bet · GK01FiU20 · 1997-05-29 00:00:00 — delar motionärernasuppfattning att de enskildas möjligheter att återkomma till ett reguljärtarbete måste förbättras men påpekar att det nu aktuella förslagetgäller endast personer som av olika skäl inte ens har fått tillträde tillarbetsmarknaden.Moderata samlingspartiet har avgivit en avvikande mening i denna fråga.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet är av samma uppfattning som arbetsmarknadsutskottet ochbiträder förslaget i propositionen (yrkande 41) samt avstyrker motion A48 (m)yrkande 12 (delvis).Insatser för att öka kvinnors företagandeSommaren 1996 beslutade om ett särskilt förlängt starta eget-bidrag/aktivitetsstöd för att öka kvinnors företagande. Stödet som utgår iform av utbildningsbidrag riktar sig till främst sådana kvinnor som varitanställda inom offentlig sektor. Det lämnas tillkvinnor som varit inskrivna på arbetsförmedlingen och som villstarta företag eller kooperativ.PropositionenI propositionen föreslås att kravet för att kvalificera sig för det särskildautbildningsbidraget skall kortas ned. skallsålunda krävas bara sex månaders inskrivning vid en arbetsförmedling för attbli berättigad till detta bidrag (yrkande 42). Förslaget påverkar enligtregeringen inte ramen för utgiftsområdet.MotionenModerata samlingspartiet avvisar i motion A48 den föreslagna förändringen medsamma motivering som partiet redovisat beträffande regeringsförslagen om ALUoch API (yrkande 13).Arbetsmarknadsutskottets yttrandeArbetsmarknadsutskottet biträder (AU7y) propositionens förslag och avstyrkermotionen. Enligt arbetsmarknadsutskottet har kravet för att få förlängt bidragvisat sig vara för högt ställt, vilket bidragit till att andelen kvinnor medstarta eget-bidrag inte ökat påtagligt. Det kan antas att de som är bästlämpade att starta egen verksamhet har en kortare arbetslöshetsperiod än tvåår, skriver arbetsmarknadsutskottet, som därför finner det välbetänkt attsänka kravet till minst sex månader.Moderata samlingspartiet har redovisat en avvikande mening.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker i likhet med arbetsmarknadsutskottet propositionen(yrkande 42) och avstyrker motion A48 (m) yrkande 13.InterpraktikstipendierArbetslösa ungdomar kan med stöd av s.k. praktisera utomlandspå företag i . Under /96 fick ca 200 ungdomar sådanastipendier men under innevarande budgetår har få ungdomar utnyttjatdenna möjlighet.PropositionenAv propositionen framgår att det ringa intresset för stipendieformen tordesammanhänga med de villkor som varit förbundna med stödet. Regeringen föreslårdärför att en ny form, kallad Interpraktikstipendier, skall ersätta nuvarandeEuropastipendier. I propositionen anges de villkor som skall gälla för det nyastipendiet, som enligt förslaget skall börja tillämpas . anser regeringen att stipendiet skall kunna användas vid praktik utanförEuropa. Det kan, sägs det i propositionen, exempelvis gälla volontärverksamheti utvecklingsländer (yrkande 44).Kostnaden för stipendiet inklusive administrationen av det beräknas ipropositionen till . Förslagetpåverkar enligt regeringen inte ramen för utgiftsområdet.MotionenModerata samlingspartiet godtar i motion A48 att ett program utformas för attge yngre människor bättre möjlighet att tillgodogöra sig erfarenheter frånövriga EU-länder men också en chans att etablera sig på den alleuropeiskaarbetsmarknaden. Däremot bör enligt partiets uppfattning inte insatser iutvecklingsländerna finansieras med medel avsatta för arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Motionärerna avvisar därför förslaget såvitt gäller möjligheten attutnyttja stipendiet för volontärarbete i utvecklingsländer (yrkande 14).Arbetsmarknadsutskottets yttrandeArbetsmarknadsutskottet välkomnar regeringens förslag om vissa ändringar ivillkoren för stipendieverksamheten. Utskottet ser heller inget hinder för attstipendierna utvidgas till att kunna omfatta även volontärarbete iutvecklingsländer. noteras regeringens avsikt att lägga ansvaret förInterpraktikstipendier på Svenska EU Programkontoret för utbildning ochkompetensutveckling. Med det sagda föreslår arbetsmarknadsutskottet attriksdagen godkänner regeringens förslag.Moderata samlingspartiet har redovisat en avvikande mening.