bet · GK01UU13 · 1997-05-20 00:00:00 — Vida-re kan återigen framhållas att samarbetet inom den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken är mellanstatligt. Frågor som rör de brittiska och franskakärnvapeninnehaven ligger, liksom frågor gällande territorialförsvaret, utan-för EU-samarbetet.Därmed betraktar utskottet motion U515 (kd) yrkande 47 som besvarad.I motion U508 (v) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om attSverige vid regeringskonferensen skall verka för att EU:s utrikespolitik inrik-tas på att anlägga ett globalt perspektiv. Motionärerna menar att för närva-rande koncentreras uppmärksamheten alltför mycket på EU:s närområde.Utskottet vill anföra att nuvarande fördrag inte uppställer några geografis-ka begränsningar för unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik.Utskottet har inhämtat att inom ramen för den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken behandlas frågor som rör alla regioner i världen.Som exempel kan nämnas att unionen har verkat aktivt vad gällerfredsprocessen i och krisen i området kring de iAfrika, bl.a. genom att utse särskilda sändebud. Andra beslut som fattadesunder året gällde sanktioner mot () och , förbindel-serna med och vapenexport till fördraget anges bl.a. att den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitikenskall ha som mål att bevara freden och stärka den internationella säkerheten iöverensstämmelse med grundsatserna i stadga. Ett annatmål skall enligt fördraget vara att främja det internationella samarbetet samtatt utveckla och befästa demokratin, rättsstatsprincipen och respekten för demänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.Fördraget ger således en god grund för en globalt inriktad politik. Inrikt-ningen av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken är därmed enfråga om utformningen av det fortlöpande unionssamarbetet snarare än enfråga om fördragsändringar.Som framgått ovan anser utskottet emellertid att det finns anledning att påandra områden stärka den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitikensfördragsmässiga grunder.I samma motion anförs att vid regeringskonferensen bör verka föratt EU:s utrikespolitik inriktas på att upprätthålla de mänskliga rättigheternaoch folkrätten (yrkande 3).Utskottet konstaterar att värnandet av de mänskliga rättigheterna intar enframträdande plats inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken.Unionens agerande präglas av försöken att finna nya former för dialog medandra länder och regioner kring frågor om de mänskliga rättigheterna. Re-spekten för de mänskliga rättigheterna ingår därför som viktiga element i desamarbetsavtal som unionen träffar med andra länder.Enligt utskottets mening är ett viktigt syfte med att införa sådana skriv-ningar i avtal med tredje land att, vid bristande respekt för de mänskligarättigheterna, kunna påtala detta i dialogen med landets regering. Skulle ensådan situation uppstå kan dessa formuleringar i avtalen även ligga till grundför en suspension av avtalen.Redan den fördragstext som gäller ger en tillräcklig fördragsmässiggrund för att hävda de mänskliga rättigheternas ställning vid samarbete medtredje land. Det gäller både allmänt för den gemensamma utrikes- och säker-hetspolitiken och för unionens utvecklingsbistånd.Enligt art. J.1 andra stycket i Unionsfördraget skall den gemensamma utri-kes- och säkerhetspolitiken bl.a. ha som mål att utveckla och befästa demo-kratin och rättsstatsprincipen samt respekten för mänskliga rättigheter och degrundläggande friheterna.Art. 130u.2 i som avser unionens utvecklingssamarbete harföljande lydelse:Gemenskapens politik på detta område skall bidra till det allmänna målet attutveckla demokratin och rättsstaten samt till målet att respektera de mänskli-ga rättigheterna och de grundläggande friheterna.Utskottet delar motionärernas uppfattning att den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken bör inriktas på att upprätthålla de mänskliga rättigheternaoch folkrätten. Utskottet