/98:Ub211(m) yrkande 1. Motionärerna pekar på att av den borgerliga regeringens reformerpå barnomsorgsområdet finns nu bara kvar den s.k. barnomsorgsgarantin, dvs.kommunernas skyldighet att erbjuda alla barn barnomsorg.Enligt motionärerna har situationen i flera kommuner blivit ohållbar. Köernatill daghemmen växer. Enligt motion 1997/98:Ub229 (m) yrkande 3 bör kommunernaåter bli skyldiga att ge bidrag till enskilda förskolor ochskolbarnsomsorgsverksamhet. En lösning med barnomsorgspeng bör kunna användas,heter det i motionen. Enligt motionerna 1997/98:So801 (c) yrkande 6 och1997/98:Sf262 (c) yrkande 3 bör regeringen återkomma med förslag om frietablering inom barnomsorgen. I motion 1997/98:Sf306 (fp) yrkande 3 begärs attriksdagen beslutar att återinföra en skyldighet för kommunerna att ge stöd tillenskilda daghem och fritidshem fr.o.m. . I motion1997/98:Sf224 (kd) yrkande 2 anförs att det bör finnas en mångfald inombarnomsorgen när det gäller driften. Genom att styra alla resurser till ettfåtal barnomsorgsformer har staten i praktiken tagit över beslut som familjernaborde fatta själva, heter det i motionen.Kommunalt vårdnadsbidrag aktualiseras i motionerna 1997/98:Ub211 yrkande 2och 1997/98:Ub212 (m) yrkande 1. Motionärerna framhåller bl.a. att ettkommunalt vårdnadsbidrag skulle hjälpa kommunerna att klara det åtagande sombarnomsorgsgarantin innebär och ge föräldrarna möjlighet att självavälja hur de vill vårda sina barn. Enligt motion 1997/98:Ub232 (kd) börkommunerna få möjlighet att ge ersättning direkt till familjer som önskar ochbehöver det. I motion 1997/98:So805 (mp) yrkande 5 föreslås att föräldrar somvill vara hemma längre hos sina barn skall kunna bli dagbarnvårdare för sitteget barn och därigenom få del av kommunens barnomsorgsresurser.Vikten av utbildad personal i barnomsorg i enskild regi understryks i motion1997/98:Ub5 (v) yrkande 7. Motionärerna pekar på att personalen i den svenskabarnomsorgen över lag är mycket välutbildad och att motsvarande också bör gällainom omsorg som bedrivs i enskild regi.Utskottets bedömningDen enskilda barnomsorgen har ökat i omfattning under hela 1990-talet.Sammantaget fanns det drygt 56 000 barn i enskilda daghem ochfritidshem, vilket är så mycket som . Regeringen pekar på attökningen fortsätter men i betydligt mindre omfattning. tillkom 2 500platser i enskilda daghem och 1 250 platser i enskilda fritidshem. Det ärframför allt daghem som bedrivs i enskild regi. av samtliga barninskrivna i daghem gick i ett enskilt daghem. Enskilda fritidshem ärovanligare även om de ökat i antal . fanns av barnen inskrivna i ett enskilt fritidshem.När det gäller regeringens förslag i fråga om bestämmelser om förskoleklass ienskild regi vill utskottet anföra följande.Utskottet har i det föregående tillstyrkt regeringens förslag att dennuvarande s.k. sexårsverksamheten som bedrivs inom förskolans ram skall bildaen egen skolform - förskoleklass - inom det offentliga skolväsendet. Året iförskoleklassen skall vara en rättighet för alla sexåringar och en skyldighetför kommunerna att anordna. Året i förskoleklassen skall vara ien tioårig integrerad pedagogisk verksamhet. Utskottet har också sagt att detär viktigt att även sameskolan, specialskolan och särskolan ges motsvarandemöjlighet att anordna förskoleklass. Enligt utskottets uppfattning bör dettaockså gälla för fristående skolor. Utskottet delar den uppfattning somframförts i motion 1997/98:Ub7 yrkande 1 att reglerna för anordnande av ochbidrag till fristående förskoleklasser bör utformas på motsvarande sätt som desom gäller för fristående grundskolor. Som utskottet har redovisat i detföregående finns i flera av de andra motionsyrkandena liknande förslag ochuppfattningar. Utskottet anser att regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag till erforderliga ändringar i bestämmelserna omtillståndsgivning, bidrag, tillsyn av verksamheten samt deövergångsbestämmelser som kan behövas etc.