bet · GK01KU16 · 1997-03-18 00:00:00 — Enligtmotionärerna finns det inga sakliga skäl att göra skillnad mellan olikagrupper av invandrare när det gäller rösträt-ten.Tidigare riksdagsbehandlingMotioner om rösträtt för invandrare i riksdagsval har behandlats tidigareav utskottet, senast i betänkande 1995/96:KU6. Yrkanden med den innebördenhar avstyrkts av utskottet med hänvisning till att de utredningar som under-sökt sambandet mellan rösträtt och medborgarskap, rösträttskommit-té och (A 1985:01), inte föranlett någon åtgärd idetta hänseende från regeringen. Utskottet har vidare hänvisat till attrösträtt vid val till tillkommer svensk medborgare och attmöjligheten för invandrare att erhålla svenskt medborgarskap successivtunderlättats genom lagstiftningen om naturalisation.Även frågan om utvidgad rösträtt för utlandssvenskar har behandlats tidi-gare av . behandlade utskottet en motion (m), i vilkendet begärdes att alla utanför bosatta svenskar skulle få rösträttså snart de uppnått , utan undantag eller andra särskildakvalifikatio-ner. Motionen avstyrktes av utskottet med hänvisning till dendå pågående beredningen av vallagskommittés förslag. Riksdagenföljde utskott-tet.En parlamentarisk kommitté (In 1997:04) har tillsatts med uppdragatt se över lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap samt utreda vissaspeciella frågeställningar som rör medborgarskapslagstiftningen (dir. 1997:5). Kommittén skall också överväga åtgärder som kan stärka det svenska med-borgarskapets status. Vidare skall kommittén överväga vilka åtgärder somkan vidtas för att underlätta för statslösa, barn som föds i avutländ-ska föräldrar och invandrare som har svårt att styrka sin identitetatt bli svenska medborgare.Utskottets bedömningNär det gäller frågan om rösträtt för invandrare i riksdagsval vidhållerutskot-tet sin tidigare inställning. Utskottet kan alltså inte ställa sigbakom krav som syftar till att bryta sambandet mellan svenskt medborgarskapoch rösträtt i riksdagsval. Kommittén (In 1997:04) har bl.a. i uppdrag attlägga fram för-slag som ytterligare underlättar för invandrare att erhållasvenskt medborgar-skap. Med hänvisning härtill avstyrks motionerna K604 (mp), delvis, och A434 (v) yrkande 4.Genom förslaget till 1 kap. 3 § genomförs det EG-direktiv som ger vidgadrätt för unionsmedborgare bosatta i att rösta i landstings- och kom-munfullmäktigval. EG-direktivet ger också svenska medborgare bosatta i ettEU-land rätt att rösta i kommunalval på samma villkor som den statens egnamedborgare. Reglerna är ett exempel på tillämpningen av principen om jäm-likhet mellan och lika behandling av en medlemsstats medborgare och med-borgare i andra medlemsstater och en följd av den rätt att röra sig frittoch uppehålla sig som föreskrivs i artikel 8 a i . Utskottetdelar inte uppfattningen i motionerna K604 (mp), delvis, och K22 (mp)yrkande 4 att reglerna bör omfatta alla i bosatta invandrare,oavsett om de omfattas av direktivet eller inte. Utskottet tillstyrker 1kap. 3 § andra stycket lagförsla-get, såvitt nu är i fråga och avstyrker deaktuella mp-motionerna.Utskottet ser inget skäl att frångå kravet på att svenska medborgare åtmins-tone skall ha den anknytningen till att de varitfolkbok-förda i landet för att få rösträtt och avstyrker därför motion K23(m) yrkande 2.Utskottet tillstyrker förslaget till 1 kap. 2 § i här aktuell del, i vilkenerinras om vad som i 3 kap. 2 § RF slagits fast om rösträtt vid riksdagsval.Rösträttsåldern, 1 kap. 2-3 §§PropositionenPropositionens förslag innebär som ovan framgått ingen ändring av nuvaran-de regler. I 1 kap. 2 och 3 §§ hänvisas till bestämmelserna iregeringsformen och kommunallagen.Bakgrund till nuvarande bestämmelserRösträttsåldern sänktes, liksom den civilrättsliga myndighetsåldern, från21 till 1969. Genom regeringsform sänktes rösträttsåldernytterli-gare till nuvarande . Som skäl framhölls bl.a. (prop. 162 f.) att samhällsutvecklingen fört med sig att ungdomen i allmänhethade större insikter i