bet · GL01JuU1 · 1997-11-27 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av åtgärder för kortare handläggningstider i domstolarna,inklusive Regeringsrätten.Kriminalvården1996/97:Ju505 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om översyn avsituationen inom kriminalvården.1996/97:Ju507 av och () vari yrkas att hosregeringen begär sådan lagändring att noggrann kontroll av interner ochbesökande kan genomföras i enlighet med vad som anförts i motionen.1996/97:Ju511 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär att den återkommer med en redovisningav narkotikabeslag på kriminalvårdsanstalterna före och eftervisitationspatrullernas avveckling,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att på nytt bygga upp en effektiv narkotikabekämpning påkriminalvårdsanstalterna,3. att hos regeringen begär en genomgång av lagstiftningen i syfteatt finna förslag för att underlätta arbetet med att bekämpa narkotikaförekomstpå kriminalvårdsanstalterna.1996/97:Ju901 av m.fl. (m) vari yrkas21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om narkotika- och drogfria fängelser,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rymningar från slutna anstalter.1996/97:Ju903 av m.fl. (c) vari yrkas24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vård av intagna med psykiska problem.1996/97:So657 av m.fl. (kd) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att våra anstalter skall vara helt drogfria och attvisitationspatruller skall återinföras.1997/98:Ju501 av och () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kontroll av deintagna och deras besökande.1997/98:Ju504 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt som ett första steg skapa minst en drogfri anstalt inom varjekriminalvårdsregion.1997/98:Ju505 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sägs om vikten avnarkotikafria anstalter.1997/98:Ju507 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om etablering av ettkriminalvårdens hus på /98:Ju508 av och () vari yrkas att hosregeringen begär att den genomför "förnyelseprojekt inom rättsväsendet iJämtlands län".1997/98:Ju509 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bekämpningen av narkotika i kriminalvården,2. att hos regeringen begär ett program i en offensivnarkotikabekämpning i enlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:Ju511 av och (s, c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omVästerviks lämplighet som lokaliseringsort för kriminalvården.1997/98:Ju904 av m.fl. (m) vari yrkas22. att som sin mening ger till känna vad i motionen anförts omnarkotikafria fängelser,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fängelsetidens utnyttjande, permissioner och utbildning för deintagna,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rymningar från slutna anstalter,29. att begär förslag om alternativa påföljder, som elektroniskövervakning, samhällstjänst och villkorligt fängelse i enlighet med vad somanförts i motionen.1997/98:Ju910 av m.fl. (c) vari yrkas24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om narkotikafria kriminalvårdsanstalter,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vård av intagna med psykiska problem.1997/98:Ju923 av m.fl. (m) vari yrkas8. att hos regeringen begär en redovisning av narkotikasituationenpå fängelser i enlighet med vad som anförts i motionen,1997/98:Ju925 av m.fl. (mp) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om frivårdspåföljderna,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om intagna med särskilda behov på grund av psykiska störningar.1997/98:Ju929 av m.fl. (v) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att närhetsprincipen skall vägas in vid effektivisering avbeläggningen på fängelserna,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förbättra och utveckla undervisningen på fängelserna,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om besökslägenheter.1997/98:So628 av m.fl. (m) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om narkotikafria fängelser.1997/98:So675 av m.fl. (mp) vari yrkas6. att hos regeringen begär att ges iuppdrag att vidta nödvändiga åtgärder för att hålla samtliga anstalterfria från narkotika.Brottsförebyggande rådet1997/98:Ju915 av m.fl. (c, m, fp, kd, mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om konsekvensanalys av ekonomi- och resursbehovet för ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om BRÅ:s nya organisation,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning och ekonomisk brottslighet.1997/98:Ju920 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omuppdrag till att motverka våld mot homosexuella.Gentekniknämnden1997/98:Jo543 av m.fl. (v) vari yrkas10. att beslutar att konsumentråd bereds plats iGentekniknämnden i enlighet med vad som anförts i motionen.Brottsoffermyndigheten1997/98:Ju910 av m.fl. (c) vari yrkas32. