bet · GK01JoU11 · 1997-03-18 00:00:00 — Utskottet avstyrker därför motionerna Jo714 yrkande 2,Jo765 yrkande 3 och Jo766.Statens naturvårdsverk har i redovisningen av uppdraget Mål och åtgärderför en förbättrad avfallshantering tagit upp frågan om det kommunala monopoletoch producentansvaret. Förslaget, som har remissbehandlats ,bereds i . Mot bakgrund härav föreslårutskottet att motion Jo757 lämnas utan någon vidare åtgärd.Beträffande det i motion Jo765 yrkande 5 framförda lagförslaget ommaterialbolagens ställning vill utskottet anföra följande. Materialbolagen ärdels ägda av producenter, dels kontrakterade att ta hand om det material somsamlas in från konsumenterna på uppdrag av enskilda producenter.Materialbolagens ställning är således redan reglerad på avtalsrättslig väg.Vidare kan konstateras att producenterna är ansvariga för att insamlingsmålenuppnås och att de av dem inrättade eller kontrakterade materialbolagenfungerar tillfredsställande. Producenterna kan således inte befria sig frånsina skyldigheter genom att föra över ansvaret på särskilda materialbolag. Motbakgrund av det anförda avstyrker utskottet motion Jo765 yrkande 5.Det i motion Jo765 yrkande 6 framförda kravet beträffande ett lagstadgatsamrådsförfarande mellan kommuner och materialbolag har tillgodosetts. Enbestämmelse härom har fr.o.m. införts i respektiveförordningar om producentansvar för returpapper (SFS 1996:1083) ochförpackningar (SFS 1996:1082). Motionen kan därmed lämnas utan vidare åtgärd.När det gäller nya områden för producentansvar vill utskottet anföraföljande. Kretsloppsdelegationen har till uppgift att ta fram förslag till enstrategi för hur arbetet med en kretsloppsanpassning av varusektorn skallbedrivas i syfte att åstadkomma en kretsloppsanpassad samhällsutveckling (dir.1993:67, dir. 1995:23). För att kretslopp skall kunna uppnås inom varuområdetär det nödvändigt att producenternas miljöarbete genomsyras av en helhetssynpå varorna och deras livscykel. Detta kräver bl.a. en strategi med klartangivna mål och styrmedel. Detta föranledde regeringen att getilläggsdirektiv (dir. 1996:87) till Kretsloppsdelegationen om strategi för enkretsloppsanpassad varuproduktion m.m. Sammanfattningsvis innebär uppdragetatt Kretsloppsdelegationen i sitt fortsatta arbete med att ange en strategiför arbetet med en kretsloppsanpassning av varusektorn skall ange övergripandemål och delmål och redovisa förslag till åtgärder förhur dessa mål skall nås. Denna del av uppdraget skall redovisas under våren1997. Utifrån den föreslagna strategin skall delegationen också utformaförslag till hur producenterna kan ta ett miljöansvar för de produkter som desläpper ut på marknaden. Förslaget bör enligt direktiven ange vilken typ avansvar som skulle kunna åläggas producenterna och konkreta förslag tillstyrmedel. Genom exempelvis information om möjligheter till demontering,återanvändning och återvinning säkerställs att varan när den tjänat utomhändertas på ett miljömässigt riktigt sätt. Denna del av uppdraget redovisassenast . Vidare skall delegationen senast den 30 juni 1996föreslå producentansvar för varusektorn möbler. Utskottet vill i dettasammanhang även erinra om att Kretsloppsdelegationen har redovisatförslag till producentansvar i byggsektorn samt för elektriska ochelektroniska produkter. Ett producentansvar för bilar beräknas träda i kraftden . Notifiering till EU pågår. Utskottet delar den i motionJo727 yrkande 2 redovisade synen på producentansvaret och dess betydelse sommetod för att förbättra miljön genom att skapa drivkrafter för krets-loppsanspassade produkter samt att arbetet med att införa producentansvar inomolika varuområden inte får tillåtas tappa fart. Som utskottet redovisat pågårinom ett fortlöpande arbete på både kort och lång sikt medatt utveckla producentansvaret och införa sådant ansvar på nya områden.Inriktningen av detta arbete synes i allt väsentligt stå i överensstämmelsemed de av motionärerna framförda synpunkterna. Motion Jo727 yrkande 2 bör