bet · GK01UU12 · 1997-03-06 00:00:00 — Stöd ges även till ett oberoenderättshjälpsinstitut.Därmed tillstyrker utskottet motion U628 (mp, c, fp, v) yrkandena 6 och 8samt anser yrkandena 7 och 10 besvarade med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 29 bort ha följande lydelse:29. beträffande samarbete med Indonesienatt dels med bifall till motion 1996/97:U628 yrkandena 6 och 8 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,dels förklarar motion 1996/97:U628 yrkandena 7 och 10 besvarade med vadutskottet anfört,11. Mänskliga rättigheter i (mom. 38)(), (), (), BodilFrancke () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 56 börjar med ?Utskottetnoterar att? och på s. 57 slutar med ?U631 (mp, c, fp, v, kd) yrkande 3? bortha följande lydelse:Utskottet anser att den islamiska fundamentalismen, såsom den praktiseras iIran, innebär kraftiga inskränkningar i mötes- och yttrandefriheten liksomständiga och allvarliga kränkningar av mänskliga rättigheter. Något egentligtdemokratiskt partisystem existerar inte heller i . Många liberala ochnationalistiska grupper betecknar den senaste valproceduren som odemokratiskoch bojkottade därför valet.Förenta nationerna har i flera sammanhang antagit resolutioner som fördömerkränkningarna av mänskliga rättigheter i . bojkottar sedan en tidtillbaka landet medan EU 1992 inledde en s.k. kritisk dialog med . Enhörnsten i denna dialog är ett ovillkorligt och offentligt iransktavståndstagande från terrorism och brott mot mänskliga rättigheter. Några stegi den riktningen kan dock ej förmärkas. Trots det har den svenska regeringenhittills ansett att en kritisk dialog är att föredra framför en skärpning sominnebär någon form av isolering av Iran.Mer än har gått sedan den kritiska dialogen med inleddes. Någonändrad attityd från den iranska regimens sida kan inte förmärkas.Internationell terrorism, kvinnoförtryck och förföljelse av oliktänkandeförekommer i lika stor utsträckning som . Om detta kan bl.a. FN:ssärskilde emissarie för , den kanadensiske professorn , rapportera efter ingående undersökningar av MR-situationen i Iran.Eftersom den kritiska dialogen i nuvarande form måste sägas vara ettmisslyckande fordras enligt utskottets mening en upptrappning av omvärldens,och inte minst EU:s, hållning till . Utskottet menar att den kritiskadialogen i ett inledande skede bör skärpas väsentligt. Om nya diplomatiskapåtryckningar mot landet åter skulle visa sig vara resultatlösa bör någon formav sanktionsåtgärder övervägas. Utskottet föreslår därför att inom EU-samarbetets ram tar initiativet till en omprövning och en skärpning av denkritiska dialogen med Iran.Med vad som ovan anförts tillstyrker utskottet motionerna U631 (mp, c, fp,kd) yrkandena 1 och 3 och U638 (s, m, c, fp, v, mp, kd) samt anser motion U627(fp) besvarad med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 38 bort ha följande lydelse:38. beträffande mänskliga rättigheter i Iranatt dels med bifall till motionerna 1996/97:U631 yrkandena 1 och 3samt 1996/97:U638 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, dels förklarar motion 1996/97:U627 besvarad med vad utskottetanfört,12. Asyl för iranska konvertiter (mom. 39)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 57 börjar med ?Konversionhar, enligt? och på s. 58 slutar med ?2 avstyrks därmed? bort ha följandelydelse:Trots omfattande internationell och även svensk dokumentation om att bådeursprungligen kristna och konvertiter förföljs, fängslas, torteras och i vissafall dödas i beslutade regeringen om avvisning av en personfrån som konverterat från islam till kristendomen. Detta fall komuppenbarligen att betraktas som ett pilotfall, eftersom den11 fattade beslut om avvisning till av fem konvertiter,trots att konvertiter enligt tidigare praxis fått uppehållstillstånd. Dettaskedde som i en s.k. Warning varnade