bet · GK01UU13 · 1997-05-20 00:00:00 — Därför ärrisken stor att det blir de länder som har den mest restriktiva politiken somstyr utvecklingen.En fortsatt utveckling av det mellanstatliga samarbetet i flyktingfrågor äratt föredra. Det nuvarande fördragets möjligheter att inom tredjepelarområ-det samverka mellan medlemsländerna när det gäller asylfrågor, invandring,gränskontroll och visumpolitik har långtifrån utnyttjats.Socialutskottets yttrande1996/97:SoU5yBerättelse om verksamheten i Europeiska unionen under 1996Till utrikesutskottetUtrikesutskottet har beslutat bereda bl.a. socialutskottettillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse1996/97:80 Verksamheten i Europeiska unionen jämte motioneri de delar som har samband med utskottets beredningsområde.Av de motionsyrkanden som väckts med anledning av skrivelsen behand-lar utskottet motionerna 1996/97:U11 (v) yrkandena 13 och 14 om barnkon-ventionen m.m. och 1996/97:U14 (fp) yrkande 4 om subsidiaritetsprincipen.Vidare behandlar utskottet yrkandena från den allmänna motionstiden omfamiljernas och medborgarnas , 1996/97:U515 (kd) yrkande 7, omden genetiska arvsmassan, yrkande 40, och om narkotikapolitiken, yrkande60.SocialutskottetSubsidiaritetsprincipenI motion 1996/97:U14 av m.fl. (fp) yrkas att riksda-gen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av förstärkt subsidiaritetsprincip (yrkande 4). Motionärerna anför attdet från liberal utgångspunkt är självklart att beslut skall fattas så nära denenskilde som möjligt och helst av den enskilde och hans familj. Denna libe-rala närhetsprincip är inte identisk med subsidiaritetsprincipen men i detpraktiska arbetet inom EU bör de båda principerna i det stora flertalet fallleda till samma slutsatser om vilken beslutsnivå som är den lämpliga. Motio-närerna anser att det finns många onödiga beslut inom EU och att Sverigebör vara pådrivande för att subsidiaritetsprincipen stärks i . Densvenska regeringen bör verka för att den s.k. "gummiparagrafen" artikel 235i omarbetas.I skrivelsen anför regeringen att en väl avvägd tillämpning av subsidiaritets-principen leder till ett effektivare unionssamarbete genom att beslut fattas påden nivå där de hör hemma. Vissa problem behöver hanteras av unionenmedan andra bäst behandlas på nationell nivå. Således bör alla åtgärderprövas utifrån subsidiaritetsprincipen. Regeringen anser att det noga börprövas vilka frågor som med fördel kan föras till gemensam eller nationellnivå. Försök att i subsidiaritetens namn till det nationella planet återförafrågor som bäst hanteras på gemenskapsplanet, t.ex. miljösamarbete, böravvisas, anförs det.Familjernas och medborgarnas EuropaI motion U515 av m.fl. (kd) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om vad i motionen anförts om ett familjernas och medborgarnasEuropa (yrkande 7). Motionärerna anför att de vill medverka till att skapa ensådan social dimension som ger människan och familjen frihet att välja så attsocialt ansvar och personlig utveckling kan förenas. Samhällets uppgift är attstödja familjen på det mest neutrala sättet så att man och kvinna kan utveck-las enligt egna önskemål. Detta innebär att omsorg om barn, äldre och sjukamåste ges hög prioritet och att stor uppmärksamhet måste ägnas åt hur om-sorgen utformas så att den stämmer överens med människor och familjersverkliga behov. Utvecklingen av den sociala dimensionen får inte ta en sådanutveckling att valfrihet och subsidiaritet ställs åt sidan, anförs det.I skrivelsen anförs att den sociala dimensionen är ett sammanhängande be-grepp för åtgärder som syftar till att motverka negativa effekter av den ökadekonkurrensen på den inre marknaden samt att främja en positiv social ut-veckling. Den sociala dimensionen omfattar i första hand medborgare i derasegenskap av arbetstagare. Därutöver inrymmer den sociala dimensionenåtgärder kopplade till strävan att minska de regionala obalanserna inomgemenskapen samt även