bet · GL01KrU1 · 1997-11-25 00:00:00 — att i avvaktan på en övergripande utredning tillStrindbergsmuseet anvisar mer medel än vad regeringen föreslagit, att täckasinom utgiftsområde 17 H.1997/98:Kr291 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omfördelningen av ekonomiska resurser till de största regionhuvudstädernaskulturinstitutioner.1997/98:Kr294 av och () vari yrkas1. att beslutar att statsbidraget till de regionala museerna skallvara samlat och avse regional länsmuseiverksamhet vari kulturmiljövården ärintegrerad,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att statsbidraget inte skall omfördelas.1997/98:Kr296 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omangelägenheten av insatser genom för detindustrihistoriska kulturarvet.1997/98:Kr297 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för attbevara det industrihistoriska kulturarvet.1997/98:Kr298 av Per m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att Konstnärernas kollektivverkstäder inordnas i gruppen Bild- ochformområdet och därmed ges möjligheter att söka bidrag genom ,2. att till ram, utgiftsområde 17 anslag D 5 Bidragtill bild- och formområdet, för anvisar 2 miljoner kronorutöver regeringens ram.1997/98:Kr299 av (v) vari yrkas att hosregeringen begär förslag till inrättande av Foto-Sesam.1997/98:Kr300 av (v) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Teaterladan iEskilstuna inom Drottningsholmsteaterns anslags- och verksamhetsområde.1997/98:Kr303 av m.fl. (c, fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fördelningen av statens stöd till kultur i ,1997/98:Kr304 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning om amatörkultur,1997/98:Kr305 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag till ändring i lagen (1989:41) omTV-avgift, så att TV-avgiften ej höjs,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att försöksverksamhet med Forum för världskultur ej genomförs iStockholm utan att verksamheten etableras i i anslutning till detplanerade ,4. att beslutar att Dramatiska Teaterns lån i på25 avskrivs med ett engångsbelopp och att anslaget tillDramatiska Teatern 1998, utgiftsområde 17 B 1, därför ökas från 162 972 000 krtill ,5. att beslutar att till Marionetteatern, utgiftsområde 17 B 3,anvisa utöver vad som anslogs , således totalt 2 062 000kr,7. att beslutar att anslaget till Länsmusiken, utgiftsområde 17 B2, skall ökas med från av regeringen föreslagna 227 910 000kr till och att av detta belopp anslaget till Länsmusiken iKalmar län ökas med och anslaget till Länsmusiken i länökas med ,9. att beslutar att anslaget till Folkrörelsernas Konstfrämjandeökas med i förhållande till regeringens förslag och att1 miljon kronor därav avser ökning av utställningsersättningen,10. att beslutar att stödet till folkrörelsearkiven, utgiftsområde17 F 5, ökar från till fördelat med tillVästsvenska Förenings- och folkrörelsearkiven, tillFolkrörelsearkivet i och till ,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att Östasiatiska museets knytning till Statens konstmuseer beståroch att museet därför ej överförs till det nya i ,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ej överförs till det nya iGöteborg utan i stället överförs till Statens konstmuseer,14. att beslutar att till för budgetåret1998 anvisa och för budgetåret ,16. att beslutar att anslaget Stöd till trossamfund, utgiftsområde17 K 1, ökas med från till ,18. att avslår regeringens förslag om extra bidrag om 40 miljonerkronor till LO, TCO, , och () som stödför uppsökande verksamhet och utbildning i samhällsfrågor,19. att till anslag L 1 Bidrag till folkbildningen anslår 40miljoner kronor mindre än regeringens förslag eller 2 378 000 000 kr.1997/98:Kr306 av m.fl. (kd) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Marionetteatern,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de kommunala musikskolorna,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om länsmusiken,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Spårvägsmäns Musikkår,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till musiklivets arrangörsled.1997/98:Kr501 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omrollspel.1997/98:Kr505 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att behandla allareligioner lika även när det gäller ekonomiskt stöd.1997/98:Kr508 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omöversyn av statsbidrag till ungdomsorganisationen ochkonfliktspelsförbund.1997/98:Kr510 av m.fl. (kd) vari yrkas17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen på statens bidrag till idrotten och