bet · GK01JoU18 · 1997-05-13 00:00:00 — I betänkandet behandlas 35 motionsyrkanden från allmänna motionstiden år 1996rörande olika fiskefrågor. Samtliga motioner avstyrks, framför allt medhänvisning till tidigare riksdagsbehandling samt nationellt ochinternationellt arbete i frågor angående fiskets omfattning och bedrivande.Till betänkandet har fogats sex reservationer och två särskilda yttranden. 1996/97:Sk339 av och () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ersättning för extrakostnader i samband med oönskade fångster avstridsgas/senapsgas.1996/97:Jo229 av m.fl. (v) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fiske och laxfiske i ,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbud mot fiske med drivgarn i ,1996/97:Jo237 av m.fl. (v) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fiske och laxfiske i ,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbud mot fiske med drivgarn i ,.1996/97:Jo401 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bifångst av tumlare och agerande för att stoppa detta,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om drivgarnens längd i Östersjön.1996/97:Jo402 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att fredningstider ochförbud ej ensidigt får drabba yrkesfiskarna i norra /97:Jo404 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fiske av lax i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om agerande i kommande förhandlingar rörande fiske påblandbestånd av lax i Östersjön.1996/97:Jo405 av Per m.fl. (mp) vari yrkas1. att begär att regeringen utfärdar direktiv till Fiskeriverketatt ta större hänsyn till regionala faktorer i fiskeriförvaltningen,2. att hos regeringen begär en utredning om ettresursfördelningssystem, där det avsätts regionala gruppkvoter förkustfiskets behov av kontinuitet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om snara initiativ till utveckling av miljövänligare bränslen ochkatalysatorer på alla båtar/fartyg.1996/97:Jo406 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att tillåtafiskefartyg att även i samband med torskfiske få ha silltrål ombord.1996/97:Jo407 av m.fl. (m) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring av reglerna imiljöskadeförsäkringen.1996/97:Jo408 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om EU:s fleråriga utvecklingsprogram,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om satellitkontroll,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om laxfisket i ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om yrkesfisket i övrigt,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fiskeskötselområden,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om effektiv fisketillsyn.1996/97:Jo409 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av attfölja upp vidtagna fiskevårdsåtgärder samt att ytterligare åtgärder i syfteatt främja fisket i genomförs, för att garantera fisket också förkommande generation.1996/97:Jo410 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rekreationsfiskets potential för att skapa arbetstillfällen.1996/97:Jo411 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att svenskt vattenbruk kan bedrivas under konkurrensmässigtlikvärdiga villkor som inom övriga EU-länder och som inom de länder för vilkaSverige är en viktig exportmarknad,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den påbörjade utredningen om vattenbrukets miljöeffekter kangenomföras så skyndsamt som möjligt,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det forsknings- och utvecklingsarbete som bedrivs förutveckling av rödingodlingen i norra prioriteras inom ramen för EU:smålområde 6.1996/97:Jo412 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en utredning angående lagen omfiskevårdsområden.1996/97:Jo413 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om