bet · GL01UbU2 · 1997-11-25 00:00:00 — I betänkandet behandlas regeringens förslag till anslag till olika former avstudiestöd samt ett fyrtiotal motionsyrkanden. Regeringens förslag innebärbl.a. att studiebidraget i studiehjälpen höjs, att stipendium efter basår ikomvux bara skall lämnas till studerande under och att timersättningentill deltagare i sfi slopas. Vidare begränsas möjligheterna att få studiemedelunder forskarutbildning.Utskottet tillstyrker regeringens förslag med ett undantag. Utskottet anseratt förutsättningarna för att få studiemedel för utlandsstudier bör behandlastillsammans med förslag om ett nytt studiefinansieringssystem. Ett sådantförslag väntas bli framlagt i sådan tid att det kan genomföras . Istället för en besparing på anslaget till studiemedel föreslår utskottet därfören lika stor besparing på anslaget till svux för NT-utbildning. Detta ärmöjligt eftersom antalet antagna till NT-utbildning blivit någotmindre än regeringen räknat med.Reservation finns från m, v, mp och kd mot ändringarna i reglerna omstudiemedel för forskarutbildning. Dessutom finns andra reservationer från fp,v, mp och kd.Fyra partier redovisar sina budgetalternativ i särskilda yttranden.Moderaterna motsätter sig studiebidragshöjningen och basårsstipendierna, och devill avskaffa svux för NT-utbildning. vill avskaffa svuxbåde för NT-utbildning och YTH. De vill återinföra barntillägg i svux och svuxaoch avskaffa basårsstipendierna. föreslår för skall kunna ge särskilt utbildningsbidrag under en tredje termin. Inommiljarden vill de också finansiera besparingen på anslaget till studiemedel ochbibehållande av timersättningen vid sfi. De vill avskaffa svux vidspecialpedagogutbildning. vill återinföra barntillägg i svuxaoch behålla timersättningen vid sfi, men de vill avskaffa basårsstipendiernaoch svux vid NT-utbildning. Regeringen har i proposition 1997/98:1 Budgetpropositionen ,utgiftsområde 15 Studiestöd föreslagit1. att antar regeringens förslag till lag om ändring istudiestödslagen (1973:349),2. att antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa,3. att antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring,4. att godkänner vad regeringen föreslår angående timersättning,5. att godkänner att lån tas upp i för detsamlade behovet för studielån om t.o.m. ,6. att bemyndigar regeringen att för Talboks- ochpunktskriftsbiblioteket beställa sådan produktion av , förhögst , som medför utgifter ,7. att för anvisar anslagen under utgiftsområde 15Studiestöd enligt sammanställning i bilaga 6 till detta betänkande.Regeringens lagförslag återfinns som bilaga 1, bilaga 2 respektive bilaga 3till detta betänkande. 1997/98:Ub221 av m.fl. (fp) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om gymnasiestudier utomlands.1997/98:Ub260 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att enhetliga regler skall gälla för deltagare i det s.k.Kunskapslyftet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att samordning och information till berörda anordnare skall gälla iKunskapslyftet och vid införandet av liknande åtgärder.1997/98:Ub278 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om studier avkonsekvenserna av att tillämpa särskilt utbildningsbidrag under det andrastudieåret.1997/98:Ub441 av Skånberg m.fl. (kd) vari yrkas7. att avslår regeringens förslag att begränsa rätten att bedrivaforskarstudier med studiemedel.1997/98:Ub474 av m.fl. (fp) vari yrkas9. att avslår regeringens förslag om förlängning avmöjligheten att studera med stöd av s.k. NT-arvoden,12. att avslår regeringens förslag om stipendium för dem som lästs.k. basår vid komvux,13. att avslår regeringens förslag om särskilt studiestöd för YTH-utbildningarna,14. att avvisar regeringens förslag till besparing på anslaget försvenska studenters möjlighet att studera med studiemedel utomlands,15. att avvisar regeringens förslag om en begränsning till tre årav