vikten av attbehålla det lokala aktivitetsstödet på nuvarande nivå,19. att med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anvisar anslagen under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund ochfritid enligt följande uppställning:-------------------------------------------------|Anslag | Regeringens |Anslagsförändring|| | förslag | |-------------------------------------------------|N 2 Stöd till | 483 240 000 | + 30 000 000||idrotten | | |-------------------------------------------------1997/98:Kr514 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om förändrade bidragssystem för depolitiska ungdomsförbunden.1997/98:Kr516 av tredje vice talman m.fl. (fp) vari yrkas3. att till N 2 Stöd till idrotten, utgiftsområde 17, anvisar utöver vad regeringen föreslagiteller således 493 240 000 kr.1997/98:Kr601 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om extra resurser för studier på grundskolenivå,3. att beslutar att under anslaget L 1utgiftsområde 17 enligt vad i motionen anförts inte skall fördelas tillutbildnings- och folkbildningsinsatser till fackliga organisationer och vissaandra organisationer.1997/98:Kr603 av m.fl. (kd) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om anslag till folkbildningen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de fria trossamfunden,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett anslag till utveckling av ideell verksamhet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett nationellt demokrati och social utveckling.6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om villkoren för de religiösa ungdomsorganisationernas rätt att erhållastatsbidrag.1997/98:K263 av m.fl. (s, m, c, v, kd) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning avmöjligheterna att etablera ett nationellt demokrati ochsocial utveckling i Örebro.1997/98:So673 av m.fl. (v) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utökat uppdrag för ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om invandrarungdomar.1997/98:T230 av () vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att rätta till den ursprungliga snedfördelningen av anslag tilllänsmusiken i och län.1997/98:A403 av m.fl. (kd) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om länsmusiken.Förteckning över bilagorI proposition 1997/98:1 Förslag till statsbudget för , m.m.(budgetpropositionen) utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritidframlagda förslag till lag om ändring i lagen (1989:41) om TV-avgift, lag omändring i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. och lag om ändring ivattenlagen (1983:291): Bilaga 1.Regeringens och oppositionspartiernas förslag till beslut om anvisande avmedel för under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfundoch fritid: Bilaga 2.Utskottets och reservanternas förslag till beslut om anvisande av medel under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid:Bilaga 3.Utskottets förslag med anledning av dels regeringens förslag tillbemyndiganden m.m. under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund ochfritid, dels förslag i motioner: Bilaga 4.Förteckning över i utskottets hemställan moment 61 avstyrkta motionsyrkanden:Bilaga 5.Ärendets beredningUnder ärendets beredning har på kulturutskottets begäran information lämnats avstatssekreterare och andra företrädare förKulturdepartementet.Företrädare för följande kommuner och organisationer m.m. har uppvaktatutskottet:Intercult, Konstnärliga och (),, Länsmuseernas samarbetsråd, Länsmusikens Samrådsgrupp,Musik i , Musikarrangörer i samverkan, för Folkmusikoch (RFoD), Spårvägsmäns Musikkår, Svenska , , (), Teatercentrum, , Läns Landsting och Stiftelsen för län.Ett antal skrivelser har inkommit med anledning av propositionen. A InledningFörra hösten behandlade efter beredning i kulturutskottet proposition1996/97:3 om kulturpolitik. Denna grundade sig i allt väsentligt på detomfattande utredningsarbete som utförts av (SOU 1995:84).Propositionen innehöll främst förslag av principiell natur men innehöll ocksåförslag av budgetkaraktär, bl.a. förslag om inrättande av nya stödformer.Sistnämnda grupp av förslag följdes upp av regeringen i budgetpropositionen förår 1997. Kulturpropositionen och kulturbudgeten m.m. behandlades i ettsammanhang i betänkande 1996/97:KrU1, som godtogs av riksdagen.Regeringens förslag i budgetpropositionen för behandlas i dettabetänkande i vad avser utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid.Förslagen har i många fall som utgångspunkt de ställningstaganden som gjordesförra hösten. I vissa avseenden innebär regeringens