bet · GL01UU2 · 1997-11-25 00:00:00 — Fonden skulle ståöppen för ansökningar ingående i de program som presenterar. Våranslagsfördelning framgår av bilagda tabell 1.Multilateralt utvecklingssamarbeteVänsterpartiet föreslår höjningar av anslagen till UNHCR, , WFP ochUNRWA. Beträffande posten Övrigt multilateralt samarbete föreslås höjningar om20 dels till funktionshindrade barn, dels till särskildajämställdhetsinsatser till funktionshindrade kvinnor. Vi stödjer helhjärtatregeringens ökade satsning på utsatta barn, men har då svårt att förstå att mansamtidigt minskar anslaget till , . Vi vill i stället ökaanslagen till och andra insatser för barn. Ökad uppmärksamhet måsteockså ges till funktionshindrade. Höjningar föreslås även beträffandemiljöinsatser och konfliktförebyggande insatser. Våra önskemål framgår av detill betänkandet bilagda tabellerna 2 och 4.Vänsterpartiet anser också att bör sträva mot att bli en av destörsta bidragsgivarna till Unifem med tanke på den vikt som regering, riksdagoch svenska folket lägger vid jämställdhetspolitiken samt anser också attSverige bör verka för att kvinnorepresentationen ökar inom FN-organen.EU:s gemensamma utvecklingssamarbeteVi anser att regeringen skall verka för att EU:s bistånd kommer de fattigastetill del. EU satsar främst på länderna kring , särskilt länderna iNordafrika, vilket motiveras av rädslan för kraftig invandring till Sydeuropa.Vänsterpartiet anser vidare att regeringen skall verka för att jämställdhets-perspektivet får genomslag i de EU-projekt som berör Östeuropa.Bilateralt utvecklingssamarbeteVi vill betona utvecklingssamarbetets inriktning på de fattigaste länderna,områdena och befolkningsgrupperna och ställer oss bakom regeringens uppfattningatt man måste komma bort från de paternalistiska föreställningar som iblandvarit förbundna med biståndet och i stället tala om partnerskap ochinternationell samverkan. vill dock gå längre när det gällerpartnerskapet och hänvisar till hur samarbetet mellan och utvecklats. Där har representanter för också inbjudits att bidratill utvecklingen i Holland.Vänsterpartiet vill också framhålla vikten av att korruption i alla dessformer bekämpas. Också de enskilda organisationernas betydelse för det svenskautvecklingssamarbetet framhålls.Vänsterpartiet önskar ge mer än vad regeringen harföreslagit till bilateralt bistånd. I förhållande till regeringens förslagföreslås högre belopp för delposterna , Särskildautvecklingsprogram, Enskilda organisationer, Humanitärt bistånd och Ekonomiskareformer. Vi vill särskilt peka på de stora behov som finns för freds- ochförsoningsinsatser, liksom för social utveckling i . Det är ocksåväsentligt med ökat ekonomiskt stöd för MR-organisationer i , därmedlemmar riskerar livet för sina demokratiska rättigheter.Anslaget för bör på samma sätt möjliggöra för breddade insatserför . Den isolering och svåra ekonomiska problem som drabbat landet tillföljd av den amerikanska blockaden måste brytas. kan spela en viktigroll för att utveckla det civila samhället och för att underlätta för företagoch enskilda organisationer att engagera sig på . Fortsatt samarbete påforsknings- och utbildningsområdet är likaså angeläget.Vår medelstilldelning för det bilaterala utvecklingssamarbetet framgår avtabellerna 5 och 6, vilka återfinns i bilaga till detta betänkande.Öst- och CentraleuropaVänsterpartiet begär en ekonomisk kraftsamling för att stödja ochframhåller särskilt vikten av att bygga upp rättsstater i . För attklara återuppbyggnaden krävs regelverk och lagstiftning som respekteras. Igrunden beror utvecklingen i länderna på länderna själva men den rika världenmåste bidra då behoven är oändliga. bör även genomföra en informations-och upplysningskampanj om riktad till hushållen och mindre företag.Denna skulle innehålla grundläggande fakta om landet, hur man handlar medRyssland etc.Vi vill vidare ha fler insatser som är inriktade på att förbättra hälsan ochden sociala situationen för utsatta barn. I kan exempelvis endast10 % av