bet · GK01NU12 · 1997-05-27 00:00:00 — Vidare anser utskottet att den nedreeffektgränsen för vindkraftverkens storlek bör tas bort som krav för bidrag.Med den av utskottet förordade utformningen av investeringsbidraget kaneffekten bli en ökad årlig elproduktion om ca över en femårsperiod.Utskottet anser också att bör begära att regeringen beaktar vadsom anförs i motionerna 1996/97:N408 (mp), 1996/97:N412 (mp) och 1996/97:N426mp) och tillsätter en utredning med uppgift att lämna förslag till åtgärder ienlighet med vad som redovisas i motionerna.De åtgärder som utskottet nu förordat kan förväntas leda till en starkt ökadutbyggnadstakt av vindkraften i . Utskottet anser därför att ettrimligt mål för utbyggnad av vindkraft kan sättas till en årsproduktion av 12TWh vindkraft år 2010.Vad utskottet nu anfört om åtgärder för en ökad satsning på vindkraft börriksdagen med anledning av de aktuella motionerna som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande investeringar i vindkraftverkatt med anledning av proposition 1996/97:84 moment 7, med bifalltill motion 1996/97:N27 yrkande 25, med anledning av motionerna1996/97:N21 yrkande 7, 1996/97:N408, 1996/97:N412 i denna del och1996/97:N426 yrkandena 1, 3-12, 14, 15 och 17 och med avslag på motion1996/97:N18 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.19. Investeringar i vindkraftverk (mom. 11)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om investeringar ivindkraftverk bort ha följande lydelse:Utskottet anser att en vindkraftsutbyggnad av betydande omfattning bör ingåsom en väsentlig del i en nödvändig omställning av det svenska energisystemet.Det är i detta sammanhang angeläget att satsningen på nya vindkraftsaggregatkan ske på bred bas och att produktionspotentialen i såväl storskaliga somsmåskaliga anläggningar kan tas till vara. Det är också nödvändigt att detstatliga bidraget bestäms till en nivå som kan förväntas ge de avseddaeffekterna. Erfarenheterna av tidigare bidragsgivning visar att marknadenreagerar mycket kraftigt på förändringar i bidragsnivån. Utskottet gör motdenna bakgrund bedömningen att regeringens förslag inte skulle ge dettillskott av vindkraft som är önskvärt med hänsyn till den betydelse somvindkraften bör ha i ett nationellt klimatpolitiskt handlingsprogram.Utskottet föreslår i stället, i linje med vad som anförs i motion1996/97:N21 (kd), att investeringsbidraget till vindkraft skall utgöra avinvesteringen och att stödet inte skall begränsas till anläggningar med enviss eleffekt. Vidare anser utskottet att regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag till förändringar i lagstiftning och regelverk sommöjliggör en effektiv och snabb utbyggnad av vindkraften i . Med de avutskottet föreslagna åtgärderna ges riktiga signaler när det gäller attåstadkomma en massiv vindkraftsutbyggnad och att stimulera den småskaligakraftproduktionen. Utskottet tillstyrker med det sagda det aktuella yrkandet imotion 1996/97:N21 (kd). Huvuddelen av övriga motionsyrkanden torde därigenomtill stor del bli tillgodosedda.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande investeringar i vindkraftverkatt med anledning av proposition 1996/97:84 moment 7, med bifalltill motion 1996/97:N21 yrkande 7, med anledning av motionerna1996/97:N27 yrkande 25, 1996/97:N408, 1996/97:N412 i denna del och1996/97:N426 yrkandena 1, 3-12, 14, 15 och 17 och med avslag på motion1996/97:N18 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.20. Investeringar i småskalig vattenkraft (mom. 12)() anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnittet om investeringari småskalig vattenkraft m.m. som börjar med ?I några? och slutar med ?ståendemotionsyrkandena? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening måste stor varsamhet iakttas i samband med allaformer av åtgärder för att utvinna energi från våra vattendrag. Den tid äröver då starkt miljöpåverkande nyanläggningar av vattenkraftverk kundeaccepteras. De investeringar i vattenkraft som kan bli aktuella framgent börsåledes avse effektiviseringar av befintliga kraftverk och utnyttjande avredan gjorda regleringar. Denna utgångspunkt bör också gälla för det avregeringen föreslagna investeringsstödet till småskaliga vattenkraftverk.Utskottet instämmer i vad som anförs i propositionen om att de investeringarsom kan komma i fråga för stöd skall vara miljöanpassade och småskaliga.Härutöver bör således gälla, i enlighet med vad som anförs i motion1996/97:N22 (fp), att bidrag endast skall kunna utgå till åtgärder ibefintliga anläggningar och regleringar. Detta bör som sin mening geregeringen till känna. Motionsyrkandena om avslag på regeringens förslag idenna del respektive om högre bidragsnivå avstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande investeringar i småskalig vattenkraftatt med anledning av proposition 1996/97:84 moment 8 och med avslagpå motionerna 1996/97:N21 yrkande 8 och 1996/97:N27 yrkande 5 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.21. Investeringar i småskalig vattenkraft (mom. 12)() anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnittet om investeringari småskalig vattenkraft m.m. som börjar med ?I några? och slutar med ?ståendemotionsyrkandena? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör avslå regeringens förslag om inve-steringsbidrag till småskalig vattenkraft. Som sägs i motion 1996/97:N27 (mp)bör ingen som helst utbyggnad av vare sig småskalig eller storskaligvattenkraft som innebär ytterligare åverkan på ekosystemen i våra vattendragaccepteras. Erfarenheterna av genomförda utbyggnader visar att varjenyanläggning av vattenkraftverk normalt innebär en sådan åverkan. Däremotfinns det inte skäl att förhindra en förnyelse av äldre teknik i de befintligakraftverken under förutsättning att detta inte får negativa effekter påmiljön.Det anförda innebär att det aktuella yrkandet i nyssnämnda motiontillstyrks. Av det sagda följer att motion 1996/97:N21 (kd) i denna delavstyrks.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande investeringar i småskalig vattenkraftatt med bifall till motion 1996/97:N27 yrkande 5 avslår proposition1996/97:84 moment 8 och motion 1996/97:N21 yrkande 8.22. Investeringar i småskalig vattenkraft (mom. 12)() anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnittet om investeringari småskalig vattenkraft m.m. som börjar med ?I de? och slutar med ?ståendemotionsyrkandena? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning talar flera skäl för att likartadeförutsättningar bör ges för investeringar i vindkraft och småskaligvattenkraft. Det är i båda fallen fråga om förnybara energikällor medbegränsad miljöpåverkan där ett tidsbegränsat marknadsstöd kan bidra till attutvecklingen av ny teknik påskyndas och att en livskraftig näringsgren byggsupp. bör således med anslutning till förslaget i motion 1996/97:N21(kd) besluta att bidragsnivån för stödet till småskalig vattenkraft bör vara25 %. I övrigt bör regeringsförslaget i denna del godkännas och det motståendemotionsförslaget avslås.dels att utskottet hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande investeringar i småskalig vattenkraftatt med anledning av proposition 1996/97:84 moment 8, med bifalltill motion 1996/97:N21 yrkande 8 och med avslag på motion 1996/97:N27yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.23. Upphandling av ny elproduktionsteknik (mom. 14)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om upphandling av nyelproduktionsteknik bort ha följande lydelse:Utskottet anser liksom regeringen att en ny bidragsform bör inrättas i syfteatt stimulera till upphandling av ny effektiv energiproduktionsteknik. Ettstöd med denna inriktning kan påskynda marknadsintroduktionen av teknik somutnyttjar förnybara energikällor och leda till minskade produktionskostnader.Utskottet ser dock inget skäl till att avgränsa stödet till att bara gällaelproduktionsteknik i enlighet med vad regeringen föreslagit. Det är i ställetangeläget att stödet till ny energiproduktionsteknik kan ges på bred basistill alla former av miljöanpassad energiproduktion som utnyttjar förnybaraenergislag. På detta sätt ges likartade förutsättningar för olikaproduktionsformer och möjligheter skapas till utveckling av kombinerade systemsom utnyttjar flera produktionsmetoder.Det sagda innebär alltså att det aktuella yrkandet i motion 1996/97:N27 (mp)tillstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande upphandling av ny elproduktionsteknikatt med anledning av proposition 1996/97:84 moment 9 och med bifalltill motion 1996/97:N27 yrkande 30 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.24. Stöd till solvärmeanläggningar (mom. 15)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om stöd tillsolvärmeanläggningar bort ha följande lydelse:Den kritik som framförs i olika motioner mot att regeringen inte föreslagitnågot fortsatt stöd till solvärmeanläggningar har också under utskottetsberedningsarbete påtalats från olika instanser och organisationer. Utskottetinstämmer i den framförda kritiken. Det är av flera skäl förvånande attregeringen i det föreslagna omställningsprogrammet inte