bet · GL01UbU5 · 1997-11-25 00:00:00 — Möjligheten att sekretessbelägga uppgifter omenskilds personliga förhållanden bör omfatta all verksamhet inomskolbarnsomsorgen.I förskoleverksamheten finns barn i åldrarna , ibland yngre.Det finns inte på samma sätt som inom skolan någon elevvård med skolsköterskor,psykologer m.fl. utan det är i stor utsträckning den ordinarie personalen somfår del av känsliga uppgifter om barn, hemförhållanden och liknande.Arbetsgruppen inom hade i sitt betänkande (Ds 1997:10)som utgör underlag för propositionen föreslagit att också förskoleverksamhetenskulle omfattas av skolsekretessen. Då konsekvenserna av en sådan förändringinte är tillräckligt belysta anser regeringen att det inte finnstillräckligt underlag för ett sådant förslag. Regeringen föreslår därför attden strängare sekretessen som finns inom även fortsättningsvisskall gälla för förskoleverksamheten för barn i åldern . Dettaregleras i en ny bestämmelse, 7 kap. 38 § i sekretesslagen, med en presumtionför sekretess för uppgifter inom förskoleverksamheten om enskilds personligaförhållanden.Regeringen föreslår också att den nya lagparagrafen 7 kap. 38 § tas med iuppräkningen i 16 kap. 1 § sekretesslagen över de tystnadsplikter som harföreträde framför principen om meddelarfrihet enligt tryckfrihetsförordningenoch yttrandefrihetsgrundlagen.U t s k o t t e t har inte något att erinra mot regeringens förslag tillsekretessbestämmelser för förskoleklassen, skolbarnsomsorgen ochförskoleverksamheten.Bestämmelserna i 7 kap. 9 § sekretesslagen, som föreslås ändrade genom den nuaktuella propositionen, är föremål för ytterligare ändringsförslag iproposition 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m.Skatteutskottet har i betänkande 1997/98:SkU5 tillstyrkt förslaget tilllagändring i proposition 1997/98:9, men har överlämnat den författningstekniskaregleringen för samordning hos utbildningsutskottet. Med hänsyn härtill harutskottet gjort justeringar i regeringens lagförslag om ändring isekretesslagen (bilaga 4).Vidare har utfärdats en ändring (SFS 1997:737) av bestämmelserna i 16kap. 1 § sekretesslagen, som även de föreslås ändrade genom den nu aktuellapropositionen. Utskottet har därför upprättat ett förslag till ny lag omändring i 16 kap. 1 § sekretesslagen (bilaga 5).Utskottet föreslår således att dels med anledning avpropositionerna 1997/98:6 och 1997/98:9 (i denna del) antar förslaget till lagom ändring i sekretesslagen med den ändringen att 16 kap. 1 § utgår urförslaget, dels antar av utskottet i bilaga 5 upprättat förslag till lag omändring i lagen (1997:737) om ändring i sekretesslagen.8. Arbetet mot mobbningSkolans arbete mot mobbning regleras dels i skollagen (1985:1100), dels iarbetsmiljölagen (1977:1160). Ansvaret för detta arbete preciseras i läroplanenför det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) respektive i läroplanen för defrivilliga skolformerna (Lpf 94).Tydligare bestämmelser som stöd för det lokala arbetetReglering i skollagenPropositionenI 1 kap. 2 § skollagen föreskrivs att skolans verksamhet skall utformas iöverensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar. Enligt sammabestämmelse skall var och en som verkar inom skolan främja aktning för varjemänniskas egenvärde. Särskilt skall den som verkar inom skolan bemöda sig omatt hindra varje försök från elever att utsätta andra för kränkande behandling.Motsvarande gäller enligt 1 kap. 9 § inom det offentliga skolväsendet förvuxna.Regeringen framhåller i propositionen att skolans skyldighet att förebyggakränkande behandling och ingripa mot den bör tydliggöras i skollagen.Utformningen av den aktuella bestämmelsen - i den del den här ovan kursiverats- är alltför vag. Bestämmelsen som riktar sig till skolans personal, dvs.anställda och andra som har uppdrag inom skolan, syftar vidare enbart på sådankränkande behandling som orsakas av elever. Regeringen anmärker att mobbninginte