barnen betecknas som friska.Det kommunala vänortssamarbetet är positivt och efterlyser enförstärkning och ökad samordning av dessa insatser, dock utan att kvävaenskilda initiativ, för att flera svenska kommuner skall engagera sig ivänortssamarbete. Det finns redan samarbete mellan högskolor i och iÖsteuropa men det skulle vara positivt om även grundskolor och gymnasieskolorskulle vara aktiva i projekt med östanknytning. Vidare bör alla folkligakontakter uppmuntras med . Regeringen bör föreslå en samlad nationellstrategi för att främja kultur-, idrotts- och turismkontakterna med Östeuropa.Vi vill också framhålla att den infrastruktur som byggs i skallvara den mest kretsloppsanpassade tekniken som är praktisk tillämpbar. Vidarebör prioriteras vad gäller miljöinsatser. I regionenlever mellan 5 och 9 miljoner människor. Utsläppen och avfallsmängderna fråndenna region går till stor del helt orenade ut i naturen, främst i Finskaviken.Regeringen bör också vidta åtgärder för att förhindra miljöskador ochkonflikter vid industriell verksamhet i nordvästra . Regionen betraktassom ett av resursrikaste områden. Det finns risk för att hårdexploatering av regionens resurser leder till såväl fortsatt som förvärradmiljöförstöring utan att några större värden stannar i regionen. Den svenskaregeringen bör göra klart för svenska företag som är aktiva i regionen att denförväntar sig samma hänsynstagande till människor och miljö som om företagetvore verksamt i . bör vidare verka för en stor internationellinsats för att lösa problemen med kärnkraftssäkerhet och strålskydd påKolahalvön. måste i internationella fora och internationellaorganisationer som () och G24-gruppen, EUoch FN med kraft verka för en lösning på dessa problem.Vänsterpartiet anser att det behövs en plan och prioritetsordningar för attbygga ekologiskt uthålligt kommunikationssystem i , en plan sombör utarbetas gemensamt av kommunikationsministrarna i de ingående länderna.Regeringen bör verka för att åtgärder vidtas för att förenkla visumhantering,tullprocedurer och undanröjande av andra administrativa problem för främjandeav rörlighet av varor och personer över gränsen till . Regeringen börvidare främja projekt som stärker kvinnors ställning i regionen.Vi anser också att bör bli föremål för svenska biståndsinsatser.5. Anslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd för budgetåret 1998m.m. (mom. 9, m.fl.)() anför:BiståndsramenSveriges bistånd ligger fortfarande kvar på ?skammens gräns? av BNI,trots att ekonomi blivit bättre.Miljöpartiet gör i sitt budgetförslag andra prioriteringar än riksdagensmajoritet och ökar biståndsramen av BNI. För år 1999föreslår en höjning och för cirka 0,84 %.De extra pengar lägger till biståndsramen är alltså intefinansierade med höjda skatter, utan med minskningar inom budgetramen.För år 1998 är avvikelsen från regeringens biståndsram 1 600 miljarderkronor. En miljard av denna summa anslår till särskilda insatser iverksamheter och sektorer med anknytning till en hållbar ekologisk utveckling.Därmed gynnas hela fältet av biståndsaktiviteter i de olika programländerna ochindirekt hela samhället, från institutionsuppbyggnad och utbildning, till detpraktiska arbetet på fältet, med en livsmedelsproduktion som bevararnaturresurserna. Att genom utvecklingssamarbete aktivt stödja ett landsdemokratisträvanden är en viktig i allt bistånd, eftersomförutsättningarna att skapa ett starkt och ekologiskt hållbart samhälle ärstörst i en demokrati, liksom möjligheterna att bekämpa fattigdomen och minskasociala klyftor.Regeringen avsatte till Öst- och Centraleuropaatt fördelas . föreslår också att fördelningensker i stället, och ökar fördelningssumman med 130 miljoner kronor.