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet biträder arbetsmarknadsutskottets förslag och tillstyrkerpropositionen (yrkande 44) samt avstyrker motion A48 (m) yrkande 14.Till frågan om medelsberäkningen på anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder återkommer utskottet längre fram i avsnittet Finansutskottetssammanställning av anslag och utgiftsramar på tilläggsbudget.Kommunernas ansvar för ungdomarKommuner kan med stöd av en särskild lag anordna praktik eller annanverksamhet på heltid för arbetslösa ungdomar fram till det år de fyller 20 år.Statsbidrag utgår om verksamheten uppfyller vissa villkor. I lagen anges attungdomar som deltar i verksamheten inte skall anses som arbetstagare. Någonsärskild bestämmelse om att arbetsmiljölagen skall tillämpas på deltagarnafinns däremot inte. Åtgärden har inte heller angivits vara utbildning.Av propositionen framgår att det uppstått en viss osäkerhet om vilketarbetsmiljöansvar som gäller för ungdomar som deltar i verksamhet som omfattasav den nu aktuella lagen när verksamheten bedrivs ute på en arbetsplats.Regeringen föreslår därför (yrkande 19) att det i den aktuella lagen - lagen(1995:706) om kommuners ansvar för ungdomar - införs en uttrycklig bestämmelseom att arbetsmiljölagen (1977:1160) i vissa delar skall vara tillämplig på deungdomar som deltar i denna åtgärd. Lagändringen föreslås träda i kraft den 1juli 1997.Arbetsmarknadsutskottet välkomnar det klarläggande som regeringen föreslår ochtillstyrker förslaget i propositionen.Även finansutskottet tillstyrker propositionens förslag (yrkande 19).Försöksverksamhet med sysselsättningsskapande åtgärder och Särskilda medelPropositionenI propositionen påpekar regeringen att en stor del av de åtgärder somfinansieras över anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder grundas påbeslut som fattas men som leder till utgifter som uppkommer först underett efterföljande budgetår. Regeringen begär därför att få ett s.k.beställningsbemyndigande så att den kan fatta beslut som medför utgifter omhögst under kommande budgetår. Det är regeringens avsiktatt använda medlen för beställning av tjänster för bl.a.sysselsättningsskapande åtgärder (yrkande 45).MotionernaVänsterpartiet avvisar i motion Fi44 det begärda bemyndigandet. Några motivför förslaget har inte angetts i propositionen, påpekar motionärerna som ocksåifrågasätter varför medel skall disponeras av regeringen i stället för avansvarig myndighet. Det blir lätt fråga om det slags politiska ?lekpengar? somRiksdagens revisorer har varnat för (yrkande 55).Även avvisar i motion Fi46 förslaget. I konsekvens medKristdemokraternas ställningstagande till försöksverksamhet medsysselsättningsskapande åtgärder behövs inte särskilda medel för detta ändamålunder (yrkande 26, delvis).Arbetsmarknadsutskottets yttrandeArbetsmarknadsutskottet uppger i sitt yttrande att det enligt regleringsbrevetfinns tre delposter under ramanslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder,nämligen Arbetsmarknadspolitiska åtgärder, Försöksverksamhet medsysselsättningsskapande åtgärder samt Särskilda medel. Anslaget är istatsbudgeten uppfört med , varav de bådasistnämnda delposterna uppgår till sammanlagt . Dessa medeldisponeras av har inget att erinra mot regeringens förslag menanser att det års budget kan finnas skäl för att närmareöverväga det fortsatta behovet av medel för den här berörda verksamheten.Vänsterpartiet och har var för sig redovisat avvikandemeningar.