alla konvertiter föratt återvända till . Det bör också framhållas att , ,, och har givit kristna från asyl.Den svåra situationen för konvertiter i är omvittnad av fleramänniskorättsorganisationer. Human Rights Watch World Report tar upp flerafall av förföljelse mot enskilda kristna. Värst utsatta är de som konverterat.Iranian , , rapporterar att flera kyrkor är utsattaför kontroll från regimen av gudstjänstbesökares identitetskort för att se omdet finns muslimer bland dem. De flesta protestantiska kyrkor har stängtseller gått under jorden. kom INC med ytterligare en rapport,The Continued Escalation of Persecution of in the IslamicRepublic of , där de beskriver flera fall av då konvertiter gripits,torterats eller utsatts för hot för att förmå dem att rekonvertera.Under 1994 mördades tre kända kyrkoledare i . En av dem hade fängslatsoch dömts till avrättning för apostasi (avfall från islam). Efter starkainternationella protester frigavs han i fängelse. Några månadersenare mördades han. Ytterligare en pastor mördades . Även omde iranska domstolarna inte alltid formellt dömer konvertiter till döden,kvarstår faktum att dessa personer saknar lagens skydd.Mot denna bakgrund finner utskottet det anmärkningsvärt att den svenskaregeringen trots denna risk anser det möjligt att besluta om utvisning avkonvertiter till framhåller i ett brev till berörda myndigheter att endomare i avsaknad av regler i iransk lag skall grunda sitt beslut på islamsklag (sharia) och religiösa dekret. Enligt islamsk lag kan konvertiter somframhärdar i sitt avfall ?från den rätta läran? straffas med döden.Amnesty International drar sedan slutsatsen: Eftersom det i vissa länderstadgas dödsstraff för människor som konverterat från en religion till enannan, är ståndpunkt att människor som konverterat inteskall avvisas till dessa länder. Enligt svensk lag får sådana avvisningar heller inte genomföras, eftersom ingen person får sändas till ett land därdenne riskerar sitt liv. En sådan avvisning skulle också strida mot FNsallmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna där det stadgas att varjemänniska har rätt till livet.Utskottet är av den uppfattningen att människor inte skall utvisas tillländer där den utvisade riskerar dödsstraff och att detta är tillämpligt påutvisning av konvertiter till Iran.Därmed tillstyrker utskottet motion U636 (kd) yrkande 2.dels att utskottets hemställan under 39 bort ha följande lydelse:39. beträffande asyl för iranska konvertiteratt med bifall till motion 1996/97:U636 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,13. Embargo avseende nigerianska oljeprodukter (mom. 42)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 65 börjar med ?FN:sgeneralförsamling? och på s. 66 slutar med ?yrkande 1 besvarad? bort haföljande lydelse:EU skärpte de sanktioner som redan införts när avrättningarna av KenSaro-Wiwa m.fl. genomfördes . Dessa innebär bl.a. ett vapenembargo,frysning av bistånd, viseringsrestriktioner och bojkott i sportsammanhang. Ibörjan av beslutades att sanktionerna skulle förlängas medytterligare . Det brittiska samväldet suspenderade för entvåårsperiod kort efter avrättningarna 1995. Ett antal sanktioner har äveninförts av samväldesländerna gentemot landet. En tillsattes avde nigerianska myndigheterna , men denna har, enligt StateDepartments uppfattning, inte haft någon positiv effekt på MR-klimatet ilandet. Det framgår vidare av rapporten att ett antal prominenta politiskafångar släpptes av . Dessa båda händelserinträffande innan en ministergrupp från samväldet sammanträffandei för att diskutera ytterligare sanktioner mot Nigeria.1995, när författaren och Ogonifolkets talesman mördades,reagerade det internationella samfundet starkt. I resolutionen står:? --- att oljeembargo är ett avde mest effektiva sätten att utöva påtryckningar mot den