tagit till vara ochstimulerat användningen av det energitillskott som solenergianläggningarna kanbidra med. Solvärmen är en outtömlig och förnybar energiform som dessutom iprincip helt saknar negativa miljöeffekter.Intresset för solvärme i bostäder har varit stort, ochmånga hus har försetts med anläggningar som starkt minskat behovet av attutnyttja bl.a. el- och oljeuppvärmning. Tillsammans med en panna som utnyttjarförnybara bränslen kan solvärmen svara för husets hela uppvärmningsbehov. Detstatliga stöd som utgått till solvärmeanläggningarna har starkt bidragit tilldet snabbt växande intresset för solvärme. Stödet har också medverkat till atten svensk solvärmebransch kunnat byggas upp till en internationellt settmarknadsledande ställning. Förbättrade konstruktioner, förenklad tillverkningoch ökad efterfrågan har lett till att priset på solfångare sjunkit snabbt.Branschen är mycket nära den prisnivå som gör solfångartekniken fulltkommersiellt konkurrenskraftig. Det krävs dock ettfortsatt marknadsstöd för att branschens hemmamarknad inte skall minska ochför att en ökad produktionsnivå skall kunna leda till sänkta priser. Det bör isammanhanget framhållas att ett motsvarande stöd finns i flera andra EU-länder.Utskottet anser således att investeringsbidrag även fortsättningsvis bör gestill solvärmeanläggningar. Detta ger en tydlig signal till marknaden och deenskilda fastighetsägarna om att solenergi kommer att spela en viktig roll iarbetet med en omställning till förnybara energislag. kan solvärmenförväntas svara för upp mot av värmebehovet i Sverige.Investeringsbidraget bör utformas enligt det förslag som läggs fram i motion1996/97:N27 (mp). Bidragsnivån bör således inledningsvis bestämmas till 25 %och stödet ges inom en årlig ram på . När den i samma motionförordade skatteväxlingen träder i kraft kan bidragsnivån sänkas till ochden årliga ramen till . Eftersom både de närmarebidragsvillkoren och de administrativa rutinerna efter den tidigarestödgivningen redan är väl etablerade förutsätter utskottet attbidragsgivningen snabbt skall kunna komma i gång.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet förordatom stöd till solvärme. Det anförda innebär att även övriga motioner medförslag om fortsatt statligt stöd till solvärme får anses vara delvistillgodosedda.dels att utskottets hemställan under 15 bort ha följande lydelse:15. beträffande stöd till solvärmeanläggningaratt med bifall till motion 1996/97:N27 yrkande 27 och med anledningav motionerna 1996/97:N21 yrkande 5 i denna del, 1996/97:N26,1996/97:N34, 1996/97:N412 i denna del och 1996/97: N422 yrkandena 1 och 3som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.25. Stöd till solvärmeanläggningar (mom. 15)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om stöd tillsolvärmeanläggningar bort ha följande lydelse:Regeringen har föreslagit ett flertal stöd som syftar till att minskaelanvändningen i bebyggelsen. Ett av dessa stöd som utskottet tidigarebehandlat är avsett att stimulera till konvertering från direktverkandeeluppvärmning till installation av vattenburna värmesystem. I samband medbl.a. en sådan konvertering kan installation av solvärmepaneler vara ettintressant alternativ. Även i andra sammanhang kan solfångare i storutsträckning bidra till att användningen av el för uppvärmningsändamålminskar. En central uppgift i arbetet med att ställa om det svenskaenergisystemet bör vara att ta till vara möjligheterna att ersättaelanvändningen på de omåden där fullgoda alternativ finns tillgängliga. Detborde därför finnas starka skäl för staten att på olika sätt stimulera en ökadinstallation av uppvärmningssystem som även utnyttjar det energitillskott somkan fås från solvärmeanläggningar. Det kan dock konstateras att propositioneninte innehåller något förslag med denna inriktning utom vad avser stödet tillforskning och teknikutveckling.Utskottet instämmer i vad som anförs i motion 1996/97:N21 (kd) om attmöjligheterna till ytterligare statliga insatser på området bör övervägas. Idetta sammanhang kan även de synpunkter som förs fram i övriga motioner ombehovet av ett stöd till solenergi beaktas. Utskottet är emellertid idagsläget inte berett att ta ställning till de närmare formerna för stödet påområdet. Regeringen bör således återkomma till med förslag i dennafråga.Vad utskottet med anledning av motion 1996/97:N21 (kd) nu anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 15 bort ha följande lydelse:15. beträffande stöd till solvärmeanläggningaratt med bifall till motion 1996/97:N21 yrkande 5 i denna del och