Övriga fördelas mellan olika FN-organisationer: FN:sbarnfond, befolkningsfond, flyktingkommissarie, utvecklingsprogram, narkotika-och alkoholmissbruksprogram och slutligen livsmedelsprogrammet. FN är det endariktigt öppna forum, där alla jordens länder kan mötas och där intemarknadskrafter, ekonomisk eller militär styrka påverkar rätten att få deltaoch komma till tals. FN är också den enda organisation som inom sittverksamhetsfält har den agenda som är nödvändig för att tackla de nya icke-militära hoten i världen: fattigdomen och de ökande klyftorna mellan rik ochfattig, den alltför snabba folkökningen, naturresurser som stagnerar och denständigt ökande förstöringen av miljö och natur.Anslag ges också till (Organisationen för säkerhet och samarbete iEuropa), svenska NGO:er (opolitiska organisationer), Sidas humanitära biståndoch (Internationella demokratiska institutet).Särskilt viktig är den nya budgetposten för icke organisationsbundet stöd?Särskilda multilaterala insatser? med underrubriken ?Utsatta barn i fattigaländer?. Här finns möjligheter att göra speciella insatser direkt till barn somhar det svårt, och föreslår en höjning av anslaget på 100 miljonerkronor ytterligare.Förpliktelserna i står ofta i kontrast med den verklighetsom många barn lever i, när de skrupelfritt utnyttjas i prostitution, barn-arbete och som soldater i krig. Barnens rättigheter bör prioriteras i svensktutvecklingssamarbete. förslag till medelsfördelning framgår avtill betänkandet fogade tabeller (bilaga).6. Anslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd för budgetåret 1998m.m. (mom. 9, m.fl.)() anför:BiståndsramenKristdemokraterna yrkar i sin partimotion 1997/98:U220 att till anslagetInternationellt utvecklingsarbete anslås utöver vadregeringen föreslår. Detta har avslagits i och med att fattatbeslut om betänkande 1997/98:FiU1 (rskr. 1997/98:35). När det gäller 1999 harvi föreslagit mer och för har föreslagits 3miljarder kronor utöver regeringens förslag.Vi kristdemokrater reagerar starkt mot urholkningen av det svenska biståndetsom pågått sedan regeringsskiftet . När sanerat sin budget harvärldens fattigaste fått vara med och betala. harbiståndet drabbats av de största besparingarna i jämförelse med övrigautgiftsområden i den statliga budgeten. På flera andra områden har enåterhämtning börjat ske men detta gäller inte biståndet.Multilateralt utvecklingssamarbeteFörenta nationerna utgör ett unikt aktions- och diskussionsforum författigdomsbekämpning, befolkningsfrågor, militära konflikter, aids och andrahälsofrågor, skuldproblematiken och andra globala utmaningar. De långtgåendereformförslag som lagts fram av generalsekreterare måste genomförasför att ge organisationen tillräcklig handlingskraft. I reformpaketet ingår eneffektivisering av organisationen, men det krävs också tillräckliga resurser.Sverige bör därför även fortsättningsvis vara en generös bidragsgivare till FN.Kristdemokraterna föreslår därför att ytterligare medel tilldelas de FN-organsom berörs av reformer och behöver förstärkas, UNDP, UNCDF, , , ,UNHCR, UNWRA, , , , UNDCP, WHO/PSA och UNAIDS.Även posten Övrigt multilateralt samarbete bör få mer medel än vad regeringenföreslår. Delposterna Miljöinsatser, Konfliktförebyggande insatser, Utsattabarn i fattiga länder och Särskilda jämställdhetsinsatser bör samtliga få mermedel och tilldelar i sitt förslag posten Övrigtmultilateralt samarbete eller utöverregeringens och utskottsmajoritetens förslag.Samtidigt som regeringen och utskottsmajoriteten anger barn i fattiga ländersom en av de mest prioriterade målgrupperna föreslår man en sänkning av demedel som tilldelas . Med tanke på att detta FN-organ brukar få beröm föreffektivitet och goda resultat, rimmar budskap och handling illa. bör fåmer, inte mindre, medel och föreslår därför ett anslag på 320miljoner kronor , vilket är utöver regeringens ochutskottsmajoritetens förslag.Bilateralt utvecklingssamarbeteFör att biståndets kvalitet skall bestå måste en större koncentration ochfokusering ske på de allra fattigaste länderna. föreslår attdet bilaterala biståndet tilldelas utöver regeringens ochutskottsmajoritetens förslag eller totalt . I vårt förslagföljer anslagsvolymerna principen om att de fattigaste länderna, med eneffektiv mottagarkapacitet och klart fastställda