bet · GL01SoU5 · 1997-09-18 00:00:00 — Avveckling av specialsjukhus och vårdhem I betänkandet behandlas regeringens proposition 1996/97:156 Avveckling avspecialsjukhus och vårdhem samt fyra motioner med anledning av propositionenoch ett motionsyrkande från den allmänna motionstiden 1996.Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag att det fr.o.m. den 1november 1997 inte längre skall vara möjligt att skriva in utvecklingsstördapersoner vid specialsjukhus eller vårdhem. Utskottet ställer sig även positivttill förslaget att fastställa tidpunkter då avvecklingen av specialsjukhusrespektive vårdhem för utvecklingsstörda senast skall vara slutförd, nämligenden för det enda kvarvarande specialsjukhuset och den31 för vårdhemmens del. Även i övrigt tillstyrker utskottetregeringens förslag. Utskottet avstyrker samtliga motioner.Till betänkandet har fogats två reservationer. I propositionen föreslår regeringen () - efter hörande avLagrådet - att antar i propositionen framlagda förslag till1. lag om avveckling av specialsjukhus och vårdhem,2. lag om ändring i lagen (1996:1652) om ändring i lagen (1993:388) ominförande av lagen (1993:387) om stöd och service till vissafunktionshindrade,3. lag om ändring i ,4. lag om ändring i passlagen (1978:302),5. lag om ändring i utlänningslagen (1989:529),6. lag om ändring i lagen (1994:459) om arbetsförmedlingsregister.Lagförslagen fogas till betänkandet som bilaga. Motioner väckta med anledning av proposition 1996/97:1561996/97:So62 av My () vari yrkas att avslår regeringensförslag i den del som säger att samtliga vårdhem för psykisktutvecklingsstörda skall vara avvecklade vid utgången av i enlighet medvad som anförts i motionen.1996/97:So63 av m.fl. (fp) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de enskildamänniskornas situation vid avveckling av specialsjukhus och vårdhem.1996/97:So64 av m.fl. (c) vari yrkas att avslårproposition 1996/97:156.1996/97:So65 av och () vari yrkas attriksdagen begär att regeringen ger i uppdrag att samordnaberörda myndigheters ansvarsområden vid avvecklingen av specialsjukhus ochvårdhem.Motion från den allmänna motionstiden 19961996/97:So607 av m.fl. (m) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om små väl fungerande vårdhem. BakgrundFram till , då lagen (1985:568) om särskilda omsorger ompsykiskt utvecklingsstörda - omsorgslagen - trädde i kraft, var boende påvårdhem och specialsjukhus en central del av insatserna för utvecklingsstördapersoner. I och med införandet av omsorgslagen erbjöds i stället boende ifamiljehem eller elevhem för barn och ungdomar och gruppboende för vuxnautvecklingsstörda. I promulgationslagen till omsorgslagen infördes regler omatt landsting och kommuner skulle planera för avveckling av vårdhem ochspecialsjukhus.Den 1 januari 1994 ersattes omsorgslagen av lagen (1993:387) om stöd ochservice till vissa funktionshindrade (LSS). Personer med utvecklingsstörningblev nu jämställda som medborgare och kommunmedlemmar. Stödet till dessapersoner skulle i första hand lämnas av kommunerna och inte som tidigare avlandstingen. I införandelagen (1993:388) till LSS slogs åter fast attvårdhemmen och specialsjukhusen skulle avvecklas. Landsting och kommunerålades att lämna in avvecklingsplaner till senast den 31december 1994. skärptes kraven för nyinskrivning väsentligt. Endastden som omhändertas för vård oberoende av samtycke får skrivas in påvårdhem eller vid specialsjukhus. I dessa fall gäller 6 och 7 §§införandelagen (1985:569) till omsorgslagen (1985:568). Av 6 § denna lagframgår att bl.a. 35 § i den gamla omsorgslagen (1967:940) fortfarande gälleri tillämpliga delar. Paragrafen stadgar att psykiskt utvecklingsstörd somfyllt får beredas vård i vårdhem eller specialsjukhus oberoende avsamtycke, om vården är oundgängligen påkallad med hänsyn tillutvecklingsstörningens grad. Vidare krävs att personen i fråga till följd avutvecklingsstörningen är farlig för annans personliga säkerhet eller fysiskaeller psykiska hälsa eller