drivgarnsfiske i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fördelningen av tilldelad laxfiskekvot,1996/97:Jo414 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om omfördelning av detsvenska laxfisket.1996/97:Jo415 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärdsprogram för förstärkningsutsättningar av fisk,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör tillvarata svenska fiskares intressen i sambandmed förhandlingarna om det fleråriga utvecklingsprogrammet inom EU.1996/97:Jo779 av m.fl. (kd) vari yrkas20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att internationellt verka för att kvoterna för fångst av torskminskar,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att internationellt verka för ett tillfälligt fångststopp förlaxfiske till havs,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utveckling av selektiva fångstmetoder. Laxfiske i , m.m.MotionernaEnligt motionerna Jo229 yrkande 8 och 237 yrkande 8 (båda v) bör avståfrån laxfiske i egentliga eller alternativt endast ta upp 200 000laxar. Även i motion Jo404 (mp) yrkande 1 anförs att bör avstå frånatt fiska upp den svenska delen av laxkvot i . Vidare anförsi motionens yrkande 2 att linje i kommande förhandlingar bör vara attfiske på blandade bestånd av lax i skall upphöra. bör medkraft verka för ett tillfälligt internationellt fångststopp för laxfiske tillhavs enligt motion Jo779 (kd) yrkande 21.För att leva upp till målsättningen om en ansvarsfull hushållning medfiskeresurserna bör enligt motionerna Jo229 yrkande 9 och Jo237yrkande 9 (båda v) förbjuda användning av drivgarn i och äveninternationellt verka för ett dylikt förbud. Även enligt motion Jo413 (s)yrkande 1 bör fiske med drivgarn förbjudas i . Som alternativ tilldrivgarnsfiske bör ett mer kustnära fiske i de vattendrag som har odlad laxutvecklas och uppmuntras. Enligt motion Jo414 (s) skulle en omfördelning avfisket från ett drivgarnsfiske i södra till ett fiske i älvarna ochderas mynningsområden innebära att vildlaxen bevaras och att ett stort antalarbetstillfällen kan skapas.I motion Jo408 (m) yrkande 5 framhålls att om strategi föratt säkerställa ett uthålligt laxfiske i skall lyckas krävs en radkompletterande åtgärder. Framför allt kräver en sådan omläggninginternationella överenskommelser om metoder och omfattning av laxfisket.Riksdagen bör enligt motion Jo413 yrkande 2 uttala sig för en omfördelningav den svenska laxen så att den fördelas 50(mellan norr och söder. Dettaskulle innebära ett avsevärt större skydd för den naturliga laxen. Enligtmotion Jo402 (m) får fredningstider och förbud för att skydda dennaturreproducerande vildlaxen inte enbart drabba yrkesfiskarna i norraSverige.Den allvarliga situationen för tumlare i behandlas i motion Jo401(mp). Enligt yrkande 1 i motionen bör FN:s resolution om drivgarnsfiske, somhar som mål att skydda däggdjur, gälla även i . Regeln attdrivgarn inte får vara längre än bör enligt yrkande 2 gälla även iÖstersjön. Enligt motion Jo779 (kd) yrkande 22 är det nödvändigt att snabbtutveckla selektiva fångstmetoder för att undvika oavsiktlig fångst av tumlare.Utskottets övervägandenFrågan om laxfiske i behandlades av utskottet under förra riksmöteti betänkande 1995/96:JoU4. Därvid anfördes bl.a. följande.Vid sekelskiftet fanns naturlax i ett fyrtiotal svenska älvar. Eftervattenkraftsutbyggnaden återstår nu endast 19 älvar med naturligt lekande lax.Den största laxälven är Torneälv, som förvaltas gemensamt av ochFinland genom den Finsk-svenska gränsälvskommissionen.Reproduktionsstörningar i form av avsevärt förhöjd dödlighet hos nykläcktalaxyngel upptäcktes i en kompensationsodling vid . År1992 skedde en dramatisk ökning av dödligheten. I vissa odlingar dog upp till90 % av laxynglen. Endast Östersjölax har