strategier och mål,prioriteras.Respekten för demokratiska och mänskliga rättigheter är fundamental förbiståndsländernas trygghet, säkerhet och utveckling. villunderstryka vikten av insatser för att förbättra kunskaperna om, och därmedrespekten för, dessa rättigheter. Ett riktat demokratistöd bör prioriterarättsväsendet, utbildningssektorn och de offentliga institutionerna. Allamänniskor har lika värde, och därför borde grundläggande rättigheter ochtrygghet vara alla människor förunnat. Vi föreslår därför att delpostenDemokrati och mänskliga rättigheter tilldelas utöver vadutskottsmajoriteten föreslår, vilket innebär totalt 180 miljoner kronor.Kristdemokraterna är övertygade om att det svenska näringslivet genom sinkompetens och erfarenhet kan spela en större roll än försmåföretagsamhet och ett breddat näringsliv i de fattiga länderna. De bördärför integreras effektivare i den svenska biståndsstrategin. Det kan ävengynna svensk exportindustri, som kan få större engagemang i biståndsprojekt. Viföreslår därför att delposten näringslivsutveckling får ytterligare 60 miljonerkronor eller totalt 130 miljoner kronor.För att stimulera privata investeringar i de fattigaste länderna bör ett sy-stem införas som bygger på extra förmånliga krediter. Vi är övertygade om attbiståndskrediter tillsammans med införandet av en garantigivning inom biståndetblir till nytta för mottagarländerna och kan komma att spela en viktig roll föruppbyggnaden av bl.a. ett fungerande näringsliv.I framför allt de fattigaste låginkomstländerna utgör skuldbördan ett enormtproblem som kraftigt begränsar och ibland omöjliggör deras utveckling. För attdessa länder skall ta sig ur skuldkrisen krävs att de för en konsekventekonomisk politik som kan främja utveckling och tillväxt. För att klara dettakrävs självklart att de länder som genomför ekonomiska reformer stöds i sinaansträngningar genom ökade resursflöden och skuldlättnader.Under senare år har biståndets reserverade outbetalda medel ökat dramatiskt,speciellt vad avser det bilaterala biståndet.I syfte att förbättra förutsättningarna att rätt bedöma och föreslå de olikabudgetposternas relevanta beloppsnivåer föreslår attstorleken på reservationerna skall anges i propositionen för respektivebudgetpost inom det bilaterala såväl som det multilaterala biståndet.Miljöproblemen är globala och gränsöverskridande. Att bekämpa dessa kräverinternationellt samarbete där varje land måste bidra utifrån sin egenekonomiska bärkraft. Ansvaret för de växande globala miljöproblemen får inteöverlåtas till de resurssvaga fattiga länderna utan måste i större utsträckningän utkrävas av de rika länderna. har dels som storbiståndsgivare, dels som föregångsland avseende hanteringen av miljöfrågor ettsärskilt stort ansvar att verka för att världens fattiga ges tillräckligaresurser och möjligheter att förbättra sin miljö.I syfte att skapa resurser och förtroende kräver attSverige skall återupprätta enprocentsmålet för att därigenom skapa störreförutsättningar att spela en pådrivande roll i det internationellamiljöarbetet.Kristdemokraterna föreslår därför att ramen för särskilda miljöprogram inomdet bilaterala biståndet ökas till samt inom detmultilaterala till . Totalt utgör detta ,vilket är högre än regeringens förslag.De enskilda organisationerna utgör enligt en ytterst viktigdel av det bilaterala biståndsarbetet. Det är därför glädjande att notera attregeringens anslag till enskilda organisationer inte sänks utan i stort sätt äroförändrat jämfört med föregående år.Enskilda organisationers kunskap, erfarenheter och kompetens som gör dettabistånd så effektivt bör dock enligt tas i ökat anspråk,bl.a. vid utformandet av landstrategier samt genom fortlöpande kontakter genomFolkrörelserådet.Vi föreslår därför att budgetramen till enskilda organisationer höjs tilltotalt 930 miljoner kronor.Under tidigare år har det gång på gång visat sig att beredskapen hos detglobala givarsamfundet, när det gäller att undvika och förebygga militärakonflikter, varit