finner dock att det, för att uppnå detta syfte, inteerforderligt att göra tillägg i grundfördragen eftersom den fördragsmässigagrunden redan finns.Något särskilt tillkännagivande i dessa frågor anser utskottet ej ärerforderligt. Utskottet betraktar därmed motion U508 (v) yrkandena 1 och 3som besvarade.I yrkande 4 i samma motion begär motionärerna att vid regerings-konferensen skall verka för att EU:s utrikespolitik inriktas på att förhindrauppkomsten av konflikter såväl mellan som inom stater.Utskottet delar motionärernas uppfattning att unionens utrikespolitik börmedverka till att förhindra uppkomsten av konflikter men konstaterar samti-digt att så redan är fallet. Någon särskild fördragsändring är således ej be-hövlig. Den fördragsmässiga grunden existerar, som framhölls ovan, redan iunionsfördraget där det framgår att den gemensamma utrikes- och säkerhets-politiken bl.a. skall ha som mål att bevara freden och stärka den internatio-nella säkerheten i överensstämmelse med principerna i Förenta nationernasstadga.Utskottet anser emellertid att unionens förmåga till preventiv diplomatioch konflikthantering - både vad gäller interna och externa konflikter - kanstärkas ytterligare. Bl.a. av detta skäl välkomnar utskottet regeringens initiativ att öka unionens förmåga till humanitära insatser och till krishantering.Utskottet ser positivt på att den gemensamma analysförmågan och kapaci-teten stärks inom unionen. Den föreslagna särskilda analysenheten för dengemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken skall även kunna ge tidig för-varning om uppseglande konflikter så att nödvändiga åtgärder på ett tidigtstadium kan vidtas från unionen och dess medlemsländers sida.Därmed betraktar utskottet motion U508 (v) yrkande 4 som besvarad.Miljöfrågor och djurhälsaMed hänvisning till vad som ovan redovisats av regeringen när det gällermiljöfrågorna i regeringskonferensen kan utskottet - liksom jordbruksutskot-tet i sin skrivelse - konstatera att det finns en betydande samstämmighetmellan ett flertal motionärer och regeringen när det gäller strävan atflytta fram positionerna i EU:s miljöarbete.Motionärerna bakom motion Jo729 (fp) yrkande 1 menar att fördragstex-terna behöver förändras så att miljöarbetet får en framskjuten position införframtiden.Utrikesutskottet noterar inledningsvis att regeringen i skrivelse 1995/96:30inför regeringskonferensen betonade att miljöfrågorna borde prioriteras avSverige. Regeringen framhöll att EU måste göra mer, bl.a. för att förbättramiljön och anförde attMedborgarna runt om i kräver en bättre miljö, och ett gränsöver-skridande samarbete är ett oundgängligt medel för att uppnå detta mål. Skallmiljösamarbetet bli effektivt bör fler beslut fattas med majoritet och miljö-hänsyn bör slå igenom på samtliga politikområden.I betänkande 1995/96:UU13 angående regeringskonferensen framhöll ut-skottet att de allmänna principer som slagits fast i ihuvudsak överensstämmer med principerna för svensk miljöpolitik och ut-skottet instämde i regeringens uppfattning att ytterligare åtgärder likväl börvidtas för att stärka såväl den gemensamma miljöpolitiken som förpliktelsenatt väga in miljön i beslut inom alla politikområden.Utskottet noterar att regeringen på olika sätt har agerat i regeringskonfe-rensen för att förstärka miljöfrågornas ställning i fördraget. I september 1996presenterade regeringen således i konferensen ett förslag till förändringar ifördragen. Förslagen inriktades på:1) hållbar utveckling som ett grundläggande mål för gemenskapen2) särskilda miljömål införs för jordbruk, transporter och transportnät3) substitutionsprincipen anges som ett mål för gemenskapens miljöpolitik4) förhållandet mellan miljöregler och den inre marknaden skall klarläggas,bl.a. när det gäller rätten att tillämpa strängare krav i fall då det finns harmoniserade EU-regler. Förslaget innehåller ett förtydligande som medför attmedlemsstaterna skall ha rätt att införa nationella bestämmelser efter det atten harmonisering har genomförts, om