medanledning av motionerna 1996/97:N26, 1996/97:N27 yrkande 27,1996/97:N34, 1996/97:N412 i denna del och 1996/97:N422 yrkandena 1 och 3som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.26. Information, utbildning m.m. (mom. 16)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om information, utbildningm.m. bort ha följande lydelse:Utskottet anser att ett anslag för stöd till information och utbildning inomenergisektorn bör inrättas i enlighet med regeringens förslag. Det är docknödvändigt att de begränsade medel som står till förfogande för ändamåletanvänds så att satsningen ges en tydlig inriktning mot dem som är direktinvolverade i arbetet med att öka effektiviteten i energianvändningen.Fastighetsförvaltare och liknande yrkesgrupper som i sin yrkesverksamhet haratt genomföra åtgärderna i praktiken bör således prioriteras liksom deföreningar som verkar för en effektivare energianvändning. bör medanslutning till förslaget i denna fråga i motion 1996/97:N21 (kd) som sinmening ge regeringen detta till känna.dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följande lydelse:16. beträffande information, utbildning m.m.att med anledning av proposition 1996/97:84moment 10, med bifall till motion 1996/97:N21 yrkande 9 och med avslag påmotion 1996/97:N404 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.27. Teknikupphandling av energieffektiv teknik (mom. 17)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om teknikupphandling avenergieffektiv teknik bort ha följande lydelse:Utskottet vill inledningsvis framhålla att arbete medteknikupphandling av energieffektiv teknik i huvudsak varit mycketframgångrikt. En teknikutveckling har genom upphandlingskrav stimulerats på enrad olika områden, och stödet har bidragit till att nya energieffektivalösningar kunnat föras fram till en marknadsintroduktion. Inriktningen påverksamheten har varit att stimulera utvecklingen av hela system därkretsloppstänkande och miljöanpassning varit centrala utgångspunkter. Det börunderstrykas att en verksamhet med denna inriktning kräver ett långsiktigtengagemang från myndighetens sida och en kontinuitet vad gäller organisationenför stödgivningen. Ett omfattande kontaktnät och en verksamhet med tillräckligbredd är sannolikt nödvändiga förutsättningar för ett framgångsrikt arbete.Det är mot denna bakgrund förvånande - minst sagt - att regeringen nu läggerfram ett förslag om ett nytt program för teknikupphandling av energieffektivteknik med en väsentligt lägre ambitionsnivå än det program som inrättades år1988. Ett långvarigt uppbyggnadsarbete riskerar att raseras omregeringsförslaget skulle genomföras. Situationen är särskilt allvarligeftersom medel som tidigare avsatts för det befintligateknikupphandlingsprogrammet nu förutsätts bli indragna. har i ettpressmeddelande () redovisat konsekvenserna av regeringens agerande.Från verkets sida framhålls att det inte finns medel till bl.a.spridningsaktiviteter och utvärderingar. Några nya upphandlingar kommer inteheller att kunna starta under resterande del av innevarande år.Regeringens förslag om att avveckla det befintligateknikupphandlingsprogrammet och ersätta det med en mer begränsad stödgivningbör inte genomföras. Utskottet ansluter sig i stället till förslaget i motion1996/97:N27 (mp) om att det befintliga programmet skall få fortsätta ochtilldelas tillräckliga resurser. Medel för den fortsatta verksamheten bör somföreslås i nämnda motion beräknas till totalt under enfemårsperiod. bör anmoda regeringen att lägga fram förslag härom.dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse:17. beträffande teknikupphandling av energieffektiv teknikatt med bifall till motion 1996/97:N27 yrkande 18 och med avslag påproposition 1996/97:84 moment 11 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.28. energirådgivning (mom. 19)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om energirådgivningbort ha följande lydelse:För den enskilde är det svårt att veta vilka åtgärder som urmiljö- och energisynpunkt är mest effektiva när t.ex. energisparåtgärder skallvidtas. Som framhålls i motion 1996/97:N27 (mp) borde det därför varasjälvklart att alla kommuner har såväl energi- som miljörådgivare. Samtidigtär det förståeligt om kommunerna i dagens ekonomiska situation tvingatsprioritera andra verksamheter. Ansvaret för en sammanhållen och långsiktigenergipolitik får trots allt anses vara en i första hand statlig uppgift. Detär därför, enligt utskottets mening, bra att staten nu tar detta ansvar genomatt återinföra ett bidrag till kommunernas verksamhet på