sociala, politiska och ekonomiska frågor än tidigareoch att en sänkning av rösträttsåldern borde kunna medverka till att riktaungdomens intresse i samhällsfrågor till den politiska aktivitet som hadeden representa-tiva demokratin och dess olika organ som bas. Det ansågssamtidigt värdefullt att bevara sambandet mellan rösträttsåldern ochmyndighetsåldern, som sänktes till genom en ändring i föräldrabalken1974.MotionernaTre motioner - 1996/97:K207 av (), 1996/97:Kr257 av Mari-anneSamuelsson m.fl. (mp), yrkande 17 och K22 (mp), yrkande 5 - tar upp fråganom en sänkning av rösträttsåldern till . I motion K207 begärs enutredning med uppgift att ta fram ett förslag till sänkt rösträttsålder isamtliga val, medan det i motion K22 yrkas beslut om en sådan ändring iregerings-formen och gällande följdlagstiftning att rösträttsåldern sänkstill vid val till , landsting och kommunfullmäktige. Imotion Kr257 hem-ställs att beslutar att rösträtts- ochvalbarhetsåldern i kommun- och landstingsval fr.o.m. 1998års val.Tidigare riksdagsbehandlingUtskottet behandlade motioner om sänkning av rösträttsåldern till 16 årsenast i sitt av godkända betänkande 1995/96:KU6. Utskottet ansåginte att det fanns skäl att sänka rösträttsåldern under den ålder som nugäller för rösträtt och i civilrättsligt avseende.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare inställning och avstyrker motionerna K207(c), Kr257 (mp) yrkande 17 och K22 (mp) yrkande 5. Förslaget till 1 kap. 2och 3 §§ tillstyrks vad avser rösträttsåldern.Gemensam valdag m.m., 1 kap. 10 §Gällande bestämmelserOrdinarie val till förrättas enligt 3 kap. 3 § regeringsformen idess lydelse . I riksdagsordningen (1 kap. 1 §)föreskrivs att sådana val hålls . Närmare bestämmelser omtidpunkten finns i den nuvarande vallagen.PropositionenBestämmelserna i propositionens förslag om när val skall hållas motsvararden nuvarande vallagens bestämmelser och innefattar också en erinran om vadsom gäller enligt regeringsformen och kommunallagen.Ordinarie val till och ordinarie val till landstings- och kommun-fullmäktige skall hållas . Valdag skall vara den tredje söndagen iseptember, 1 kap. 10 § första stycket. I paragrafens andra stycke erinrasom att de nu nämnda valen skall hållas vart fjärde år.MotionernaTre motioner tar upp frågan om skilda valdagar för riksdags- och kommunal-val. I motionerna 1996/97:K202 av m.fl. (m), yrkande 8 och K18 (m) yrkande 1 begärs en utredning om förutsättningarna för en återgång tillett valsystem med skilda valdagar för riksdags- och kommunalval. Med skil-da valdagar skulle de kommunala frågorna - och de kommunala politikerna -uppmärksammas bättre och därmed ges mer rättvist utrymme i den allmännadebatten, anför motionärerna. Även anser att kommunalvalen hamnar i skuggan av riksdagsvalet och begär i motion K22 (mp) förslagtill sådan ändring i vallagen att skilda valår införs för riksdags- ochkommu-nalval (yrkande 10).I motion 1996/97:K536 av m.fl. (c), yrkande 2, begärs etttillkännagivande till regeringen om att valdagen bör flyttas . Isamband med att beslutade om kalenderårsbudget borde riksdagenäven ha tagit ställning för att flytta valdagen , anförmotionärerna. Det nu gällande systemet innebär att valrörelse ochbudgetarbete kommer att sammanfalla, vilket motionärerna menar är olyckligt. De pekar också på att den tillträdande regeringen vid ett regeringsskiftei princip kommer att tving-as överta den tidigare regeringens budget underdet första året vid makten.Tidigare riksdagsbehandlingUtskottet behandlade ett motionsyrkande (mp) om skilda valdagar vid valtill respektive regionala och lokala församlingar senast i sittav riksda-gen godkända betänkande 1995/96:KU6. Utskottet hänvisade till attvid överläggningar mellan riksdagspartierna överenskommelse träffats om för-längning av valperioderna för riksdag, landsting och kommuner utan föränd-ringar i fråga om den gemensamma valdagen. Mot den bakgrunden avstyrkteutskottet det då aktuella motionsyrkandet.Folkstyrelsekommittén, som