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att med bifalltill motion 1997/98:Ub7 yrkande 1 och med anledning av motionerna 1997/98:Ub3yrkande 6, 1997/98:Ub11 yrkande 5 (delvis), 1997/98:Ub13 yrkande 4 och1997/98:Ub233 dels antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagensåvitt avser 2 b kap. 6-13 §§, dels som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.Beträffande förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg i enskild regi villutskottet anföra följande.Efter regeringsskiftet beslutade att upphäva tidigareav den borgerliga regeringen införda lagbestämmelser rörande barnomsorg. Lagenom vårdnadsbidrag liksom rätten till avdrag vid beskattningen för vissabarnomsorgskostnader upphävdes fr.o.m. . Bestämmelserna omkommunernas skyldighet att ge bidrag till enskilda förskolor, enskildafritidshem och enskild integrerad skolbarnsomsorg, vilka skulle ha trätt ikraft , upphävdes också. I stället gäller nu att kommunernaefter egen bedömning kan lämna bidrag till enskild verksamhet inombarnomsorgsområdet. Även 2 a § i lagen (1987:442) om försöksverksamhet medkommunal tillståndsprövning för vissa hem för vård eller boende enligtsocialtjänstlagen upphävdes fr.o.m. . Enligt bestämmelsenfick vid prövning av ansökan om tillstånd att bedriva förskole- ochfritidshemsverksamhet endast fästas avseende vid sökandes lämplighet och vidändamålsenligheten av lokalerna där verksamheten avsågs bedrivas.Utskottet har tidigare behandlat frågor med anknytning tillförskoleverksamhet och skolbarnsomsorg i enskild regi (bet. 1996/97:UbU13).Utskottet hänvisade till vad socialutskottet anfört i frågan (bet.1996/97:SoU8), nämligen att enskild barnomsorg kan berika barnomsorgen ochbidra till en positiv utveckling. Någon anledning att ändra reglerna förkommunernas ersättning till enskilda alternativ föreligger emellertid inte.Enligt socialutskottets uppfattning skall en kommun kunna avslå en ansökan omtillstånd att bedriva förskole- eller fritidshemsverksamhet med hänvisning tillatt behov av ytterligare platser saknas. Utskottet delade socialutskottetsuppfattning och avstyrkte det då föreliggande yrkandet.Utskottet har alltjämt samma uppfattning och föreslår att medavslag på motionerna 1997/98:Ub10 yrkandena 2 (delvis) och 3 (delvis),1997/98:Ub11 yrkande 5 (delvis), 1997/98:Ub211 yrkande 1, 1997/98:Ub229 yrkande 3, 1997/98:Sf224 yrkande 2, 1997/98:Sf262 yrkande 3,1997/98:Sf306 yrkande 3, 1997/98:So240 yrkande 17 och 1997/98:So801 yrkande 6skall anta regeringens förslag till lag om ändring i skollagen såvitt avser 2 akap. 13-20 §§.Utskottet är inte heller berett att biträda förslag i motionsyrkanden omkommunalt vårdnadsbidrag m.m. Utskottet vill i sammanhanget peka på vadregeringen redovisat (prop. s. 55) om behovstäckningen inom barnomsorgen.Regeringen infomerar om en uppföljning som gjorde i maj 1996.Av denna framgår att av landets kommuner räknade med att kunnaerbjuda plats i daghem eller familjedaghem till de barn i förskoleåldern vilkasföräldrar anmält behov . För skolbarn var andelen