det sker med stöd av nya omständighe-ter som inte var kända när harmoniseringsåtgärden vidtogs.Med det anförda anser utskottet att motion Jo729 (fp) yrkande 1 är besvarad.Motionärerna bakom motionerna U14 (fp) yrkande 1 och U12 (mp) yrkande4 menar att det finns behov av ett ökat europeiskt samarbete för att bekämpamiljöförstöringen och för att miljöfrågorna skall få en större tyngd och avgö-rande betydelse inom EU:s alla politikområden.Jordbruksutskottet framhåller i sitt yttrande 1996/97:JoU3y att det i alltväsentligt kan instämma i vad som anförs i motionerna.Jordbruksutskottet anser att det bör vara en prioriterad uppgift för Sverigeatt genom medlemskapet i EU verka för att utveckla den gemensamma lag-stiftningen med skärpta minimiregler och miljöavgifter. Detta är också, kon-staterar jordbruksutskottet, ett av målen med agerande i de pågåen-de regeringsförhandlingarna. Utskottet utgår från att regeringen också fort-sättningsvis kommer att framhålla miljöfrågornas tyngd i regeringskonferen-sen. Utskottet delar även regeringens uppfattning att försök i subsidiaritetensnamn att återföra frågor till det nationella planet som bäst hanteras på ge-menskapsplanet, t.ex. miljösamarbetet, bör avvisas. Det anförda tillgodoserenligt utskottets bedömning syftet med motionerna U14 (fp) yrkande 1 ochU12 (mp) yrkande 4.Utrikesutskottet noterar de bedömningar som görs av jordbruksutskottet ochbetraktar motionerna U14 (fp) yrkande 1 och U12 (mp) yrkande 4 som be-svarade.I motion Jo729 (fp) yrkande 5 yrkas att åtgärderna i EU:s miljöhandlingspro-gram skall göras rättsligt bindande.Jordbruksutskottet anför i sitt yttrande att det är tveksamt om det är möjligteller ändamålsenligt att ett program som i huvudsak innehåller målsättningarblir juridiskt bindande för medlemsstaterna. menar att detfår förutsättas att åtagandena vid behov konkretiseras i direktiv eller förord-ningar och konstaterar att det framgår av skrivelsen att regeringen arbetar föratt föra in principen om hållbar utveckling och andra miljömål i fördragstex-ten. Enligt jordbruksutskottets mening är också detta ett led i arbetet med enkonkretisering av miljöfrågorna och avstyrker därmed motionen.Utrikesutskottet delar jordbruksutskottets bedömning och noterar att rådetantagit en gemensam ståndpunkt angående en aktionsplan för det fortsattagenomförandet av det femte åtgärdsprogrammet på miljöområdet. Av Sveri-ge prioriterade frågor som fördes in i programmet är en översyn av EU:skemikalieregler och utveckling av en kemikaliestrategi inom EU, miljöarbe-tet i , åtgärder mot försurning samt miljöhänsyn vid offentligupphandling. Ett slutligt beslut om aktionsplanen kan väntas under 1997efter det att avgivit sitt andra yttrande.På grundval av det ovan anförda avstyrker utrikesutskottet motion Jo729 (fp)yrkande 5.I motionerna U515 (kd) yrkande 35, U15 (kd) yrkande 4 (delvis), Jo 729 (fp)yrkande 2 och Jo 759 (fp) yrkande 7 anförs att beslut om miljöskatter skallfattas med kvalificerad majoritet.Skatteutskottet anför i sitt yttrande 1996/97:SkU4y följande med anledningav dessa motioner:När det gäller beslutsformerna för miljöskatter har redovisat sininställning vid behandlingen av regeringens skrivelse 1995/96:30EU:s regeringskonferens . I ärendet anfördes att det inte råder någondelad mening om behovet av gemensamma regler om minimiskatter påenergiområdet. När det gäller frågan om en övergång till kvalificerade majo-ritetsbeslut för skatter på miljöområdet var skatteutskottet emellertid inteberett att tillstyrka en ändrad beslutsordning. Utskottet hänvisade till attmedlemsländerna i allmänhet lägger stor vikt vid utformningen av regler somhar betydelse för den egna ekonomin och normalt förbehåller sig rätten attsjälva göra en avvägning mellan miljöintresset och andra intressen som ris-ken för ökad arbetslöshet, minskade statsinkomster etc. (skr. 1995/96:30,1995/96:UU13). Frågan har härefter diskuterats i regeringskonferensen ochdet har visat sig att flertalet medlemsländer har svårt att acceptera