bl.a. hade i uppgift att överväga hur riksda-gens arbetsformer skulle kunna effektiviseras, bedömde attkalenderårsbudget förutsatte att de allmänna valen måste flyttas . Kommittén fann så stora nackdelar med vårval att dess slutsats blev attdet nuvarande budgetåret borde behållas (SOU 1987:6 s. 206).Riksdagsutredningen föreslog i samband med överlämnandet av sitt prin-cipbetänkande att tidpunkten för riksdagsval skulletidigareläggas. De författningsöverläggningar som hölls mellanföreträdare för riksdagspartierna ledde inte till någon överenskommelse omatt ändra tid-punkten för allmänna val. ansåg sigdärför i sitt slutliga förslag om statens budgetår böra utgå från attvaldagen skulle vara oföränd-rad.Ett motionsförslag (c) om att förlägga riksdagsvalen avstyrktesi betänkande 1994/95:KU40. Utskottet hänvisade till att Riksdagsutredningenutgått från oförändrad valdag som en konsekvens av författningsöverlägg-ningarna och avstyrkte motionen. följde utskottet.Utskottets bedömningDe överläggningar mellan riksdagspartierna som ägde rum leddeinte till någon överenskommelse om att ändra tidpunkten för de allmännavalen vare sig när det gäller gemensam valdag för riksdags- och kommunal-val eller en flyttning av de allmänna valen till våren.Utskottet tillstyrker förslaget till 1 kap. 10 § första stycket förstameningen om att ordinarie val till och ordinarie val tilllandstings- och kom-munfullmäktige skall hållas och avstyrkermotionerna K202 (m) yrkande 8, K18 (m) yrkande 1 och K22 (mp) yrkande 10.Utskottet tillstyrker också propositionens förslag att valdag skall varaden tredje söndagen (1 kap. 10 § första stycket andra meningen)och avstyrker motion K536 (c) yrkande 2.Valkretsindelningen vid riksdagsval, 2 kap.PropositionenFör val till är landet indelat i valkretsar. Valkretsarna är förnärva-rande 29 och överensstämmer i princip med länsindelningen. I 2 kap. 2§ lagförslaget finns bestämmelsen om valkretsindelningen vid riksdagsvalen.Den motsvarar 2 kap. 1 § i den nuvarande vallagen, förutom att den innehål-ler en uppräkning av samtliga valkretsar.MotionernaI motion K23 (m) begärs ett tillkännagivande till regeringen om att en nytrettionde valkrets bör inrättas för svenska medborgare som inte är bosattai (yrkande 1). Den nya valkretsen skall gälla val till riksdagenoch skall, tillsammans med övriga 29 valkretsar, utgöra en gemensamvalkrets för val till . Motionären anser att det är felatt de utlandsboen-des röster enligt nuvarande system räknas i detvaldistrikt där de var folkbok-förda vid utflyttningen och hänvisar bl.a.till att andra länder, t.ex. , har delegater i sina demokratiskaförsamlingar som representerar utomlands boende medborgare.Enligt motionärerna i motion K18 (m) bör regeringen överväga om och i såfall på vilket sätt den aviserade länssammanslagningen i kankomma att påverka nuvarande valkretsindelning (yrkande 4). Motionärernautgår från att regeringen uppmärksamt kommer att följa hur utvecklingen moten förändrad regional samhällsorganisation inverkar på den nuvarande val-kretsindelningen och förutsätter att regeringen återkommer till riksdagenom det visar sig att reformerna har en negativ påverkan påvalkretsindelningen.Tidigare riksdagsbehandlingFrågan om en egen valkrets för utlandssvenskar väcktes i en motion (m)behandlades av utskottet i betänkande 1994/95:KU40. Utskottetförklarade sig inte dela den då aktuella motionärens uppfattning omfördelar-na med en valkrets för utlandssvenskar och avstyrkte motionen.Riksdagen följde utskottet.Utskottets bedömningRegeringen har lagt fram proposition 1996/97:108 om ändrad läns-indelning och försöksverksamhet i . I propositionen föreslås bl.a. en ändring av vallagens bestämmelse om riksdagsvalkretsar. Förutom ändra-de benämningar på valkretsarna överflyttas och kommuner påegen begäran till läns valkrets. Enligt propositionen framstården föreslagna förändringen som så begränsad till omfattningen att detförefaller osannolikt att den skulle påverka möjligheten till ettproportionellt