motbakgrund av det anförda kunna lämnas utan åtgärd.Enligt regeringens skrivelse överlämnades utredningen en laddadfråga (SOU 1996:8) till regeringen . Ett nytt regelverk för batterier beräknas träda i kraft underförsta . I avvaktan härpå avstyrker utskottet motion Jo765yrkande 1.Regeringen har utfärdat en ny förordning om farligt avfallbaserad på EU:s direktiv om farligt avfall (91/689/EEG). Förordningen trädde ikraft (SFS 1996:971). I förordningen regleras bl.a.kontrollen av hanteringen av farligt avfall såsom tillståndskrav påtransportörer, mellanlagring, m.m. Mot bakgrund härav och med beaktande av detovan nämnda arbetet med en samlad miljölagstiftning föreslår utskottet attmotion Jo765 yrkande 2 lämnas utan vidare åtgärd.Enligt förordningen (1994:1235) om producentansvar för förpackningar skallproducenterna se till att lämpliga insamlingssystem tillhandahålls för attunderlätta för hushåll och andra förbrukare att från hushållsavfall och annatavfall sortera ut förpackningar och lämna dem för bortforsling (5 §). Vidareskall producent se till att utsorterade förpackningar som lämnas forslas bortsamt återanvänds, materialåtervinns eller tas om hand på annat miljömässigtgodtagbart sätt (7 §). Återvinningskrav finns för förpackningar i aluminium,papp, papper, kartong, wellpapp, plast, stålplåt och glas.Dryckesförpackningar regleras separat (SFS 1991:336 och 1982:349). I dettasammanhang bör även uppmärksammas att senast den 30 juni 1997skall redovisa de nivåer av återanvändning och materialåtervinning somproducenterna nått upp till vad gäller förpackningar. När detgäller returburkar förutsätter systemet att ej avgiftsbelagda burkar kan läsasav med hjälp av den s.k. PIN-koden. Andelen sådana burkar ökar på grund avden allt större privatimporten. Enligt vad utskottet erfarit har den s.k.Metallkretsen åtagit sig att ta hand om de burkar som ej tas emot iretursystemet. Mot bakgrund av det anförda avstyrks motionerna Jo718, Jo730och Jo735.Förordningen (1994:1205) om producentansvar för returpapper trädde i kraftden . Enligt förordningen är det producenternas skyldighet attsamla in och ta hand om returpapper. Syftet är att minst 75 viktprocent avkonsumerade tidningar i skall materialåtervinnas eller tas omhand på annat miljömässigt godtagbart sätt. Returpapper är således undantagetfrån den kommunala renhållningsskyldigheten. Med det anförda föreslårutskottet att motion Jo756 lämnas utan någon vidare åtgärd. I dettasammanhang kan nämnas att (1,) av den totalapapperskonsumtionen återvanns . När det gäller tidningar varmotsvarande siffra och för wellpapp uppgick återvinningen till 77 %.Förbrukningen av returpapper uppgick till sammanlagt 1,43 miljoner ton.Sophantering och återvinning m.m.Naturvårdsverket har till regeringen redovisat förslag tillkvantitativa mål och åtgärder för en förbättrad avfallshantering som bygger påavfallets egenskaper. Som redovisats ovan skall verket senast den 31 december1997 redovisa en nationell avfallsplan i enlighet med kraven i EU:s direktiv75/442 om avfall samt direktiv /689 om farligt avfall. En delrapportangående kapaciteten för förbränning av organiskt material skall lämnas den 31mars 1997. När det gäller de särskilda regler om avfall som finns irenhållningslagen föreslår att dessa tas in i ettsärskilt kapitel om avfallshantering. Vidare föreslår utredningen att endefinition av avfall som överensstämmer med den definition som gäller inom EUinförs i balken. Även definitionen av miljöfarligt avfall som gäller inom EUskall införas i en förordning till balken. EU reviderar sinavfallspolitik. En av de viktigaste frågorna som diskuteras är transporter avavfall mellan medlemsländerna. Kommissionen har därvid fått i uppdrag att seöver reglerna för transporter av avfall som går till förbränning. Bl.a.Sverige har pekat på de problem som kan uppstå med sådana avfallstransporteroch drivit linjen att den inre marknadens krav på fri cirkulation av varorinte kan gälla fullt ut vid transporter för återvinning samt