bara förekommer bland elever. Mobbning där t.ex. elever känner sig kränktaav lärare är alltför vanligt förekommande. har också kränkandebehandling med rasistisk prägel blivit vanligare. Sådant beteende anserregeringen vara så allvarligt att en tydlig markering bör göras i lagen. Föratt effektivt kunna motverka såväl mobbning och rasistiska beteenden som annankränkande behandling är det förebyggande arbetet av central betydelse.Regeringen föreslår mot den bakgrunden att det i 1 kap. 2 § tredje stycketpunkten 2 skollagen skall föreskrivas att den som verkar inom skolan särskiltskall aktivt motverka alla former av kränkande behandling såsom mobbning ochrasistiska beteenden. Bestämmelsen i 1 kap. 9 § som rör det offentligaskolväsendet för vuxna bör ändras på motsvarande sätt.MotionernaInga invändningar har gjorts i motioner mot regeringens förslag till ändringarav 1 kap. 2 och 9 §§ skollagen. I flera motioner har dock förts fram krav påytterligare preciseringar och tillägg i lagen när det gäller innebörden avkränkande behandling och skyldigheten att vidta åtgärder vid fall av mobbningeller våld i skolan.Enligt motion 1997/98:Ub5 (v) yrkande 8 bör hos regeringen begäraförslag till sådana ändringar av de aktuella paragraferna att sexuellatrakasserier eller trakasserier på grund av kön nämns som exempel på kränkandebehandling, vid sidan av mobbning och rasistiska beteenden. Sexuellatrakasserier förekommer i skolan och det är oftast flickor som blir utsatta,påpekar motionärerna. De hänvisar till att man på arbetslivsområdet talar omkränkande särbehandling, men även särskilt nämner sexuella trakasseriereftersom det finns en viktig skillnad - den ena formen av förtryck beror påkön.Också i motionerna 1997/98:So306 (kd, m, c, fp, v, mp) yrkande 3 och1997/98:So676 (mp) yrkande 3 tar man upp problemet med kränkande behandling avflickor i skolan som en relativt ny företeelse. Nedvärderande och obscena ordanvänds för att förolämpa och trycka ned. I den förstnämnda motionen hävdarmotionärerna att den bild dessa flickor till slut får av sin person är negativoch rent av destruktiv. Denna form av mobbning måste stoppas, understrykermotionärerna. - I den senare motionen framhålls att könsmobbningen i skolan ärett stort problem eftersom rent sexistiska beteenden legitimeras redan fråntidig ålder. Frågan är hur problemet konkret skall angripas. Motionärerna villatt den sociala skolmiljön för flickor skall utredas.I motionerna 1997/98:Ub267 (c) yrkande 9 och 1997/98:Ub7 (c) yrkande 2 begärsatt det klart skall framgå av skollagen att lärare och övrig personal somupptäcker mobbning skall ha skyldighet att rapportera detta till rektor. Devill att gör ett tillkännagivande till regeringen med denna innebörd.- Tydliga rutiner och metoder för hur skolorna skall agera vid upptäckt avmobbning, t.ex. rapporteringsskyldighet för lärarna, efterfrågas också imotionerna 1997/98:Ub221 (fp) yrkande 20 och 1997/98:Ub11 (fp) yrkande 2.Riksdagen bör enligt motionerna 1997/98:Ub202 (m) yrkande 3 och 1997/98:Ju205(m) yrkande 4 uttala sig för att det i skollagen skall införas en bestämmelseom anmälningsplikt för våld i skolan. Motionären menar att enskilda skolor ochlärare inte skall tvingas till svåra och ibland kontroversiella principiellaavgöranden, som t.ex. om våld skall polisanmälas. Skolorna bör därför i lagåläggas att polisanmäla rena våldshandlingar.