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kvinno- och brottsofferjourer,33. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om anslagen till brottsofferfonden.1997/98:Ju914 av m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar återställa den ursprungliga ordningen avseendefinansieringen av Brottsofferfonden i enlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:Ju926 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statligt grundstödtill brottsofferjourerna.1997/98:Ju931 av m.fl. (fp) vari yrkas8(delvis). att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för att stärka brottsoffrens ställning.1997/98:Ju932 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om statligt stöd till brottsofferjourerna,4. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring som imotionen anförts om administrativa rutiner för inbetalning tillBrottsoffermyndigheten i vissa fall,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om höjning av beloppet till Brottsofferfonden.Ersättning för skador på grund av brott1997/98:Ju905 av och () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att staten skall utbetala utdömt skadestånd till brottsoffren,3. att hos regeringen begär förslag om hur skadestånd tillbrottsoffer skall höjas, så att de bättre avspeglar den skada som brottsofferlider.1997/98:Ju917 av och andre vice talman () variyrkas11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att staten inom rimlig tid skall gå in och förskottera de utdömdalagakraftvunna skadestånden i de fall där gärningsmannen inte betalar.1997/98:Ju932 av m.fl. (v) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tilläggsdirektiv till den pågående brottsofferutredningen.1997/98:So607 av m.fl. (mp) vari yrkas4. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring iskadeståndsfrågan att när dom fallit gällande barn, bör domstolen tillse att enansökan om skadestånd skickas till brottsoffernämnden.Rättshjälpskostnader1997/98:Ju925 av m.fl. (mp) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utvärdering av rättshjälpslagen.Bidrag till brottsförebyggande arbete1997/98:Ju910 av m.fl. (c) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lokala trygghetsplaner.1997/98:Ju930 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om i . InledningAllmäntUtgiftsområde 4 Rättsväsendet omfattar anslag till bl.a. polisväsendet,åklagarväsendet, domstolsväsendet, kriminalvården, kronofogdemyndigheterna,, , ,och rättshjälpskostnader. beräknasutgifterna för rättsväsendet uppgå till . De tyngstaposterna är polisen med , domstolsväsendet med och kriminalvården med 3 858 miljoner kronor.För år 1998 har bestämt utgiftsramen för rättsväsendet till21 034 170 000 kr.Inom rättsväsendets verksamhet kan urskiljas två huvudsakliga områden. Detena området rör kriminalpolitiken, sammanfattningsvis frågor om brott ochstraff och, inte minst, frågor som rör brottsförebyggande verksamhet. Det andraområdet rör rättskipningen och organisationen av rättsväsendet.Den centrala uppgiften för rättsväsendets myndigheter är att värna denenskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Detta ger verksamheten inomrättsväsendet en särställning i den statliga verksamheten, och den är enförutsättning för ett fritt och demokratiskt samhälle. Uppgiften fullgörs bl.a.genom att myndigheterna inom rättsväsendet förebygger och beivrar brott ochsörjer för verkställighet av utdömda straff. Inom rättsväsendet löses ocksåtvister, såväl mellan enskilda som mellan enskilda och det allmänna. Vidareverkställs rättsanspråk som inte kan regleras på frivillig väg.Verksamheten inom rättsväsendet är i princip av den karaktären att den är ochockså fortsättningsvis skall vara en statlig angelägenhet. Detta ställersärskilda krav på verksamheten. Sådana krav är t.ex. att polisen har resurseratt förebygga och bekämpa brott, att enskilda som vänder sig till domstolarnakan få sin sak prövad på ett rättssäkert sätt och inom rimlig tid och attverkställigheten av straff präglas av säkerhet och humanitet.Kriminalpolitikens inriktningDen kriminalpolitiska inriktningen bör enligt utskottets mening grundas på enhelhetssyn och på en inriktning av den allmänna politiken som leder till socialtrygghet, en rättvis fördelning och