den tid som studiemedel kan erhållas för studier i utlandet.1997/98:Ub482 av m.fl. © vari yrkas6. att avslår regeringens förslag om villkor för studiemedel påforskarutbildningen.1997/98:Ub702 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att se överstudiemedelssystemet.1997/98:Ub706 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ominkomstprövningen i studiestödssystemet.1997/98:Ub707 av m.fl. (v) vari yrkas att anvisar anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd med deändringar i förhållande till regeringens förslag som framgår av i motionenredovisad uppställning.1997/98:Ub710 av m.fl. (kd) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skärpta krav på studieresultat,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skärpt kontroll av studieaktivitet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om höjt fribelopp,6. att avslår regeringens förslag om fortsatt NT-arvode,7. att avslår regeringens förslag om fortsatta stipendier till bas-årsplatser,8. att beslutar återinföra barntillägg i svuxa,9. att avslår regeringens förslag om att timersättning för sfi-undervisning inte längre skall beviljas,10. att avslår regeringens förslag om att införa striktare reglerför studiemedel för utlandsstudier,13. att för anvisar anslagen under utgiftsområde 15Studiestöd med de ändringar i förhållande till regeringens förslag som framgårav i motionen redovisad uppställning.1997/98:Ub713 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ominkomster under studietiden.1997/98:Ub715 av m.fl. (fp) vari yrkas4. att för anvisar anslagen under utgiftsområde 15Studiestöd med de ändringar i förhållande till regeringens förslag som framgårav i motionen redovisad uppställning.1997/98:Ub716 av m.fl. (m) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag om ändring i studiestödslagen(1973:349) avseende uppräkning av studiebidraget i enlighet med vad som anförtsi motionen,2. att beslutar att under anslaget A 1 Studiehjälp m.m. anvisa1 för i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att beslutar att under anslaget A 2 Studiemedel m.m. anvisa9 för i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att beslutar att under anslaget A 3 Vuxenstudiestöd m.m. anvisa7 för i enlighet med vad som anförts i motionen,5. att beslutar att under anslaget A 7 Särskilt vuxenstudiestödanvisa för i enlighet med vad som anförts imotionen.1997/98:Ub719 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om fribelopp för studie- medel.1997/98:Ub720 av © vari yrkas1. att avslår regeringens förslag till besparing förutlandsstudier,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skärpt kontroll för studieaktivitet.1997/98:Ub721 av m.fl. (s) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att ytterligareutreda möjligheten till fortsatta studier.1997/98:Ub805 av m.fl. (m) vari yrkas15. (delvis) att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om internationaliseringen av den högre utbildningen ochdeltagande i internationellt forskningsutbyte.1997/98:Ub806 av m.fl. (fp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om barntillägg i svux och svuxa i väntan på ett nytt studiemedelssy-stem.1997/98:Ub807 av m.fl. (mp) vari yrkas60. att för anvisar anslagen under utgiftsområde 15Studiestöd med de ändringar i förhållande till regeringens förslag som framgårav i motionen redovisad uppställning (tabell 1),61. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beräknad fördelning på anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd föråren 1999 och 2000 (enligt tabell 1).1997/98:Ub808 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om problem med samordning mellan a-kassan och CSN.1997/98:Kr601 av m.fl. (v) vari yrkas7. att beslutar att bestämmelserna om särskilt utbildningsbidragliberaliseras enligt vad som anförts i motionen.1997/98:A806 av m.fl. (fp) vari yrkas17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de ekonomiska villkoren för föräldrar som studerar. InledningRiksdagen har fastställt utgiftsramen för utgiftsområde 15Studiestöd för (prop. 1997/98:1 Förslag till statsbudget,finansplan m.m., bet. FiU1, rskr. Ramen omfattar 21 333 755 000 kr.Studiestödet utgör ett viktigt redskap i utbildningspolitiken. De senaste årensutbildningssatsningar har inneburit att antalet personer som får studiemedelhar ökat kraftigt. Antalet studiemedelstagare i gymnasial utbildning(studerande ) ökade mellan budgetåren 1995/96 och 1996/97.Utbetalningen av lån till sådana studerande ökade med 436miljoner kr. Parallellt med den stora satsningen på vuxenutbildning - det s.k.Kunskapslyftet - infördes en ny stu- diestödsform, nämligensärskilt utbildningsbidrag. Arbetslösa i åldern kan beviljas dettastudiestöd, som helt och hållet är ett bidrag. Även anställda kan under vissaförutsättningar beviljas särskilt utbildningsbidrag. Efterfrågan på särskiltutbildningsbidrag är mycket stor.I budgetpropositionen anmälde regeringen sin avsikt att under år1997 återkomma till med ställningstagande tillStudiestödsutredningens förslag om ett sammanhållet studiestöd (SOU 1996:90,prop. 1996/97:1 utg.omr. Regeringen tog på nytt upp frågan ivårpropositionen och meddelade då sin avsikt att återkomma avseende ett nyttåterbetalningssystem för studielånen grundat på utredningens förslag kombineratmed en prövning av bidragsandelens storlek 2000. I åretsbudgetproposition bekräftas denna avsikt.Utskottet tar i det följande först upp ett antal sakfrågor inom de olikastudiestödssystemen. Därefter behandlas anslagen inom utgiftsområdet och sistnågra övriga frågor.1 StudiehjälpRegeringen föreslår - i konsekvens med sitt förslag under utgiftsområde 12 atthöja barnbidragets belopp - att studiebidraget i studiehjälpen skall höjas från640 till fr.o.m. . Förslaget kräver enändring av 3 kap. 6 § studiestödslagen (1973:349).Moderata samlingspartiet föreslår i motion 1997/98:Ub716 yrkande 1 attregeringens förslag om ändring i studiestödslagen skall avslås. Motionärernahar i sin beräkning av anslaget beaktat detta.U t s k o t t e t tillstyrker regeringens förslag och avstyrkermotionsyrkandet. Studiebidragets belopp bör liksom tidigare följa barnbidragetsbelopp och alltså höjas när barnbidraget höjs, liksom det sänktes närbarnbidraget sänktes (prop. 1994/95:100 bil. 9, bet. SfU12, rskr. 278).2 StudiemedelRegeringen aviserade i vårpropositionen besparingar på inomstudiemedelsområdet (prop. 1996/97:150, yttr. UbU5y, bet. FiU20, rskr. Ibudgetpropositionen redovisar regeringen nu hur dessa besparingar skall uppnås.I ett antal motioner framförs andra förslag som, om de bifalls av ,får konsekvenser såväl för studiestödslagen som för anslagsbeloppet.Skärpning av reglerna för återkrav, när någon fått studiestöd felaktigtRegeringen föreslår ändringar i 9 kap. 2 § studiestödslagen (1973:349) sominnebär att studiemedel alltid skall korrigeras i efterhand med hänsyn till denstuderandes faktiska inkomst /kalenderhalvåret. I sådana fall skalldet inte längre behövas att den studerande har insett eller bort inse att honeller han har fått för högt studiemedelsbelopp. Enligt regeringens förslagskall belopp som understiger en av regeringen fastställd miniminivå (exempelvis300 kr) dock inte krävas tillbaka. sker efterkontrollen genomsamkörning av de uppgifter som den studerande lämnat till CSN motinkomstuppgifterna i register.