bet · GK01UU15 · 1997-04-29 00:00:00 — Biståndsdialogenoch budskapet skall vara entydigt även i länder där vi har starkaexportintressen, som i . I diktaturer bör demokratibistånd endast ske avenskilda organisationer (yrkande 4). Rättsstatens betydelse bör betonas samtvikten av yttrande- och organisationsfrihet samt kampen mot tortyr ochdödsstraff. Motstånd mot enpartisystem och stöd för flerpartisystem skall varaentydigt. Mottagarländerna måste få klart för sig att biståndets omfattningoch inriktning påverkas av hur demokratifrågan hanteras. Uppbyggnad av ettoberoende rättsväsende är av strategisk betydelse. Stöd till lokalsjälvstyrelse, parlament och politiska regelsystem bör ha hög prioritet.Massmedier och journalistutbildningar bör utvecklas. Stöd till partiuppbyggnadt.ex. genom att partianknutna organisationer kan driva eget biståndsarbete ärpositivt. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att en årlig rapport omtillståndet för demokratin och mänskliga rättigheter i länder som tar emotsvenskt bistånd regelbundet tillställs så att dessa frågor kan bliföremål för diskussion.I partimotion U214 (v) yrkande 18 anförs att barnarbete måste stoppas. Ettverksamt medel för att förhindra barnarbete är enligt motionärerna en allmänskolplikt. Motionärerna betonar vidare i yrkande 19 vikten av att föra en kampmot barnsexhandeln i . Det krävs ett arbete på lång sikt för attförändra männens värderingar i ett stort antal länder. I många länder t.ex. ioljestaterna saknar gästarbetare rättsskydd. I yrkande 20 anförsatt det behövs bättre rättsligt skydd för kvinnliga gästarbetare.I yrkande 22 framhåller motionärerna att det inte räcker med att fria ochrättvisa val har hållits i ett land. Det gäller också att ge demokratininnehåll. Det behövs en ny politisk kultur för att omvandla ett land fråndiktatur till demokrati. Institutioner måste byggas upp så att medborgarna fårinsyn i statens affärer och kan ställa de valda till ansvar. Detta är enförutsättning för att få landets ekonomi på fötter, höja invånarnaslevnadsnivå och effektivt bekämpa korruptionen. Det svenska utvecklingsarbetetmåste utökas och fördjupas med de länder som befinner sig i endemokratiseringsprocess.Utskottets övervägandenUtskottet finner att det arbete som bedrivs inom Sida och UD för att förbättraoch stärka biståndet på demokrati- och MR-området, liksom på områdetjämställdhet mellan kvinnor och män, är mycket positivt. Detta stöd har undersenare tid fått en ökad betydelse. Utskottet delar de synpunkter som framförsi budgetpropositionen på vilka principer som bör styra detta bistånd.I motionerna U204 (c) yrkandena 4-6, U205 (c) yrkandena 2-4, U207 (mp)yrkande 17, U209 (kd) yrkande 13, U213 (fp) yrkande 3, U214 (v) yrkandena 18,19 och 22 hävdas bl.a. vikten av demokrati- och MR-bistånd och framförssynpunkter på hur detta bör utformas. Härvid ges exempel på viktiga områdensåsom rättsstatens betydelse, stöd till lokalt självstyre, till parlament,partiuppbyggnad, fria medier m.m. Värdet av stöd till jämställdhetssträvandentas upp i flera av motionerna, varvid några lyfter fram värdet av utbildningför kvinnor och hälsoinsatser riktade mot kvinnor. Även barns utsatta positionbelyses i yrkanden om stopp för sexuell exploatering, gatubarnens svårasituation samt förbud mot omskärelse och barnarbete. Ett yrkande kräver etttillkännagivande om att Sidas halvårsrapporter skall redovisabiståndsverksamhet som berör målet om jämställdhet.Utskottet noterar att det finns ett avsnitt i Sidas halvårsrapporter, vilketbehandlar jämställdhet mellan män och kvinnor. Främst beskrivs projekt vilkadirekt främjar jämställdhet. Utskottet utgår från att detta avsnitt kommer attytterligare fördjupas i takt med att arbetet med att integrerajämställdhetsaspekter i allt bistånd fortskrider.Utskottet finner att samtliga ovan nämnda yrkanden, ligger väl i linje medvad utskottet tidigare i olika sammanhang uttalat både i MR- ochbiståndsbetänkanden. De ligger också väl i linje med de överväganden