drabbats av M74. Sjukdomen kanknytas till yngel från honor som efter uppväxt återkommer från södra lek.Sverige har undertecknat konventionen om biologisk mångfald. Regeringenuttalade i proposition 1994/95:231 att härigenom har åtagit sig attsäkerställa förutsättningarna för laxen att överleva som art med sin genetiskavariation. Förvaltningen av de naturreproducerande laxbestånden i Östersjönberörs även av direktivet 92/43/EEG om bevarandet av naturliga habitat samtvild flora och fauna (art- och habitatdirektivet).Fiskeriverket har till regeringen redovisat enaktionsplan för biologisk mångfald avseende fisket. Enligt denna är målet förlaxfiskevården på kort sikt att undanröja det akuta hotet om genetiskutarmning eller direkt utslagning som flertalet vilda laxstammar lever under iÖstersjön. På lång sikt bör målet vara att hela reproduktionspotentialen i delaxförande älvarna utnyttjas som tillväxtpotentialen i havet bättretas till vara. - - -beslutade om inskränkningar i såväl kust- ochälvfisket som havsfisket efter lax. Havsfisket förbjöds fr.o.m. den 1 december1994 till den 31 mars 1995.Fisket i kustvatten och i älvar regleras huvudsakligen genom nationellabestämmelser. Det bör även i fortsättningen vara uppgift attfölja utvecklingen på laxområdet och vidta de nationella åtgärder som bedömsnödvändiga. Nödvändiga nationella åtgärder kommer att vidtas för atttillgodose behovet av skydd för den naturligt reproducerande laxen.År 1974 undertecknade en konvention som omfattar allt fiskei , International Baltic Sea Fishery Commission (). Årliga totalkvoter för lax (TAC) har fastställts avWarzawakommissionen . uppgick kvoten till ,till , till 650 000 laxar, till 600 000 laxaroch till 500 000 laxar för egentliga . ingår numera iEU:s delegation vid sessioner. Utskottet har inhämtat atttotalkvoten för fastställts till 450 000 laxar för . Vidarerekommenderar kommissionen att fiskemyndigheterna i medlemsländerna utfärdarett moratorium för fiske i älvar och älvmynningar med naturreproducerandebestånd.Utöver vad som ovan anförts vill utskottet tillägga följande.För år 1997 är totalkvoten för 410 000 laxar. Warzawakommissionenbeslutade vid sitt extra möte om en aktionsplan för denvilda laxen i . Aktionsplanens långsiktiga mål är att öka beståndenav vild lax och att skapa en bättre balans mellan vilda och odlade laxbestånd.Ett konkret mål är att varje älv skall uppnå av sin maximalaproduktionsförmåga av vild lax . I största möjliga utsträckningskall fiskemönstret ändras för att undvika fiske på vilda eller blandadefiskbestånd och i stället inriktas på fiske av odlad lax. En särskildövervakningsgrupp kommer att noga följa planens genomförande och ge förslag pånödvändiga förändringar.Utskottet delar den uppfattning som framförs i flera motioner att kraftfullaåtgärder krävs för att rädda de återstående naturreproducerande laxstammarna.Regeringen har i proposition 1994/95:231 framhållit att det för att minskafisket på de blandade bestånden i krävs internationella uppgörelsersom innebär att alla Östersjöstaters fiskare kraftigt reducerar sitt fiske pådessa bestånd. Även om ensidiga svenska åtgärder kan ge betydande effekter,särskilt för kust- och älvfisket, krävs i praktiken internationell samordning.Utskottet förutsätter att regeringen med största kraft driver frågan omerforderligt skydd för den naturligt reproducerande laxen i internationellasammanhang. Med det anförda föreslår utskottet att motionerna Jo229 (v)yrkande 8, Jo237 (v) yrkande 8 och Jo404 (mp) yrkande 1 lämnas utan någonriksdagens vidare åtgärd.