en ändradbeslutsordning när det gäller skatter på miljöområdet.Enligt skatteutskottets mening är det ett viktigt svenskt intresse att gemen-samma minimiregler för beskattningen av energi och koldioxid kommer tillstånd inom EU. har tillsammans med några andra länder valt attligga steget före vid beskattningen av koldioxidutsläpp och har på detta sätttagit ett särskilt ansvar. Ett viktigt inslag i denna strategi är att paktivt sätt söker förmå andra länder att följa efter och införa motsvarandeekonomiska styrmedel. Utskottet har också behandlat motionsyrkan-den om att skall verka för sådana regler och har därvid bl.a. under-strukit vikten av att denna fråga drivs aktivt i olika nationella forum (bet.1996/97:SkU16).När det gäller beslutsformerna inom EU på detta område är det enligt utskot-tets mening inte självklart att de svårigheter som visat sig föreligga när detgäller att få till stånd gemensamma regler om en beskattning av koldioxidkan lösas genom en övergång till majoritetsbeslut. De invändningar som deenskilda medlemsländerna har när det gäller en obligatorisk koldioxid-beskattning gäller med säkerhet också ett förslag som gör det möjligt att fattabeslut om en sådan beskattning med kvalificerad majoritet. En ändrad be-slutsform för miljöskatter kan dessutom användas för att begränsa rätten attanvända ekonomiska styrmedel.Enligt utskottets mening bör samrådet mellan regering och riksdag i fråganom utrymmet för förändringar när det gäller beslutsformerna för miljöskatteri första hand förläggas till . Enligt vad utskottet inhämtat har deinstitutionella frågorna och därvid även frågan om beslutsformen för miljö-skatter varit föremål för överläggningar i EU-nämnden.Utskottet är inte berett att tillstyrka tillkännagivanden till regeringen i denfråga och avstyrker därför de aktuella motionsyrkandena.Jordbruksutskottet anför i sitt yttrande att det bör vara en prioriterad uppgifför att genom medlemskapet i EU verka för att utveckla den gemen-samma lagstiftningen med skärpta minimiregler och miljöavgifter. Detta ärockså, framhåller jordbruksutskottet, ett av målen med agerande iden pågående regeringskonferensen.Utrikesutskottet delar skatte- och jordbruksutskottens bedömningar ochavstyrker därmed motionerna U515 (kd) yrkande 35, U15 (kd) yrkande 4(delvis), Jo729 (fp) yrkande 2 och Jo759 (fp) yrkande 7.I motion U515 (kd) yrkande 40 anförs att i regeringskonferensenskall värna om ett strikt och etiskt förhållningssätt i frågor om den genetiskaarvsmassan.Socialutskottet framhåller i sitt yttrande 1996/97:SoU5y att den 1 januari1991 trädde lagen (1991:114) om användning av viss genteknik vid allmännahälsoundersökningar och lagen (1991:115) om åtgärder i forsknings- ellerbehandlingssyfte med befruktade ägg från människa i kraft i . All-männa hälsoundersökningar med utnyttjande av DNA- eller RNA-teknik fårenligt lagen inte göras utan särskilt tillstånd. Utskottet ansåg vid sin behandling av lagförslagen (prop. 1990/91:52, bet. 1990/91:SoU10, rskr. 114) härigenom fick en tillfredsställande garanti för att sådana genundersök-ningar bara används under etiskt godtagbara förutsättningar och att de utförsmed den kompetens och ansvarskänsla som krävs.Utskottet anför vidare att det ingående diskuterade sekretessen vid genetiskdiagnostik av enskilda. Den person som genomgår genetisk diagnostik förfo-gar själv över sekretessen och kan lämna sitt samtycke till att t.ex. en arbetsgivare eller ett försäkringsbolag får ta del av undersökningsresultatet. ansåg att det finns en risk för att den enskildes samtycke till attefterge sekretessen beträffande genetisk information blir illusorisk om sam-tycke utgör krav för att få en anställning eller rätt att teckna försäkring. Utskottet ansåg därför att regeringen borde återkomma till med för-slag om hur oetiska krav på tillgång till genetiska data skulle kunna hindras.Detta borde med anledning av motionen ge regeringen till känna.Riksdagen följde utskottet (rskr. 1990/91:114).En proposition från regeringen har aviserats