somframförts av regeringen om hur detta stöd skall utformas. Utskottetförutsätter därför att de synpunkter på biståndets utformning avseendedemokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet, som ges i motionerna,beaktas i det pågående arbetet inom Sida och UD, för att ytterligare stärkaden svenska verksamheten inom dessa områden.Därmed anses motionerna U204 (c) yrkandena 4-6, U205 (c) yrkandena 2-4, U207(mp) yrkande 17, U209 (kd) yrkande 13, U213 (fp) yrkande 3 samt U214 (v)yrkandena 18, 19 och 22 besvarade med vad utskottet anfört.Två motionsyrkanden kräver dels att bistånd inte får ges till statsmakter somsystematiskt kränker de mänskliga rättigheterna, dels att bistånd endast fårske genom enskilda organisationer i diktaturer.Utskottet har redan tidigare i betänkandet, i samband med att bistånd tillKina och till behandlades, anfört att biståndet kan användas på ettpositivt sätt i länder där det förekommer kränkningar av de mänskligarättigheterna för att förbättra situationen och påverka utvecklingen. Ipraktiken går demokratistöd vanligen via enskilda organisationer men är riktatbåde till enskilda organisationer och myndigheter i mottagarlandet. Detsistnämnda är t.ex. fallet med de kurser som om de mänskliga rättigheterna för olika kategorier av statligatjänstemän. Något krav på att biståndet måste gå via enskilda organisationervill utskottet emellertid inte ställa sig bakom.Därmed avstyrker utskottet motionerna U201 (m) yrkande 12 och U213 (fp)yrkande 4.I motion U201 (m) yrkande 11 krävs att regeringen rapporterar tillriksdagen om läget beträffande mänskliga rättigheter i Sverigessamarbetsländer före beslut om biståndsinsatser. Även imotion U213 (fp) yrkande 5 krävs en årlig rapport från regeringen tillriksdagen om tillståndet beträffande de mänskliga rättigheterna i de ländersom tar emot svenskt bistånd.Utskottet behandlade liknande yrkanden i betänkande 1996/97:UU12 varvidanfördes att utskottet förutsätter, vilket framförts redan i betänkande1994/95:UU15, att det även fortsättningsvis kommer att ges en samlad bild avläget beträffande respekten för de mänskliga rättigheterna och demokrati imottagarländerna, lämpligen i likhet med tidigare modell då en sådanredogörelse utgjorde bilaga till budgetpropositionen.Utskottet vidhåller denna uppfattning.Därmed anses motion U201 (m) yrkande 11 och U213 (fp) yrkande 5 besvarade.I motion U205 (c) yrkande 5 begärs att en försöksverksamhet inleds med attavsätta en begränsad summa pengar till projekt vilkadels går till och drivs av kvinnor, dels till projekt som går till och drivsav män.Utskottet finner inte skäl att förorda ett sådant projekt.Därmed avstyrks motion U205 (c) yrkande 5.I motion U214 (v) yrkande 20 anförs att kvinnliga gästarbetare behöver ettstärkt rättsskydd.Utskottet delar i allt väsentligt motionärernas synpunkter och anser att detär viktigt att i högre grad uppmärksamma kvinnliga gästarbetares ofta svåralevnads- och arbetsvillkor. Våld mot kvinnor kommer att vara ett avhuvudämnena under FN:s kvinnokommissions möte , och det skulle kunnavara ett lämpligt tillfälle att särkilt uppmärksamma kvinnliga gästarbetaressituation.Utskottet förutsätter att regeringen verkar för ett förbättrat skydd för dennautsatta grupp.Därmed anses motion U214 (v) yrkande 20 besvarad med vad utskottet anfört.4.7 Sociala sektorer (hälsovård och utbildning)Budgetpropositionen (s. 51-52)De sociala sektorerna, främst utbildning och hälsovård, har sedan begynnelsenvarit centrala inslag i det svenska utvecklingssamarbetet. I de mer utveckladeländerna i , och går nästan alla barn utom de mycketfattiga nu i skolan. Det är främst fattiga flickor som inte fårundervisning. I dessa länder bör det svenska samarbetet inriktas på attutveckla det existerande skolväsendet så att det når alla barn och på att höjakvaliteten i undervisningen.I huvudsak bör samarbetet inom hälsoområdet inriktas på bidrag till attförbättra systemen, medan driften mer måste med egna resurser, ofta pålokal nivå. Liksom