att det ärviktigt att krav ställs exempelvis på återvinningsgrad. Utskottet anser detlämpligt att avvakta resultatet av den fortsatta beredningen av ifrågavarandelagstiftning och föreslår därför att motionerna Jo707 och Jo714 yrkande 3lämnas utan någon vidare åtgärd.Naturvårdsverket har i uppdrag att utarbeta ett åtgärdsprogram föreffektivare och heltäckande insamling av uttjänta varor och produkter sominnehåller kvicksilver. Uppdraget skall avrapporteras under år 1999.Naturvårdsverket skall vidare i samarbete med Kemikalieinspektionen redovisahur avvecklingen av kvicksilveranvändningen fortgår. När det gäller bly och kadmium bör även eventuellaförslag föranledda av utredningen en laddad fråga (SOU 1996:8)uppmärksammas. Med det anförda föreslår utskottet att motionerna Jo738 yrkande13 och Jo760 yrkande 8 lämnas utan någon vidare åtgärd.Frågan om kretsloppsanpassad sophantering/källsortering i bostadsområdena iutvecklat samarbete mellan bostadsbolag, anställda och hyresgäster ryms iförsta hand inom Agenda 21-arbetet i kommunerna som också har erforderligkunskap och tillsynsansvar. skall stödja detta arbetet bl.a.med avseende på kretsloppsanpassningen av avfalls- och varusektorerna. Motbakgrund av det anförda föreslår utskottet att motion Jo789 lämnas utan vidareåtgärd.När det gäller skrotningspremien konstaterar utskottet att isamband med behandlingen av regeringens förslag om ett producentansvar förbilar även godkände regeringens förslag att avskaffa den högre bilskrotnings-premien i avvaktan på producentansvarets införande. Vidare aviseraderegeringen förändringar beträffande bilskrotningspremie och avgifter samtidigtsom förordningen om producentansvar för bilar träder i kraft (prop.1995/96:174, JoU21, rskr. Vidare skall möjligheterna att med hjälp avekonomiska styrmedel öka utskrotningen av gamla bilar övervägas av utredningenom en översyn av vägtrafikens samlade beskattning (dir. 1996:37). Med det anförda avstyrks motion T213 yrkande 11.I 1988 års trafikpolitiska beslut anges som delmål bl.a. atttransportsystemet skall utvecklas så att en god miljö och en långsiktigt godhushållning med naturresurser främjas. Ny teknik och renare bränslen lederbl.a. till effektivare energianvändning och minskade utsläpp till luften avmiljö- och hälsoskadliga ämnen. Som framhålls i motion Jo794 yrkande 14 börSverige fortsätta att utveckla den nationella användningen av ekonomiskastyrmedel på detta område och därigenom åstadkomma ytterligare förbättringarnär det gäller utsläpp m.m. Detta arbete måste dock genomföras inom ramen fördet regelverk som antas inom EU. Enligt vad utskottet erfarit kommer förmerparten av de större dieseldrivna arbetsfordonen avgaskrav att börja införasunder enligt ett EU-direktiv som skall antas under innevarande år.Avgaskraven kommer sedan successivt att skärpas . Regeringen harför avsikt att återkomma till med förslag till svensklagstiftning. Kommissionsförslag beträffande jord- och skogsbrukstraktorer medmotsvarande krav väntas . förväntas också kommissionenpresentera förslag om gemensamma avgaskrav för mindre dieseldrivnaarbetsmaskiner och samtliga bensindrivna. Utskottet förutsätter att Sverigeinom EU fortsätter att aktivt driva frågor om avgaskrav på bl.a.arbetsmaskiner och skärpta avgaskrav på bilar. Enligt utskottets mening börEG-lagstiftningen täcka samtliga motorslag och vara utformade så attde leder till att endast maskiner med låga utsläpp under hela sin livslängdsläpps ut på marknaden. Vidare bör verka för medlemsstaternas rätt attutveckla system för att gynna introduktionen av fordon med mycket godaavgasegenskaper. Denna uppfattning synes även stå i överensstämmelse medregeringens ståndpunkt såsom den redovisas i skrivelsen. Enligt utskottetsbedömning är syftet med motion Jo794 yrkande 14 med det anförda i alltväsentligt tillgodosett. Yrkandet påkallar således ingen ytterligareriksdagens åtgärd.Som utskottet tidigare anfört (1995/96:JoU9) när det gällermottagningsstationer för olja och kemikaliespill i