förslag att fårta ställning till frågor som togs upp av men som inte togsupp i kulturpropositionen.Budgetbehandlingen i går numera till på följande sätt. Sedansamtliga övriga berörda utskott yttrat sig till finansutskottet över förslag avregeringen till utgiftsramar för olika utgiftsområden, totalt 27 områden,föreslår finansutskottet hur stor ramen för varje utgiftsområde skallvara. Fördelningen på anslag inom ett utgiftsområde bereds av det utskott tillvilket utgiftsområdet hör. Därvid får utskottet inte överskrida den avriksdagen fastställda utgiftsramen för utgiftsområdet. Inte heller reservanterfår föreslå utgifter inom utgiftsområdet som sammanlagt överskrider ramen.Kulturutskottet har i sitt yttrande till finansutskottet över regeringensförslag till ram för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid(yttr. 1996/97:KrU1y) tillstyrkt ramen. har därefter godtagitdenna lika väl som övriga ramar för utgiftsområdena som regeringen föreslagit.Riksdagen har genom beslut lagt fast ramarna i enlighetmed regeringens av finansutskottet tillstyrkta förslag.Ramen för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid har fastställts till 7 334 967 000 kronor.B. Vissa frågor med budgetanknytning1 Övergripande frågor1.1 De kulturpolitiska målen, m.m.Riksdagen fastställde sju mål för den nationellakulturpolitiken (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Enligtbeslutet skall målen vara1. att värna yttrandefriheten och skapa reella förutsättningar för alla attanvända den2. att verka för att alla får möjlighet till delaktighet i kulturlivet och tillkulturupplevelser samt till eget skapande3. att främja kulturell mångfald, konstnärlig förnyelse och kvalitet och där-igenom motverka kommersialismens negativa verkningar4. att ge kulturen förutsättningar att vara en dynamisk, utmanande och obundenkraft i samhället5. att bevara och bruka kulturarvet6. att främja bildningssträvanden7. att främja internationellt kulturutbyte och möten mellan olika kulturer inomlandet.1996 års kulturpolitiska mål ersatte kulturpolitiska mål.I motion Kr270 (mp) framställs ett yrkande som innebär önskemål om enkomplettering av det tredje kulturpolitiska målet (yrkande 77). Motionärernavill att detta mål skall få en formulering som innebär att kulturpolitikenskall främja kulturell mångfald, konstnärlig förnyelse och kvalitet ochdärigenom motverka kommersialismens negativa verkningar samt att visa på enlångsiktigt hållbar livsstil med minskat beroende av myndigheter och snävtmarknadstänkande.De för mindre än fastställda kulturpolitiska målen tillkom efteringående överväganden av och efter en omfattanderemissbehandling av utredningens förslag. Vid riksdagsbehandlingen avslogs ettförslag som hade ett innehåll som var i det närmaste identiskt med det nuaktuella motionsförslaget. Det är enligt utskottets mening angeläget att 1996års nationella kulturpolitiska mål gäller så att de fårgenomslagskraft på samma sätt som blev fallet med mål. Utskottetavstyrker motionsyrkandet.Då utskottet tog ställning till regeringens förslag till kulturpolitiska målvar utgångspunkten att kulturen har ett egenvärde. Utskottet hänvisade till att- som uttryckt saken - kulturen ger människan glädje, insikt,många uttrycksmöjligheter och ett rikare liv. Utskottet anförde vidare följande(bet. 1996/97:KrU1 s. 38).Inom kulturutskottet råder en mycket långtgående enighet om kulturensegenvärde. Detta har tidigare direkt och indirekt kommit till uttryck genomutskottets ställningstagande i olika sammanhang (se senast bet. 1994/95: KrU15s. Kulturen i vidaste mening ger människor en viktig del av derasidentitet och ger dem möjlighet till personlig utveckling. Kulturutredningenhar närmare utvecklat dessa och andra synpunkter på kulturens betydelse ur ettindividperspektiv. Utskottet kan i allt väsentligt ansluta sig tillsynpunkterna (SOU 1995:84 s. 40). Utredningen har också i ett avsnitt benämntEtt samhällsperspektiv uppmärksammat kulturens roll för den regionala ochlokala utvecklingen (angivna betänkande s. 48). Utredningen anför att insiktenom kulturens betydelse som kreativitetsutlösande källa, som identitetsskapandekraft, som lokaliseringsfaktor, som arbetsmarknad och som turistattraktion harökat. Även kulturutskottet har vid en rad tillfällen diskuterat denna fråga ochdess bedömning avviker inte från den som senare gjorts av utredningen (se bl.a.bet. 1994/95:KrU15 s. 23).Utskottet kan inte finna att det i principiellt hänseende råder någonmotsättning mellan det förhållandet att kulturen får anses ha ett egenvärde ochdet förhållandet att den har betydelse