ett samhälle som vilar på solidaritetmellan människor. Hänsynen till brottsoffren är en del av den helhetssyn somutskottet här gör sig till tolk för. Utskottet har alltså i fråga om denhuvudsakliga inriktningen av kriminalpolitiken ingen annan uppfattning än densom framförs av regeringen.Utskottet vill också understryka betydelsen av det brottsförebyggande arbetetsom en hörnsten i de kriminalpolitiska strävandena. Brottsligheten måsteangripas med en bred kriminalpolitisk ansats. Här är vissa delar avsamhällspolitiken särskilt betydelsefulla. Åtgärder för att främja en godsocial utveckling och för att genom tidiga insatser motverka missbruk ellerutslagning är avgörande för att förhindra att människor dras in i enkriminell livsstil. Utskottet delar alltså den i motion Ju910 (c) framfördauppfattningen om vikten av att det brottsförebyggande arbetet koncentreras påbreda åtgärder som riktar sig till barn och ungdom och att föräldrar, skola ochföreningsliv engageras i det arbetet. Härom torde dock allmän enighet råda, ochnågot uttalande från erfordras inte. Utskottet avstyrker alltsåbifall till motion Ju910 i denna del.Däremot kan utskottet inte godta den betydligt mer inskränkta formulering avde kriminalpolitiska målen som återfinns i motion Ju904 (m), som i principuppehåller sig vid frågor om brott, straff och brottsoffer. Särskilt villutskottet understryka att det visserligen, som anförs i motionen, är viktigtatt brott beivras och att straffsystemet upplevs som rättvist men att debrottsförebyggande insatserna inte kan begränsas till dessa områden. Betydelsenav samhällsutvecklingen i stort - och särskilt en minskad arbetslöshet - fårenligt utskottets mening inte underskattas. Utskottet avstyrker bifall tillmotion Ju904.Vad utskottet nu anfört hindrar naturligtvis inte att ocksåbrottsbekämpningen har stor betydelse, och utskottet delar regeringensuppfattning att våldsbrott, narkotikabrott och ekonomisk brottslighet måsteprioriteras. Särskild uppmärksamhet skall ägnas den grova ochgränsöverskridande brottsligheten, den mc-relaterade brottsligheten och våldmot kvinnor. Detsamma gäller brott med rasistiska inslag. Den prioriteradebrottsligheten består alltså av brott som, om de inte bekämpas, skulle kunnakomma att rubba grunderna för samhällsordningen och leda till att demokrati-och frihetsidealen direkt eller indirekt sätts i fara.I detta sammanhang måste utskottet dock också anmärka att det fråntrygghetssynpunkt är väl så viktigt att den s.k. vardagsbrottslighetenförhindras och, när den ändå inträffar, beivras. Det stora flertalet brott sominträffar har den karaktären och de medför betydande skador för enskilda ochför samhället. Här torde också de brottsförebyggande insatserna, särskilt blandbarn och ungdom, kunna få avsevärd effekt. Utskottet vill i detta sammanhangnämna regeringens brottsförebyggande program som presenterades och somnu genomförs i hela landet med stöd från . En grundtanke i programmet är att stödja och främja det medborgerligaengagemanget och samverkan mellan myndigheter, företag, organisationer ochenskilda i lokal brottsförebyggande verksamhet.Det framtida rättsväsendetEtt väl fungerande rättsväsende är av fundamental betydelse för attupprätthålla den demokratiska rättsstaten. Rättsväsendet skall hålla högkvalitet och vara kostnadseffektivt. En förutsättning för att kunnaupprätthålla rättssäkerheten och rättstryggheten är att rättsväsendet kanhantera sina uppgifter på ett korrekt sätt och inom rimlig tid. Likaså är eneffektiv indrivning av skatter och avgifter av stor betydelse har stora förändringar skett i organisationen av flera avrättsväsendets myndigheter och ytterligare omfattande utredningsarbete pågår.Här kan nämnas närpolisreformen som tillsammans med andra organisatoriskaförändringar inom polisen medfört en genomgripande omorganisation avpolisverksamheten. Inom åklagarverksamheten infördes regioner som denadministrativa basen , och en liknande förändringbeträffande kronofogdemyndigheternas organisation infördes . Förkriminalvårdens del har en ny struktur med stormyndigheter som var och enomfattar häkten, fängelser och frivård införts. En översyn av domstolsväsendetsorganisation pågår inom (dir. 1995:102) som, efter fleraförseningar, kommer att lägga fram sina förslag . Den1 december träder också den nya rättshjälpslagen i kraft där engrundläggande tanke är att staten inte skall betala t.ex. ombudskostnader fören person som har eller borde ha haft en rättsskyddsförsäkring. Rättshjälpenkommer därmed i första hand att bli ett skyddsnät för den