hamnar finns regler förvad som får släppas ut från fartyg och vad som skall lämnas i hamnarnasmottagningsanordningar i lagen (1980:424) om åtgärder mot vattenföroreningfrån fartyg, i förordningen (1980:789) om åtgärder mot vattenförorening frånfartyg samt i renhållningsförordningen (1990:984). Vidare pågår ettfortlöpande arbete med dessa frågor inom () ochMarpol. En av HELCOM:s arbetsgrupper har tagit fram ett förslag ommottagningsanordningar för avfall från fartyg. I förslaget ingår bl.a.införandet av en enhetlig hamnavgift som inkluderar rätten för fartyg attlämna miljöfarligt avfall utan ytterligare kostnader. antog HELCOMen strategi som består av ett ingående och omfattande regionalt samarbete föruppbyggnad, utveckling och harmonisering av mottagningssystem förfartygsgenererat avfall i hamnar runt . Inom ramen för denna strategidiskuteras bl.a. om fartyg måste lämna allt sitt fartygsavfall i hamn innan nyrutt påbörjas. skall enligt vad utskottet erfarit undersöka hursystemet med mottagningsanordningar för oljehaltigt avfall från fartygfungerar. Den särskilde utredaren (dir. 1996:82), med uppgift att utvärderagällande regler för ingripande mot oljeutsläpp till sjöss, skall ta del avresultatet och på grundval av detta föreslå sådana ändringar i systemet somkan medföra att de olagliga oljeutsläppen minskar. Uppdraget skall redovisasden . Enligt utskottets mening är det viktigt att motverkaproblemen med det kraftigt ökande antalet begränsade oljeutsläpp från fartyg.Utsläppen härrör framför allt från fartyg som olagligen släpper utballastvatten och sköljvatten direkt ut i havet. framgår avredovisningen ovan att ett omfattande arbete bedrivs på detta område bådenationellt och internationellt. Enligt utskottets mening får det i första handankomma på regeringen att överväga vilka ytterligare åtgärder som kan anseserforderliga på detta område. Med det anförda föreslår utskottet attmotionerna Jo738 yrkandena 20 och 21 samt Jo760 yrkandena 16 och 17 lämnasutan någon vidare åtgärd.Vissa övriga frågorEtt förslag till en samlad miljölagstiftning förbereds inomRegeringskansliet. I detta arbete ingår bl.a. Miljöbalksutredningensöverväganden om ett nytt system för prövning av miljöfarlig verksamhet.Länsstyrelsens prövning av tillstånd till miljöfarlig verksamhet skall görasav en självständig till administrativt knutenprövningsmyndighet. Vidare föreslås regionala miljödomstolar samt enmiljööverdomstol. Mot bakgrund av det anförda är utskottet inte berett attföreslå någon åtgärd med anledning av motion Jo709. Utskottetavstyrker därmed motionen.Enligt utskottets mening är det angeläget att utvecklingen mot mekaniskrening av båtars bottnar påskyndas. Att ett nät av båttvättanläggningar byggsupp längs kusten föreslås också av Utredningen om fritidsbåtstrafikenskostnadsansvar m.m. (SOU 1996:170). Sådana anläggningar skulle byggas uppunder en femårsperiod för att begränsa användningen av giftigabåtbottenfärger. I detta sammanhang bör man också uppmärksamma möjligheternaatt skapa en marknad för dessa anläggningar genom att bl.a. se till attgällande bestämmelser efterlevs. Stor betydelse har därvidtillsynsmyndigheternas arbete. Vidare bör ytterligare satsningar kunna görasnär det gäller information om båtbottenfärgernas miljöeffekter och omalternativen. Utskottet anser det lämpligt att avvakta resultatet av denfortsatta beredningen i denna fråga och föreslår att motion Jo712 yrkande 2lämnas utan någon vidare åtgärd.När det gäller kommunernas rätt att reglera överledning av miljöfarligtavloppsvatten till reningsverk vill utskottet anföra följande. Industrin gårmot en process med slutna system, dvs. avloppsvattnet från industrin renasseparat innan det släpps ut alternativt återanvänds. Vid koncessionsprövningses möjligheterna över att rena industrins utsläpp. Lagen (1970:244) omallmänna vatten- och avloppsanläggningar (va-lagen) har som ändamål atttillgodose hushållens normala behov av vatten- och avloppsförsörjning. Andrabrukare, t.ex. industriföretag, som