för utbildningsväsendet skapar statens begränsade resurseroch avgiftsfinansieringens nackdelar ett svårt dilemma, kanske än svårare förhälsovården med dess oundvikligen högre driftskostnader.För både skolan och hälsovården krävs således såväl en kraftfullprioritering av de grundläggande delarna på bekostnad av storstadsbaseradhögre undervisning och sjukhusvård, t.ex. utveckling av nya metoder förfinansiering.Inom hälsoområdet finns det starka internationella organisationer, som fårett betydande svenskt stöd. Det är angeläget att policy visavi dessaorganisationer och det bilaterala utvecklingssamarbetet bygger på ettömsesidigt erfarenhetsutnyttjande.MotionernaI kommittémotionen U204 (c) yrkande 11 krävs ett tillkännagivande om vikten avatt utbilda barnmorskor. Dessa har ett avgörande positivt inflytande för attminska barnadödligheten. Barnmorskeutbildning som finns i bör ske iflera programländer.I den enskilda motionen U208 (fp) anförs att insatser och påverkansarbetesom syftar till att stärka personer med funktionshinder i utvecklingsländersärskilt skall prioriteras. Motionären hävdar att av världens 1,2 miljarderfattiga människor, uppskattningsvis 200 miljoner har något funktionshinder. Imotionen beskrivs den svenska handikapporganisationen arbete iutvecklingsländer. har en knapp procent av det svenska biståndetriktats till personer med funktionshinder. När nu regeringen krymper dentotala biståndsbudgeten finns enligt motionären en uppenbar risk för att dennafördelning blir än mer orättvis. För att undvika denna situation krävs attriksdagen gör en tydlig markering från sida om att prioriterabistånd till funktionshindrade och förhindra deras ytterligaremarginalisering.I partimotion U213 (fp) yrkande 18 lyfter motionärerna fram hälsoproblemen iu-länderna. Världens största hälsohot är fattigdomen. Medellivslängden iutvecklade länder kan ställas mot i de minst utveckladeländerna. Bland de största hälsoproblemen märks infektionssjukdomar.Antibiotikaresistens har blivit ett reellt problem. Hiv/aids utgör ettsärskilt problem för . Tobaksmissbruket minskar i västvärldensamtidigt som det ökar i utvecklingsländerna.I partimotion U214 (v) yrkande 11 anförs att regeringen bör prioriteraprogram och organisationer som vänder sig till människor med funktionshinder.U-länderna bör få hjälp med att behandla sina handikappade som en resurs, intesom ett problem. Med utbildning, hjälpmedel och startkapital kan dehandikappade bli en tillgång i samhället. I yrkande 13 hävdas att studier ochpraktiskt arbete inom skolväsendet kan kombineras för att en framväxandegeneration skall vinna ekonomisk insikt och kunna delta i den ekonomiskauppbyggnaden i ett u-land. I motionen pekas som exempel på intressantaexperiment i där studier kombinerades med betalt arbete. Ikooperativ organiserades självstyrande arbets- och studiebrigader som lästerespektive studerade halva dagen.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att utbildning och hälsovård varit viktigaområden i det svenska biståndet. I budgetpropositionen anger regeringen attden på undervisningsområdet avser prioritera samarbetet för att utvecklaexisterande skolväsende så att det når alla barn och för att höjaundervisningskvaliteten. Inom hälsoområdet anger regeringen att bidragen skallinriktas på att förbättra systemen, inte att bistå med medel till driften. Detär den grundläggande verksamheten som skall prioriteras inte sjukhusvård ochhögre utbildning. Utskottet delar regeringens prioriteringar på dessa tvåområden.I kommittémotion U204 (c) yrkande 11 önskas ett tillkännagivande om viktenav att utbilda barnmorskor. I motion U208 (fp) och U214 (v) yrkande 11 begärsatt bistånd till funktionshindrade prioriteras. Partimotion U213 (fp) yrkande18 lyfter fram hälsoproblemen i som infektionssjukdomar, hiv/aidsm.m.Utskottet anser i likhet med regeringen att primärvården bör prioriteras. Idenna ingår mödra- och barnavård som en viktig del. Inom denna verksamhet harockså, naturligen, utbildning