som inte kan få hjälppå annat sätt.Vid sidan av det organisatoriska förändringsarbetet har ocksågjorts omfattande ändringar i de processuella regelsystemen i syfte att se tillatt rättsväsendets resurser används där de bäst behövs. Här kan nämnasinförandet av prövningstillstånd till hovrätt och kammarrätt i vissa mål,instansordningsreformen vid de allmänna förvaltningsdomstolarna och en nyärendelag.Riksdagen har vidare antagit ett förslag som innebär en kraftig utvidgning avåklagarens möjlighet att utfärda strafföreläggande. Ett strafföreläggande kanalltså även innefatta en villkorlig dom. Detta påverkararbetsbelastningen både på åklagarna och domstolsorganisationen.I sammanhanget bör också nämnas att avslagitett regeringsförslag om en minskning av antalet nämndemän och att regeringeninför ett hotande nederlag i återkallade en proposition om utvidgningav systemet med prövningstillstånd i hovrätten.Också samordningen av rättsväsendets informationsförsörjning har ägnatssärskild uppmärksamhet, och har övertagit ansvaret förrättsstatistiken. Ett betydande arbete läggs nu ned på att utveckla statistikensamtidigt som ansträngningar görs för att hålla tillbaka kostnaderna för den.I motionerna Ju36 och Ju931 (båda fp) begärs att en rättspolitisk strategiskall utarbetas. Grundtanken i motionerna är att reformarbetet för närvarandeföreter en splittrad bild; borde därför först slå fast riktlinjernaför utformningen av det framtida rättsväsendet och först därefter börreformerna i detalj beslutas och genomföras. I motion Ju36 kritiseras dessutomregeringens besparingspolitik på rättsväsendets område.Utskottet vill först, liksom , stryka under att alla förändringarinom rättsväsendet måste bygga på en helhetssyn och på att konsekvenserna avförslagen är väl belysta innan beslut fattas. Utskottet kan också se en tydliglinje i regeringens och politik under den innevarandemandatperioden, en politik som bygger på att centralisera administrationen,t.ex. inom polisen och kriminalvården, som verksamheten i störstamöjliga utsträckning fortsätter att vara decentraliserad. De administrativareformerna har enligt utskottets mening varit nödvändiga och har, vid sidan avatt åstadkomma en förbättrad administration, också syftat till att görarättsväsendet mer kostnadseffektivt. Också andra förändringar har företagitsmed uttalat besparingssyfte. Utskottet, vars majoritet tillstyrkt dessareformer, har också vid ett flertal tillfällen understrukit att rättsväsendetinte helt kan undantas från besparingskraven; enigheten har dock varit mindreuttalad när det gäller den konkreta utformningen av besluten. En annan sak äratt inte delat regeringensuppfattning om reformbehovet på olika områden. Detta kan naturligtvis ge ettintryck av ryckighet och brist på planering i reformarbetet men är knappastnågot som regeringen bör lastas för.Härutöver konstaterar utskottet med hänvisning till vad som anförts, attarbetet med att utforma det framtida rättsväsendet redan pågår. Någon anledningatt nu ge en utredning i uppdrag att komma med övergripande förslag finns inte.Inte heller i övrigt finns i detta sammanhang anledning till kritik motregeringen. Motionerna Ju36 och Ju931 i aktuell del avstyrks.Utgiftsramen och anslagenInledningI detta avsnitt behandlar utskottet regeringens budgetförslag och de motionersom väckts med anledning av budgetpropositionen och som avser fördelningen påanslag inom rättsväsendet. Yrkandena framgår av tabell, se bilaga 2.UtgiftsramenRegeringen föreslår i budgetpropositionen en utgiftsram för rättsväsendet på . har beslutat i enlighet med regeringensförslag.Beslutet innebär att rättsväsendets ram höjs med 200 miljoner kronor.Samtidigt fullföljs den besparing om för somriksdagen redan tidigare fattat beslut om. Vidare förs från ramen bort64 avseende uteblivna hyreskostnader inom kriminalvården.Engångsvis tillförs utgiftsområdet . Härutöver har en deltekniska justeringar gjorts.För åren 1999 och 2000 beräknas utgiftsområdet till 21 647 respektive . Beslutet innebär endast justeringar som har sin grund ibeslutet avseende år 1998.Av redovisningen i budgetpropositionen framgår att flera myndigheter inomrättsväsendet har stora svårigheter att klara sina utgifter på det anslag somriksdagen beslutat, medan andra har stora överskott. Sammanlagt räknarregeringen med att mer kommer att förbrukas än vad somanslagits för . Det finns dock ett betydande anslagssparande sedantidigare, främst inom kriminalvården. beslut bygger på att en stordel av det samlade anslagssparandet tas i anspråk under de närmaste åren.Dessutom tillförs utgiftsområdet som nämnts en förstärkning på 200miljoner kronor som tidigare fattade beslut om besparingarskall genomföras (se 1996/97:JuU3y). Sammantaget innebär detta attanslagssparandet i stort sett förbrukas under den kommande treårsperiodensamtidigt som det blir möjligt med en kraftfull satsning på vissa områden.