Även motionerna Jo229 (v) yrkande 9, Jo237 (v) yrkande 9, Jo404 (mp) yrkande2, Jo413 (s) yrkande 1, Jo414 (s) och Jo779 (kd) yrkande 21 om drivgarnsfiskei m.m. avstyrks med hänvisning till det anförda.Utskottet uttalade i betänkande 1995/96:JoU4 att det för att rädda dennaturreproducerande laxen krävs en rad kompletterande åtgärder. Beskattningenav de blandade bestånden måste minska, framför allt i . Förbud måsteinföras mot fiske på de renodlade vildlaxbestånden som fisket riktatmot den odlade laxen intensifieras, bl.a. för att förhindra att den spridersig till de älvar som har naturreproducerande laxbestånd. Utskottet vidhållerdenna uppfattning och avstyrker motion Jo408 (m) yrkande 5 i den mån den ejtillgodosetts genom det anförda.Hur den svenska laxkvoten i skall fördelas är en fråga förFiskeriverket. beslutade om en utökadfredning av de svenska vildlaxstammarna i . Åtgärderna omfattar bl.a.en ökad sommarfredning över ett större kustområde samt inrättandet av s.k.terminalfiskeområden, där fisket är fritt större delen av året, vid älvar medenbart odlad lax. Vidare beslöt verket om hur många laxar som får fiskas upp iolika delar av . Syftet är att fördelningen mellan norr och söderskall bli 40/60. var motsvarande fördelning 25/75. För år 1998beslöt verket uttala som sin avsikt att fördelningen skall vara 50/50.Dessutom beslöt verket att liksom för förbjuda allt fiske efter lax isamtliga vildlaxälvar och deras fredningsområden. I likhet med vad som gälldeunder fjolåret medges dock vissa undantag för handredskapsfiske i de beståndsom tål ett begränsat spöfiske. Med hänvisning till vad som här anförtsföreslås ingen vidare åtgärd med anledning av motionerna Jo402 (m) och Jo413(s) yrkande 2.Frågan om fiske med drivgarn i och dess konsekvenser för tumlareoch bestånden av vildlax behandlades i ett interpellationssvar i den4 . Ministern anförde att hon, med hänsyntill den bekymmersamma situationen för den naturreproducerande Östersjölaxensamt oklarheterna kring tumlarnas situation, var beredd att närmare granskavilka effekter en begränsning av drivgarnen i skulle få.Ministern framhöll dock att ett beslut måste fattas i enighet med de berördaÖstersjöstaterna för att få full effekt.Utskottet delar de allmänna synpunkter som framförs i motionerna Jo401 (mp)yrkandena 1 och 2 och Jo779 (kd) yrkande 22 om vikten av att åtgärder vidtasför att rädda de återstående bestånden av tumlare i . I likhet medjordbruksministern anser dock utskottet att frågan kräver ytterligarebelysning och föreslår därför ingen ytterligare åtgärd med anledning avmotionerna.EU-frågor, m.m.MotionernaI motion Jo406 (m) yrkas att regeringen skall verka för att fiskefartygenskall kunna bedriva ett ansvarsfullt fiske utan att orimliga kontrollmetoderhindrar dem från att vara rationella och flexibla i sin verksamhet. Framförallt gäller detta förbudet för fiskefartyg att medföra silltrål vidtorskfiske.Enligt motion Jo408 (m) yrkande 2 är förslag om upprättandeav ett satellitbaserat övervakningssystem för gemenskapens fiskefartyg i stortsett värdelöst för det avsedda ändamålet och bör därför inte införas. Vidarepåtalas i yrkande 6 vikten av att svenskt fiske kan bedrivas kontinuerligt ochuthålligt. Det är bl.a. viktigt att i internationella förhandlingar kommaöverens om en kvotering av fisket som garanterar en sådan uthållighet. Det äräven viktigt att det finns ett fungerande kontrollsystem och att underlåtelseatt följa reglerna beivras (yrkande 8).I motionerna Jo408 (m) yrkande 1 och Jo415 (c) yrkande 2 påtalas vikten avatt man vid fastställande av EU:s fleråriga utvecklingsprogram för fisket(FUP) tar hänsyn till den nationella situationen. Beslut om den nationellafiskeflottans storlek och därmed sammanhängande frågor måste fattas av denationella fiskemyndigheterna i enlighet med den s.k. subsidiaritetsprincipen.Enligt motion Jo779 (kd) har överfisket på torsk inneburit att antalettorskar i och minskat kraftigt. bör därför enligtyrkande 20 verka internationellt för att kvoterna för fångst av torsk minskartill dess att