för eget liv, är ur stånd att ta vård om sig själveller att skydda sig själv mot att bli sexuellt utnyttjad eller har ett förnärboende eller andra grovt störande levnadssätt. Fram till den 1 januari 1992kunde domstol vidare förordna om tvångsvård på specialsjukhus såsom påföljdför brott enligt 31 kap. 3 § brottsbalken.PropositionenDet finns ca 950 utvecklingsstörda personer som bor på 52 institutioner.Av dessa är endast de sexton personer som vistas på det enda kvarvarandespecialsjukhuset, Salberga sjukhus i , inskrivna för vård utan samtycke.Elva av dessa är dömda till vård vid specialsjukhus som påföljd för brottenligt lydelse före . Enligt deavvecklingsplaner som finns kommer det vid utgången av att finnas 19vårdhem där 318 personer bor. För 190 personer vid 12 av dessa vårdhem ärframtiden därefter oviss då det saknas avvecklingsplaner för dessa hem. Vid 3av vårdhemmen har huvudmannen deklarerat att man inte har för avsikt attavveckla institutionen. Salberga sjukhus skall enligt en beslutadavvecklingsplan vara avvecklat vid utgången av år 1997.Regeringen föreslår att möjligheten till inskrivning på vårdhem ochspecialsjukhus för utvecklingsstörda helt skall upphöra fr.o.m. den 1 november1997. Utvecklingsstörda personer skall därmed inte längre kunna beredas vårdutan samtycke enbart på grund av sin utvecklingsstörning. Vidare föreslås ensärskild lag om avveckling av vårdhem och specialsjukhus. I lagen fastställsatt vårdhemmen skall vara avvecklade och attspecialsjukhuset skall vara avvecklat . Ipropositionen föreslås även regler för fortsatt vård av dem som vid tidpunktenför avvecklingen är intagna för vård vid vårdhem eller specialsjukhus förutvecklingsstörda.Regeringen påpekar att redan i samband med införandet av LSSbeslutat att avveckla vårdhemmen och specialsjukhusen. Att beslutet skallfullföljas har bekräftats senast i proposition 1994/95:100, bil. 6, somriksdagen har godkänt (bet. 1994/95:SoU15). Det angelägna är enligt regeringennu att slutföra denna avveckling inom en rimlig tid. Erfarenheter som finns avvårdhemsavveckling visar att det underlättar att ha fastställt ett sista datumför avvecklingen.Socialstyrelsen har i en rapport till regeringen (Avskaffande av tvångsvård enligt 35 § omsorgslag och fastställandeav tidpunkt för slutlig avveckling av specialsjukhus och vårdhem förutvecklingsstörda) framfört att den anser att en slutgiltig tidpunkt förvårdhemmens avveckling skall fastställas. Skälen härtill är att det är fåpersoner som kommer att bo på vårdhem, att hemmen i allmänhet har låg standardsamt att reglerna om vård utan samtycke skall upphöra att gälla.Regeringen delar uppfattning att det finns starka skäl föratt fastslå ett datum för den slutgiltiga avvecklingen av vårdhem ochspecialsjukhus. En grundläggande orsak är förslaget i propositionen om attvård utan samtycke inte längre skall kunna ske enbart på grund avutvecklingsstörning. Regeringen delar också uppfattning attett slutdatum måste ligga inom en relativt snar framtid för att påskyndaplanering och genomförande av avvecklingen. måste det ges reell tidför att på ett för den enskilde vårdhemsboende gott sätt kunna genomföraavvecklingen. De omfattande och goda erfarenheter som finns om avvecklingtorde enligt regeringen betyda att planering och genomförande kan göras pårelativt . De huvudmän som behöver lägga ner ett mer omfattande arbetepå avvecklingen har i regel underlåtit att tidigare genomföra i lag fastställdplanering. Regeringen anser, liksom , att den 31 december 1999är en lämplig sluttidpunkt för avveckling av vårdhemmen. Enligt regeringenfinns det vidare ingen anledning att efter 1997 ha kvar något specialsjukhus.Enligt propositionen skall personer med utvecklingsstörning i fortsättningenbehandlas precis som andra som är i behov av vård. I första hand skall denenskilde erbjudas olika former av frivilliga insatser. Detta förutsätterenligt regeringen ett noggrant planeringsarbete utifrån varje individs egnaförutsättningar och kräver i regel