- Regeringens förslag om fördelning på anslagen inom rättsväsendet innebär attsammanlagt tillförs polisorganisationen. Ocksååklagarverksamheten, det brottsförebyggande arbetet och föreslås få väsentliga förstärkningar.Utskottet vill här, som i sitt yttrande till finansutskottet (1997/98:JuU1y),anmärka att en indragning av anslagssparandet i den omfattning som det nu ärfrågan om kan få negativa konsekvenser . Om myndigheterna nämligen intekan räkna med att senare få tillgodogöra sig ett anslagssparande, t.ex. förinvesteringar, utan finner att detta i stället måste användas för verksamheteneller att det dras in till staten för att tillgodose behoven på andra hållförsvinner incitamentet till en långsiktig och god hushållning inommyndigheterna; det sagda gör sig dock knappast gällande med någon större styrkanär ett högt anslagssparande uppstått på grund av ändrade förhållanden. kriminalvården är den främsta orsaken till det höga anslagssparandet enlägre beläggning än beräknat på häkten och anstalter.I det följande kommer utskottet först att behandla anslagsyrkanden överutgiftsramen, därefter fördelningen på anslag inom ramen och frågorsom rör verksamheten och prioriteringar m.m. inom respektive anslag och somutskottet ansett bör behandlas i budgetsammanhang.Anslagsyrkanden över utgiftsramenRiksdagen har bestämt utgiftsramen för rättsväsendet till 21 förår 1998.I motionerna Ju904 och Ju923 (båda m), Ju931 (fp), Ju903 (kd), Ju913 ochJo543 (båda v) samt Ju925 (mp) framställs yrkanden om ändringar, huvudsakligenökningar, jämfört med regeringens förslag till enskilda anslag. Här bör nämnasatt utskottet i sitt yttrande till finansutskottet avstyrkte motionsyrkanden ommotsvarande ökningar av utgiftsramen för rättsväsendet för (se1997/98:JuU1y).I motion Ju923 (m) föreslås förstärkningar till polisorganisationen (343miljoner kronor), åklagarorganisationen (), domstolsväsendet(), kriminalvården () ochBrottsoffermyndigheten (1,). Sammanlagt rör det sig om enökning jämfört med den fastställda utgiftsramen på . I merallmänna ordalag föreslås motsvarande resursförstärkningar i partimotionenJu904 (m).I motion Ju931 (fp) föreslås förstärkningar till polisorganisationen (45miljoner kronor), åklagarorganisationen (),() och rättshjälpskostnader (65miljoner kronor). Vidare föreslås att kriminalvårdens anslag minskas med 50miljoner kronor; kriminalvården skall i stället utnyttja ytterligare en del avsitt anslagssparande. Sammanlagt rör det sig om en ökning jämfört med denfastställda utgiftsramen på 72 miljoner kronor.I motion Ju903 (kd) föreslås förstärkningar till polisorganisationen (200miljoner kronor), åklagarorganisationen (), domstolsväsendet(), kriminalvården () ochBrottsförebyggande rådet (). Sammanlagt rör det sig om enökning jämfört med den fastställda utgiftsramen på 430 miljoner kronor.I motion Ju913 (v) föreslås förstärkningar till polisorganisationen (54miljoner kronor), kronofogdemyndigheterna (),(), ()och Rättshjälpskostnader (). Vidare föreslås en minskning avanslaget till Säkerhetspolisen med . framförs motsvarande yrkande även i motion Jo543 (v).Sammanlagt rör det sig om en ökning jämfört med den fastställda utgiftsramen på140 miljoner kronor.I motion Ju925 (mp) föreslås förstärkningar av åklagarorganisationen (10miljoner kronor) och (). Vidare föreslåsen omfördelning från Säkerhetspolisen till polisorganisationen. Till den fråganåterkommer utskottet nedan. Sammanlagt rör det sig om en ökning jämfört med denfastställda utgiftsramen på 17 miljoner kronor.Som framgått har just beslutat om utgiftsramen förrättsväsendet för ; ett beslut som utskottet i sitt yttrande tillfinansutskottet tillstyrkte. Ett bifall till här aktuella motionsyrkandenskulle innebära att utgiftsramen överskrids. Motionerna avstyrks i här aktuelladelar.Fördelningen på anslagI motion Ju925 (mp) föreslås vissa omdisponeringar inom den av regeringenföreslagna, och av beslutade, utgiftsramen för rättsväsendet.I motion Ju925 begärs alltså att anslaget till Säkerhetspolisen sänks med 50miljoner kronor medan anslaget till polisorganisationen höjs i motsvarandeutsträckning.Utskottet är inte berett att tillstyrka en sådan nedskärning avSäkerhetspolisen som föreslås i motionen.