Även i motion 1997/98:Ub255 (kd) yrkande 8 ställs krav på att det i skollageninförs tydliga regler om skolledarens skyldighet att anmäla våldsbrott till desociala myndigheterna och, när så är påkallat, till polismyndigheten. Brott iform av kränkande behandling eller våld skall beivras, understrykermotionärerna.En bestämmelse om rätt för skolledningen att omplacera mobbande och kränkandeelever bör införas i skollagen, enligt motionerna 1997/98:Ub3 (kd) yrkande 2och 1997/98:Ub255 (kd) yrkande 11. Motionärerna anmärker att det är densom har blivit kränkt som tvingas byta skola för att komma ifrån sinaplågoandar. En omplacering av den mobbande eleven kan vidare leda till att haneller hon får en möjlighet att ändra sitt beteende. - I den sistnämnda motionenföreslås också att kommunerna skall vara skyldiga att anordna särskildundervisning utanför skolan för omplacerade mobbande och kränkande elever(yrkande 12). En sådan föreskrift kan i sig vara en signal till kommunerna attarbeta aktivt med att förebygga mobbning för att på så sätt undvika kostnaderför kommunen, framhålls det.Utskottets bedömningUtskottet tar först upp regeringens lagförslag till behandling och därefter deskilda motionsyrkandena med krav på ytterligare lagreglering.Utskottet vill för sin del understryka att det inte får finnas minsta tvekanom att varje form av kränkande behandling mellan elever eller mellan elever ochvuxna i skolan är helt otillåten och helt i strid med de grundläggande värdensom gäller. Det är en självklar rättighet för barn att slippa mobbas och det ärvuxensamhällets ansvar att ge barn den rättigheten. Skolan skall inte vara envärdeneutral plats, och den får aldrig acceptera mobbning, våld och rasism. Detär därför nödvändigt att det i skollagen görs en tydlig markering av att allainom skolan har ansvar för dessa frågor. Utskottet anser att den nya lydelse avlagparagraferna som regeringen föreslår tydligare än tidigare ger uttryck förskolans skyldighet till såväl förebyggande insatser som aktiva ingripanden motkränkande behandling såsom mobbning och rasistiska beteenden. börenligt utskottets mening anta regeringens förslag till ändring av 1 kap. 2 och9 §§ skollagen (1985:1100).Utskottet anser att sexuella trakasserier likaså måste betraktas som enallvarlig form av kränkande behandling. Att unga flickor i skolan fårmöta nedvärderande tillmälen med sexuell anspelning kan, som påpekas imotioner, hos dem skapa en destruktiv självbild. Det är inte förenligt med denuppgift skolan har att fostra eleverna till grundläggande demokratiskavärderingar och förhållningssätt att tillåta att sådana beteenden förekommerinom skolan. Lika oförenligt med respekten för andra människors värde ärtrakasserier på grund av sexuell identitet. Enligt en annan punkt i de nuaktuella lagparagraferna har också de som verkar inom skolan ålagts attsärskilt främja jämställdhet mellan könen. Det är viktigt anser utskottet attdet i elevernas omgivning finns både män och kvinnor som kan tjäna som godaförebilder och fostra unga människor till att visa hänsyn och förståelse förandra oberoende av deras kön och sexuella identitet. Utskottet föreslår därföratt med anledning av motionerna 1997/98:Ub5 yrkande 8, 1997/98:So306yrkande 3 och 1997/98:So676 yrkande 3 gör ett tillkännagivande till regeringenom att regeringen bör överväga hur man på lämpligaste sätt skall kunna markeraatt trakasserier på grund av kön eller sexuell identitet inte får förekomma.Utskottet noterar att i rapporten för mobbningen() hade föreslagit att det i skollagen skulle införas en bestämmelseom rapporteringsskyldighet till rektor om förekomsten av mobbning. Dettaförslag har regeringen emellertid inte fört vidare till . Regeringenhänvisar i propositionen till att rutiner för hur personal skall hanteraproblemen när de upptäcker mobbning samt hur kommunikationen mellan rektor,personalen, eleverna och föräldrarna skall skötas i dessa ärenden skall finnasi skolans handlingsprogram för arbetet mot mobbning. Utskottet delaruppfattningen att det är lokalt på respektive skola som rektor, övrigskolpersonal, elever och föräldrar i samverkan bäst kan finna och utarbeta fördem lämpliga rutiner. Inte heller utskottet är således berett att förorda enlagreglerad rapporteringsskyldighet. Motionerna 1997/98:Ub7 yrkande 2,1997/98:Ub11 yrkande 2, 1997/98:Ub221 yrkande 20 och 1997/98:Ub267 yrkande 9avstyrks med det anförda.När det gäller införande av anmälningsplikt för våld i skolan har