omfattande resurser. Insatser skall ges avkvalificerad personal och i samverkan mellan olika huvudmän. Huvudansvaret förinsatserna vilar dock på kommunerna. De kommunala insatser som kan bliaktuella är främst sådana som regleras i LSS och i socialtjänstlagen (SoL),men även missbrukarvård och vuxenutbildning kan komma i fråga. Regeringenanser att det är angeläget att fortsätter att sprida kunskapom de erfarenheter som finns om insatser av olika slag. börockså verka för att kunskap om förutsättningarna för personer medutvecklingsstörning ges till personal i de verksamheter som kan bli berörda.Regeringen påpekar att det kan bli nödvändigt med samverkan med andrahuvudmän, t.ex. vid insatser av den psykiatriska vården och de insatser enligtLSS som landstingen ansvarar för. Enligt regeringen är det viktigt att enkommun som skall bygga upp en verksamhet av detta slag har möjlighet att fåstöd i sitt arbete, såväl som i ett senare skede.Socialstyrelsen har här en viktig uppgift såsom kunskapsförmedlare, anförsdet.Om frivilliga insatser inte är tillräckliga för en utvecklingsstörd personkan det bli nödvändigt att omhänderta honom eller henne för tvångsvård. Redannu kan personer med utvecklingsstörning som begått brott dömas tillrättspsykiatrisk vård enligt lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård (LRV).Utvecklingsstörda personer skall vidare kunna omhändertas enligt lagen(1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård (LPT), lagen (1988:870) om vård avmissbrukare i vissa fall (LVM) eller lagen (1990:52) med särskildabestämmelser om vård av unga (LVU). Även vård enligt LVU förekommer . Regeringen framhåller vikten av att ta hänsyn till de speciella behov somutvecklingsstörda kan ha. Regeringen understryker även betydelsen av attsamarbetet mellan olika samhällsorgan, exempelvis mellan kommunerna ochlandstingens psykiatriska enheter, utvecklas och anpassas när det gällertvångsvård av utvecklingsstörda personer.De personer som för avveckling vårdas utan samtycke påspecialsjukhus eller vårdhem skall enligt förslaget överföras till vård enligtLRV eller, om förutsättningar härför föreligger, enligt LPT. Om kriteriernaför tvångsvård inte är uppfyllda skall personen i fråga erbjudas det stöd ochden service som är nödvändig med hänsyn till hans eller hennes behov enligtLSS eller SoL. Det sistnämnda gäller även för dem som föravveckling vårdas frivilligt på vårdhem.Riksdagen gjorde i samband med behandlingen av proposition 1992/93:159 om stödoch service till vissa funktionshindrade följande tillkännagivande (bet.1992/93:SoU19):I vissa fall kan dock, enligt utskottets mening, ett litet väl fungerandevårdhem för dem som bor där utgöra en väl så god vårdmiljö som ettgruppboende. Vårdbehov är individuella och det är viktigt att allavårdbedömningar utgår från den enskilde individens behov. Huvudmännen bördärför utifrån varje vårdhems förutsättningar kunna taställning till frågan om nedläggning eller fortsatt drift.Enligt regeringen motsäger uttalandet i och för sig inte att vårdhemmen skallavvecklas utan avser snarare att diskutera formerna för avveckling.Resonemanget utgår dock från en något äldre vårdtanke än de principer somlagstiftningen numera bygger på, anförs det. Precis som alla andra skallpersoner med utvecklingsstörning ha en egen bostad. De flesta behöver då enbostad med särskild service för att ge dem stöd i vardagen. I den månpersonerna behöver vård skall de vända sig till hälso- och sjukvården.Regeringen påpekar att bostäder med särskild service enligt LSS är sådanabostäder som kan omfattas av det kommunala sjukvårdsansvaret i hälso- ochsjukvårdslagen. Regeringen anser därför inte att tillkännagivandebör föranleda några särskilda åtgärder i ifrågavarande proposition.De huvudmän som är ansvariga för de alternativ som vanligen används vidavveckling av vårdhemmen är kommunerna, främst genom LSS. LSS bygger påbosättningsbegreppet, vilket leder till att det i första hand är den kommundär den enskilde är