valresultat i förhållande till dagens valkretsutformning.Utskottet avstyrker motion K18 (m) yrkande 4 med hänvisning härtill.Utskottet vidhåller sin inställning att någon särskild valkrets för utlands-svenskar inte bör inrättas. Propositionens förslag till 2 kap. 2 §tillstyrks och motion K23 (m) yrkande 1 avstyrks.Valkretsindelningen vid kommunala val, 2 kap. Utjämningsmandat ochsmåpartispärr, 3 kap. och 18 kap.Gällande ordningFör val av landstingsledamöter indelas landstingen i valkretsar. För val avkommunfullmäktige gäller att kommunerna skall delas in i valkretsar, om detfinns fler än 24 000 röstberättigade invånare i kommunen eller det skallutses minst 51 fullmäktige för kommunen. Kommunen får också delas in ivalkret-sar, om det finns fler än 6 000 röstberättigade i kommunen.Ett helt proportionellt valsystem innebär bl.a. att, sedan de fastavalkrets-mandaten fördelats, avvikelser från ett proportionellt rättvisanderesultat korrigeras med hjälp av utjämningsmandat. Principen om fullständigpropor-tionalitet genombryts av den s.k. småpartispärren. För val tilllandstingsfull-mäktige infördes ett helt proportionellt system vid valet år1976. För fördel-ningen av mandaten i har spärrensatts till av rös-terna i hela landstinget.Mandaten i utgörs av fasta valkretsmandat och ut-jämningsmandat.Fördelningen av mandaten i kommunfullmäktige sker för varje valkretsproportionellt med den jämkade uddatalsmetoden. Något utjämningsförfaran-demellan valkretsar förekommer inte. Någon särskild småpartispärr före-kommerinte heller.UtredningsarbeteFrågan om att införa ett mer proportionellt system också för val tillkommun-fullmäktige har utretts utan att det lett tilllagstiftning. Senast övervägdes frågan av vallagskommitté.Kommittén kunde inte enas i frågan och detta hade sin orsak i olika synsättpå behovet av att komplettera ett kommunproportionellt system medsmåpartispärr och delade meningar om det angelägna i att ha likartadesystem för val till landstings- och kommun-fullmäktige. Kommittén valdedärför att avstå från att lägga fram ett förslag.PropositionenPropositionens förslag innebär inte någon ändring av gällande ordning. Re-geringen anser mot bakgrund av att vallagskommitté inte kunde enasi frågan att det inte nu skall införas några regler om utjämningsmandateller småpartispärr för val till kommunfullmäktige i den nya vallagen.Bestämmel-ser om den kommunala valkretsindelningen finns i 2 kap. 3-12 §§.Bestäm-melser om utjämningsmandat och småpartispärr i landstingsval finns i3 kap. 4-6 §§ och 18 kap. 24-29 §§.MotionernaI motion K22 (mp) föreslås att beslutar ändra förslaget tillvallag så att möjligheten för kommunerna att indela kommunen i valkretsaravskaffas (yrkande 7). Enligt motionärerna leder valkretssystemet påkommunnivå till att man får en bristande överensstämmelse mellanvalresultatet och fördel-ningen av mandaten. I samma motion begärs ocksåatt småpartispärren till landstingsvalen sänks till (yrkande 6, delvis). Det nuvarande systemet har skyddat gamla och trötta partier och hindraten nödvändig förnyelse i parlamenten, heter det i motionen.I motion K25 (fp) begärs ett tillkännagivande till regeringen om attinföran-de av utjämningsmandat i kommunfullmäktigvalen och fastställande avper-sonligt röstetal i flera valkretsar bör bli föremål för förnyadberedning (yrkande 2). Enligt motionärerna är den bristandeproportionaliteten i valen till kommunfullmäktige i de valkretsindeladekommunerna besvärande och bör få en snar lösning. Det är inte rimligt meden ordning som medför att vissa partier får "betala" mycket mer för sinamandat än andra. Enligt motio-närernas uppfattning bör valsystemetmodifieras antingen genom att indelning av medelstora kommuner i fleravalkretsar undviks eller - hellre - genom att utjämningsmandat införs. Isamband med den förnyade beredningen bör också en översyn göras avkonsekvenserna i kommuner som har flera valkret-sar av reglerna i 18 kap.44 § andra stycket i förslaget till ny vallag. Dessa regler innebär