utskottetbehandlat denna fråga under föregående i sitt betänkande 1996/97:UbU6.Utskottet betonade då att de lagar som gäller i samhället i övrigt gäller äveni skolan. Därav följer att våldsbrott som sker i skolan skall polisanmälas.Utskottet vidhåller sin uppfattning att någon särskild markering i skollagen avdenna plikt inte behövs och inte heller bör göras. Utskottet föreslår därföratt avslår motionerna 1997/98:Ub202 yrkande 3, 1997/98:Ub255 yrkande8 och 1997/98:Ju205 yrkande 4.Utskottet anser inte heller att det bör i lag föreskrivas någon rätt attomplacera mobbande och kränkande elever eller skyldighet att för dem anordnasärskild undervisning, vilket föreslås i motionerna 1997/98:Ub3 yrkande 2 och1997/98:Ub255 yrkandena 11 och 12. Som utskottet sagt är det i första handden enskilda skolan som skall utarbeta rutiner för hur situationer som uppstårvid mobbning skall hanteras och lösas. Givetvis har också skolhuvudmannen,kommunen, ett ansvar för hur arbetet med att åtgärda mobbning bedrivs iskolorna. Utskottet avstyrker motionsyrkandena.Förtydligande av läroplanerna i fråga om ansvaret för arbetet mot mobbningPropositionenI läroplanerna formuleras skolans värdegrund och uppgifter samt anges mål ochriktlinjer för verksamheten. Där anges också vem som har ansvar för en vissverksamhet i skolan och vad detta innebär. Av läroplanerna framgår att skolanskall främja förståelse för andra människor och förmåga till inlevelse. Därunderstryks bl.a. att ingen skall i skolan utsättas för mobbning och atttendenser till trakasserier skall aktivt bekämpas. Det heter vidare attfrämlingsfientlighet och intolerans måste bemötas med kunskap, öppen diskussionoch aktiva insatser.Läroplanerna ålägger rektor ett särskilt ansvar för arbetet mot mobbningbland elever och anställda. I läroplanen för det obligatoriska skolväsendet(Lpo 94) preciseras detta ansvar till att gälla ett särskilt handlingsprogrammot mobbning. Någon motsvarande föreskrift rörande handlingsprogram finns dockinte i läroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf 94).Regeringen hänvisar i propositionen till att flera undersökningar visat attvissa kommuner inte lever upp till de bestämmelser rörande bl.a. åtgärder motmobbning som redan finns. Att styrdokumenten inte efterlevs kan bl.a. bero påatt ansvarsfördelningen i nuvarande bestämmelser kan upplevas som otydlig.Mot den bakgrunden anmäler regeringen sin avsikt att i båda läroplanerna (Lpo94 resp. Lpf 94) skärpa rektors och lärares ansvar för arbetet mot mobbning ochannan kränkande behandling, bl.a. vad gäller rektors ansvar för skolanshandlingsprogram. Rektor skall ha ett särskilt ansvar för att etthandlingsprogram mot alla former av kränkande behandling såsom mobbning ochrasistiska beteenden bland elever och anställda upprättas, används, följs uppoch utvärderas. Handlingsprogrammet skall omfatta rutiner för skolpersonal vidhantering av frågor som rör kränkande behandling, t.ex. mobbning. Rutinernaskall klargöra hur personalen skall hantera problemen när de upptäcker mobbningsamt hur kommunikationen mellan rektor, personalen, eleverna och föräldrarnaskall skötas i dessa ärenden. Programmet skall omfatta såväl förebyggande somakuta åtgärder samt en strategi för hur och när uppföljning och utvärderingskall genomföras. Handlingsprogrammen skall utformas i samarbete med övrigskolpersonal och elever.Rektor ansvarar för arbetsmiljön men även personalen, särskilt lärare, harett stort ansvar för att upptäcka mobbning och vidta åtgärder, påpekarregeringen. De vuxna i skolan måste agera kraftfullt och vara förebilder föreleverna. Lärare i såväl det obligatoriska skolväsendet som i de frivilligaskolformerna skall uppmärksamma och i samråd med övrig skolpersonal vidtalämpliga åtgärder mot alla former av kränkande behandling. För att förtydligalärares sociala uppgifter avser regeringen att skärpa skrivningarna iläroplanerna.MotionernaEtt stort antal motionsyrkanden