har särskilda krav på t.ex. vattnetskvalitet eller avloppsrening, får i dessa avseenden i princip själva svara försin försörjning av vatten och avlopp. En anslutning till en allmän va-anläggning som sker i ett sådant fall grundas på en särskild överenskommelseoch omfattas inte av va-lagen. Plan- och byggutredningen har i sittslutbetänkande bl.a. föreslagit en helt ny lag om vattenförsörjning och avlopp(SOU 1996:168). Förslaget bereds i . Motbakgrund av det anförda avstyrker utskottet motion Jo738 yrkande 17.JordbrukSkrivelsenEnligt regeringen har jordbrukets markanvändning väsentlig betydelse för attbibehålla kontinuiteten i det öppna odlingslandskapet och skapar variation meden rikedom av olika naturtyper och arter som gynnas av hävden. Jordbruket kandock genom negativ miljöpåverkan belasta ekosystemen och utarma den biologiskamångfalden och markens bördighet. Växtnäringsförluster (kväve, fosfor) frånjordbruksproduktion bidrar till övergödning av vattendrag, sjöar och hav.Användning och hantering av bekämpningsmedel samt tillförsel av kadmium tillmiljön genom handelsgödsel medför hälso- och miljörisker. Jordbruket kandärför sägas vara både en förutsättning för och en riskfaktor för en godmiljö. Jordbruket har också en stor potential för recirkulation av energi ochmaterial och har därför möjlighet att spela en viktig roll i byggandet av ettlångsiktigt hållbart samhälle. Inom jordbruket fortsätter arbetet med attmiljöanpassa verksamheten, både nationellt och inom EU genom att påverka dengemensamma jordbrukspolitiken. Regeringen förfogar över en mängdåtgärdsförslag och lämpliga styrmedel för att genomföra dessa. En samladredovisning planeras att föreläggas senare i år.MotionenEnligt motion Jo19 (mp) bör redovisningen av jordbruketsbekämpningsmedelsanvändning avse antalet giftdoser och inte mängden aktivsubstans. Motionärerna påpekar att det användes 1 224 tonbekämpningsmedel i jordbruket, enligt Kemikalieinspektionen. Allt fler teckentyder på att bekämpningsmedel läcker till grundvattnet. I och i Europai övrigt ökar antalet fynd av sådana medel i brunnar m.m. Även ett så vanligtbekämpningsmedel som Roundup finns i dricksvatten. Flera av de genmanipuleradegrödor som kommer ut på marknaden är inrättade för att tåla höga halter avRoundup, t.ex. sockerbeta och raps. Risken är uppenbar att det kan leda tillökad användning av bekämpningsmedlet. Undersökningarna avbekämpningsmedelsrester i grundvatten måste därför intensifieras, ochregeringen bör upprätta en åtgärdsplan. Roundup-resistenta genmanipuleradegrödor bör inte tillåtas för odling i (yrkandena 8-10).Utskottets övervägandenUtskottet har ingen erinran mot regeringens bedömningar i detta avsnitt. Närdet gäller bekämpningsmedel anförs i skrivelsen (s. 21) att ett andraåtgärdsprogram med syfte att minska risker för människa och miljö avslutadesår . Målet för programmet är att användningen av aktiv substans ibekämpningsmedel skall reduceras utifrån genomsnittet för perioden1981-1985. Prognosen för att målet skall nås verkar god. Ett nytthandlingsprogram för har redovisats till regeringen avJordbruksverket och Kemikalieinspektionen.När det gäller den statistiska redovisningen avbekämpningsmedelsanvändningen förutsätter utskottet att ansvariga myndigheteranvänder begrepp och metoder som ger ett så tillförlitligt underlag sommöjligt för statsmakternas agerande. Utskottet har inget underlag som utvisaratt den i motion Jo19 förordade redovisningsmetoden skulle innebära sådananationella fördelar att bör uttala sig i frågan. I den statistik sompubliceras av Kemikalieinspektionen och ingår för övrigt ävenuppgifter om det beräknade antalet hektardoser. Uppgiften om aktivsubstans avser försäljningen till jordbruket . Detta motsvararendast av den totala försäljningen.Vidare bör framhållas att 1994och 1996 genomfört intervjuundersökningar med ett stort antal lantbrukareangående den verkliga användningen av bekämpningsmedel i jordbruket. I dessaundersökningar finns uppgifter om