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet vill i denna fråga framhålla följande. anvisarriksdagen medel på statsbudgeten för utgifterna under närmast efterföljandeår. I den mån medlen inte förbrukas får de - om det är frågan om ramanslageller reservationsanslag - sparas till efterföljande budgetår för att dåanvändas för det anvisade ändamålet.I regeringsformen (RF 9:10) föreskrivs dock att regeringen inte får iklädastaten ekonomiska förpliktelser utan bemyndigande. Utfästelser somkommer att kräva anslag av fordrar således särskilda bemyndiganden.För att klara denna typ av utgifter används ett system medbeställningsbemyndiganden. Framför allt gäller detta vissainvesteringsliknande verksamheter. Ett beställningsbemyndigande innebär enligt12 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten att bemyndigar regeringenatt intill ett visst belopp och för ett visst ändamål beställa varor ochtjänster som kommer att levereras och betalas under en följd av år. Detaktuella lagrummet har följande lydelse:12 §För det ändamål och med högst det belopp som bestämmer fårregeringen beställa varor eller tjänster samt besluta om bidrag, ersättning,lån eller liknande som medför utgifter även under senare budgetår än detstatsbudgeten avser.Förslaget i propositionen innebär att regeringen beviljas ettbeställningsbemyndigande kopplat till anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder som ger regeringen rätt att för högst beställatjänster som medför utgifter under kommande budgetår.Finansutskottet tillstyrker att regeringen beviljas det begärdabemyndigandet (yrkande 45) och avstyrker motionerna Fi46 (kd) yrkande 26 idenna del och Fi55 (v) yrkande 55.A 3 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade - LönebidragBakgrundStödformen anställning med lönebidrag är ett statsbidrag till arbetsgivare.Dess syfte är att tillförsäkra arbetshandikappade samma rätt och möjlighet attdelta i arbetslivet som icke arbetshandikappade har. Bestämmelserna omlönebidrag är intagna i förordningen (1991:333) om lönebidrag.Lönebidraget är flexibelt och skall fastställas med hänsyn till denarbetssökandes behov och förutsättningar med hänsyn till hans arbetsförmågaoch graden av funktionsnedsättning. En av målsättningarna med det flexiblalönebidragssystemet är att få ner den genomsnittliga bidragsnivån. I mars 1997låg den genomsnittliga bidragsnivån, efter att ha varit uppe på , på 65 %att jämföra i februari 1991.Nya och omförhandlade lönebidrag lämnas med högst av lönekostnaden. Förallmännyttiga organisationer gäller en särreglering fram till (bet. 1995/96:AU15, rskr. 1995/96:276). Reglerna innebär att dessaorganisationer vid en förlängning av anställningen kan erhålla bidrag med ettoförändrat belopp. För vissa grupper med svårare funktionshinder kan bidragalltjämt lämnas av lönekostnaden.En särskild utredare, som antagit namnet , avlämnade ijanuari 1997 delbetänkandet (SOU 1997:5) Aktivt lönebidrag - Ett effektivarestöd för arbetshandikappade.Lönebidragets utformning och nivåPropositionenRegeringen föreslår (yrkande 46) att en allmännyttig organisation från den1 vid nyanställning av en arbetshandikappad sökande efter enanvisning av af/, eller i samband med en förlängning av ett beslut omlönebidrag , får beviljas bidrag med upptill av den bidragsgrundande lönekostnaden för den anställde. Den del avbidraget som överstiger av den bidragsgrundande lönekostnaden får dockbeviljas bara om följande villkor är uppfyllda:- arbetet skall vara lämpligt utformat efter den sökandes behov och bidra tillatt den anställde kan utvecklas/rehabiliteras och förbättra sin arbetsförmåga,- arbetsmiljön skall vara tillfredsställande och uppfylla arbetsmiljölagenskrav.Främst skall dispensen omfatta de allmännyttiga organisationer som har svårtatt bära den kostnadsökning som en högsta bidragsnivå på kan innebära.Regeringen påpekar att det är angeläget att de genomsnittligabidragsnivåerna för de allmännyttiga organisationerna sjunker på sikt.Det bör enligt regeringen ankomma på AMS att på grundval av reglerna ombeskattning av ideella föreningar i enlighet med lagen (1947:576) om statliginkomstskatt utfärda närmare föreskrifter om vad som avses med allmännyttigaorganisationer. De fackliga organisationerna bör enligt regeringen ingå idenna definition.Förslaget