rör utformningen av läroplanerna och kommunalaskolplaner samt innehållet i skolornas handlingsprogram mot mobbning.I motion 1997/98:Ub255 (kd) yrkande 1 betonas att förskolan har en viktiguppgift när det gäller normöverföring och identitetsbildning. Det gäller intebara att förmedla kunskaper utan också att öva barnen i att tillämpa etiskaregler i praktiken. Motionärerna citerar det som sägs i läroplanen (Lpo 94) omskolans värdegrund och vill att detta skall finnas med i det gemensammadokument för förskolan och skolan som håller på att utarbetas. De anser ocksåatt läroplanen både för och gymnasiet bör innehålla ett avsnitt omundervisning i sociala färdigheter. Detsamma bör gälla för förskolan (yrkande5).Enligt samma motion bör varje skola ha en plan för hur man i undervisningenoch i hela skolans verksamhet kan omsätta skolans värdegrund i praktiken(yrkande 3).Det är enligt motion 1997/98:Ub202 (m) yrkande 4 viktigt att de kommunalaskolplanerna förbättras kvalitativt och kvantitativt vad gäller skolans arbetemot mobbning. De bör lägga fast en lägsta nivå för det förebyggande och akutaarbetet mot mobbning. Också de enskilda skolornas arbetsprogram mot mobbningmåste förbättras, anmärker motionären (yrkande 5). Varje skola bör i förväg hatänkt igenom hur man skall agera när mobbning förekommer och hur man skallstödja dem som drabbas. Skolan måste också veta hur den skall agera för attförhindra att mobbning uppkommer.Synpunkter på utformningen i läroplaner m.m. av föreskrifter och riktlinjerlämnas i motionerna 1997/98:Ub807 (mp) yrkande 11, 1997/98:Ub10 (mp) yrkande 4och 1997/98:Ub273 (mp), samtliga i denna del. Motionärerna föreslår att ettfullständigt program för hantering av mobbningsproblemet skall finnas vid varjeskola. Ansvaret för att programmet finns och följs skall ligga på rektor. Detskall också framgå att det åligger kommunen att genom utvärderingar i samverkanmed skolorna övervaka att skolorna inom kommunen verkligen följer lagen.Motionärerna betonar att arbetet mot mobbning är en för alla på skolan,inklusive föräldrar, gemensam angelägenhet. Detta bör vara vägledande för valetav åtgärdsprogram.I motion 1997/98:Ub202 (m) yrkande 7 understryks likaså att förekomsten avmobbning och skolans insatser mot mobbning löpande måste mätas och utvärderasav kommuner och skolor.Många motioner behandlar det konkreta arbetet inom skolan mot kränkandebehandling.Ett par motioner, nämligen 1997/98:Ub255 (kd) yrkande 13 och 1997/98:Kr306(kd) yrkande 3, tar upp behovet av informationsverksamhet i skolorna om våldetskonsekvenser. Sådan information är nödvändig, påpekar motionärerna, för att imöjligaste mån förhindra det våld som genereras av underhållningsvåldet.Skolans fostrande roll behandlas i motionerna 1997/98:Ub208 (m) yrkande 14och 1997/98:Ub13 (m) yrkande 5. Mobbning skall bemötas med såväl förebyggandesom aktiva insatser vid varje skola. De som arbetar i skolan skall visa respektför andra. Det ställer krav på ordning och uppförande hos både elever ochpersonal, framhåller motionärerna. Dåligt uppförande, skadegörelse ochförsummelser måste följas av tillrättavisning och krav på att bidra till atträtta till. Motionärerna anser vidare att skolan behöver ett väl utvecklatsamarbete med föräldrar, polis och sociala myndigheter för att förebygga ochingripa vid kriminalitet. Liknande synpunkter förs fram i motion 1997/98:Ub224(m). - Enligt motion 1997/98:Ub215 (kd) yrkande 14 måste alla vuxna varaföredömen genom att bidra till att skapa en harmonisk skolmiljö. Ordning ochreda, ett vårdat språk och respekt för lektionstider måste krävas av allaparter för att arbetsklimatet skall bli bra.Enligt motion 1997/98:So306 (kd, m, c, fp, v, mp) yrkande 4 är det viktigtatt vuxna i skolan finns till hands även på raster och håltimmar och utgör entrygghetsfaktor mot övergrepp.I samma motion yrkande 5 begärs att all form av s.k. nollning vid övergångmellan olika skolstadier