nytillskottet av ungfisk förbättrats kraftigt.Enligt motion Jo411 (fp) yrkande 1 är det väsentligt att svenskt vattenbrukkan bedrivas under konkurrensmässigt likvärdiga villkor som inom övriga EU-länder och som inom de länder för vilka är en viktig exportmarknad.Regeringen måste därför följa den pågående utredningen inom EU om subventionertill norskt vattenbruk och medverka till att svenska vattenbrukare kan verkaunder likvärdiga konkurrensvillkor. Vidare påtalas i motionens yrkande 2vikten av att den påbörjade utredningen om vattenbrukets miljöeffekter kangenomföras så skyndsamt som möjligt. Det forsknings- och utvecklingsarbete sombedrivs för utveckling av rödingodlingen i norra bör enligt yrkande 3prioriteras inom ramen för EU:s målområde 6.Utskottets övervägandenEU:s gemensamma fiskeripolitik har tillämpats . De allmänna målenför den gemensamma fiskeripolitiken är att skydda och bevara de levande marinaakvatiska resurser som är tillgängliga och får utnyttjas. Målen syftar äventill att dessa resurser långsiktigt utnyttjas på ett ändamålsenligt ochansvarsfullt sätt under de ekonomiska och sociala förhållanden som passarsektorn. EU:s fiskeripolitik har enligt regeringens skrivelse 1996/97:50utformats för att ge ett maximalt skydd för bestånd som riskerar attöverutnyttjas. Politiken grundar sig på vetenskaplig och ekonomisk informationsom lämnas av Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén förfiskerinäringen (STECF) och Internationella rådet för havsforskning (ICES).Vidare innebär den gemensamma fiskeripolitiken att omedelbara åtgärder vidbehov kan vidtas på gemenskapsnivå. Ett aktuellt exempel är de för år 1996kraftigt reducerade kvoterna för sill i , och sommed kort varsel beslutades till följd av aktuella vetenskapliga rön. EU harundertecknat samt ratificerat , undertecknatkonventionen om gränsöverskridande fiskbestånd och vandrande arter,undertecknat FAO:s internationella uppförandekod för ansvarsfullt fiske samtFAO-överenskommelsen om internationella bevarande- och förvaltningsåtgärderför högsjöfisket, den s.k. flaggkonventionen.Vad som ovan anförts torde i stor utsträckning tillgodose motion Jo408 (m)yrkande 6 vad avser vikten av internationell samordning. Motionen avstyrks.Som framgår av vad som ovan sagts om EU:s fiskeripolitik är en viktig del avdenna att fiskeresurserna skall nyttjas på ett ändamålsenligt och ansvarsfulltsätt. beslutar rådet om en förordning som fastställer totala tillåtnafångstmängder (TAC) för olika fiskslag vilka skall gälla för det påföljandeåret. Dessutom fastställs varje medlemsstats kvot för respektive fiskslag iolika fiskeområden och eventuellt ytterligare regler för hur kvoterna fårutnyttjas. Storleken på TAC:n bestäms dels mot bakgrund av de förhandlingarsom EU för med andra kuststater vad gäller storleken och fördelningen avgemensamt förvaltade bestånd i t.ex. och , dels efterutvärdering av beståndssituationen från STECF och ICES. Vad gäller 1998 årskvoter avvaktar med ståndpunkt i frågan om hur stora de totalakvoterna bör vara tills det biologiska bakgrundsmaterialet är färdigställt imaj. Utskottet är inte berett att föregripa detta arbete och avstyrker motionJo779 (kd) yrkande 20.Ministerrådet beslutade EU:s fjärde flerårigautvecklingsprogram för fisket. Programmet förkortas på engelska till MGP, densvenska beteckningen är FUP. Beslutet innebär bl.a. att fiskeansträngningenunder perioden (2001 skall reduceras vad gäller fiskbestånd somhotas av utfiskning respektive avseende fiskbestånd som äröverfiskade. fick vid mötet igenom sitt krav på att torsk i Östersjönbör höra till den sistnämnda kategorin. Enligt det ursprungliga förslageträknades dessa bestånd som hotade av utfiskning. fick även gehör försitt förslag att reduktionen av fiskeansträngningen bör kunna ske antingengenom att