skall enligt regeringen finansieras genom att det genomsnittligabidrag som lämnas till andra arbetsgivare än allmännyttiga organisationer fåruppgå till högst av den bidragsgrundande lönekostnaden.Regeringen gör bedömningen att det flexibla lönebidragssystemet börbibehållas och att den högsta bidragsnivån för arbetsgivare som inte omfattasav den föreslagna dispensen inte skall överstiga . Vissa grupper skalldock kunna ersättas med 100 %.MotionernaI motion Fi44 (v) yrkande 61 föreslås att den högsta bidragsnivån skall liggapå för alla arbetsgivare. Partiet påpekar att nära 7 000arbetshandikappade fick lämna sina anställningar, huvudsakligen på grund avarbetsgivarnas ekonomiska situation, när den högsta bidragsnivån sänktes till80 %.I samma motion föreslår partiet (yrkande 59) att den tidigare bestämmelsen ilönebidragsförordningen om att risken för uppsägning skall beaktas vidomförhandling av lönebidrag skall återinföras.Vidare avvisas i motionen (yrkande 60) regeringens målsättning om en högstagenomsnittlig bidragsnivå på . Bedömningen av bidragsdelens storlek skallgrundas på den arbetshandikappades behov och inte på statens kostnad föråtgärden.I motion Fi46 (yrkande 24) avvisar även målsättningen attsänka den genomsnittliga bidragsnivån till högst . Enligt motionärerna kanregeringens förslag leda till att gravt handikappade inte kan bli aktuella vidnya beslut om lönebidrag, vilket inte kan accepteras.Arbetsmarknadsutskottets yttrandeArbetsmarknadsutskottet tillstyrker i sitt yttrande (AU7y) regeringens förslag(yrkande 46). I yttrandet påpekas att vid en omprövning skall den högreersättningen regelmässigt gälla även fortsättningsvis om inteförutsättningarna ändrats.Vidare delar arbetsmarknadsutskottet regeringens syn när det gäller detflexibla lönebidraget, den högsta bidragsnivån samt den genomsnittligabidragsnivån. Mot bakgrund av att de högsta bidragsnivåerna återfinns hosoffentliga arbetsgivare och att det kan förutsättas att dessa agerar på ettsocialt ansvarsfullt sätt samt med beaktande av finansieringsbehovet förförslaget om en särbehandling av de allmännyttiga organisationerna avstyrksaktuella motionsyrkanden.Slutligen avstyrker arbetsmarknadsutskottet motion Fi44 (v) yrkande 59 medmotiveringen att en sådan bestämmelse skapar oklarheter om vilka bidragsnivåersom skall gälla och blir därmed svår att hantera för arbetsförmedlingen.Vänsterpartiet och har var för sig i avvikande meningaranmält andra uppfattningar än utskottsmajoriteten.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har ingen annan uppfattning om det flexibla lönebidraget, denhögsta bidragsnivån eller målsättningen att få ner den genomsnittligabidragsnivån till högst än den arbetsmarknadsutskottet ger uttryck för isitt yttrande. tillstyrker också, i likhet medarbetsmarknadsutskottet, regeringens yrkande 46 om högre bidragsnivåer tillanställda i allmännyttiga organisationer i vissa fall. Finansutskottetavstyrker därmed motionerna Fi44 (v) yrkandena 59-61 samt Fi46 (kd) yrkande24.Uppföljning och kontroll av lönebidragsutbetalningarnaPropositionenI propositionen föreslås (yrkande 47) att lönebidraget, fr.o.m. den 1 juli1997, skall lämnas i form av ett belopp per dag i stället för ochatt rekvisitionerna av lönebidrag skall ske . Vidare föreslårregeringen att lönebidraget vid deltidsarbete skall reduceras i proportiontill arbetstiden. Syftet med förändringen är att effektivisera AMSadministrativa rutiner och att erhålla säkrare prognoser för kostnaderna förlönebidragen.Det är angeläget, enligt regeringen, att statistikredovisningen när detgäller de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna förbättras i syfte att bättrekunna belysa funktionshindrade kvinnors och mäns villkor. Dessutom aviserarregeringen att AMS skall ges i uppdrag att inleda ett treårsprojekt för att seöver de problem som finns när det gäller bidragshanteringen. Projektet skallha till syfte att förbättra den lokala hanteringen av åtgärden anställning medlönebidrag. Kostnaden för genomförandet av projektet beräknas uppgå tilltotalt och skall finansieras inom ramen för medel tillanslaget A 1 förvaltningskostnader.Arbetsmarknadsutskottets yttrandeArbetsmarknadsutskottet tillstyrker i sitt yttrande (AU7y) regeringens förslagoch delar dess bedömningar i övrigt.