åtgärder till stöd för ungdomar, äldre och funk-tionshindrade på arbetsmarknaden. Inom områden som omfattar den socialadimensionen har EU och medlemsländerna s.k. delad kompetens, dvs. beslutfattas på nationell nivå. Endast då de föreslagna målen inte kan uppnås avmedlemsländerna själva förs beslut upp på gemenskapsnivå.Ordförande utlovade i sitt tal till Europaparlamen-tet att insatser skulle göras för att utöka medborgarnas möjligheter att bättreutnyttja den inre marknaden. Kommissionen har därefter tagit initiativ till ettinformationsprojekt som döpts till Medborgarnas . Syftet med projek-tet är att ge allmänheten saklig och lättillgänglig information om vad med-lemskapet i EU innebär - vilka möjligheter som erbjuds men också vilkabegränsningar som finns. har medfört att tio informa-tionsbroschyrer inom olika områden presenterats ochvåren 1997.FN:s barnkonventionI motion 1996/97:U11 av m.fl. (v) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts dels om EU ochFN:s barnkonvention (yrkande 13), dels om att regeringen skall verka för attfrågan om barnets rättigheter skall skrivas in i (yrkande14). Motionärerna anför att miljoner barn växer upp utan att få sina grund-läggande rättigheter tillgodosedda såsom de definieras av FN:s barnkonven-tion. Det är, enligt deras mening, fullt möjligt att EU genom en ministerråds-deklaration förbinder sig att i sina beslut följa utan attEU därmed ges kompetens att lagstifta på barnpolitikens område. Motionä-rerna anser att kommissionen borde få uppdraget att systematiskt granska allaförslag till förordningar, direktiv och förslag till beslut ur barnens perspektVidare kunde en särskild barnombudsman, som bevakar att EU:s beslut är ienlighet med , utses, anför de. Motionärerna hänvisarvidare till socialutskottets yttrande 1995/96:SoU2y angående där utskottet instämde i regeringens uppfattning att detvar viktigt att handikappfrågorna uppmärksammas vid regeringskonferensenoch att det samma borde gälla barnets rättigheter som dessa uttrycks i FN:sbarnkonvention. Motionärerna konstaterar nu att frågan om barnets rättighe-ter inte har satt några spår i årets skrivelse om verksamheten i EU. Dettafinner de anmärkningsvärt.FN:s konvention om barnets rättigheter () antogs år 1989och trädde i kraft . I konventionen ges bestämmelser om barnetsrättigheter, om barnets rättigheter till liv och utveckling, om rätt till tryggoch skydd samt om rätt till talan och respekt. Vidare ges bestämmelser omhur efterlevnaden av konventionen skall kontrolleras och garanteras. Samtli-ga EU-länder har ratificerat konventionen.NarkotikaI motion U515 av m.fl. (kd) yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att alla liberaliserings-tendenser i narkotikafrågan på såväl nationell som europeisk nivå skall avvi-sas (yrkande 60). Motionärerna anför att efterfrågan på narkotika varierarkraftigt beroende på en mängd variabler där en av de viktigaste är dengrundläggande attityden i samhället. Det finns därför inte utrymme förkompromisser utan bekämpningspolitiken måste drivas offensivt. Ett offen-sivt och kollektivt nej till narkotika från skolor, familjer, läkare och politileder till ett minskat antal narkomaner. Lättillgänglighet till narkotika lederdäremot till en snabb ökning av antalet missbrukare, anförs det.I skrivelsen redovisas att har uppdragit åt en grupp nationel-la experter att se till att den handlingsplan för kampen mot drogmissbruksom antogs 1995 blir genomförd. Expertgruppen har redo-visat ett sextiotal förslag till konkreta åtgärder. I expertgruppens rapportredogörs också för i vilken utsträckning en eventuell harmonisering av lag-stiftningen i de olika medlemsländerna skulle kunna bidra till minskningenav användningen av och illegal handel med droger. Rapporten överlämnadestill vid dess möte i . anslöt sig till slutsatserna i rapporten och underströk vikten av fortsatsamarbete.Efter förslag av rådsarbetsgruppen för narkotika och