högre - avkommunerna räknade med att kunna orda plats i fritidshem eller familjedaghemtill skolbarn. Regeringen pekar på att det är en klar ökning jämfört med åretinnan. Det innebär att barnomsorgen nu är utbyggd till i det närmaste fullbehovstäckning. Utskottet avstyrker motionerna 1997/98:Ub211 yrkande 2,1997/98:Ub212 yrkande 1, 1997/98:Ub232 och 1997/98:So805 yrkande 5.Utskottet vill i likhet med vad som anförts i motion 1997/98:Ub5 yrkande 7betona vikten av att personal i barnomsorg i enskild regi har utbildning avseddför verksamheten. Utskottet erinrar om att tillstånd att bedriva barnomsorg ienskild regi endast får beviljas om verksamheten uppfyller kraven på godkvalitet och säkerhet (2 a kap. 14 § regeringens lagförslag). Utskottet utgårfrån att personalens utbildning och erfarenhet är viktiga delar vid bedömningav sådant tillstånd. Med hänvisning till vad utskottet anfört bör riksdagenavslå yrkandet.Utskottet övergår nu till att behandla regeringens förslag till lag omändring i socialtjänstlagen (1980:620). Vissa bestämmelser i socialtjänstlagenutgår. Andra bestämmelser bör ändras då barnomsorgen inte längre utgör en delav socialtjänsten.I och med att plats i förskola och fritidshem tas bort frånavgiftsbestämmelsen i 35 § behöver enligt lagförslaget viss komplettering görasi den paragrafen. Ändringar har tidigare under detta gjorts i 35 §.Ut-skottet föreslår att dels antar regeringens förslag till lag omändring i socialtjänstlagen (1980:620) med den ändringen att 35 § utgår urförslaget, dels antar av utskottet i bilaga 3 upprättat förslag till lag omändring i lagen (1997:739) om ändring i socialtjänstlagen (1980:620).7. SekretessEnligt 7 kap. 4 § sekretesslagen (1980:100) gäller sekretess inomsocialtjänsten för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det intestår klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honomnärstående lider men ( s.k. omvänt skaderekvisit). Det innebär presumtion försekretess. Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg är en del avsocialtjänsten och omfattas alltså av denna strängare sekretessbestämmelse.När det gäller sekretess inom skolväsendet, för , gymnasieskolanoch andra skolformer, finns bestämmelser i 7 kap. 9 § sekretesslagen om omväntskaderekvisit eller presumtion för sekretess bara för uppgifter som hänför sigtill psykologisk undersökning eller behandling och för uppgifter hos psykologeller kurator om enskilds personliga förhållanden. I övrigt gäller inom deolika skolformerna sekretess med s.k. rakt skaderekvisit vilket innebärpresumtion för offentlighet dels för uppgifter i elevvården om enskildspersonliga förhållanden, dels för uppgifter i vissa disciplinära ärenden. Raktskaderekvisit uttrycks i lagtexten så att sekretess gäller endast om det kanantas att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men omuppgiften röjs.För att skapa bättre förutsättningar för integration mellan förskoleklassen,skolan och skolbarnsomsorgen samt för att underlätta samarbetet mellan de olikapersonalkategorierna bör sekretessbestämmelserna enligt regeringen så långt sommöjligt överensstämma. Regeringen föreslår därför att förskoleklassen tas med iuppräkningen av skolformer i skolsekretessparagrafen (7 kap. 9 § förstastycket). Också skolbarnsomsorgen tas in i skolsekretessparagrafen men i ettsärskilt stycke. För skolbarnsomsorgen är det enligt regeringen inte lämpligtatt begränsa sekretessen till att enbart avse uppgifter i elevvården och ivissa disciplinära ärenden.