av barnmorskor, och mer informellt av bykvinnor,en given plats. Beträffande stöd till handikappade har utskottet erfarit attregeringen aktivt verkat för att detta stöd inte skulle skäras ned. Delpostenför stöd till enskilda organisationer har således inte minskats. Utskottetnoterar vidare att handikapporganisationen (Svenskahandikapporganisationers internationella biståndsstiftelse) har lägre krav påegen-insats än andra, jämfört med om 20 %.Utskottet har vidare erfarit att det pågår ett arbete inom Sida för attbidra till utvecklande av sociala skyddsnät, vilket ses som en avgörande fråganär familjebanden försvagats på grund av urbaniseringen. Sida bidrar också ivissa länder med direktinsatser inom landramen, exempelvis till skolväsendet iSri Lanka, vilket stöd även inkluderar särskolor.Utskottet konstaterar således att traditionellt har verkat för attfrämja hälsovården i utvecklingsländerna. Regeringens prioriteringar av bl.a.primärhälsovård, inklusive mödrarvård, och stöd till handikappade stöds avutskottet.Därmed anses motionerna U204 (c) yrkande 11, U208 (fp), U213 (fp) yrkande 18och U214 (v) yrkande 11 besvarade.I partimotion U214 (v) yrkande 13 pekas på ett exempel i där studierkombinerades med betalt arbete i kooperativ.Utskottet noterar att det främsta målet för primärskolan i de fattigasteländerna är att nå alla barn. För att göra skolan mer attraktiv ingår i vissaländer praktisk undervisning, såsom förebyggande hälsovård och grönsaksodlingm.m. Utskottet finner att dessa och andra metoder för att främja en störrenärvaro i skolan är viktiga och bör prövas, inte minst för att motverka barn-arbete och för att öka andelen flickor i skolan i länder med traditionellt lågsådan frekvens.Utskottet anser med detta motion U214 (v) yrkande 13 besvarad.4.8 Infrastruktur, näringsliv och kunskapsöverföringBudgetpropositionen (s. 52-53)Ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning är grundläggande för att förbättrade fattigas levnadsstandard. Satsningar på infrastruktur - energi, transporteroch kommunikationer, vatten, sanitet och bevattning - ochnäringslivsutveckling är därför viktiga inslag i biståndet. Vid satsningar påinfrastruktur måste miljöeffekter noggrant beaktas. I Sidas program förhållbar utveckling slås fast att miljöfrågor kring energiproduktion ochanvändning samt urban miljö kräver större uppmärksamhet inom biståndet.Näringslivsutveckling, som syftar till att skapa förutsättningar för enökning av produktion av varor och tjänster, omfattar tre grenar.Kompetensutveckling som syftar till att höja kunskapsnivån i näringslivet,affärsutveckling som syftar till att stimulera samarbete mellan företag iSverige och bl.a. långsiktiga allianser mellan små och medelstoraföretag samt kapitalförsörjning som omfattar såväl kapitalsatsningar i företageller finansiella institutioner.Sida har inlett en översyn av hur näringslivssamarbetet bäst kan utvecklas iden nya organisationen i samspel med den programmeringsprocess som tillämpasför större delen av det bilaterala biståndet.Sidas kontraktsfinansierade tekniska samarbete - kompetensutveckling ochkunskapsöverföring - med tonvikt på insatser inom infrastruktur men också påbl.a. miljö och förvaltning är baserad på svenska resurser - företag,myndigheter och institutioner. Projekt bedrivs i ett 30-talländer. Mot bakgrund av en flerårig, snabb expansion, volym- och ämnesmässigtsamt geografiskt, har Sida på regeringens uppdrag gjort en översyn av dettekniska samarbetet, bl.a. med avseende på val av länder och gränsdragningenvad avser programländerna, där finansiering av dessa insatser skall överförastill landprogrammen. Regeringen vill framhålla vikten av att bevaraverksamhetens nuvarande karaktär, med bl.a. små insatser och hög flexibilitet.En ökad fattigdomsinriktning är önskvärd.MotionernaI kommittémotionen U204 (c) yrkande 9 behandlas vikten av teknikbistånd ochnäringslivsutveckling. Det är enligt motionärerna viktigt att främjautvecklingen av en enkel vardagsnära teknik