organiserad brottslig-het antogs vidare en rad åtgärder som beslutades av rådet församarbete i rättsliga och inrikes frågor. Bl.a. beslutades om en gemensamåtgärd (96/750/RIF) där medlemsstaterna förbinder sig att genom tillnärm-ning av såväl lagstiftning som praktisk tillämpning bekämpa narkotikamiss-bruk samt förhindra och bekämpa olaglig narkotikahandel (EGT L 342,31.12.1996). På svenskt initiativ har särskilt understrukits att de föreslagnaåtgärderna inte utgör hinder för den allmänna princip enligt vilken en med-lemsstat får upprätthålla eller förstärka sin nationella politik i kampen motnarkotika på sitt territorium. I skrivelsen anförs att den gemensamma åtgär-den alltså är förenlig med strävan att även fortsättningsvis bedrivaen mycket sträng och restriktiv narkotikapolitik.Vidare redovisas att det på folkhälsoområdet har antagits ettprogram för att främja samarbetet kring förebyggande åtgärder på narkoti-kaområdet. Programmet omfattar bl.a. informations- och erfarenhetsutbyte,datainsamling, forskning och utvärdering, och sträcker sig t.o.m. år 2000.Budgeten uppgår till 27 miljoner ecu.Ett flertal seminarier om narkotikabekämpning har ägt rum inom ramen församarbetet i EU, bl.a. i frågor om samarbete mellan tull och polis och åtgär-der mot syntetiska droger och penningtvätt.EU har även inrättat ett särskilt europeiskt centrum för kontroll av narkoti-ka och narkotikamissbruk i . Syftet är att samla och bearbeta infor-mation om narkotika och narkotikaberoende i medlemsstaterna för att ta framtillförlitliga och jämförbara data om narkotikaproblemen. Centret presentera-de sin första årsrapport under år 1996.Det förslag som lades fram av kommissionen om samarbete mel-lan nordliga och sydliga länder om bekämpningen av narkotika och narkoti-kaberoende behandlades av rådet (första läsningen). Förslagetavser i huvudsak att ge stöd till utvecklingsländer när de upprättar och ge-nomför nationella handlingsplaner som skall identifiera mål, strategier ochprioriteringar för narkotikabekämpningen i landet. Planen skall omfatta ettintegrerat angreppssätt som spänner över olika discipliner och sektorer, t.ex.förebyggande åtgärder, polissamarbete, kontroll av handel och utveckling avalternativa grödor. Detta skall enligt förslaget ske i nära samarbete med FN:snarkotikaprogram (UNDCP). Förslaget skall färdigbehandlas under år 1997.Socialutskottet har behandlat motioner från den allmänna motionsti-den om narkotika i betänkande 1996/97:SoU10. Utskottet anförde bl.a. föl-jande angående behovet av insatser även på det internationella planet för attkomma till rätta med narkotikaproblemen (s.19 f.):I budgetpropositionen för framhåller regeringen att alla former avlegalisering av narkotika och liberalisering av narkotikapolitiken strider motdet övergripande målet, ett narkotikafritt samhälle. Regeringen kommerdärför att bekämpa alla krav på legalisering av narkotika och liberalisering avnarkotikapolitiken, också på det internationella planet. deltar mycketaktivt i det internationella samarbetet inom FN, och - -bör enligt regeringen även fortsättningsvis ha en framträdande roll idet internationella samarbetet bl.a. mot bakgrunden av de genomgripandeförändringarna i Central- och Östeuropa.- - -Utskottet kan i allt väsentligt ställa sig bakom regeringens inställning ochanser det ytterst angeläget att med kraft driver sin inställning i nar-kotikafrågor internationellt. Det är också av största vikt att kan mar-kera stor enighet inom narkotikapolitiken för att få gehör för politiken såvälnationellt som internationellt. För att få mesta möjliga gehör krävs också attargumenteringen kompletteras med en utförlig dokumentation av de svenskaerfarenheterna av den förda politiken.Vad utskottet anfört borde ges regeringen till känna. beräknasbehandla betänkandet den 23 april 1997.Den genetiska arvsmassanI motion U515 av m.fl. (kd) hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att underden