bet · GK01NU10 · 1997-03-18 00:00:00 — Statens uppgift är därvid att skapaförutsättningar för miljömedveten produktion genom forskning och utveckling(FoU), skatteväxling, avgifter på miljöfarliga produkter m.m. Motionärernasbedömning är att det i den aktuella sektorn finns förutsättningar att skapa 50000 nya arbetstillfällen under en tioårsperiod.I en annan partimotion från - 1996/97:A432 (c) - begärsuttalanden av dels om programmet för småföretagsutveckling, dels omett företagsvänligt klimat. Landsbygdens näringslivsstruktur passar väl in iden inriktning som angetts för programmet för småföretagsutveckling, ansermotionärerna; dock finns det uppenbara problem för landsbygden, beroende påbl.a. ett alltför ensidigt näringsliv. anser att lantbruket ochlandsbygdens småskaliga näringslivsstruktur måste beaktas inom ramen för demedel som anslagits till småföretagsprogrammet (). Hit räknasbehoven av kompetensutveckling men även utvecklandet av annat eller breddatnäringsliv. Merparten av framtidens jobb måste skapas i nya företag samt småoch medelstora företag, sägs det vidare i motionen. Staten måste därföruppmuntra företagande i alla former och försöka komma till rätta med de hindersom föreligger - det gäller såväl skatter somförsäkringssystem. En grundförutsättning för allt företagande är någorlundastabila villkor och en god samhällsekonomisk bas med låga räntor och stabiltlåg inflation, anför motionärerna. Att lägga en sådan grund har, sägs det,varit huvudmotivet för samarbete med den socialdemokratiskaregeringen om den ekonomiska politiken.I motion 1996/97:N255 (fp) begärs ett uttalande av om vikten av ennäringspolitik som bygger på jobb genom företagande. En i ettföretagsklimat där man vågar investera i sina drömmar och satsa framåt är enstabil omgivning, heter det. Att kunna räkna med att spelreglerna inteförändras från dag till dag är nödvändigt för den som skall bygga upp enlångsiktig verksamhet - detta gäller beträffande såväl skatter och regler somräntor, växelkurser och priser. Tillsammans med stabila spelregler är detgivetvis också viktigt med goda ekonomiska incitament, anför motionärerna. Demenar att ett bra företagsklimat dock inte bara handlar om att underlätta förföretagen. Det är något av en paradox att kortsiktiga förändringar som synesstärka ett företags konkurrenskraft i själva verket kan riskera att ta bortdet omvandlingstryck som leder till den förnyelse som är själva grunden för enverklig och långsiktig styrka, sägs det. För att en hög och stabil tillväxtskall kunna upprätthållas är det nödvändigt med ett företagsklimat somstimulerar till nytänkande, anför motionärerna. De menar att en hård inhemskkonkurrens är en nyckelfaktor i ett sådant klimat. Kanske är dock det störstahindret för nyföretagande i varken höga räntor, krångliga regler ellertunga skatter utan den bristande förmågan att förändra den inlärda synen påföretagande, anförs det.I motion 1996/97:N5 (fp), som har väckts med anledning av Riksdagensrevisorers förslag 1996/97:RR2 angående statligt engagemang i regionalainvestmentbolag men som i sak inte berör revisorernas förslag, efterlysesåtgärder för en förbättrad riskkapitalförsörjning. Motionärerna framhåller attgrunden för statens engagemang i de regionala investmentbolagen torde ha variten insikt om att i synnerhet små och nystartade företag har problem medförsörjningen av riskkapital. Det krävs emellertid, sägs det, helt andraåtgärder än dessa engagemang för att underlätta riskkapitalförsörjningen. Tilldessa åtgärder hör ett avskaffande av dubbelbeskattningen på aktier. Vidareavvisas i motionen förslag om att första-tredje fondstyrelserna inom Allmännapensionsfonden (AP-fonden) skulle ges rätt att placera medel i aktier; istället förordas att genomförda skattehöjningar för det privata risksparandetåterställs.I motion 1996/97:T224 (fp), med rubriken , begärs uttalanden avriksdagen om den europeiska integrationen och industriell växtkraft samt omnyföretagande