som lokaliseringsfaktor eller eljest somdrivkraft.Vad som anförs i årets budgetproposition understryker ytterligare kulturensbetydelse som utvecklingsfaktor (prop. 1997/98:1 utgiftsområde 17 s. 19). Detframhålls i denna bl.a. att har regionala och lokalakultursatsningar blivit ett hjälpmedel för att skapa ny profil och inriktning,särskilt för orter där traditionell industri lagts ned. I vilken mån närhettill kultur påverkar etablering av företag är svårt att mäta men ett antalkommuner gör mycket medvetna satsningar på kulturverksamhet för att kunnaerbjuda invånarna ett allsidigt utbud. Det framhålls vidare att det i vissakommuner också görs satsningar på kulturverksamhet för att motverka utflyttningtill storstadsregioner. I budgetpropositionen erinras vidare bl.a. om atterfarenheterna av insatserna inom kulturområdet genom visar på stora möjligheter för ökad sysselsättning imålområdena.I motion Kr213 (c) utvecklas en rad synpunkter om vikten av satsningar på denkulturella infrastrukturen med hänsyn till de positiva regionalpolitiskakonsekvenserna av sådana satsningar (yrkande 12). Motionärerna framhåller ocksåmed en rad exempel den betydelse kultursatsningar har för sysselsättningen(yrkande 13).Med hänsyn till vad utskottet i enlighet med det ovan anförda uttalade ochredovisade och till vad som anförs i årets budgetproposition anserutskottet att motionsyrkandena får anses besvarade. Yrkandena avstyrks.I detta sammanhang behandlar utskottet även motion Kr238 (m), såvitt däri tasupp frågan om utgångspunkterna för kulturpolitiken (yrkande 1). Motionärernautvecklar sin allmänna syn på kulturpolitiken och framhåller därvid bl.a. attpartiet vill föra en kulturpolitik som leder till kulturell mångfald och rikamöjligheter att välja i ett kulturutbud av hög kvalitet. Kulturpolitikensuppgift är att främja en sådan utveckling, inte att styra människornas val.Vissa av de synpunkter motionärerna anför får utskottet anledning att närmareberöra i samband med behandlingen av andra yrkanden i motionen. Eftersomsynpunkterna i övrigt närmast är av programmatisk karaktär finner utskottetinte skäl att i detta sammanhang närmare diskutera dem. Motionsyrkandet börinte föranleda någon åtgärd av . Yrkandet avstyrks.I två motioner anknyter yrkandena till det andra kulturpolitiska målet -delaktighetsmålet eller jämlikhetsmålet. Enligt detta mål, som fick sin lydelseefter förslag av kulturutskottet, skall ett av målen för kulturpolitiken varaatt verka för att alla får möjlighet till delaktighet i kulturlivet och tillkulturupplevelser samt till eget skapande. I motionerna tas upp frågor ompublikarbetet inom kulturområdet.I motion Kr242 (s) hänvisas inledningsvis till att, om man ser påkulturområdet i dess helhet, förändringarna i kulturvanorna efter 1974 årskulturpolitiska beslut varit begränsade. Motionärerna hänvisar vidare till attbl.a. påpekat den betydelse eldsjälarna har för en utvecklingi den riktning som de kulturpolitiska målen syftar till. De idéburnaorganisationerna Skådebanan, Folkrörelsernas Konstfrämjande och En bok för allahar som mål att medverka till vidgat deltagande. I publikarbetet som genomförsgenom ombudsverksamheten vänder man sig till vänner och arbetskamrater i demiljöer där ombuden och kamraterna vistas. Ett stort - menotillräckligt - antal eldsjälar arbetar ideellt som ombud i verksamheterna. Detstörsta hindret för utveckling av arbetet är bristande ekonomiska resurser.Motionärerna framhåller att institutionerna - möjligen med inspiration från deidéburna organisationernas verksamhet - numera har byggt upp en verksamhet medombud, där dock skillnaden är den att dessa ombud verkar inom ramen förmarknadsföringen av institutionens utbud. Motionärerna framhåller slutligen attden allmänna utvecklingen av deltagandefrekvensen och av kulturvanor bekräftaratt satsningarna på uppsökande publikarbete från både kulturinstitutionernasegen sida och de idéburna organisationernas sida är otillräckliga. Motionärernaframför fyra yrkanden som har till syfte att publikarbetet, särskilt det somutförs av de angivna idéburna organisationerna, skall främjas.I motion Kr213 (c) yrkande 7 framförs också en rad synpunkter om vikten avpublikarbetet för att vidga deltagandet i kulturlivet. Motionärerna anser attpublikarbetet skall profileras och målinriktas. Motionärerna understrykersärskilt den betydelse studieförbunden och Folkrörelsernas Konstfrämjande kanha för publikarbetet.Utskottet anser att motionärerna tagit upp en fråga som kräver särskilduppmärksamhet under det fortsatta arbetet i strävan att nå de kulturpolitiskamålen. Även om det