skall förbjudas.Mobbade elever bör enligt motion 1997/98:Ub255 (kd) yrkande 10 kunna fåmöjlighet till handledd medling. Därmed menar motionärerna att eleven påneutral mark och med stöd av kunnig personal får träffa den som mobbat och talaom det som skett. Medling är ett sätt att visa att konflikter kan behandlas ochbearbetas, framhåller motionärerna.Utskottets bedömningUtskottet anser att bör avslå motionsyrkandena om utformningen avläroplanerna och kommunala skolplaner samt innehållet i skolornashandlingsprogram mot mobbning. Många av de synpunkter som förs fram imotionerna på vad dokumenten skall innehålla är enligt utskottets mening redanbeaktade.När det först gäller värdegrunden och förslaget till ny läroplan för barn ochunga vill utskottet anföra följande.I Barnomsorg och skolakommitténs (BOSK) betänkande Växa i lärande (SOU1997:21), vari förslaget läggs fram, föreslås att avsnittet i den nuvarandeläroplanen (Lpo 94) om skolans värdegrund och uppgifter i huvudsak oförändrattas in i den nya läroplanen. I betänkandet skriver kommittén också attläroplanens mål för barns och ungas fostran behöver förstärkas i fråga om synenpå mänskliga värden och omsorgen om den enskilde. Omsorgsbegreppet ärgrundläggande för den pedagogiska verksamheten, fortsätter kommittén. Dethandlar om att värna trygghet och välbefinnande och stödja barn och unga i allaolika aktiviteter . - Betänkandet har remissbehandlats ochbereds inom Utbildningsdepartementet.Utskottet har samma uppfattning som uttryckts såväl i propositionen som imotioner att det är angeläget att kommunerna utarbetar skolplaner som äråtgärdsinriktade och kan fungera som styrinstrument och instrument föruppföljning och utvärdering. Det är viktigt att de grundläggande demokratiskavärderingarna konkretiseras i den kommunala skolplanen och att det beskrivs hurmålen för arbetet med värdegrundsfrågor skall omsättas i skolans verksamhet.Utskottet anser att de förtydliganden i läroplanerna av rektors ansvar föratt motverka bl.a. mobbning som regeringen aviserar tillgodoser här aktuellamotionsyrkanden. Utskottet vill betona det angelägna i att handlingsprogram motalla former av kränkande behandling upprättas och används vid varje skola.Handlingsprogrammet bör, som regeringen anger, omfatta såväl förebyggandeåtgärder som akuta insatser vid uppkomna problem. Av betydelse är att det ocksåinnehåller anvisningar för arbetet med uppföljning och utvärdering.Utskottet övergår nu till att behandla motionsyrkanden om det konkretaarbetet inom skolan mot kränkande behandling.Enligt skollagen (2 kap. 2 § ) skall rektor hålla sig förtrogen med och svaraför den dagliga ledningen av utbildningen i skolan. Av förarbetena tilllagparagrafen framgår att ansvaret för utbildningen omfattar ansvar inte endastför den direkta undervisningen utan även för skolans fostrande roll, ocksåunder sådana moment som raster och skolmåltider (prop. 1990/91:18 s. 35).Rektor har således ansvar för att vuxna finns till hands på raster för att geeleverna trygghet och hindra mobbning.Skolans fostrande uppgift finns beskriven i läroplanen (Lpo 94), där det sägsatt skolan skall vara ett stöd för familjerna i deras ansvar för barnensfostran och utveckling. Enligt utskottets mening kan arbetet inom skolan medatt förebygga mobbning - i samverkan mellan skolpersonal, elever och föräldrar- skapa en sådan positiv skolmiljö som fostrar eleverna till att visa respektför andra.Utskottet anser att skolan har en uppgift att till eleverna förmedla kunskapom de regler och normer som gäller i samhället. Utskottet finner det naturligtatt skolan därvid samarbetar med andra samhällsorgan, bl.a. polisen, som kaninformera om följderna av våldsbrott.När det särskilt gäller problem med nollning vid övergång mellan olikaskolstadier utgår utskottet från att skolledningen har uppmärksamheten riktadpå att eventuella välkomstfester äger rum i positiv anda och under ordnadeformer.