och småföretagsutveckling. En fortgående europeisk integrationökar förutsättningarna för att ytterligare expandera och dra nyttaav tillväxtkraft i näringslivet, anför motionärerna. De anser att regeringenspolitik måste grundas på förståelse för ett bejakande av värden i samklang medindustri och företagande för att utnyttja de förutsättningar den europeiskaintegrationen ger för industriell tillväxtkraft. har särskildamöjligheter att vidareutveckla goda traditioner för nyföretagande ochsmåföretagsamhet, sägs det; därför måste regeringens politik inriktas på attmedverka till och inte försvåra nyföretagande och småföretagsutveckling.I en annan motion - 1996/97:A433 (fp) med rubriken - begärs ettriksdagsuttalande om småföretagarklimatets vikt för en levande skärgård. Ialla tider har skärgårdsborna tvingats vara initiativrika och driftiga för attöverleva, säger motionärerna och konstaterar att vid sidan av fiske ochjordbruk är annat småföretagande det viktigaste medlet att hålla bygdenlevande. Varje steg som tas mot ett bättre småföretagarklimat innebärsamtidigt ökade möjligheter för en levande skärgård, anför motionärerna. Deframhåller att liberalerna håller fast vid den politik som bedrevsunder åren 1991(1994 och som främjar småföretagens utveckling.Uttalanden av i ett flertal avseenden begärs i motion 1996/97:N271 (v). Det gäller vad som anförs i motionen om näringspolitik, om Sverigesnäringsliv, om de kunskapsintensiva branscherna, om småföretagen, omdefinitionerna på småföretag, om att inte riskkapitalförsörjningen fungerarsamt om nätverksstrategier. En aktiv näringspolitik måste bidra till attnäringslivet långsiktigt får en sådan sammansättning att det blirkonkurrenskraftigt och ger jobb, anför motionärerna. De menar attnäringspolitiska satsningar kan ge resultat på kort sikt, men att detgenerellt sett gäller att den politik som drivs kommer att geresultat först . anser att staten har ettövergripande ansvar för näringspolitiken och att det därför är av stor viktatt staten behåller ett strategiskt ägande i näringslivet. Inget land är såberoende av sina storföretag som , hävdar motionärerna och erinrarvidare om att de flesta svenska storföretagen är bildade kring sekelskiftet.Svenska företag har förlorat marknadsandelar på snabbväxande marknader, menvunnit på stagnerande marknader, sägs det. kan inte behålla sin högalevnadsstandard genom att konkurrera med låga löner, anför motionärerna. Demenar att utvecklingsmöjligheterna i stället finns inom den kunskapsintensivaindustrin, dvs. högteknologisk, FoU-intensiv industri. Den svenskabasindustrin måste också utvecklas, vilket anges kunna ske genom såväl ökadförädlingsgrad som ökad produktdifferentiering. Om svensk ekonomi skall ha enframtid måste det således inom näringspolitiken ske en satsning på dekunskapsintensiva tillväxtbranscherna. Om hade haft sammagenomsnittliga utveckling som inom OECD-området skulle det ha funnitsytterligare 110 000 jobb i dessa branscher, anförs det.Ökad sysselsättning beräknas främst ske i de små företagen, sägs det vidarei motionen. De flesta småföretag är i mycket stor utsträckning beroende avhemmamarknaden och dess utveckling, varför den låga inhemska efterfrågan harblivit ett stort hinder för dessa företags utveckling, anför motionärerna. Demenar att många egenföretagare föredrar att fortsätta ensamma framför attanställa en medarbetare. För små företag som har anställda anges den hämmandefaktorn ofta vara problem att finansiera produktionshöjande investeringar somi sin tur kan leda till nyanställningar. Den vanliga definitionen avsmåföretag är företag med högst 200 anställda, erinras det om. Vänsterpartietanser dock att en sådan definition är felaktig. Gränsen för småföretag böreventuellt sättas till 20 anställda, sägs det; då skulle av företagendefinieras som småföretag. Beträffande företagsform bör beaktas att nästanalla nystartade företag är enskilda firmor och handelsbolag/kommanditbolag;stöd till