rådande regeringskonferensen skall värna om ett strikt och etiskt för-hållningssätt i frågor om den genetiska arvsmassan (yrkande 40). Motionä-rerna anför att de nya teknologiska framstegen i allt väsentligt har gagnatmänskligheten. I takt med utvecklingen ställs mänskligheten dock införständigt nya etiska utmaningar som måste hanteras på bästa möjliga sätt. Enöppen och fri marknad som den europeiska måste också regleras av en ge-mensam lagstiftning. Enligt motionärerna är det viktigt att denna lagstiftningsäkrar en sådan hög etisk nivå att den biotekniska industrin och forskningen ialla lägen respekterar ett absolut människovärde och mänsklig värdighet.Motionärerna konstaterar att patent på bioteknologiska uppfinningar underlång tid debatterats inom EU och att ministerrådet och kommissionen svaratför en liberalare hållning medan för en mer restriktiv linjevad gäller etiska förhållningssätt. Ett direktivförslag till patent föreliggerMotionärerna anser att regeringen under regeringskonferensen måste förafram en restriktiv linje inom områden som rör förändringar av den genetiskaarvsmassan.I skrivelsen redovisas att kommissionens förslag till direktiv om rättsligtskydd för biotekniska uppfinningar, KOM (95) 661 slutlig, ochförsommaren har behandlats i en rådsgrupp. Förslaget går ut på att med-lemsstaternas patentlagstiftning om biotekniska uppfinningar skall harmoni-seras. Framför allt syftar förslaget till att åstadkomma en enhetlighet kringfrågan om i vilken utsträckning sådana uppfinningar skall vara patenterbara.Enligt skrivelsen ligger bestämmelserna i direktivförslaget väl i linje medden gällande svenska patentlagen. I avvaktan på förstayttrande som väntas har arbetet i arbetsgruppenavstannat.Den 1 januari 1991 trädde lagen (1991:114) om användning av viss gentek-nik vid allmänna hälsoundersökningar och lagen (1991:115) om åtgärder iforsknings- eller behandlingssyfte med befruktade ägg från människa i kraft iSverige. Allmänna hälsoundersökningar med utnyttjande av DNA- ellerRNA-teknik får enligt lagen inte göras utan särskilt tillstånd. Utskottet ansågvid sin behandling av lagförslagen (prop. 1990/91:52, bet. 1990/91:SoU10,rskr. 114) att man härigenom fick en tillfredsställande garanti för att sådanagenundersökningar bara används under etiskt godtagbara förutsättningar ochatt de utförs med den kompetens och ansvarskänsla som krävs.Utskottet diskuterade ingående sekretessen vid genetisk diagnostik av en-skilda. Den person som genomgår genetisk diagnostik förfogar själv översekretessen och kan lämna sitt samtycke till att t.ex. en arbetsgivare eller etförsäkringsbolag får ta del av undersökningsresultatet. Utskottet ansåg att detfinns en risk för att den enskildes samtycke till att efterge sekretessen beträfande genetisk information blir illusorisk om samtycke utgör krav för att fåen anställning eller rätt att teckna försäkring. Utskottet ansåg därför att regringen borde återkomma till med förslag om hur oetiska krav påtillgång till genetiska data skulle kunna hindras. Detta borde medanledning av motionen ge regeringen till känna. följde utskottet(rskr. 1990/91:114).En proposition från regeringen har aviserats senare i år.Den 1 juli 1994 trädde lagen (1994:900) om genetiskt modifierade organis-mer i kraft. Lagen är tillämplig på innesluten användning och avsiktlig ut-sättning av genetiskt modifierade organismer och när produkter som innehål-ler eller består av sådana organismer släpps ut på marknaden. Lagen syftartill att skydda människors och djurs hälsa och miljön samt säkerställa attetiska hänsyn tas vid verksamhet med genetiskt modifierade organismer.Genom denna lag har två EG-direktiv genomförts i svensk lagstiftning. Des-sa är direktiv /219/EEG om innesluten användning av genetiskt modifiera-de organismer och 90/220/EEG om avsiktlig utsättning av genetiskt modifie-rade organismer. Båda direktiven är föremål för revideringsarbete.Den 20 mars 1997 beslöt