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker i likhet med arbetsmarknadsutskottet regeringensyrkande 47 om utbetalningsrutiner för lönebidraget. Utskottet stöder ocksåregeringens bedömningar vad gäller vikten av att följa upp och utvärderainsatser avseende funktionshindrade mäns och kvinnors villkor samt av attförbättra den lokala hanteringen av åtgärden anställning med lönebidrag.Lönebidrag och rehabiliteringRegeringen anser att lönebidragets rehabiliterande inriktning bör förstärkasfrån genom upprättandet av individuella och målinriktadehandlingsplaner för alla anställda med lönebidrag. Syftet anges vara attunderlätta övergångar till osubventionerat arbete.MotionenVänsterpartiet ansluter sig i motion Fi44 (yrkande 58) till regeringensbedömning att individuella handlingsplaner skall upprättas. Partiet är dockkritiskt till att handlingsplanens enda syfte skall vara att underlättaövergångar till osubventionerat arbete. Detta är enligt motionen ett alldelesför snävt och orealistiskt perspektiv. Handlingsplaner måste även finnas fördem som genom sin sjukdom får sitt tillstånd försämrat.Arbetsmarknadsutskottets yttrandeI sitt yttrande (AU7y) stöder arbetsmarknadsutskottet regeringens bedömning omvikten av upprättande av individuella och målinriktade handlingsplaner föralla anställda med lönebidrag. framhåller att enhandlingsplan i första hand är till för att förbättra situationen för denenskilde individen, inte att underlätta för samhället. Men därutöver är detsjälvklart en målsättning att de individuella handlingsplanerna leder till attså många arbetshandikappade som möjligt kan övergå till arbete utan, eller medminskad, statlig subvention. Motionen avstyrks därmed.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet instämmer i arbetsmarknadsutskottets bedömning och avstyrkerdärmed motion Fi44 (v) yrkande 58.Lönebidrag för invandrare med språksvårigheter samt för äldre personerFram t.o.m. utgången av finns en möjlighet att lämna bidrag tillanställningar av långtidsarbetslösa, lokalt bundna personer som fyllt 60 åroch som får ersättning från arbetslöshetskassa.Den tillfälliga utvidgningen av målgruppen för anställning med lönebidragbör enligt regeringen inte förlängas efter utgången av budgetåret 1997.Brister i språkfärdigheter eller det förhållandet att en arbetssökande tillhörde äldsta på arbetsmarknaden kräver helt andra insatser och skall inte, enligtregeringen, jämställas med ett funktionshinder.MotionenKristdemokraterna anser i motion Fi46 (kd) (yrkande 26 i denna del) att detför invandrare, med enbart bristande kunskaper i svenska språket, och förlångtidsarbetslösa, lokalt bundna personer som fyllt bör finnas enbättre lösning än förtidspensionering eller OTA. Motionärerna anser attregeringen måste finna en annan lönebidragsliknande åtgärd för dessa grupper.Arbetsmarknadsutskottets yttrandeArbetsmarknadsutskottet delar i sitt yttrande (AU7y) regeringens bedömningaroch avstyrker motionen.Kristdemokraterna har i en avvikande mening anmält en annan uppfattning änutskottsmajoriteten.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet bedömer i likhet med arbetsmarknadsutskottet att invandrareoch äldre arbetslösa inte bör omfattas av åtgärden anställning med lönebidragav de nu aktuella anledningarna. Utskottet anser att det inte heller ärmotiverat med en lönebidragsliknande åtgärd för dessa grupper och avstyrkermotion Fi46 (kd) yrkande 26 i denna del.Lönebidragsanställdas löneutvecklingMotionenVänsterpartiet framhåller i motion Fi44 (yrkande 64) att det nuvarande lågalönetaket för arbetshandikappade innebär att arbetsmarknaden förblir smal fördessa. Taket skall tas bort enligt motionärerna. Partiet föreslår nuatt den högsta nivån skall följa löneutvecklingen. I samma motion (yrkande 65)föreslås att lönebidraget skall anges i procent av aktuell lön och attbidraget skall kunna ändras . Motionärerna påpekar attmånga lönebidragsanställda i nuvarande läge inte får sin avtalsmässigalöneökning förrän bidraget omförhandlas vid nästa tillfälle.Arbetsmarknadsutskottets yttrandeI det rådande ekonomiska läget är arbetsmarknadsutskottet (AU7y) inte berettatt ställa sig bakom krav på ytterligare statsutgifter. Motionsyrkandenaavstyrks därför.Vänsterpartiet har i en avvikande mening anmält en annan uppfattning änutskottsmajoriteten.