skrämmande låg. I många fall har FN och andrabiståndsorganisationer blivit operativa först när konflikten varit ett faktum.Hjälpen har då i första hand inriktats på att söka bistå dem som blivitkonfliktens offer.Med anledning av att humanitära katastrofer och väpnade konflikter sällanuppkommer på ett likartat sätt, krävs ofta en mångfacetterad kombination avförebyggande åtgärder.För att förhindra kostnader och onödiga förluster i form av människoliv börFN, vars fredsbevarande och fredsfrämjande insatser haft storbetydelse, tillföras ytterligare resurser. Genom att åstadkomma ett batteri avolika insatser och åtgärder, vilka genom sin flexibilitet anpassas tillkonfliktens karaktär, kan förhoppningsvis framtida konflikter och oroshärdarkväsas i sin linda.Sammantaget föreslår därför att anslåstill anslaget för Konfliktförebyggande insatser. förslagtill medelsfördelning framgår av till betänkandet fogade tabeller (bilaga).7. Anslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd för () (mom. 9)(), (), () ochIngrid () anför:Östtimor är ockuperat av . Konsekvenserna av dettaär förödande för alla delar av samhällslivet. Självklart måste fortsattaansträngningar göras för att nå en lösning där det östtimoresiska folket självtfår avgöra sin framtid. Men till dess en sådan uppgörelse har nåtts måsteomvärlden bidra med konkret stöd. Utskottet har i olika sammanhang påpekatbehovet av stöd till humanitära projekt och insatser för att främja mänskligarättigheter. har den svenska insatsen inte varit särskilt omfattande.Möjligheten att utöka detta stöd bör prövas.8. Anslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd för (Västsahariska flyktingar) (mom. 9)(), (), () ochIngrid () anför:De västsahariska flyktingarna i har en mycket svår situation.Svårigheterna har ytterligare tilltagit på grund av att självtbefinner sig i en ond kretsgång av ökat våld. finns hoppfullatecken på en politisk lösning, och en folkomröstning är nu utsatt till hösten1998. Därav följer att det sannolikt finns behov av ökade insatserför folk i samband med folkomröstningen. ger redan visstbistånd dels genom enskilda organisationer, dels genom EU och UNHCR. Behoven ärdock mycket stora och ökade svenska insatser bör planeras.9. Anslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd för (Enskilda organisationer) (mom. 9), , och (alla m) anför:Fria och frivilliga organisationer gör goda insatser, särskilt vad gällerkunskapsöverföring. Sådant bistånd har, genom personligt engagemang, egnaarbetsinsatser och lokal erfarenhet, ett betydligt större värde än dennominella ekonomiska volymen. Via dessa organisationer når svenska insatserdirekt ut till de behövande befolkningarna utan omvägar via statsapparaten. Ienlighet med vad som anförs i motion 1997/98:U202 (m) yrkande 5 bör en störredel av de biståndsinsatserna kanaliseras genom sådana fria och frivilligaorganisationer.10. Inriktningen av EU:s bistånd (mom. 21)() och () anför:Miljöpartiet och vill framhålla att den kritik som framfördes idokumentet ?Svensk strategi för EU:s utvecklingssamarbete? i november 1996fortfarande är relevant. EU har ingen tydlig miljöprofil, verkställandet avantagna riktlinjer har varit bristfällig, handlingsprogram för att hanteramiljöfrågorna i biståndet saknas, miljökonsekvensbeskrivningar genomförs intekonsekvent och resultaten redovisas inte systematiskt. Kapaciteten ikommissionen för miljöfrågor är dessutom svag och behöver förstärkas. I EUframhålls handel och ekonomisk tillväxt som en förutsättning för ettframgångsrikt biståndsarbete. Men vi vill poängtera vikten av att detta alltidkombineras med en granskning av hur tillväxtens följder och konsekvenserdrabbar miljö och människor, både i ett nära och i ett långsiktigt perspektiv.Från svensk sida måste man agera väckarklocka gentemot EU i dessa frågor.11. Triangelsamarbete (mom. 27), , och (alla m) anför:Moderata samlingspartiet anser att s.k. triangelsamarbete mellan , ettafrikanskt land och ett f.d. u-land som framgångsrikt utrotat