som är anpassad till u-ländernasförutsättningar och behov. Det är av stor betydelse för landsbygdensutveckling men i lika hög grad för utvecklingen av en småindustriverksamhet istorstädernas fattigområden.I motion U209 (kd) yrkande 6 pekas på vikten av att utvecklasmåföretagsamhet och näringsliv i de fattigaste länderna. Det bör tillhöra demest prioriterade områdena i svensk biståndspolitik, och Kristdemokraternabeklagar vad de anser vara stora neddragningar i olika avseenden inäringslivsbiståndet.I partimotion U213 (fp) yrkande 11 hävdas att biståndet så långt det ärmöjligt bör ges i former som inte snedvrider mottagarländernas ekonomier.Subventioner av produktion skall ej förekomma. Det svenska egenintresset fårinte styra biståndets innehåll och utformning. I yrkande 12 anförs att bundetbistånd genom krav på upphandling i i princip inte skall förekomma,och regeringen bör även verka internationellt för ett sådant förhållningssätt.I yrkande 13 hävdar motionärerna att en prioritering bör göras avkunskapsöverföring och investeringar i det mänskliga kapitalet. I sammanhangetbör kvinnorna särskilt uppmärksammas.I partimotion U214 (v) yrkande 12 hävdas att olika vägar till marknaden böröppnas för landsbygdsbefolkning och kvinnors möjlighet tillsparande och ekonomisk verksamhet. Det behövs vägar, postkontor, el ochtelefoner för att skapa möjligheter till lokal produktion. Det är särskilt viktigt för kvinnorna som har sämre tillgångtill kommunikationsmedel.Utskottets övervägandenUtskottet stöder de prioriteringar som regeringen angivit ibudgetpropositionen.I motionerna lyfts bl.a. fram vikten av teknikbistånd som är anpassat för förutsättningar och behov, betydelsen av näringslivsutveckling, attbiståndet ges så att det inte snedvrider mottagarländernas ekonomier, attbundet bistånd i princip inte bör förekomma samt vikten av god infrastrukturför kvinnors möjlighet till ekonomisk verksamhet.Utskottet konstaterar att de synpunkter som framförs i huvudsak ligger väl ilinje med regeringens politik, vilken stöds av utskottet. Utskottet har ocksåerfarit att den kommande fattigdomsskrivelsen kommer att betonasysselsättningsintensiv tillväxt. Utskottet konstaterade i betänkande1994/95:UU15 att det svenska biståndet baseras på principen om att frihandeloch effektiv konkurrens ger bäst utbyte för de resurser som avsätts och attden andel av biståndet som formellt är bunden till upphandling i , ärliten. Utskottet underströk också att det är angeläget att verkar föratt en global överenskommelse om avbindning av biståndet kommer till stånd.Utskottet utgår från att även forsättningsvis driver denna fråga.Med vad som ovan anförts anses motionerna U204 (c) yrkande 9, U209 (kd)yrkande 6, U213 (fp) yrkandena 11-13 och U214 (v) yrkande 12 besvarade.4.9 Krediter för utvecklingBudgetpropositionen (s. 53)På uppdrag av regeringen har Sida analyserat krediters roll för u-ländernasutveckling och i biståndet, inklusive erfarenheterna av u-kreditgivningen ochförsöksverksamheten med biståndskrediter. I utredningen, som kommer attöverlämnas till regeringen , ingår också att överväga utnyttjandeav medel under andra anslagsposter för kreditgivning.Regeringen anser att krediter även framgent bör spela en viktig roll ibiståndet inom ramen för en breddad uppsättning av finansieringsinstrument somkan utnyttjas flexibelt för att anpassa villkoren till såväl mottagarländernasbetalningsförmåga som projektens samhälls- eller företagsekonomiska effekter.MotionenI partimotion U214 (v) yrkande 32 anför motionärerna beträffande detbilaterala utvecklingssamarbetet att beviljande av u-krediter bör styras av desex biståndspolitiska målen.