skett stora förändringari kulturvanor om man ser på olika konstarter, exempelvis har intresset förmusik starkt ökat, så har den totala bilden av kulturvanorna inte förändratsväsentligt. Det är ovedersägligt att ett publikarbete som sker viapersonkontakter och i nätverk har mycket stor betydelse för deltagandet ikulturlivet. Detta gäller framför allt då publikarbetet riktar sig tillpersoner som inte redan är motiverade. Om det skall bli möjligt att nå någonavgörande förändring i måluppfyllelsen i vad avser det kulturpolitiskadelaktighetsmålet är det därför enligt utskottets mening nödvändigt med ettfortsatt, aktivt publikarbete. Härvidlag har de i motionerna nämnda idéburnaorganisationerna en viktig roll att spela. Även annat publikarbete har storbetydelse. Utskottet vill peka på de vänföreningar som arbetar i anknytningtill olika institutioner.Kulturrådet har ett stort ansvar för att stödja och stimulera insatser föratt påverka måluppfyllelse beträffande delaktighetsmålet. I enlighet med vadsom anges i motion Kr242 (s) har gjort övergripande analyser avmänniskors deltagande i kulturlivet. Fem rapporter, Att vidga deltagandet ikulturlivet, har tagits fram (Rapporter från 1990:4 och 1991:1-4).Kulturrådet har - bl.a. mot bakgrund av myndighetens utförliga förslag i denfördjupade anslagsframställningen för - ålagts förpliktelseri fråga om delaktighetsmålet såväl i form av övergripande mål för myndighetensom genom verksamhetsmål. Enligt de övergripande målen skall bl.a.genom bidragsgivning, information, samverkan och andra åtgärder vidgadelaktigheten i kulturlivet och stimulera eget skapande. Ett begränsat antalverksamhetsmål har uppställts för myndighetens verksamhet , däriblandatt utveckla metoder för vidgad delaktighet i kulturlivet. Utskottet vill ocksånämna att gett hög prioritet åt frågor om att vidga deltagandet ikulturlivet i myndighetens forsknings- och utvecklingsverksamhet. Ett FoU-projekt kallat publikgrupper är i sitt slutskede. En rapport med samma namnhar lagts fram. Ytterligare rapporter är under arbete och avses publicerasunder . Även andra initiativ har tagits om det långsiktiga syftet attvinna ny publik.Utskottet fäster stor vikt vid fullgörandet av de uppgifter som åvilarKulturrådet i här aktuellt avseende eller som tagit på sig av egetinitiativ. Utskottet gör bedömningen att det inte är nödvändigt med någotriksdagens initiativ med anledning av motionsförslagen. Då det gäller densärskilda frågan om storleken av stödet till vissa organisationer som bedriverpublikarbete på kulturområdet får frågan prövas mot bakgrund av den vikt sommåste tillmätas delaktighetsmålet. Motion Kr242 (s) och motion Kr213 (c)yrkande 7 avstyrks således.Utskottet behandlar här också motion Kr304 (c) såvitt däri föreslås enutredning om amatörkultur (yrkande 1). Motionären anför att det finns ett behovav en utredning om amatörkulturens och det egna skapandets villkor från etthelhetsperspektiv. Utredningen skulle bland annat undersöka betydelsen av egenskapande aktivitet för människors välfärd och utveckling.Av vad som redovisats i det föregående framgår att ägnar storuppmärksamhet åt det tredje kulturpolitiska målet enligt vilket alla bl.a.skall få möjlighet till eget skapande. Med beaktande härav anser utskottet detinte motiverat med ett riksdagsinitiativ för att få till stånd en utredning avså allmän och opreciserad natur som motionären föreslår. Motionsyrkandetavstyrks.Liksom tar företrädare för Moderata samlingspartiet upp fråganom skolans kulturansvar. I motion Kr238 (m) framhålls att kultur inte är någotsom bedrivs i form av särskilda projekt eller med särskilda medel (yrkande 3).Kultur, framhåller motionärerna, måste genomsyra all verksamhet i skolan.Motionärerna erinrar om att ämnen som svenska, historia och religionskunskap ärnödvändiga förutsättningar för att man senare i livet skall kunna tillgodogörasig konst, musik och litteratur, något som markerats i de nya läroplanerna.Utskottet anser att vad utskottet anförde fortfarande hargiltighet. Utskottet anförde då följande (bet. 1996/97:KrU1 s. 50).Utskottet delar motionärernas uppfattning att skolans kulturinsatser inte fårses som något avskilt från verksamheten i övrigt. Det är också viktigt attskolan meddelar goda kunskaper i bl.a. ämnen som utgör en grund för attindividen i sitt vuxna liv skall kunna bli delaktig i kulturlivet och fåmöjlighet till kulturupplevelser. Innehållet i kursplaner gerenligt utskottets mening stöd för påståendet att det varit en strävan vidutarbetandet av planerna att skapa goda förutsättningar för eleverna atttillgodogöra sig kulturen.