attpersonligt röstetal skall fastställas för en kandidat som har fått av partiets röstetal i valkretsen. Den nu föreslagna regleringen kanenligt motionärerna innebära att en kandidat som fått färre personröster ihela kommunen jämfört med en annan, ändå kan bli invald före den senare ilägen där den förstnämndes personröster är koncentrerade till en valkretsoch den andres mer jämnt fördelade i kommunen.Tidigare riksdagsbehandlingUtskottet behandlade motioner om valkretsindelning och utjämningsmandat vidkommunala val . Utskottet avstyrkte motionerna medhänvisning till valkommittés då pågående överväganden (1994/95:KU40). följde utskottet.Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens uppfattning att det inte nu bör införas någraregler om utjämningsmandat eller småpartispärr vid kommunfullmäktigval iden nya vallagen och avstyrker alltså motion K25 (fp) yrkande 2. Utskottettillstyrker bestämmelserna om valkretsindelning i 2 kap. 3-12 §§och av-styrker motion K22 (mp) yrkande 7.Enligt utskottets mening bör den nuvarande 3-procentsspärren i landstings-valen behållas. En spärrnivå på som föreslås i motion K22 (mp) skulleinte fylla syftet att motverka partisplittring. Utskottet tillstyrkerförslaget till 18 kap. 24 § och avstyrker motionen (yrkande 6, delvis).Antalet ledamöter i , 3 kap.Nuvarande bestämmelser med bakgrundEnligt 3 kap. 1 § RF består av en kammare med 349 ledamöter.Författningsutredningen föreslog i sitt betänkande (SOU 1963:17) Sverigesstatsskick att vid övergång till enkammarriksdag antalet ledamöter i riksda-gen skulle reduceras från dåvarande 383 till 290. Enligt utredningensmening skulle man då trots reduktionen få lika fullständig representationsom man hade i andra jämförbara länder. Vid remissbehandlingen avutredningens förslag var meningarna starkt delade om det lämpliga antaletledamöter.Grundlagberedningen ansåg i sitt betänkande (SOU 1967:26) Partiell för-fattningsreform att det fanns anledning att gå fram med försiktighet om begränsa antalet ledamöter i en enkammarriksdag. Enligt beredningenskulle en begränsning sannolikt gå ut framför allt över glesbygdernas repre-sentation. Vid en avvägning mellan de skilda synpunkter som framförts komberedningen för sin del till uppfattningen att enkammarriksdagen bordebestå av 350 ledamöter.Frågan om den nya ledamotsantal blev föremål för en omfattan-dedebatt. (KU 1968:20) konstaterade att det även inomutskottet funnits delade meningar, men att flertalet ledamöter funnit sigböra godta den kompromiss som träffats av Grundlagberedningens majoritet.I Grundlagberedningens betänkande (SOU 1970:17) Ersättare för riksdags-ledamöterna väcktes tanken att ett införande av ett ersättarsystem bordekombineras med en sänkning av ledamotsantal. Beredningen fanndock att det angelägna i en nära och levande kontakt mellan väljare ochvalda bjöd till försiktighet inför tanken att minska ledamotsantalet.Föredragande statsrådet anförde i samband med förslaget om införande aversättare (prop. 1972:66) att det enligt hans mening inte fanns anledningatt koppla samman ersättarfrågan med den större frågan om lämpligt antalriks-dagsledamöter. Han tillfogade att den senare frågan varken kunde ellerborde bedömas uteslutande eller ens huvudsakligen under hänsynstagande tillar-betsförhållandena i . Andra faktorer, som t.ex. hänsynen tillmöjlig-heterna att bereda olika landsdelar allsidig representation iriksdagen måste enligt föredragande statsrådet väga tyngre. Utskottet (KU1972:30) kunde för sin del ansluta sig till denna ståndpunkt. mening borde där-för inte frågan om ledamotsantal tasupp till prövning i det sam-manhanget.Antalet ledamöter i ändrades vid antagandet av rege-ringsform till 349.Folkstyrelsekommittén ansåg i betänkandet (SOU 1987:6) Folkstyrelsensvillkor att antalet ledamöter i inte gärna kunde minskas om behålla en rimlig representation även för de rena glesbygdsområdena.PropositionenBestämmelser om mandaten i har tagits in i 3 kap. 1-3 §§ lagför-slaget och innebär ingen ändring i sak. I 1 § erinras om innehållet i 3 kap. 1 och 6 §§ regeringsformen. 