folkbokförd som skall erbjuda ett alternativ tillvårdhemmet eller specialsjukhuset. Hemkommunen kan enligt propositionen intefrånsäga sig ett ansvar för den enskilde under institutionsvistelsen ellerunder avvecklingstiden. Kommunen skall bl.a. planera för en ny bostad samt förstöd och service till den enskilde. Inget hindrar dock att den enskilde väljeratt bosätta sig på någon annan ort. Enligt regeringen skall utgångspunktenvara att alla har rätt att bosätta sig var de vill i landet. Exempelvis kan enlång vistelse vid en central institution leda till att personen i fråga villstanna kvar på orten för institutionen efter avslutad vård. EnligtSocialstyrelsen har vissa kommuner uttryckt oro för att en oproportionelltstor grupp personer med utvecklingsstörning kan komma att bosätta sig i deraskommun. Regeringen påpekar i det sammanhanget att det pågår ett arbete inomRegeringskansliet för att skapa kostnadsutjämning mellan kommunerna förinsatser enligt LSS.Regeringen tar principiellt avstånd från inrättandet av nya institutioner förpersoner med utvecklingsstörning. På de institutioner där det vistas personervars ålder betydligt överstiger folkpensionsåldern kan det enligt regeringendock finnas skäl att ta hänsyn till deras vilja att inte behöva flytta. Denfortsatta driften av en sådan institution kan emellertid inte ske i form avvårdhem utan det måste i stället bli fråga om särskilda boendeformer föräldre. Enligt regeringen måste de personer som berörs givetvis underrättas omdenna förändring och de bör även erbjudas reella alternativ till sådan vård iform av andra insatser enligt LSS. Personer vid samma institution vars ålderendast obetydligt överstiger folkpensionsåldern skall dock erbjudas bostad medsärskild service, anförs det. Regeringen vill uppmärksamma de kommuner somgenomför förändringar av nämnda slag på det ansvar de därmed åtar sig. Allasom väljer att bo kvar på vårdhemmet för att de vill bo där återstoden av sittliv måste i så fall få göra det. I den mån kommunen avser att låta även andrapersoner än dem som bor på vårdhemmet flytta dit för atterhålla äldreomsorg kan denna vård inte vara speciellt riktad till personermed utvecklingsstörning.Enligt propositionen bör i enlighet med sitt ansvar för till-synen över vårdhemmen även i fortsättningen i samverkan med berördalänsstyrelser följa avvecklingen av vårdhemmen.MotionernaI två motioner yrkas avslag på hela respektive del av propositionen.I motion 1996/97:So64 av m.fl. (c) yrkas att avslårproposition 1996/97:156. Motionärerna anser att avvecklingen av vårdhem ochspecialsjukhus bör fortsätta men att något slutgiltigt datum för avvecklingeninte bör fastställas. Flertalet av dem som skrivits ut till andraomsorgsformer har fått ett bättre liv med minskad problematik och bättrelevnadsförhållanden. En liten minoritet har emellertid fått det avsevärtmycket sämre, främst beroende på avsaknad av fast bostad och/eller problem medalkohol och psykiska svårigheter. Det är enligt motionärerna viktigt attavvecklingen sker på ett sådant sätt att alla intagna får det bättre efterutskrivningen och att de garanteras ett fullgott alternativ tillinstitutionsboendet. Den sociala kontakten och den gemenskap som funnits inomden gamla omsorgsformen måste bibehållas i det nya boendet, anförs det.I motion 1996/97:So62 av My () yrkas att avslår regeringensförslag att samtliga vårdhem för psykiskt utvecklingsstörda skall varaavvecklade vid utgången av . Enligt motionären är det oklokt att sättaen tidsgräns när samtliga vårdhem i landet skall vara avvecklade. Det bör istället ankomma på varje huvudman att själv bedöma huruvida vårdhemmet skallavvecklas eller ej. Samtliga ännu kvarvarande vårdhem är inte undermåliga. Detfinns enligt motionären små, väl fungerande vårdhem som för dem som bordär upplevs som just ett hem. De som vistas där känner sig trygga tillsammansmed medboende och personal, vilka de känner . Den fysiska miljön pådessa vårdhem har ingen likhet med gårdagens institutionsmiljö. Motionärendrar