nigerianskaregeringen. Därför uppmanas kommissionen och rådet att överväga en sådanåtgärd. ?Sveriges utrikesminister lyckades få med sig att hotaNigeria med ytterligare sanktioner utöver det frysta bistånd och detvapenembargo som då fanns gentemot Nigeria.Med ytterligare sanktioner menades då oljeembargo.Den nigerianska regimen är helt beroende av oljeinkomsterna, som utgör avlandets BNP. står för omkring hälften av landets råolja. har ungefär en fjärdedel, Nigerianska NationalPetroleum hälften och övriga delägare från respektive enfjärdedel tillsammans. En bojkott skulle vara kännbar både för ocholjebolaget och kommission för de mänskliga rättigheternahar riktat skarp kritik mot för bristande respekt för de mänskligarättigheterna. I EU-ländernas tal i i november 1996fördömdes brotten mot de mänskliga rättigheterna i . Human RightsWatch, State Department och beskriver situationenbeträffande respekten för de mänskliga rättigheterna som gått somfortsatt dyster. Trots ett hårt internationellt tryck har inga förbättringarinträffat. Regimen fortsätter att systematiskt kränka de mänskliga fri- ochrättigheterna. Situationen beträffande den bristande respekten för demänskliga rättigheterna i ger, enligt utskottets mening, anledningtill oro. Utskottet anser att det är viktigt att upprätthålla ettinternationellt tryck mot och förutsätter att bidrar därtill.Påtryckningar bör ske såväl genom positiva åtgärder, t.ex. med stöd tilldemokratiinsatser, som med sanktioner, i detta fallet ett oljeembargo.Utskottet tillstyrker därmed motion U605 (mp) yrkande 1.dels att utskottets hemställan under 42 bort ha följande lydelse:42. beträffande embargo avseende nigerianska oljeprodukteratt med bifall till motion 1996/97:U605 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,14. Flyktingars rätt att återvända till (mom. 47)(), (), () ochIngrid () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 71 börjar med ?Utskottetnoterar att? och på s. 72 slutar med ?avstyrks yrkande 2? bort ha följandelydelse:Den faktiska etniska uppdelning av som världen i stortsett stillatigande åsåg under folkmord utgjorde basen förstormakternas formel för . De allmänna val som föreskrevs iavtalet arrangerades utifrån att människorna i Bosnien i allt väsentligtskulle rösta i etniskt uppdelade enheter. IFOR/SFOR-styrkan har visserligengaranterat att militärt våld hållits i schack, men det civila genomförandet avDaytonavtalet har inte i något väsentligt avseende bidragit till att minskaden faktiska etniska delningen av Bosnien. Flyktingar har endast iundantagsfall kunnat återvända till sina forna hem.När nu förlöpt sedan tillkomst är det uppenbartatt fredsprocessen i Bosnien kommer att ta mycket och krävaomfattande och långvariga insatser från omvärlden. Det hade varit mycket dyrtför det internationella samfundet att effektivt och kraftfullt sätta stopp förfolkmord och etnisk rensning på ett tidigt stadium. Det blir mycket dyrt fördet internationella samfundet att återupprätta mellanfolklig säkerhet ochfredlig samlevnad i det väpnadehärjningar.Fred i Bosnien förutsätter fred, demokrati och mänskliga rättigheter i heladet . Det blir ingen varaktig fredlig samlevnad så länge dekroatiska flyktingarna inte garanteras rätten att återvända till sin jord ochsina hus i det av serber ockuperade östra . Det blir ingen varaktigfredlig samlevnad så länge de serbiska flyktingarna inte garanteras rätten attåtervända till sin jord och till sina hus i det av kroater återerövradeKrajina.Det blir ingen varaktig fredlig samlevnad så länge de bosniska flyktingarnainte garanteras rätten att återvända till sin jord och sina hus i det avserber och kroater ockuperade Republika Srbska och Herceg-Bosna. I Mostarfortsätter bosnienkroater öppet att trotsa fredsavtalets bestämmelser. Demilitära och civila internationella företrädarna har som huvuduppgift