nystartade företag bör alltså i större utsträckning riktas mot dessaföretagsformer, anför motionärerna.Det höga ränteläget i är en av de viktigaste faktorerna somförhindrar utveckling av småföretagen, anförs det härutöver i motionen. Deterinras om att kritiserade många inslag i den omorganisering avriskkapitalförsörjningen som beslutades (1994, framför alltsammankopplingen av löntagarfondernas avveckling med småföretagensriskkapitalförsörjning. Om den svenska ekonomin skall kunna återhämta sigmåste det skapas stabiliserande finansiella institutioner, anser motionärerna.Att bestämma nivån på investeringarna och företagens tillväxt kan inteöverlämnas till kapitalmarknaden, där det enda intresset är allt högre ochallt snabbare avkastning. bör kunna lära av framgångsrika regioner iEU-länderna - i och i - anförs detvidare i motionen. Nätverk och riskspridning har starkt bidragit tillframgångarna i dessa regioner. En ny svensk modell för att återupprättaSverige som ledande industrination kräver att många tänker om ( näringslivet,fackföreningsrörelsen och politikerna, anser motionärerna och hänvisar tillatt i med omnejd finns nätverk av ?Emilientyp? etablerade.För att sprida denna anda krävs en näringspolitik som inte skyggar för attstaten tar en aktiv roll i näringslivsutvecklingen, heter det i motionen.I motion 1996/97:N270 (mp) begärs uttalanden av i följande femavseenden: om att samhället i stort och näringslivet i synnerhet måste ställasom till hållbar utveckling (kretsloppsanpassning) som innebär avveckling avkärnkraft, övergång från olja, bensin och kol till biologisk industriråvara,biologiska transportsystem och ett kretsloppsbaserat jordbruk, om enyrkesklassificering med konsekvensbeskrivningar (gröna jobb), om att åtgärdersom verkar för att ägandet behålls inom landet, regionen eller orten skaparett engagemang som går längre än vinstmaximeringen och därför är avstabiliserande och sysselsättningsskapande art samt om att ökasysselsättningen genom stöd till småföretag. Vidare begärs en studie av deekonomiska och demokratiska effekterna av ett stort lokalt ägande kontra ettstort utländskt ägande. Målsättningen måste vara att omvandlaindustriprocesserna och varuflödet till industriella kretslopp, anförmotionärerna. Hushållningen med naturresurser måste förbättras, varor ochmaterial måste ingå i återanvändnings- och återvinningssystem ochproduktionsprocesserna måste fungera som slutna system. Motionärerna menar attpotentialen för ökande sysselsättning finns inom sektorn gröna jobb och i detraditionellt mjuka sektorerna, dvs. inom vård, omsorg och utbildning.Miljöpartiet de gröna eftersträvar ett differentierat, spritt ochdecentraliserat ägande, bestående av såväl privata, kooperativa och kommunalasom statliga företag. Multinationella företag tenderar att flytta produktionentill områden där arbetskraftskostnaden är lägst och där skatter, miljökrav ocharbetslagstiftning också ger låga kostnader, hävdar motionärerna. Ett programinom arbetsmarknadspolitiken under /95 har enligt gjordautvärderingar varit relativt framgångsrikt, sägs det. Det anförs att enliknande satsning under kommande budgetår skulle kunna bli ännu effektivare.En del av de i sysselsättningspropositionen (prop. 1995/96:222) avsatta medlenpå skulle kunna användas för detta ändamål, ansermotionärerna. De vill vidare att det skall göras en studie av de ekonomiskaoch demokratiska effekterna av ett stort lokalt ägande kontra ett stortutländskt ägande. Den föreslagna utredningen skall ha till syfte att skapabättre förutsättningar för lokala investeringar.Statens roll i samhällsekonomin skall vara att sätta ramar och övervakaspelreglerna på marknaden, ansvara för samhällsplanering och infrastruktursamt skapa förutsättningar för långsiktig tillväxt, anförs det i motion1996/97:N256 (kd). När staten agerar såväl domare som spelare på marknaden ärrisken stor att konkurrensen snedvrids och att investeringar inte görs på ettoptimalt sätt i de