beträffande regeringens förslag en parallell med avvecklingen avålderdomshemmen . Enligt motionären tog denna avvecklingbokstavligt talat livet av ett antal gamla människor som aldrig hämtade sigfrån den omställning som de utsattes för. Motionären hänvisar även tillsocialutskottets betänkande 1992/93:SoU19.I motion 1996/97:So607 av m.fl. (m) från den allmännamotionstiden begärs ett tillkännagivande av vad i motionen anförts om småväl fungerande vårdhem (yrkande 2). Motionärerna anför att det finns psykisktsjuka som till följd av nedläggningar av sjukhem har hamnat i en ohållbarsituation och att det fortfarande finns behov av små vårdhem för dennakategori människor. Regeringen måste enligt motionärerna vidta nödvändigaåtgärder så att behovet av sådana väl fungerande vårdhem tillgodoses.I två motioner begärs tillkännagivanden bl.a. om hur avvecklingen av vårdhemoch specialsjukhus skall gå till.I motion 1996/97:So63 av m.fl. (fp) begärs etttillkännagivande av vad i motionen anförts om de enskilda människornassituation vid avveckling av specialsjukhus och vårdhem. Enligt motionärernakommer många av de intagna att efter avvecklingen vilja bo kvar på den ort därvårdhemmet legat. Motionärerna anser det viktigt att denna vilja respekteras.Motionärerna känner vidare oro för att regeringens förslag rörande personligassistans kan komma att drabba dem som efter att de skrivits ut fråninstitutionerna har rätt till insatser enligt LSS och . Enligtmotionärerna bör den handikappreform som den borgerliga regeringen genomfördeåterställas. har konstaterat att det finns stora brister närdet gäller stödet till psykiskt funktionshindrade enligt LSS. Regeringen måsteenligt motionärerna se till att lagen efterlevs beträffande dessa människor.Det är angeläget att de personer som skrivits ut från institutioner får enadekvat service och ett bra stöd när de flyttar ut i kommunerna, anförs det.I motion 1996/97:So65 av och () yrkas attriksdagen begär att regeringen ger i uppdrag att samordnaberörda myndigheters ansvarsområden vid avvecklingen av specialsjukhus ochvårdhem. Uteliggare, ?bagladies? och djupt nedgångna människor som tigger försitt uppehälle blir allt vanligare förekommande. Det saknas enligtmotionärerna en ordentlig analys av orsakerna till denna utslagning, bl.a. ihur stor mån det rör sig om människor som skrivits ut frånmentalvårdsanstalter och som är oförmögna eller ovilliga till samröre medsamhället. Motionärerna anser att detta förhållande ger anledning tillsärskilt noggrann uppföljning av avvecklingen av specialsjukhus och vårdhemför att garantera att enskilda inte kommer i kläm. Motionärerna föreslår attSocialstyrelsen ges ett särskilt uppdrag att samordna berörda myndighetersansvarsområden.Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens inställning att utvecklingsstörda personer intelängre skall kunna beredas tvångsvård enbart på grund av sitt handikapp.Utskottet anser också, liksom regeringen, att det är angeläget att slutföraavvecklingen av vårdhem och specialsjukhus inom en rimlig tid. För attverkligen få till stånd en avveckling är det nödvändigt att nu bestämma enslutlig tidpunkt då avvecklingen skall vara genomförd.I de motioner som väckts med anledning av propositionen uttrycks en oro för deintagnas situation vid avvecklingen och för hur den enskilde kommer attreagera på att behöva flytta från ett invant boende.För den som vårdas på specialsjukhus eller vårdhem i samband medavvecklingen, och som inte fortsättningsvis skall vara tvångsomhändertagenenligt lagen om rättspsykiatrisk vård eller lagen om psykiatrisk tvångsvård,åligger det den kommun där personen är folkbokförd att verka för attvederbörande får det stöd och den service som är nödvändig med hänsyn tillhans eller hennes behov, som regel genom insatser enligt lagen om stöd ochservice till vissa funktionshindrade och socialtjänstlagen. Insatserna skallplaneras noggrant och utifrån varje individs egna förutsättningar. I vissafall kommer samverkan