att setill att föreskrifter om rätten för alla flyktingar attåtervända hem förverkligas. Utskottet utgår från att regeringen inom ramen förfredsavtalets genomförande och inom ramen för EU:s gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitik framhåller detta.Det är naturligtvis önskvärt att flyktingar skall kunna återvända till sinaursprungsländer. och de länder som givit flyktingar en börockså underlätta för att göra detta möjligt. Det inkluderar ekonomiskt bidragoch tillfälle till kort besöksresa innan beslut om definitivt återvändandefattas. Det är däremot utskottets uppfattning att ett sådant återvändandealdrig får tvingas fram. Återvändandet måste vara frivilligt. Det är denenskilde flyktingen som själv måste avgöra när och om han eller hon ocheventuell medföljande familj kan återvända.Utskottet tillstyrker därmed motion U624 (v) yrkande 2 samt anser yrkande 1besvarat med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 47 bort ha följande lydelse:47. beträffande flyktingars rätt att återvända till Bosnien-Hercegovinaatt dels med bifall till motion 1996/97:U624 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, dels förklararmotion /97:U624 yrkande 1 besvarad med vad utskottet anfört.Särskilda yttranden1. FN:s finansieringGöran Lennmarker (m), (), () och ()anför:FN skall även fortsättningsvis finansieras genom avgifter frånmedlemsländerna. Det är principiellt fel att införa en beskattningsrätt förFN. En sådan tillkommer medlemsländerna. Det ankommer på medlemslandet självtatt finna de bästa formerna för medlemsavgiftens finansiering. Det är inte enuppgift för FN.Förslaget om en särskild skatt på internationella valutatransaktioner ärdirekt olämpligt. Internationella valutatransaktioner är viktiga, inte minstför att överföra sparande från i-länder till . En sådan skatt, oftakallad Tobinskatt efter förslagets upphovsman, skulle bli kostsam för de som har högt tillflöde av utländskt kapital. För den svenska staten,som är en stor upplånare på den internationella kapitalmarknaden, skulleförslaget om det genomfördes innebära en väsentligt ökad kostnad.Förslaget om skatt på valutatransaktioner är inte lösningen på FN:sfinansiella kris och bör därför avvisas.2. (), () och ()anför:Det är väl känt att jämställdhetsarbetet inom FN inte har kommit särskiltlångt. Ännu har FN inte haft en kvinna till generalsekreterare och bland dehögsta cheferna finns kvinnor. är drivande internationelltför ökad jämställdhet, och det står helt klart att det behövs åtgärder påmånga plan för att åstadkomma en jämn könsfördelning på högre tjänster inomFN. Ett sätt som inte prövats är kvotering. Det är vår uppfattning att enutredning angående kvotering är önskvärd.3. Urbefolkningars rättigheterEva () och () anför:Urbefolkningars och minoriteters rätt till självbestämmande och självstyre ären ständigt återkommande och ofta debatterad fråga. Motion 630 (mp) tar uppproblemen med speciella rättigheter, s.k. positiv särbehandling, för enbefolkningsgrupp. Varken en särartspolitik, jämlikhetspolitik ellerlikvärdighetspolitik är lösningen. När en minoritet önskar bryta sig loss fråndet land man tillhör, måste man angripa de bakomliggande orsakerna. Kunskapenoch förståelsen för vad som formar en människas identitet och behovet av enfast förankring i den egna kulturen, historien och språket utgör själva kärnani ett positivt identitetsbegrepp. De folkrättsliga normerna om de mänskligarättigheterna gäller alla individer i en stat, vare sig konflikten slutar i enfolkgrupps självbestämmande i en autonom del av ursprungslandet eller ettdeltagande i en fungerande rättsstat, där respekten för alla gruppersmänskliga rättigheter upprätthålls.4. FN:s miljöprogram UNEPBodil () anför:UNEP är ett biträdande organ till generalförsamlingen. Det har ingasjälvständiga befogenheter och ingen statlig makt, utan spelar