flottan minskas eller genom att antalet fiskedagar minskas. Även iandra avseenden kan beslutet betraktas som fördelaktigt från svensk synpunkt.Varje medlemsland skall till kommissionen lämna en plan över hur neddragningenskall genomföras. arbetar med att utarbeta ensådan plan för del. Med hänvisning till det anförda föreslås ingenåtgärd med anledning av motionerna Jo408 (m) yrkande 1 och Jo415 (c) yrkande2.Vid april månads ministermöte på fiskets område beslutades även om införandeav ett satellitbaserat system för övervakning av fiskefartygens positioner,ett system som skall införas i samtliga medlemsländer. Systemet skall användasför att skapa en bättre övervakning av fisket, för att övervaka fisket ispeciellt känsliga områden och för att jämföra loggböcker och kontroll avlandningar. Satellitövervakningen skall från införas på allagemenskapens fiskefartyg över 24 meters totallängd om de bedriver fiske på detöppna havet (ej ), bedriver fiske i tredje lands farvatten ellerfångar fisk avsedd för tillverkning av fiskmjöl och fiskolja. Från den 1januari skall satellitövervakningssystemet omfatta alla fartyg över 24meters totallängd oavsett vilken kategori de tillhör. Systemet skall dock intetillämpas på fartyg som endast används för fiske inom frånbaslinjerna eller på fartyg som används till fisketurer understigande 24timmar. röstade emot beslutet, bl.a. med hänvisning till attsystemets effektivitet inte utretts tillräckligt. Med hänvisning till detanförda föreslås motion Jo408 (m) yrkande 2 lämnas utan vidare åtgärd.Med anledning av motion Jo408 (m) yrkande 8 vill utskottet anföra följande.Den som bedriver yrkesmässigt fiske har enligt fiskelagen (1993:787) medtillhörande förordning (1984:1716) skyldighet att lämna uppgifter om fångst,redskap och fångstområde. Närmare föreskrifter om uppgiftsskyldigheten lämnasav regeringen och . Yrkesfiskare måste föra fiskeloggbok vidfiske till havs och fångstjournal vid fiske i insjöar och vattendrag. Även förfisk som kastats över bord skall uppgifter om art och kvantitet uppges. Ca 160fångstmottagare lämnar uppgifter till rörande inköpav fisk från fiskelag och enskilda fiskare. Uppgifter lämnas också av ettantal enpersonsföretag som bedriver fiske och disponerar egna fångster i annanrörelse vid sidan av fisket. Dessa s.k. ilandföringar redovisas perkuststräcka där fisken landas. Uppgifter på svenska fiskares ilandföringar iDanmark lämnas av det danska fiskeriministeriet. Till sjöss och vid landningarkontrollerar inom sitt verksamhetsområde efterlevnaden avbestämmelser om fiske. Inom EU pågår inom ramen för den gemensammafiskeripolitiken flera projekt i syfte att skärpa kontrollen av fisket, t.ex.ny teknologi, nya åtgärder vad avser transport och försäljning av fisk samtjämförelser av olika fångstuppgifter (s.k. crosschecking). Med hänvisning tillvad som här anförts föreslås ingen ytterligare åtgärd med anledning av motionJo408 (m) yrkande 8.Enligt ett förslag från om tekniska åtgärder för att bevarafiskeresurserna skall fiskefartyg inte tillåtas medföra dubbla trålar vidfiske i . Den svenska ståndpunkten i frågan överensstämmer i storutsträckning med vad som anförs i motion Jo406 (m). Motionen avstyrks med detanförda.EU-kommissionen genomför en undersökning av huruvida Norgedumpar lax på den europeiska marknaden. På grundval av de preliminäraresultaten av undersökningarna överväger kommissionen att införa skyddstullargentemot norsk lax. Detta är en provisorisk åtgärd som kommissionen kanbesluta om och som i så fall gäller . Vid de samtal som förtsmed medlemsländerna i frågan har , liksom ett flertal andra länder,motsatt sig införande av skyddstullar. När undersökningen är helt slutfördkommer den och eventuella förslag på åtgärder att föreläggas ministerrådet.Detta sker enligt uppgift troligen .