Återkrav på grund av ökade inkomster förekommer bara när det gällerstudiemedel. Återkrav på grund av andra ändrade förhållanden kan däremotförekomma även när det gäller andra former av studiestöd. Det kan röra sig omavbrott i studierna, ändrad omfattning av studierna eller byte av utbildning,och den studerande skall anmäla sådana förändringar. I sådana fall skall enligtregeringens mening i princip alltid rätten till studiestöd omprövas. När denstuderande själv har orsakat att studiestöd utbetalats felaktigt bör återkravske utan någon prövning av om hon eller han har insett eller bort inse att detvar fel. Även detta föranleder ändring i 9 kap. 2 § studiestödslagen. Om någonfått studiestöd felaktigt på något annat sätt skall däremot återkrav bara skeom vederbörande inte varit i god tro.Regeringen föreslår också att det införs en bestämmelse om att krav pååterbetalning skall kunna efterges helt eller delvis, om det finns synnerligaskäl.U t s k o t t e t delar regeringens uppfattning och tillstyrker förslagentill ändringar i 9 kap. 2 § studiestödslagen.Dessa skärpningar beräknar regeringen skall medföra en besparing på 36miljoner kr.Studiemedel för studier utomlandsRegeringen gör i propositionen bedömningen att möjligheterna att få studiemedelför studier utanför bör begränsas till i huvudsak utbildningar påhögskolenivå. Beviljningen av extra lån för undervisningsavgifter bör enligtregeringens mening vara mer restriktiv än . Regeringen avser att uppdraåt att efter samråd med CSN lämna förslag om vilka utbildningarutomlands som lämpligen bör ge rätt till statligt studiestöd. Eftersom det ärnödvändigt att redan nu begränsa utflödet av bidrag och lån anser dockregeringen att de förslag till begränsningar som CSN redovisat i sitt remissvaröver betänkande tills vidare utgör lämpligt avvägdaprioriteringar. Dessa beskrivs i propositionen. Regeringen förordar dock inteCSN:s förslag (som också framförts av ) att studiestödför undervisningsavgifter vid utlandsstudier skall utgå i form av bidrag istället för som i form av lån. I stället anser regeringen att den nuvarande,av CSN fastställda, lånegränsen på för undervisningsavgifterbör sänkas till per månad.I motioner från fyra partier avstyrks regeringens förslag när det gällerstudiestöd för studier utomlands. Vikten av internationellt utbyte framhålls imotion 1997/98:Ub805 (m) yrkande 15. Enligt motion 1997/98:Ub720 © kommerregeringens förslag att leda till att studier utomlands blir en klassfråga(yrk. Motionärerna anser att den besparing på som regeringenvill uppnå med sitt förslag i stället bör göras genom att man skärperkontrollen av studieaktivitet under den sista studiemedelsterminen (yrk. 2).Tvärt emot regeringens uppfattning bör fler uppmuntras att söka sig utomlandsför att skaffa sig kulturkompetens och nya språk, hävdas det i motion1997/98:Ub474 (fp) yrkande 14. Samma motionärer avstyrker uttryckligenregeringens förslag av den tid man kan fåstudiemedel för studier i utlandet (yrk. Den uttalade ambitionen atthalvera antalet svenska ungdomar som studerar utomlands är helt orimlig, heterdet i motion 1997/98:Ub221 (fp) som handlar om gymnasieskolan (yrk. Imotion 1997/98:Ub710 (kd) yrkande 10 sägs att det är en motsägelse närregeringen vill slå vakt om internationaliseringsprocessen men samtidigtifrågasätter nyttan av utlandsstudier. Besparingarna är enligt motionärernakontraproduktiva och begränsningen av lånen för undervisningsavgifterförstärker den sociala snedrekryteringen. , ochKristdemokraterna beräknar under anslaget Studiemedel m.m. merän regeringen.U t s k o t t e t vill med anledning av motionsyrkandena anföra följande.Det är självklart viktigt att slå vakt om internationaliseringsprocessen inomutbildningsområdet och studerandeutbytet länder emellan. Frågan omförutsättningarna för att få svenskt studiestöd vid studier utomlands börenligt utskottets mening behandlas tillsammans med förslag om ett nytt studie-stödssystem. Regeringen har aviserat ett sådant förslag som är tänkt förgenomförande . Utskottet är därför inte berett att tillstyrka attriksdagen nu tar ställning i sak till de förändringar av nuvarande regler påområdet som regeringen skisserar i propositionen. De nuvarande regler somregeringen vill förändra är till största delen fastställda av CSN iföreskrifter som myndigheten har bemyndigande att utfärda.Syftet med de förändringar