främst ensamordnande roll.De administrativa kostnaderna för och dess styrelse faller under FN:sbudget, medan miljöfonden, en frivillig fond som FN:s medlemmar lämnar bidragtill, bekostar miljöåtgärdernaAtt göra om till ett fackorgan, som t.ex. WTO och är underEcosoc, skulle ge en fastlagd budget baserad på proportionella bidragfrån medlemsländerna och ge större möjligheter i miljöarbetet.UNEP har hållit styrelsemöte i . Där har manbl.a. diskuterat hur kan stärkas och förändras. Något beslut angåendeUNEP:s framtida utseende fattades inte, då mötet avbröts. Det är angeläget attUNEP får en starkare ställning i ett kommande reformerat FN.5. inom för kurdkonfliktenEva () och () anför:Den militära konflikten mellan den turkiska regeringen och PKK är sedan fleraår låst. har genom FN, EU och verkat mycket aktivt för attåstadkomma en lösning. En möjlighet som bör prövas är att sätta upp enpermanent kommitté inom för att lösa den väpnade konflikten.6. (), () och ()anför:Utskottet har följt situationen i uppmärksamt. Det ärväl känt att rättssäkerheten och respekten för mänskliga rättigheter harminskat oroväckande. Ännu finns ingen verklig vilja från vare sig regeringeller gerilla till verkliga fredsöverläggningar eller fredssamtal. Därför kandet formellt sätt vara korrekt att den intekan ta initiativ till formella överläggningar. Däremot är det vår uppfattningatt den kan och bör öka ansträngningarna för att nå enfredlig lösning i . Den fredsöverenskommelse som träffades i Guatemaladen strider mellan regering och gerillavisar att fred är möjlig att uppnå, även där förutsättningar inte tycksföreligga. Fredsförhandlingarna där hade föregåtts av intensiva samtal inomoch utom landet . På samma sätt bör den svenska regeringenfortsatt stå öppen för formella och informella samtal med de stridandeparterna i . Likaså kan ett svenskt initiativ till en internationellkonferens om konflikten och möjliga konfliktlösningar i utgöra ettsteg på vägen för att få i gång fredsförhandlingar.7. Det forna (), () och ()anför:Varaktig fredlig samlevnad i det förutsätter dessutom fred,demokrati och mänskliga rättigheter i såväl som i Serbien-Montenegro.Presidenterna är de jugoslaviska krigens främstakrigsherrar. Ingen av dem kommer frivilligt att lämna ifrån sig makten till enverkligt demokratisk samhällsutveckling utan att det internationella samfundetutövar starka påtryckningar.Omvärldens reaktioner inför utvecklingen efter kommunalvalen i varlänge lika undfallande som efter kommunalvalen i . Attregimen i till slut tvingades acceptera oppositionens seger ikommunalvalen bl.a. i får främst ses som ett uttryck för den serbiskaoppositionens uthållighet. Det internationella samfundet måste göra helt klartatt gott uppförande i samband med tillkomst inte räcker för attKroatien och skall upptas som fullvärdiga medlemmar i detinternationella samfundets olika fora.Kraven på en fungerande pluralistisk demokrati och respekt för grundläggandedemokratiska och mänskliga rättigheter måste vara ett oavvisligt villkor fördetta. Här har de upprepade myndighetsövergreppen så sent som motoberoende medier i såväl som i visat på regimernasbrist på respekt för grundläggande demokratiska principer. Inte heller har debåda regimerna visat någon som helst vilja att samarbeta medkrigsförbrytartribunalen i Haag.8. Religionsfriheten i faraKarl-Göran Biörsmark (fp), () och ()anför:Den allmänna förklaringen om mänskliga rättigheter 1948 var ett grundläggandedokument, det första internationella i sitt slag, som slog fast degrundläggande friheterna och rättigheterna.1966 kom så de två konventionerna, som var dokument av en annan dignitet änförklaringen.I konventionen om de medborgerliga och politiska rättigheterna slås bl.a.fast rätten till tanke-, samvets- och religionsfrihet. Tendensen i världen vadgäller dessa humanistiska grundbegrepp