området.Som sägs i motionen får emellertid inte statens åtagande begränsas till enfemårsperiod, utan stödet till den kommunala energirådgivningen måste varalångsiktigt. Stödet skall präglas av kontinuitet, fasta politiska signaler ochen successivt uppräknad anslagsnivå. Behovet av en i förhållande tillregeringsförslaget höjd anslagsnivå har också understrukits av de synpunktersom delgivit utskottet under beredningsarbetet.Förbundet bedömer att regeringsförslaget inte leder till att de intentionersom anges för stödgivningen kan uppnås. För att bättre tillgodose de behov somfinns av en kvalificerad rådgivning anser utskottet att stödet bör uppgå till , dvs. tilltotalt 375 miljoner kronor.Vad utskottet nu anfört med anslutning till nyssnämnda motion och medanledning av regeringens förslag om miljö- och energirådgivning börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 19 bort ha följande lydelse:19. beträffande energirådgivningatt med anledning av proposition 1996/97:84 moment 13 och medbifall till motion 1996/97:N27 yrkande 17 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.29. Byggregler och fastighetstaxering (mom. 20)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om byggregler ochfastighetstaxering bort ha följande lydelse:De två frågor om vissa åtgärder för effektivare energianvändning somaktualiseras i motion 1996/97:N27 (mp) understryker behovet av att samhälletsinsatser på olika områden samordnas. Möjligheterna att genomföra enframgångsrik energieffektivisering i bebyggelsen är således beroende inte baraav de beslut som fattas utifrån rent energipolitiska utgångspunkter utan ävenav regelutformningen inom andra politikområden. Såväl de byggnadstekniskareglerna som skattelagstiftningen kan således ha en avgörande inverkan påintresset för att vidta energibesparingsåtgärder.Utskottet delar mot bakgrund härav vad som i nyssnämnda motion anförs ombehovet av att anpassa byggreglerna till utvecklingen på energiområdet. Somframhålls av motionärerna måste reglerna i ökad utsträckning riktas in bl.a.mot energieffektivisering och en övergång till lågenergiteknik. Det ärangeläget att kraven på energieffektiva lösningar inte bara ställs vidnybyggnad utan även i samband med ombyggnader.Även i fråga om villkoren för fastighetstaxering och fastighetsskattinstämmer utskottet i vad som sägs i motionen. Det är således nödvändigt attde fastighetstaxeringsregler som motverkar resurssnåla och kretsloppsanpassadebyggkonstruktioner ändras. Utskottet syftar här bl.a. på detförhållandet att investeringar som leder till minskad energianvändning också imånga fall medför en höjning av taxeringsvärdet och därmed avfastighetsskatten. Det kan inte anses vara rimligt att åtgärder som staten iena stunden söker uppmuntra genom bl.a. investeringsbidrag i nästa stund skallstraffbeskattas. En översyn av dessa regler måste komma till stånd.Vad utskottet nu med anslutning till partimotion 1996/97: N27anfört om ändrade byggregler och utformningen av reglerna förfastighetstaxering bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 20 bort ha följande lydelse:20. beträffande byggregler och fastighetstaxeringatt med anledning av motion 1996/97:N27 yrkandena 19 och 20 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.30. Utveckling av teknik för framtidens energisystem (mom. 21)() anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnittet om utveckling avteknik för framtidens energisystem som börjar med ?Möjligheterna att? ochslutar med ?behandlade motioner? bort ha följande lydelse:Utskottet anser, i likhet med vad som anförs i motion 1996/97:N27 (mp), attstörre satsningar än vad regeringen förordar bör göras på forskning ochutveckling av ny energiteknik. Utskottet instämmer i motionärernas uppfattningatt anslaget till Energiteknikfonden bör utökas till och attdet nya energiteknikbidraget för introduktion av ny energiteknik bör omfatta 2miljarder kronor för sjuårsperioden.Genom en utökning av anslagen kan, i likhet med vad som anförs i denaktuella motionen, större satsningar göras på demonstrationsanläggningar föratt i full skala pröva förgasningsteknik för biobränslen. Nya tillämpningar avvindkraft kan prövas, och insatserna inom solfångarområdet liksom beträffandeutvecklingen av solceller kan utökas. Generöst utrymme kan ges för utvecklingav förnybara energislag som bergvärme, vågenergi samt energibärare somvätgasteknik och batteriteknik för ellagring.Som tidigare - - - (= utskottet) - - - av utskottet.Med det sagda tillstyrker utskottet de aktuella yrkandena i motion1996/97:N27 (mp).