fattigdomen påkort tid, bör prövas. Som påpekas i motion 1997/98:U202 yrkande 9 börkunskapsutbytet kunna ske också med andra länder än enbart . För mångau-länder finns det större erfarenheter att hämta från andra mer framgångsrikau-länder som t.ex. och Sydkorea.12. Biståndskvalitet, biståndsberoende m.m. (mom. 28 och mom. 41)() anför:För att bedriva ett bra arbete med demokratibistånd krävs en definition av vaddetta bistånd kan innehålla och vad det innebär. Som framgår av Folkpartietliberalernas motion 1997/98:U219 har svenskt demokratibistånd varit alltförvagt och försiktigt. Det är skillnad mellan demokratibistånd vars primära målär att bygga upp demokratins ramverk och dess primära aktörer (partier ochaktiva opinionsbildande organisationer) och bistånd för demokrati varssekundära syfte är människors deltagande i olika organisationer etc. Svensktbistånd är, enligt liberalerna, koncentrerat till den senareinriktningen. Denna tyngdpunkt bör förskjutas till ett mer jämnt stöd till deolika delarna av en fungerande demokrati. Regeringen bör få i uppdrag attpresentera ett särskilt åtgärdsprogram för hur så kan ske.Det måste vidare stå klart för mottagarländerna att biståndets omfattning ochinriktning kan påverkas av hur demokratifrågan hanteras. Inslaget av villkor ibiståndsgivningen skall därför öka. liberalerna anser att Sverigebör undvika stora biståndsengagemang i länder vars regimer inte strävar efterdemokratisering.Folkpartiet liberalerna har också tidigare framfört det angelägna i att ettprogram för att främja högre kvalitet på biståndet tas fram. Tre grundläggandebyggstenar för ett sådant program omtalas i motionen: dels att biståndet måstebidra till att krympa och effektivisera staten i många afrikanskamottagarländer, dels att biståndets innehåll och kvalitet måste prioriteras,dels att kvinnornas situation måste uppmärksammas.Mottagarländernas biståndsberoende kan bl.a. bekämpas genom insatser sombidrar till inhemsk resursmobilisering. Vidare måste frågan om det s.k.?biståndsbombardemanget? Sådant biståndsbombardemang börmotverkas främst genom att stöd i större grad ges till hela program och imindre utsträckning till enstaka projekt, i kombination med tydliga krav påpolitikens innehåll. liberalerna finner det positivt att frågan haruppmärksammats i utredningen ?Partner med ? och därför kan väntas bliföremål för uppmärksamhet i samband med den särskilda skrivelse till ,om en samlad Afrikapolitik, som regeringen har aviserat. Folkpartietliberalerna får därför anledning att återkomma till denna viktigabiståndsfråga.13. Mänskliga rättigheter och demokrati i södra (mom. 33), , och (alla m) anför:För att främja att respekten för de mänskliga rättigheterna och demokratin blirbestående i södra är det viktigt att bygga upp strukturer som bidrartill, och kontrollerar, att utvecklingen går i rätt riktning. bördärför, vilket framhålls i motion 1997/98:U609 (m) yrkande 2, i dialogen medländerna i södra betona vikten av att det skapas regionala strukturerför mänskliga rättigheter och demokrati. konventioner ochmekanismer kan här vara en förebild. SADC-samarbetet kan, genom det framväxandeparlamentariska samarbetet inom organisationens ram, ges fastare strukturer närdet gäller att övervaka efterlevnaden av mänskliga rättigheter och demokratibland medlemsländerna. En verksamhet av detta slag skulle kunna finansierasgenom EU:s gemensamma utvecklingssamarbete, eftersom det handlar om regionalintegration där erfarenheterna från det europeiska integrationssamarbetet kanvara intressanta och värdefulla. Moderata samlingspartiet menar att böragera för detta inom EU.14. Dammbyggnadsprojekt i (mom. 39)() och () anför:Dammprojektet vid ingicks som ett partsavtal viaVärldsbanken/IFC med , företaget och chilenska myndigheter. Redanfrån början kom varningssignaler om att Endesa inte tänkte nöja sig med endastett dammbygge utan hade planer på flera dammar, vilket skulle förstöra en avvärldens viktigaste flodbiotoper . Misstankarna har blivitbekräftade.