företag som har de bästa förutsättningarna, ansermotionärerna. De hänvisar till att denna strävan efter tydligansvarsfördelning får stöd av de flesta nationalekonomer som anser att enstabil marknads-ekonomisk miljö är avgörande för att stimulera tillväxten.Insatser som främjar förutsättningarna för företagande och tillväxt kan baraåstadkommas genom ett ökat personligt ansvarstagande, positiva och stabilaregler och en kraftfull tillväxtpolitik, bl.a. åtgärder avseende arbetsrättenoch lönebildningen, sägs det. Attityden till företagande anses vidare varahelt avgörande. Det är viktigt att får ett mer småföretagsvänligtklimat än , anför motionärerna; det är avgörande för framtidatt små företag kan utvecklas. Samhället måste därför aktivt verka för attskapa positiva attityder och ge kunskap om företagande. I regeringen bör ensärskild småföretagarminister ingå för att tydliggöra vikten av ett ökat ochväl fungerande småföretagande, menar motionärerna.I motionen begärs också förslag om åtgärder för att stimuleratjänstesektorn. Bedömare är eniga om att framtidens arbeten i storutsträckning kommer att finnas i tjänstesektorn, säger motionärerna. Dekonstaterar att av allt arbete i utförs i hemmen, och attdetta totalt motsvarar ca 3,7 miljoner heltidsarbeten. Hushållstjänster är ensektor där den förda politiken och skattesystemets utformningmotverkat och hämmat ekonomisk tillväxt och därmed utvecklingen av välfärden,hävdar motionärerna. I syfte att möjliggöra för enskilda att köpa tjänstertill hushållet och minska den omfattande förekomsten av s.k. svarta jobb villde införa en modell för hushållstjänster som prövats i Danmark.Det danska systemet innebär att hushållet betalar (nyligenhöjt till ) för att få de vanligastehushållsgöromålen utförda. Staten tillskjuter , mensägs trots detta göra en nettovinst på per timme.Målsättningen för en dylik modell i bör vara att alla hushåll skall haråd att köpa tjänster avseende de mest förekommande sysslorna i hemmet, liksomprivat barnomsorg och privat hälsovård, anför motionärerna.Vissa kompletterande uppgifterUtskottet behandlade frågan om näringspolitikens inriktning senast i december1996 i betänkande 1996/97:NU1 om anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv (s.48). I reservationer (v; mp) och i särskilda yttranden (m; c; fp; v; kd)redovisades respektive partis syn på näringspolitikens inriktning. Riksdagenföljde utskottet.Riksdagen avslog vidare ett motionsyrkande (kd), liknandedet här aktuella i motion 1996/97:N256 (kd), om inrättande av ett nytt anslag,Hushållstjänster, och anvisande av för ändamålet för år1997 (bet. 1996/97:NU1).En särskild utredare, ekonomen , tillkallades meduppdrag att analysera den privata tjänsteproduktionens nuvarande och framtidaroll i samhällsekonomin och förutsättningarna för dess utveckling (dir.1996:69). Utredningen, som antagit namnet , hari dagarna presenterat sitt betänkande Skatter, tjänster och sysselsättning(SOU 1997:17). Där föreslås bl.a. att arbetsgivaravgifterna och egenavgifternaför egenföretagare skall avskaffas i tjänstebranscher som kan anses utgörasubstitut till hemarbete och s.k. svart arbete. Förslaget omfattar följandebranscher: bilserviceverkstäder, reparationsverkstäder för hushållsartiklar,restauranger, personalmatsalar, cateringföretag, landtransportföretag (endastpersontransporter), städföretag (endast verksamhet riktad tillprivatkonsumenter) och andra serviceföretag. Vidare föreslås en höjd ochpermanentad skattereduktion för utgifter för reparationer, ombyggnader ochtillbyggnader av småhus och bostadsrätter (ROT-avdrag), ändringar iföräldraförsäkringen och en särskild skattereduktion för pensionärer.Betänkandet skall nu remissbehandlas.Statliga företagMotionernaÖkat enskilt ägande av näringslivet - en plan för minskat offentligt ägande ärrubriken på motion 1996/97:N206 (m). Där begärs en plan för försäljning avstatlig verksamhet i enlighet med vad som redovisas i motionen. Enligtmotionärerna