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att beviljande av u-krediter styrs av debiståndspolitiska målen. Motionärernas syfte är således redan tillgodosett.Därmed anses motion U214 (v) yrkande 32 besvarad.4.10 Ekonomiska reformer och skuldlättnaderBudgetpropositionen (s. 54)har verkat aktivt i olika internationella forum förytterligare skuldlättnader och stöd på generösa villkor till ekonomiskareformer i de fattigaste länderna, t.ex. Parisklubben.För svenskt vidkommande är det s.k. betalningsbalansstödet ett viktigtinstrument för att lämna stöd till ekonomiska reformprogram, huvudsakligen iform av obundet importstöd, och skuldlättnad i olika former. Bidrag lämnas föratt minska skuldtjänsten avseende såväl bilaterala som multilaterala skulder,främst gamla lån från och till samfinansiering med av återköptill kraftigt rabatterat pris av kommersiell skuld, främst till banker.Merparten av stödet har gått till svenska program- och andrasamarbetsländer, främst i söder om men också några länder iLatinamerika och . Stödet skall i första hand utgå till de fattigaste ochmest skuldtyngda länderna, med tonvikt på svenska samarbetsländer, somgenomför ekonomiska reformprogram med stöd av IMF, ochgivarsamfundet.MotionernaI partimotion U201 (m) hävdas i yrkande 6 att skuldavskrivningar bör ske medstor varsamhet så att misshushållning och korruption inte främjas.Skuldavskrivningar är befogade i lägen där en demokratisering har skett och enny utvecklingsvänlig regim tagit över. Varsamhet bör iakttas så att inte merkosmetiska regimskiften framställs som systemskiften. Skuldavskrivningar iövrigt är mycket problematiska, anser motionärerna vidare. Det ger utrymme förny upplåning som snarare kan riskera att förstärka utvecklingshindren.Åtskilliga av de hårt skuldsatta länderna har enligt motionärerna i praktikenanvänt biståndsflödena som ett slags säkerhet för en oetisk upplåning.I partimotion U207 (mp) yrkande 16 krävs att i FN och andra forumverkar för att de rika länderna avskriver skulderna för de fattiga länderna.De pengar som de fattiga länderna kan få från skuldsaneringsfondär villkorade med en nedbantning av landets utgifter, vilket slår hårt mot deredan fattiga. Därför är det av vikt att skulderna avskrivs.I partimotion U209 (kd) framhåller motionärerna i yrkande 4 att det är avstörsta vikt att lyfta av de fattiga ländernas skuldbördor och på så sättskapa reella möjligheter till ekonomisk tillväxt och socialt välstånd författiga och skuldtyngda länder. Skuldlättnadsåtgärder som direkt frigörresurser för mottagarlandet och ökar investeringsviljan bland de rika ländernapå både kort och lång sikt bör prioriteras.Utskottets övervägandenCentrala utgångspunkter i det svenska agerandet vad avser skuldavskrivningarär konditionalitetskrav, vilka enligt regeringens uppfattning bör utnyttjasmaximalt för att säkerställa att de knappa externa resurserna utnyttjasoptimalt. och har tagit ett gemensamt initiativ, det s.k.HIPC-initiativet (Heavily Indebted Poor Countries), vilket behandlarskuldeftergifter genom att landets hela skuldsituation beaktas, således ävenkommersiella lån. Regeringen har välkomnat detta initiativ.Utskottet stöder regeringens politik vad avser ekonomiska reformer ochskuldavskrivningar.Utskottet finner att de överväganden som framförs i motion U201 (m) yrkande6 om vikten av varsamhet när skulder avskrivs, så att misshushållning ochkorruption inte främjas, i allt väsentligt ligger i linje med svensk politikpå detta område, vilken stöds av utskottet.I motionerna U207 (mp) yrkande 16 och U209 (kd) yrkande 4 framhålls viktenav att lyfta de fattigaste ländernas skuldbördor.Utskottet finner även beträffande dessa yrkanden att de, i huvudsak,sammanfaller med den politik som bedrivit. Utskottetställer sig bakom denna politik.Med vad som ovan anförts anses motionerna U201 (m) yrkande 6, U207 (mp)yrkande 16 och U209 (kd) yrkande 4 besvarade.4.11 Bistånd genom folkrörelser och enskilda organisationer samt humanitärtbiståndBudgetpropositionen (s. 54-56)Biståndet genom enskilda organisationer är en mycket viktig del av det svenskautvecklingssamarbetet. Stödet till enskilda organisationer i , oftai form av mångårigt nära samarbete, stärker också det civila samhället i dessaländer.Under 1994/95 genomfördes en utvärdering av biståndet genom svenska enskildaorganisationer.