under 1997.Den 1 juli 1994 trädde lagen (1994:900) om genetiskt modifierade orga-nismer i kraft. Lagen är tillämplig på innesluten användning och avsiktligutsättning av genetiskt modifierade organismer och när produkter som inne-håller eller består av sådana organismer släpps ut på marknaden. Lagen syftartill att skydda människors och djurs hälsa och miljön samt säkerställa attetiska hänsyn tas vid verksamhet med genetiskt modifierade organismer.Genom denna lag har två EG-direktiv genomförts i svensk lagstiftning. Des-sa är direktiv /219/EEG om innesluten användning av genetiskt modifiera-de organismer och 90/220/EEG om avsiktlig utsättning av genetiskt modifie-rade organismer. Båda direktiven är föremål för revideringsarbete.Socialutskottet anför vidare i denna fråga att utvecklingen inom den me-dicinska och biologiska forskningen är snabb. Detta skapar nya möjligheterför hälso- och sjukvården men också nya och svåra etiska problem. Socialut-skottet anser det nödvändigt med en sammanhållen och etiskt förankradpolitik i dessa frågor.Utgångspunkten, menar utskottet, måste vara alla människors lika värde.Utskottet konstaterar vidare att arbetet inom , i vilket samtligaEU-länder är medlemmar, har lett fram till en konvention om mänskligarättigheter och biomedicin. beslöt regeringen att under-teckna konvention om mänskliga rättigheter och biomedicin.Konventionen är det första bindande internationella instrumentet för skyddav människor i samband med forskning och hälso- och sjukvård. Konventio-nen innehåller bestämmelser om samtycke vid medicinsk behandling, skyddav personer som deltar i forskning, och då med särskild vikt på skydd avpersoner som själva inte är i stånd att samtycka. Enligt konventionen fårproduktiva genetiska test endast utföras av medicinska skäl eller i sambandmed medicinsk forskning. Konventionen kommer i ett senare skede att byg-gas ut med fylligare ställningstaganden i en rad frågor, som forskning påmänniska, skydd av , transplantationsfrågor och genetiska tester.Europarådets arbete med dessa frågor fortsätter anför socialutskottet ochmenar att yrkandet i huvudsak är tillgodosett.Utrikesutskottet noterar socialutskottets uppfattning. Utskottet konstateraratt eftersom samtliga EU-länder även är medlemmar av gällerdet av antagna regelverket för samtliga EU-länder. Utskottetutgår ifrån att medlemsländerna respekterar de åtaganden de gjort inomEuroparådet och anser att det ej är erforderligt att införa särskilda regler idenna fråga i grundfördragen.Utskottet anser att motion U515 (kd) yrkande 40 därmed är besvarad.I motion U794 (v) yrkandena 7 och 8 anförs att bevisföringen skall varaomvänd vid tillämpning av art. 100a, vilken också kallas miljögarantin, samtatt en särskild instans inrättas i för ärenden som gäller imple-mentering av denna bestämmelse.Konstitutionsutskottet anför i sitt yttrande till utrikesutskottet följande:Förslaget att införa en miljöinstans behandlades i 1995/96:KU5y. Utskottetframhöll att frågor om ändringar i EG-rätten i detta syfte bör behandlas ianslutning till de materiella bestämmelserna om varurörlighet och inte somen fråga om domstolens handlingsutrymme. Domstolen har att tillämpa denrätt om bl.a. varors fria rörlighet som i behörig ordning beslutas inom EG.Frågor om innehållet i denna rätt ligger inte inom utskottets beredningsom-råde. Utskottet fann därför inte skäl att förespråka en så genomgripandeförändring av domstolens sammansättning och uppgifter som införande av enämnesinstans för ett visst sakområde skulle innebära.Av nämnda skäl motsätter sig förslagen i motion U794(v) att i miljöärenden införa en omvänd bevisföring (yrkande 7) och att inrät-ta en särskild miljöinstans (yrkande 8).Jordbruksutskottet noterar - liksom regeringen i skrivelsen - att det irländskautkastet till nytt fördrag innehåller förslag till vissa nya skrivningar i arti100a.Utrikesutskottet noterar vad konstitutions- och jordbruksutskotten anfört ochkonstaterar att den nuvarande artikel 100a i tredje stycket fastslår att