finns det inget självändamål med statligt ägande, som sägs bindaskattemedel och förhindra andra angelägna verksamheter. Utgångspunkten bordevara att all verksamhet som kan bedrivas bättre eller lika bra i privat regibör vara privatägd. Konkurrensutsatt verksamhet bör drivas i privat regi menäven viss monopolverksamhet med indirekt konkurrens eller särskildmonopolreglering kan i många fall bedrivas bättre i privat regi.Försäljningarna av de statliga företagen måste dock enligt motionärerna ske påett ansvarsfullt sätt. Sålunda skall varje enskilt företag bli starkare ochkonkurrenskraftigare efter slutförd privatisering. Därför måste, sägs det,starka hänsyn tas till företagens intressen vid valet av bl.a. tidpunkt förförsäljning, ägarstrukturen och metoden för genomförandet. Under förutsättningatt vissa ändringar görs beträffande beskattningen av riskkapital bedömermotionärerna riskkapitalmarknaden sådan att det är möjligt att genomföraminskningar av det statliga ägandet med i storleksordningen 10 miljarderkronor per år.I motionen lämnas en utförlig redovisning över vilka privatiseringar sommotionärerna anser bör genomföras. Vidare beskrivs hur försäljningarna av deolika bolagen och verksamheterna bör utföras. Redovisningen upptar följandebolag:- Inom : , , , , och flygplatser, AB SvenskBilprovning samt vissa bolag inom Luftfartsverket.- Inom : Nordbanken , , StatensBostadsfinansieringsaktiebolag (), (inklusive ),, , AB Tipstjänst, Svenska PenninglotterietAB och AB Industrikredit.- Inom Närings- och : , (), , ., ,och Kontroll AB.- Inom : och samtTERACOM Svensk Rundradio AB.- Inom : Apoteksbolaget AB.I motion 1996/97:N256 (kd) anförs att det statliga ägandet avkonkurrensutsatta företag bör minska i princip enligt det program (med 34namngivna företag) som antogs av . Utvecklingen mot ettminskat statligt ägande pågår runt om i hela , påpekar motionärerna. Deframhåller att det är företag som är verksamma inom konkurrensutsattverksamhet som är aktuella för försäljning. Monopolföretag kan inte säljasinnan omstrukturering skett, sägs det. Enligt motionärerna bör allmänheten ochde anställda i företagen vara viktiga målgrupper vid utförsäljningarna.Motivet för stat och kommun att äga och driva företag i denkonkurrensutsatta sektorn bör vara något mer än ren vinstmaximering, anförsdet i motion 1996/97:N270 (mp). Offentligt ägda företag bör enligtmotionärerna vara ett föredöme när det gäller god etik i relationer till sinaintressenter men också när det gäller miljö- och resursfrågor i vidbemärkelse. I motionen berörs två andra aspekter beträffande statensföretagsägande. Den första gäller sammansättningen av styrelserna. Deoffentliga ägarna måste i större utsträckning än bredda kompetensen istyrelsen; även ledamöter med erfarenheter utanför den offentliga sektorn böringå. Vidare borde stat och kommun finna former för att effektivt övervaka hurstyrelserna sköter sina uppdrag. Den andra aspekten gäller taxesättningen hosde statliga monopolen. Motionärerna anser att staten bör inrätta demokratisktvalda taxekommissioner med uppgift att granska och fastställa priser ochkostnader inom monopolverksamheterna.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen beslöt om att minskning av statens ägande ( med vissaangivna restriktioner ( skall kunna ske beträffande åtta angivna företag(prop. 1995/96:141, bet. De åtta företagen är följande: ,, , ., , AB SvenskExportkredit, och . Detta bemyndigande ersattedet bemyndigande som lämnade (prop. 1991/92:69, bet. NU10).Samtidigt angavs att av tidigare lämnade bemyndiganden avseendeNordbanken, (numera inklusive ) och Svenska SkogsplantorAB skall fortsätta att gälla.I en reservation (m, c, fp, kds) avstyrktes regeringens förslag ochförordades i stället att de bemyndiganden om försäljning av statliga företagsom tidigare gett regeringen skulle kvarstå och dessutomkompletteras. I en annan reservation (v) stöddes utskottsmajoritetensställningstagande med undantag i fråga