regeringen att underteckna konven-tion om mänskliga rättigheter och biomedicin. Konventionen är det förstabindande internationella instrumentet för skydd av människor i samband medforskning och hälso- och sjukvård. Konventionen innehåller bestämmelserom samtycke vid medicinsk behandling, skydd av personer som deltar iforskning, och då med särskild vikt på skydd av personer som själva inte är istånd att samtycka. Enligt konventionen får prediktiva genetiska test endastutföras av medicinska skäl eller i samband med medicinsk forskning. Kon-ventionen kommer i ett senare skede att byggas ut med fylligare ställningsta-ganden i en rad frågor, som forskning på människa, skydd av , trans-plantationsfrågor och genetiska tester.Utskottets bedömningUtskottet vill utifrån sina utgångspunkter ställa sig bakom regeringens upp-fattning att alla åtgärder inom EU bör prövas utifrån subsidiaritetsprincipen.Beslut bör sålunda fattas på den nivå där de hör hemma eller med andra ordså nära medborgarna som möjligt. När det gäller utskottets ansvarsområdebeslutas de hälso- och socialpolitiska frågorna i huvudsak nationellt. Rådetkan vidta stimulansåtgärder och utfärda rekommendationer, dock utan syfteatt uppnå en harmonisering av medlemsländernas lagstiftning. Inom EUpågår olika program för utbyte av information - seminarier, nätverksbyggan-de, projektverksamhet m.m. deltar aktivt i detta arbete. Utskottetanser att det är av stor vikt att subsidiaritetsprincipen tillämpas när det gälfrågor om hälso- och sjukvård samt social omsorg och familjepolitik. Sverigemåste kunna gå längre än EU och ha en mer omfattande och strängare lag-stiftning anpassad efter våra nationella förutsättningar och befolkningensbehov. Förslag till hur på kort och på lång sikt bör agera för attfrämja folkhälsa läggs fram i departementspromemorian från Socialdeparte-mentet Ds 1997:4 Strategi för EG-arbete i frågor som gäller folk-hälsa och hälso- och sjukvård. Något initiativ med anledning av motion1996/97:U14 (fp) yrkande 4 eller motion 1996/97:U515 (kd) yrkande 7behövs inte enligt utskottets mening.Samtliga länder inom EU har ratificerat FN:s konvention om barnets rät-tigheter. Mycket återstår dock att göra i de enskilda länderna när det gällergenomförandet av konventionen. Utskottet anser att barnens bästa bör beak-tas vid utarbetande av förordningar, direktiv och förslag, något som kan skeutan att EU ges kompetens att lagstifta på området. Det är viktigt att fråganom barnets rättigheter uppmärksammas vid regeringskonferensen. Utskottetanser att det inte behövs något initiativ med anledning av motion1996/97:U11.Ett enigt utskott har i betänkande 1996/97:SoU10 föreslagit att riksdagenger regeringen till känna att alla former av legalisering av narkotika ochliberalisering av narkotikapolitiken måste bekämpas också på det internatio-nella planet. bör även fortsättningsvis ha en framträdande roll i detinternationella samarbetet, bl.a. mot bakgrund av de genomgripande föränd-ringarna i . Det är ytterst angeläget att medkraft driver sin inställning i narkotikafrågor även internationellt. För att fåstörsta möjliga gehör krävs också att argumenteringen kompletteras med enutförlig dokumentation av de svenska erfarenheterna av den förda politiken.Utskottet vidhåller denna uppfattning. Motion 1996/97:U514 (kd) yrkande60 är tillgodosedd.Utvecklingen inom den medicinska och biologiska forskningen är snabb.Detta skapar nya möjligheter för hälso- och sjukvården men också nya ochsvåra etiska problem. Utskottet anser det nödvändigt med en sammanhållenoch etiskt förankrad politik i dessa frågor. Utgångspunkten måste vara allamänniskors lika värde. Utskottet konstaterar att arbetet inom , ivilket samtliga EU länder är medlemmar, nu har lett fram till en konventionom mänskliga rättigheter och biomedicin. arbete med dessafrågor fortsätter. Motionsyrkandet är därmed i huvudsak tillgodosett. Någotinitiativ med anledning av motion U515 (kd) yrkande 40 behövs inte.Sammanfattningsvis anser utskottet således att samtliga dessa motionsyr-kanden bör avstyrkas.Stockholm den 22 april 1997På socialutskottets vägnarSten SvenssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (),(), (), (), MariannYtterberg (s), (), (), (),(), (), Elisebeht () ochAnnika ().Jordbruksutskottets yttrande1996/97:JoU3yBerättelse om verksamheten i Europeiska unionen under 1996Till utrikesutskottetUtrikesutskottet har berett övriga utskott, däribland jord-bruksutskottet, tillfälle att avge yttrande över skrivelse 1996/97:80 Berättelsom verksamheten i Europeiska unionen jämte motioner.Jordbruksutskottet behandlar i sitt yttrande miljöfrågornas behandling i re-geringskonferensen, vissa allmänna miljöfrågor inom EU samt ett antal mo-tioner rörande djurhälsa och djurmiljö. Sammanlagt behandlas 11 motions-yrkanden i följdmotioner till skrivelsen och 8 motionsyrkanden från denallmänna motionstiden 1996.SkrivelsenI skrivelsen redogör regeringen för verksamheten i Europeiska unionen under1996. Skrivelsen behandlar Europeiska unionens övergripande utveckling,det ekonomiska och sociala samarbetet, unionens förbindelser med omvärl-den, det rättsliga och inrikes samarbetet samt unionens institutioner, svenskaspråket och rekrytering av svenskar.I skrivelsen anförs att EU:s miljöpolitik skall bidra till att bevara, skyddaoch förbättra miljön, skydda människors hälsa, utnyttja naturresurserna var-samt och rationellt samt främja åtgärder på internationell nivå. Miljöfrågornahar funnits på gemenskapens dagordning då det första hand-lingsprogrammet för miljön antogs. kom att omfatta skyddetför miljön först genom den europeiska enhetsakten 1987. Formerna för dengemensamma miljöpolitiken utvecklades ytterligare när Unionsfördragetträdde 1993.Under 1996 har hållits fyra miljöministerrådsmöten. Vidare arrangerades ijuli ett informellt ministermöte om avfallsfrågor. En rad viktiga frågor harvarit föremål för diskussion och beslut under året.Såvitt avser jordbruksutskottets beredningsområde innehåller skrivelsenredogörelser för EU-samarbetet inom jordbruk, livsmedel, fiske och miljö.Under huvudrubriken regeringen utvecklingen på de avSverige prioriterade områdena. Redovisningen omfattar bl.a. försurning ochklimatpåverkan, kemikalier och bekämpningsmedel, kretsloppsanpassningoch biologisk mångfald och naturvård.MotionernaMotioner med anledning av skrivelsen1996/97:U10 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen skall återkomma till med skrivelse medförslag på strategi för arbetet med djurskyddsfrågor inom unionen och attdessa frågor skall redovisas i kommande skrivelser,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall vara pådrivande inom Europeiska unionen för attEU:s uttalade målsättning om att djurförsöken skall minska ocksåomsätts i praktiken,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall vara pådrivande inom Europeiska unionen för attEU:s beslut om att förbjuda kosmetikatester på djur och försäljning av djur-testad kosmetika införs den 1 juni 2000.1996/97:U12 av m.fl. (mp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall verka för att miljöfrågorna i EU får en störretyngd och avgörande betydelse inom EU:s alla politikområden.1996/97:U13 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen skall återkomma till med en skrivelsemed förslag på strategi för arbetet med djurskyddsfrågor inom unionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall vara pådrivande inom Europeiska unionen för attEU:s uttalade målsättning om att djurförsöken skall minska ocksåomsätts i praktiken,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall vara pådrivande inom Europeiska unionen så attEU:s beslut om att förbjuda kosmetikatester på djur och försäljning av djur-testad kosmetika införs den 1 juni 2000.1996/97:U14 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ett ökat samarbete för att bekämpa miljöförstöringen,4.