bl.a. behandlad areal och förbrukning avaktiv substans fördelad på gröda och geografiska områden. Uppgifterna för år1996 är dock ej färdigbearbetade.Med hänvisning till det anförda avstyrks yrkande 8 i motion Jo19.I övrigt delar utskottet motionärernas uppfattning att det är viktigt attbevaka och kontrollera förekomsten av bekämpningsmedel i grundvatten ochdricksvatten. I detta ämne vill utskottet tillägga följande.I en utförlig rapport från och Kemikalieinspektionen harlämnats ett förslag till handlingsprogram för att minska hälsoriskerna vidanvändning av bekämpningsmedel . Av rapporten framgår bl.a. attvissa gränsvärden gäller för bekämpningsmedel i dricksvatten för humankonsumtion enligt direktiv /778/EEG. Direktivet är ett minimidirektiv, ochmedlemsländerna får ställa högre krav. I kungörelse (SLVFS1993:35) om dricksvatten finns bestämmelser om dricksvattnets kvalitet ochkommunernas egenkontroll av bekämpningsmedel. Också länsstyrelser ochvattenvårdsförbund gör provtagningar och analyser av vatten i riskområden. Irapporten föreslås ett brett register av åtgärder för att minska hälso- ochmiljörisker i samband med spridning av bekämpningsmedel. Bl.a. föreslås attkontrollen av bekämpningsmedelsrester i kommunala vattentäkter utökas och skerregelbundet.I budgetpropositionen för har regeringen följt upp vissa delar avdet framlagda handlingsprogrammet (prop. 1996/97:1 utg.omr. 23 s. 17 och 23,bet. 1996/97:JoU1). Där framhålls att den framlagda aktionsplanen förbiologisk mångfald och handlingsprogrammet utgör en viktig del i jordbruketsfortsatta miljöanpassning mot en långsiktigt hållbar produktion på ekologiskgrund. Under anslaget B 6 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket har avsattsmedel för bl.a. försöks- och utvecklingsverksamhet inombekämpningsmedelsprogrammet. Vidare anmäls i budgetpropositionen att chefenför tillkallat en särskild utredare för att utarbeta ettadministrativt system för vattenanknutna miljö- och resursfrågor, i vilketäven jordbrukets miljöpåverkan ingår (dir. 1996:57). I augusti 1996tillkallade regeringen en särskild utredare med uppgift att granska dagensmiljöövervakning och insamlingen av miljödata (dir. 1996:62).Miljöhälsoutredningen har i sitt betänkande Miljö för en hållbarhälsoutveckling gjort en bred genomgång av effekterna av miljöföroreningar idricksvatten och andra livsmedel (SOU 1996:124). Betänkandet skall läggas tillgrund för nationellt handlingsprogram för att minska miljörelateradehälsorisker i Sverige.Enligt uppgift planerar regeringen att följa upp ytterligare delar avJordbruksverkets ovannämnda rapport i en skrivelse till under hösten1997 om miljöarbetet i jordbruket. Det kan tilläggas att föreskrifterna omspridning av bekämpningsmedel skärpts (Statens naturvårdsverksföreskrifter om spridning av kemiska bekämpningsmedel, SNFS 1997:2).Författningen innehåller bl.a. krav på skyddsavstånd till vattentäkter ochandra försiktighetsmått. Inom skyddsområde för vattentäkt är spridningförbjuden.Med hänvisning till det anförda avstyrks motion Jo19 yrkande 9, i den månmotionen inte kan anses tillgodosedd genom utskottets redovisning ovan.Frågor om marknadsgodkännande och odling av genmanipulerade ochherbicidtoleranta grödor har varit aktuella inom EU. hari dessa frågor enligt uppgift konsekvent röstat nej till godkännande ochframfört invändningar och krav att kommissionen bör skaffa ett bättrebeslutsunderlag i fråga om de långsiktiga effekterna av sådan odling. Idirektiv /220/EEG om avsiktlig utsättning av genetiskt modifieradeorganismer i miljön finns en undantagsklausul som ger vissa möjligheter tilltillfälliga nationella restriktioner om det finns grundad anledning att befararisker för människors hälsa eller för miljön (artikel 16). En översyn avdirektivet pågår . Enligt en kommissionsrapport daterad den 10december 1996 hade efter det direktivet trädde i kraft inkommit 16 ansökningarom marknadsintroduktion av produkter som innehåller eller består av genetisktförändrade organismer.