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar arbetsmarknadsutskottets bedömning och avstyrker motionFi44 (v) yrkandena 64 och 65.Särskilt rekryteringsstödMotionenVänsterpartiet föreslår i motion Fi44 (yrkande 62) att ett särskiltrekryteringsstöd införs för arbetshandikappade. Stödet skall omfatta och bidragsnivån skall ligga på högst . Genom enkvalitetssäkrad handlingsplan kan enligt motionärerna förutsättningarna bättrefastställas för hur den arbetshandikappade kan klara ett arbete. Enligtmotionärerna blir dessutom lönebidraget lättare att fastställa än i dag.Arbetsmarknadsutskottets yttrandeEnligt arbetsmarknadsutskottets uppfattning (AU7y) leder de förslag regeringennu lägger fram till att bättre förutsättningar skapas för en bedömning av dearbetshandikappades arbetsförmåga. Detta gör i sin tur det lättare attbestämma lönebidragets storlek. Med hänsyn härtill samt det statsfinansiellaläget avstyrks motionen.Vänsterpartiet har i en avvikande mening anmält en annan uppfattning änutskottsmajoriteten.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker i likhet med arbetsmarknadsutskottet motion Fi44 (v)yrkande 62.Samhall och lönebidragMotionernaEnligt motion Fi44 (v) yrkande 63 är lönebidraget av stor betydelse förSamhalls målsättning att klara övergångar från . Partiet anser därföratt en särskild kvot eller ett särskilt lönebidrag bör införas för övergångarfrån Samhall.Kenth Skårvik och () tar i motion Fi65 under tre yrkanden uppfrågor som rör . Motionärerna är (yrkande 1) oroliga för att Samhallssparkrav skall leda till dramatiska förändringar för de där anställdaarbetshandikappade. Motionärerna befarar att arbetslösheten för dessa kommeratt öka. Motionärerna anser vidare (yrkande 2) att skall erhållalönekompensation för arbetshandikappade anställda på samma sätt som tidigareoch som även gäller för anställda med lönebidrag. har tillregeringen föreslagit att kan sysselsätta ytterligare 1 500arbetshandikappade till en merkostnad av . Motionärernaanser (yrkande 3) att regeringen noga bör överväga detta förslag.Arbetsmarknadsutskottets yttrandeArbetsmarknadsutskottet avstyrker (AU7y) yrkandena med motiveringen attregeringen planerar att överväga förslagen i slutbetänkande(SOU 1997:64) - En arbetsmarknadspolitisk åtgärd under hösten 1997.Det ställningstagandet bör inte föregripas. Mot denna bakgrund bör motionernaavstyrkas.Vänsterpartiet och har var för sig i avvikande meningar anmälten annan uppfattning än utskottsmajoriteten.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar arbetsmarknadsutskottets uppfattning och avstyrkermotionerna Fi44 (v) yrkande 63 och Fi65 (fp).Behov av ytterligare medel för lönebidragMotionernaFolkpartiet framhåller i kommittémotion A49 (yrkande 2) att det inte ärrimligt att man i dagens arbetsmarknadspolitiska läge förvärrar för dem somhar det allra svårast. Motionärerna anser att man i budgeten skallanslå ytterligare till de arbetshandikappade.Enligt , motion Fi44 (yrkande 57), finns det ett stort behovav att öka antalet lönebidragsanställda. För detta ändamål vill Vänsterpartietha ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag tilltilläggsbudget med en ökning av anslaget A 3 med 150 miljoner kronor.Arbetsmarknadsutskottets yttrandeArbetsmarknadsutskottet (AU7y) gör den bedömningen att flerlönebidragsanställningar i första hand skall åstadkommas genom eneffektivisering av handläggningen av lönebidragen.