2 och 3 §§ motsvarar bestämmelser i dennuvaran-de vallagen.MotionernaI två motioner föreslås att antalet riksdagsledamöter minskas.Fredrik () hemställer i motion 1996/97:K201 att be-slutar halvera antalet riksdagsledamöter till 175 (yrkande 1). Det skulleenligt motionären ställa större krav på varje enskild ledamot att ha enbättre hel-hetsuppfattning om politiken och det skulle bli lättare för detlägre antalet ledamöter att få utrymme i medierna. Besparingen till följdav en halvering av ledamotsantalet kan enligt motionären beräknas tilldrygt . bör därför besluta att förändrakostnadsersättningssystemet så att ledamöternas ersättning ökar från dagensca till (yrkande 2). Mot kvitto skullesedan den enskilde ledamoten tillåtas anställa eller avlöna egnautredningsresurser.Moderata samlingspartiet anser i motion K202 att det finns skäl att övervä-ga och närmare belysa konsekvenserna av att minska antalet riksdagsledamö-ter till 249 och hemställer att hos regeringen begär förslaghärom (yrkande 9). Om antalet ledamöter minskade skulle detta inte enbartmedver-ka till att de folkvalda blev mer kända ute bland folket utan ocksåleda till en mer "arbetsduglig" riksdag. En riksdag med färre ledamöterreser dock flera viktiga frågor av demokratikaraktär, påpekar , bl.a. frågan om hur många riksdagsledamöter som fordrasför att alla delar av vårt land skall få en god representation i riksdagen.Tidigare riksdagsbehandlingUtskottet har behandlat motioner om att minska antalet riksdagsledamöterflera gånger tidigare, senast i sitt av godkända betänkande 1993/94:KU44. Utskottet ansåg då att en minskning av antalet riksdagsleda-möter,under förutsättning att den var mer än helt marginell, skulle medförasvårighet att behålla såväl en rimlig partirepresentation som enrepresentation över huvud taget från olika delar av landet. Utskottetpåpekade också att ett minskat antal ledamöter skulle göra det ännu svårareför framför allt ledamö-terna från de mindre partierna att tillfredsställaönskemål om deltagande i sammankomster och andra aktiviteter i valkretsarna. De då aktuella motio-nerna avstyrktes.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare inställning och tillstyrker förslaget till3 kap. 1 §. Motionerna K201 (m) yrkandena 1 och 2 samt K202 (m) yrkande 9av-styrks alltså.Registrering av partibeteckning och anmälan av kandidater, 5 kap.PropositionenI syfte att underlätta personröstningen, hindra missbruk av den fria nomine-ringsrätten och möjliggöra en säker och snabb sammanräkning föreslår rege-ringen att den fria nomineringsrätten begränsas i vissa avseenden.Den fria nomineringsrätten kan i korthet sägas innebära att väljarna på val-dagen har rätt att fritt välja vilket parti de önskar rösta på samt självabe-stämma vilka kandidater de vill rösta på. I detta ligger att väljarnakan kom-ponera egna namnvalsedlar genom att stryka eller skriva tillkandidater på valsedlarna. Den fria nomineringsrätten har emellertidmissbrukats på olika sätt som rätten funnits. För att hindramissbruket infördes regler som innebar att partierna fick möjlighetatt registrera en partibe-teckning. För att ett parti enligt nu gällanderegler skall få fullständigt skydd för sin partibeteckning krävs attpartiet registrerar partibeteckningen och anmäler minst fyra kandidater.Skyddet uppkommer numera genom att de två första namnen på en valsedel förett visst parti måste vara anmälda för att namnen skall beaktas vidmandatfördelningen inom partiet.I propositionen föreslås ett fakultativt system där samtliga kandidater an-mäls. Regleringen bygger på nuvarande ordning med anmälan av kandidateroch beställning av valsedlar och innebär i stora drag följande.Ett parti kan, men måste inte, registrera en partibeteckning. Om partietvill skydda partibeteckningen mot otillbörligt utnyttjande skall det ocksåanmäla samtliga kandidater som det avser att ställa upp med i valet (5 kap.13 § lag-förslaget).