mellan olika huvudmän att bli nödvändig. Sedan den1 är det möjligt för kommuner och landsting att samverka genomatt inrätta gemensamma nämnder för vissa frågor, något som enligt utskottetsmening kan främja samarbetet i fråga om insatser till personer medutvecklingsstörning. Det är enligt utskottet angeläget att kommunerna kan fåstöd i sitt arbete med insatser för utvecklingsstörda personer samt attkunskapen inom området ökar hos berörd personal. har här enviktig roll. Vad beträffar möjligheterna för den enskilde att få stanna kvar ien invand miljö uttalar regeringen bl.a. att hemkommunen skall planera för enny bostad samt för tillfredsställande stöd och service till den enskilde, menatt det är personen i fråga som själv avgör på vilken ort han eller hon önskarbo efter utskrivningen från institutionen. Utgångspunkten skall vara att allahar rätt att bosätta sig var de vill i landet. I detta sammanhang bör erinrasom att det pågår ett arbete i för att skapakostnadsutjämning mellan kommunerna för insatser enligt LSS. Utskottet villbetona nödvändigheten av att ett sådant kostnadsutjämningssystem införs isamband med att avvecklingen av vårdhemmen genomförs. Äldre utvecklingsstördahar vidare möjlighet att slippa flytta om ett vårdhem drivs vidare såsom ettsärskilt boende för äldre. När det gäller de personer som efter avvecklingenav institutionerna skall erhålla tvångsvård enligt LRV eller LPT villutskottet framhålla vikten av att vården anpassas efter de särskilda behov somen utvecklingsstörning kan föranleda samt att samverkan sker mellan olikahuvudmän. Utskottet anser det mycket angeläget att en utflyttning från vårdhemoch specialsjukhus sker med stor varsamhet och med hänsynstagande till ochefter samråd med varje enskild person. Enligt utskottets mening föreligger motbakgrund av vad som sagts goda förutsättningar för att avvecklingen avspecialsjukhus och vårdhem kan ske på ett sådant sätt att den enskildevårdtagarens bästa tillgodoses.Utskottet delar sammanfattningsvis regeringens uppfattning att en lämpligsista tidpunkt för avveckling av specialsjukhuset är ochför vårdhemmens del . Utskottet avstyrker därmedmotionerna So62 (m), So64 (c) och So607 (m) yrkande 2.Enligt utskottet bör i samverkan med länsstyrelserna nogafölja avvecklingen av vårdhemmen. Motion So65 (mp) är i huvudsak tillgodoseddoch avstyrks därför.Motion So63 (fp) är också i huvudsak tillgodosedd och avstyrks.Utskottet tillstyrker förslagen till lag om avveckling av specialsjukhus ochvårdhem, lag om ändring i lagen (1996:1652) om ändring i lagen (1993:388) ominförande av lagen (1993:387) om stöd och service till vissafunktionshindrade, lag om ändring i passlagen (1978:302), lag om ändring iutlänningslagen (1989:529) och lag om ändring i lagen (1994:459) omarbetsförmedlingsregister. Utskottet tillstyrker förslaget till lag om ändringi med den ändringen i 20 kap. 7 § andra stycket att ordet?nämnts? ersätts av ?nämns?. beträffande avslag på propositionenatt avslår motionerna 1996/97:So62, 1996/97:So64 och1996/97:So607 yrkande 2,res. 1 (m, c, mp, kd)2. beträffande samordning av myndigheternas ansvarsområdenatt avslår motion 1996/97:So65,res. 2 (mp)3. beträffande den enskildes situation vid avvecklingenatt avslår motion 1996/97:So63,4. beträffande lagförslagenatt antar regeringens förslag tilla) lag om avveckling av specialsjukhus och vårdhem,b) lag om ändring i lagen (1996:1652) om ändring i lagen (1993:388) ominförande av lagen (1993:387) om stöd och service till vissafunktionshindrade,c) lag om ändring i med den ändringen i 20 kap. 7 §andra stycket att ordet ?nämnts? ersätts av ?nämns?,d) lag om ändring i passlagen (1978:302),e) lag om ändring i utlänningslagen (1989:529),f) lag om ändrhing i lagen (1994:459) om arbetsförmedlingsregister.Stockholm den 18 september 1997På socialutskottets vägnarSten SvenssonI beslutet har deltagit: (), (), HansKarlsson (s), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), ThomasJulin (mp), Elisebeht (), () och Skånberg(kd).