är en långsamt ökande intolerans, redanden en brist på respekt för mänskliga rättigheter.I en del länder märks en hårdnande attityd mot andras åsikter över huvudtaget. Religionsfriheten är i fara, människors förföljs och trakasseras försin tros och religions skull.I ogillar myndigheterna det ökade religiösa intresset hos befolkningen.1994 kom så en lag som inskränkte det praktiska utövandet av de godkändareligionerna. I vissa områden krävdes att de religiösa skulle registrera sig.Religiösa aktiviteter som ?underminerar landets gemensamma politik? förbjöds.Arbetsläger, fängelsedomar och trakasserier är vanliga medel i polisens jaktpå icke önskvärda religiösa utövare. Kinesiska talesmän i provinsen inordvästra , befolkad av muslimska minoriteter, har aviserat hårdare tagmot muslimska separatister.Kinas senaste drag mot är att angripa religionen, eftersom den är ensammanhållande faktor för tibetanerna. 600 politiska fångar finns i kinesiskafängelser, varav hälften är munkar och nunnor. Över 6 000 kloster har stängtseller förstörts . När tibetanerna enligt gammal tradition utsåg enny andlig ledare, valde kineserna en annan företrädare, som de menade var denriktige. Den av utsedde pojken är försvunnen, och man tror att hanär i fångenskap i tillsammans med de 50 munkar som beordrades attassistera vid den kinesiska installationen.Enligt den officiella nyhetsbyrån har tibetanerna lovats religiösfrihet - men bara om de tar avstånd från sin ledare . Löftet blir ipraktiken ett hot, eftersom han är den andlige ledaren och religionen ärsammanlänkad med honom.Också det lilla landet , granne med och fortfarandesjälvständigt, har samma typ av buddism som , dvs. man ser somsin andlige ledare.Förtrycket mot religiösa minoriteter i ökar. State Department och HumanRights Watch anger i sina rapporter hur religiösa utövare diskrimineras. Ocksåvissa muslimska grupper förföljs och konvertiter från islam utsätts förförföljelse.Förtryck av religiöst oliktänkande uppmärksammas till en början inte alltidpå samma sätt som andra kränkningar av de mänskliga rättigheterna, eftersom deinte är så tydliga och våldsamma. Men det kan vara en lika stark anledningtill flykt från ett land som förföljelser och våldshandlingar för politiskaåsikter skull. Sammanfattning........................................1Motionerna............................................2Utskottet............................................11I Initiativ och åtgärder för att stärka och förbättra efterlevnaden avdet folkrättsliga regelsystemet121 Agerande för att främja de mänskliga rättigheterna och demokrati 122 FN 183 Jämställdhet mellan män och kvinnor 214 Dödsstraffet 225 Urbefolkningars rättigheter 236 Internationella miljöfrågor m.m. 25II Förhållanden som avser stater, områden eller enskilda folk 271 jämte och 272 363 384 385 () 416 Kashmir 437 Kurdernas och andra minoriteters problem i , m.fl.stater. 448 559 5810 6211 6512 6613 6714 Det 68Hemställan 72Reservationer........................................761. Redogörelse för mänskliga rättigheter i mottagarländer (mom. 3) 762. MR-debatt i (mom. 8) 763. God miljö som mänsklig rättighet (mom. 13) 774. En internationell miljödomstol (mom. 14) 775. Tibet-seminarium i (mom. 23) 786. Mänskliga rättigheter och demokrati i (mom. 24) 787. medlemskap i m.m. (mom. 25) 798. medlemskap i m.m. (mom. 25) 809. FN-närvaro i (mom. 28) 8110. Samarbete med (mom. 29) 8111. Mänskliga rättigheter i (mom. 38) 8212. Asyl för iranska konvertiter (mom. 39) 8313. Embargo avseende nigerianska oljeprodukter (mom. 42) 8414. Flyktingars rätt att återvända till (mom. 47)85Särskilda yttranden..................................861. FN:s finansiering 862. Urbefolkningars rättigheter 874. FN:s miljöprogram 875. inom för kurdkonflikten 886. Religionsfriheten i fara 89Innehållsförteckning................................102