som regeringen beskriver i propositionen är attuppnå en besparing på ca . Utskottet återkommer i avsnitt 4 tillfrågan om anslagsbeloppen inom utgiftsområdet.Begränsning av möjligheterna till studiemedel under forskarutbildningRegeringen framlägger i budgetpropositionen under utgiftsområde 16 förslag omen reformerad forskarutbildning. Reformförslaget och ett antal motions-yrkanden om detta behandlas i utskottets betänkande 1997/98:UbU7.Som ett led i reformen ingår att regeringen vill ändra nuvarande generösamöjligheter att få studiemedel under forskarutbildning. Studiemedel föreftergymnasiala studier kan enligt studiestödslagen lämnas under högst (tolv terminer). Om det finns särskilda skäl kan man dock beviljas studiemedelutöver . Det har utvecklats en praxis som innebär att doktorander ipraktiken kan få studiemedel under hela forskarutbildningen även omsexårsgränsen väsentligt överskrids. Regeringen påpekar att de flesta som fårstudiemedel för doktorandstudier kan förmodas få en stor del av lånen avskrivnatill sist, eftersom deras sammanlagda skulder kommer att bli mycket höga.Regeringen vill nu införa följande begränsningar av möjligheterna att fåstudiemedel för forskarutbildning.1. Forskarutbildning skall inte vara ett särskilt skäl att få studiemedelutöver den maximitid (f.n. ) som gäller som huvudregel.2. Studiemedel skall inte kunna beviljas åt en doktorand som har eller harhaft anställning som doktorand eller får eller har fått utbildningsbidrag fördoktorander.För att genomföra detta föreslår regeringen ändringar i 4 kap. 8 § förstastycket studiestödslagen (1973:349).Centerpartiet och yrkar i motionerna 1997/98:Ub482 ©yrkande 6 och 1997/98:Ub441 (kd) yrkande 7 avslag på regeringens förslag.U t s k o t t e t anser att bör anta regeringens förslag tilllagändring och avslå motionsyrkandena. Utskottets resonemang rörande bl.a. stu-diefinansiering under forskarutbildning redovisas i betänkande 1997/98: UbU7. Iresonemanget ingår bl.a. att doktorander har möjlighet att inleda sina studiermed stöd av studiemedel.Inkomstprövningen för studiemedel (det s.k. fribeloppet)framför i motion 1997/98:Ub710 åsikten att systemet med eninkomstgräns för studiemedel - s.k. fribelopp - är kontraproduktivt och bidrartill social snedrekrytering. De anser att fribeloppet bör höjas rejält ellerhelst avskaffas (yrk. Eftersom en sådan höjning skulle medföra ytterligarekostnader pekar motionärerna på möjligheterna att göra en striktare kontroll avstudieaktivitet och att höja kravet på studieresultat för fortsatta studiemedelpå det sätt som föreslagit (yrk. 4 resp. 3). Dessaskärpningar avses kompensera kostnadsökningen som följer av ett höjt fribelopp.- Enligt motion 1997/98:Ub719 (m) är det rimligt att inte ha någon gräns förinkomster vid sidan av studierna. - Motionerna 1997/98:Ub702, 1997/98:Ub706 och1997/98:Ub713 (alla s) tar upp frågan hur inkomster under olika delar avkalenderåret skall behandlas vid beviljandet av studiemedel. Enligtmotionärerna missgynnas vissa studenter av de nuvarande reglerna.U t s k o t t e t avstyrker motionsyrkandena. Frågan om inkomstprövningen avstudiemedel behandlas i betänkande, som regeringen ännuinte har tagit ställning till. En förändring av fribeloppsreglerna inom ramenför det nuvarande studiemedelssystemet skulle dels kräva ändringar istudiestödslagen, dels få ekonomiska konsekvenser som inte är klarlagda.Utskottet anser därför att bör avvakta regeringens förslag omstudiestödet fr.o.m. år 2000.3 VuxenstudiestödRegeringens förslag till förändringar när det gäller olika slag av vuxenstudie-stöd är i sammanfattning följande* anslagsbeloppet under anslaget A 3 Vuxenstudiestöd m.m. ökas motsvarandedet ökade antalet platser inom vuxenutbildningssatsningen (det s.k.Kunskapslyftet)* arbetslösa som haft särskilt utbildningsbidrag skall få förturtill särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa)* beloppen