om . I en tredjereservation (mp) tillstyrktes regeringens förslag, under förutsättning att detfastställdes en policy för statliga företag. Privatisering av följande företagförordades vidare i reservationer: (m); ,och (m, fp, kds); Arlandaflygplats (m, fp); och (m).AvregleringMotionernaRiksdagen bör besluta om att en statlig avregleringsdelegation skall inrättas,anförs det i motion 1996/97:N269 (m). Vidare bör hos regeringenbegära förslag till inställd uppgiftsskyldighet . Oförståelsen ochointresset för företagaren som person och småföretagandet som företeelse hargjort att Socialdemokraterna vidtagit den ena åtgärden efter denandra utan att inse effekterna på företagens och företagarnas vardagsvillkor,hävdar motionärerna. De anser att ett visst uppgiftslämnande är en nödvändigförutsättning för att rättssamhället skall fungera, men att de omfattandeuppgiftskrav som företagarna möter inte kan försvaras. Statenmåste med kraft verka för avregleringar, anför motionärerna och föreslårdärför att en statlig avregleringsdelegation skall inrättas. En princip bördärvid vara att varje företagsregel skall omprövas . Under tvåår bör vidare, med vissa oundgängliga undantag, all statistiskuppgiftsskyldighet för företag ställas in. bör en kritiskprövning göras av hela det regelkomplex som uppgiftslämnandet baserar sig på,varvid erfarenheterna av den inställda uppgiftsskyldigheten bör tas till vara,sägs det i motionen.I motion 1996/97:N212 (m, fp, kd) begärs ett riksdagsuttalande om behovet avstabila spelregler och förenklingar av regelverken för småföretagare.Småföretagare behöver stabila spelregler för att känna trygghet iföretagandet, anför motionärerna. För att underlätta och stimulera tillnyföretagande krävs även förenklingar av regelverken. Det måste generellt blienklare att starta företag, anser motionärerna och föreslår att det skallräcka med en anmälan på en enkel blankett.Det behövs en fortlöpande utmönstring av föråldrade eller av andra skäluttjänta regelverk, anförs det i motion 1996/97:N258 (m). behöver ettbättre tillväxtklimat, anför motionären, som anser att regelverken iblandutgör ett hinder. Lika viktigt som att stifta nya lagar i takt med samhälletsförändringar är det att mönstra ut föråldrade, överspelade eller annarsuttjänta lagar, förordningar och bestämmelser, sägs det. Därför föreslås atten avregleringsdelegation skall inrättas som ett ekonomiskt/juridisktexpertorgan åt regeringen men med årlig rapporteringsskyldighet direkt tillriksdagen. Delegationens uppgift föreslås vara bl.a. att fortlöpande ochsystematiskt inventera regelverk och författningssamlingar samt att geregeringen förslag och råd rörande lagar eller förordningar som bör upphävas.Många företag, särskilt småföretagen, har problem med att överblickaden omfattande regelmassa de omgärdas av, anförs det i motion 1996/97: N252(c). Det är viktigt att reglerna för företagsamhet är stringenta och över-blickbara, anser motionärerna och föreslår att regering och riksdag skalltillse att alla nya lagförslag, förordningar och regler som berör småföretagenföregås av konsekvensanalyser. Sådana analyser kan utföras av ett organ som ärfristående från regering och riksdag, sägs det.Riksdagen bör göra ett uttalande om behovet av förenkling av regelmassan förföretagare, anförs det i motion 1996/97:L212 (fp). Ett av de stora hindren somidentifierats för ökad konkurrenskraft är den omfattande och ökanderegelmassan, sägs det. Omfattningen av företagsregler har, enligt motionären,uppskattats till 20 000 sidor. Behovet av regelförenklingar och avregleringarframgår av en tysk studie, enligt vilken den relativa kostnaden föradministrativa bördor per anställd är 20 gånger större i ett litet företag äni ett stort, säger motionären. Han hänvisar också till en annan rapport, , där företag från 14 europeiska länder deltagit. Avrapporten framgår att regleringar är ett stort hinder för de svenskaföretagens möjligheter att förbättra sin konkurrenskraft.