kom-missionen i sina förslag om hälsa, miljö och säkerhet samt miljö- och kon-sumentskydd skall utgå från en hög skyddsnivå. Vidare kan utskottet konsta-tera att enligt artikel 100a kan ett medlemsland, som önskar tillämpa natio-nella bestämmelser, åberopa väsentliga behov (bl.a. att "skydda människors.... hälsa") enligt artikel 36 eller miljö- och arbetsmiljöskydd som motiv föratt bibehålla eller införa dessa hårdare nationella bestämmelser.Därmed kan utskottet konstatera att ett antal kriterier för undantag från denfria rörligheten för varor existerar, samtliga av icke-ekonomisk natur. Dessagör det möjligt att göra nationella undantag från förbudet på den inre mark-naden mot handelshindrande åtgärder.Utrikesutskottet avstyrker därmed motion U794 (v) yrkandena 7 och 8.I motion U510 (mp) yrkas att skall driva djurskyddsfrågorna underregeringskonferensen.Inledningsvis kan noteras att både utrikesutskottet och jordbruksutskottetvid behandlingen av regeringens skrivelse 1995/96:30 EU:s regeringskonfe-rens 1996 framhöll betydelsen av att djurskyddsfrågorna får en mer framträ-dande ställning inom EU (1995/96:UU13).Jordbruksutskottet anför i sitt yttrande att det instämmer i vad som anförs imotion U510 att det är angeläget att införliva krav på djurskydd och djurhäl-sa i . framhåller vidare att regeringen i dennu behandlade skrivelsen anför att har drivit frågan om ett förstärktdjurskydd i . Den svenska ståndpunkten är att för-dragstexten bör ändras så att djur inte skall betraktas som "varor" utan somlevande varelser. Utskottet förutsätter att regeringen också fortsättningsvisdriver djurskyddsfrågorna i förhandlingsarbetet och föreslår att motion U510(mp) med det anförda lämnas utan vidare åtgärd.Utrikesutskottet avstyrker på grundval av det anförda motion U510 (mp).Öppenhet och institutionella frågorI motion Jo729 (fp) yrkande 3 föreslås att en europeisk offentlighetsprincipinförs. I motion U515 (kd) yrkande 9 efterlyser motionärerna ett riksdagenstillkännagivande om vikten av att EU präglas av mer öppenhet och insynsamt att regeringen verkar för detta i regeringskonferensen.Konstitutionsutskottet konstaterar i sitt yttrande 1996/97:KU8y att iseptember 1996 i regeringkonferensen presenterade ett förslag till traktatreg-lering av principen om handlingsoffentlighet. Utskottet noterar att det ir-ländska ordförandeskapets fördragsutkast innehöll förslag som är mindrelångtgående än det svenska förslaget men mer omfattande än vad flera med-lemsländer förespråkat. Liksom i det svenska förslaget anges som huvudregelatt medborgarna skall ha rätt att ta del av institutionernas handlingar. Undan-tagen från huvudregeln skall beslutas av varje institution i dess arbetsord-ning. Dock ges rådet en möjlighet att fastställa allmänna principer och be-gränsningar i en rådsförordning. Utskottet framhåller att regeringen till riks-dagen redovisat att står fast vid sitt förslag och därvid anfört att råmåste fastställa principer för, och begränsningar i, öppenhetsprincipen. Re-geringen menar att detta kan inte endast utgöra en möjlighet för rådet, såsomföreslås i det irländska fördragsutkastet.Konstitutionsutskottet anför vidare följande:Utskottet ställer sig helt bakom det förslag som regeringen lagt fram i för-handlingarna. Utskottet delar regeringens uppfattning att uppnåddaresultat i förhandlingarna inte är fullt tillfredsställande från svensk utgångspunkt och stödjer därför regeringens ansträngningar att nå längre. Med dettaställningstagande tillgodoses motionerna Jo729 yrkande 3 från Folkpartietoch U515 yrkande 9 från delar bedömning och anser att mo-tionerna Jo729 (fp) yrkande 3 och U515 (kd) yrkande 9 är besvarade.Enligt motion K412 (mp) bör ett första led vad gäller öppenhet och insyn iEU vara att undanta Europeiska unionens rättsliga dokument från upphovs-rätt.Konstitutionsutskottet behandlar i sitt yttrande till utrikesutskottet även denna fråga och framhåller följande:- - - EU-handlingar som finns hos svenska myndigheter omfattas av offent-lighetsprincipen.