i särskilt vuxenstudiestöd (svux) och i svuxa skall beräknas medutgångspunkt i den lägsta dagpenning som enligt förordningen om aktivitetsstöd(1996:1100) gäller för den som har rätt till arbetslöshetsersättning* den som får särskilt utbildningsbidrag skall inte kunna fåstudiemedel, svux, svuxa eller korttidsstudiestöd* timersättning skall endast ges till deltagare i särvux (inte längre tilldeltagare i sfi)* stipendium till den som fullföljt basår inom komvux skall bara ges tillungdomar under 20 år.Särskilt utbildningsbidragDen nya studiestödsformen särskilt utbildningsbidrag infördes isamband med starten av det s.k. . Särskilt utbildningsbidrag kanlämnas till arbetslösa vuxna i åldern för studier på grundskole- ochgymnasienivå . Även personer som har anställning kan beviljassärskilt utbildningsbidrag under ledighet för sådana studier, underförutsättning att arbetsgivaren tar in en av arbetsförmedlingen anvisadlångtidsarbetslös i samma omfattning som den anställde är ledig. Regeringenmeddelar i propositionen att denna studiestödsform kommer att behållas underhela den femårsperiod som pågår.I propositionen föreslås ändringar i 4 kap. 3 § och 7 kap. 1 §studiestödslagen (1973:349) som innebär att studiemedel, svux och svuxa intefår beviljas eller tas emot som särskilt utbildningsbidrag.Vidare föreslås att tid då man haft särskilt utbildningsbidrag skall inräknas iden maximitid som gäller för studiestöd till vuxna för studier pågrundskole- och gymnasienivå (4 kap. 8 § andra stycket studiestödslagen). Detföreslås också en bestämmelse i 5 kap. 6 § studiestödslagen om att den som harsärskilt utbildningsbidrag inte kan få korttidsstudiestöd under samma period.Motsvarande gäller redan för den som har studiehjälp, studiemedel, svux ellersvuxa.U t s k o t t e t har inget att invända utan tillstyrker regeringensförslag.Fyra motioner tar upp villkoren för dem som studerar inom Kunskapslyftet.Vänsterpartiet begär i motion 1997/98:Kr601 yrkande 7 att bestämmelserna omsärskilt utbildningsbidrag skall liberaliseras. Motionärerna påpekar att mångai dag anställs på deltid eller på timbasis eller har korta vikariat mellanperioder av arbetslöshet och med nuvarande regler inte kan få särskiltutbildningsbidrag. - Enhetliga regler för alla som studerar i Kunskapslyftetbegärs i motion 1997/98:Ub260 (mp) yrkande 1. Motionärerna skriver att den somär enligt regelerna inte kan få studielån med särskiltutbildningsbidrag. De som studerar i med kontantarbetsmarknadsstöd (KAS) eller annan låg ersättning och får kompletterandesocialbidrag kan enligt motionärerna inte läsa på gymnasienivå, eftersomstudier på den nivån inte accepteras för socialbidrag. I motionen påtalas också(yrk. 2) att det har brustit i samordning och information. Många fackförbundhar inte varit informerade om hur ersättningen fungerar. - I motion 1997/98:Ub278 (s) välkomnas regeringens förslag att den som haft särskiltutbildningsbidrag skall ha förtur till svuxa. Motionärerna vill attregeringen skall belysa konsekvenserna av att tillämpa det formella regelverksom gäller det särskilda utbildningsbidraget (t.ex. i fråga om åldersgräns,krav på arbetslöshet, studiernas omfattning) också på det bidrag som utgårunder det andra studieåret. Detta kan enligt motionen förenas med en egeninsatsi form av en lånedel i studiefinansieringssystemet. Samma förslag förs fram imotion 1997/98:Ub721 (s). - I motion 1997/98:Ub808 (s) yrkande 1 påtalasproblem i samordningen mellan a-kassan och CSN. har a-kassan stoppatersättningen innan CSN fattat beslut om särskilt utbildningsbidrag, så att denstuderande inte haft pengar från någotdera hållet. När kursstarten blivituppskjuten har det också uppstått problem, eftersom a-kasseersättningen harupphört och det beviljade särskilda utbildningsbidraget inte betalas ut förränkursen faktiskt har startat.U t s k o t t e t föreslår att avslår motionsyrkandena.