bet · GK01FiU20 · 1997-05-29 00:00:00 — En övergångstid av den omfattning utskottet nuföreslår bör i väsentlig omfattning undanröja de problem ett genomförande avregeringsförslaget onekligen skulle ha inneburit.Det bör ankomma på regeringen att utforma de regeländringar som behövs medanledning av det förslag som utskottet ovan förordat.Vad finansutskottet nu med anledning av yrkande 51 i propositionen anfört omvissa tidpunkter för färdigställande m.m. bör som sin mening geregeringen till känna. Vad i propositionen i övrigt föreslagits om vissatidpunkter för färdigställande m.m. tillstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 60 bort ha följande lydelse:60. beträffande vissa tidpunkter för färdigställande m.m.att med anledning av proposition 1996/97:150 yrkande 51 godkännervad utskottet anfört om ändrade regler för räntesubventioner ochinvesteringsbidrag för bostäder, såvitt gäller frågan om vissa tidpunkterför färdigställande m.m., samt som sin mening ger regeringen till kännaatt tidsfristen bör förlängas till ,98. Räntebidrag efter exekutiv försäljning (mom. 62), , Per och (alla m) anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken efterexekutiv försäljning bort ha följande lydelse:Finansutskottet delar uppfattningen i motion Fi52 (m) att ett godkännande avregeringens förslag om beräkning av räntebidrag efter exekutiv försäljning förbostäder finansierade enligt subventionssystem skulle rubbastabiliteten i systemet. Ett genomförande av regeringens förslag riskerar attöka kostnaderna vid kreditgivningen. Dessutom innebär förslaget att deursprungliga förutsättningarna för finansieringen i det enskilda fallet kankomma att förändras på ett sätt som återigen minskar tilltron tillstatsmakternas förmåga och vilja att ge subventionssystemet sådanaförutsättningar som är nödvändiga för en långsiktigt hållbar finansiering.Utskottet tillstyrker med det anförda motion Fi52 (m) yrkande 2 ochpropositionens förslag.dels att utskottets hemställan under 62 bort ha följande lydelse:62. beträffande räntebidrag efter exekutiv försäljningatt med bifall till motion 1996/97:Fi52 yrkande 2 avslår proposition1996/97:150 yrkande 53,99. Anslaget Räntebidrag m.m. (mom. 63)() anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken m.m. bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser att bör uttrycka som sin uppfattning attSverige bör delta i från starten . Detta kommer att få en positiveffekt på räntenivån i . Tillsammans med den ekonomiska politik somförs fram i liberalernas partimotion Fi43 och som finansutskottetförordar ger detta sådana positiva effekter på räntenivån att det blirmöjligt att redan innevarande år göra besparingar på anslaget till räntebidragom 250 miljoner kronor.Detta bör med anledning av motion Fi43 (fp) yrkande 15 i denna delge regeringen till känna. Utgiftsramen bör således beräknas inklusive denbesparing som förs fram i partimotionen.dels att utskottets hemställan under 63 bort ha följande lydelse:63. beträffande anslaget Räntebidrag m.m.att med bifall till motion 1996/97:Fi43 yrkande 15 i denna del ochmed avslag på proposition 1996/97:150 yrkande 68 i denna del som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,100. Bostadsbidragen (mom. 64)(), (), (), (), Per () och () anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken bortha följande lydelse:Finansutskottet anser att det av regeringen framlagda förslaget om en ytnormmed garantinivå för att minska effekterna av de nya reglerna för bostadsbidragär helt otillräckligt. Den av beställda analysen av effekterna förhushållen av de nya reglerna visar det som redan tidigare stod klart - de nyareglerna ger i många fall helt orimliga konsekvenser. Av analysen framgår attvissa hushåll får sina bidrag minskade med mer än . av bidragshushållen förlorar mer än på de nya reglerna.Till betydande del är det barnfamiljer som bor i egnahem utanför de störrestäderna som har fått vidkännas stora minskningar. anserdärför att regeringens förslag i enlighet med förslagen i motionerna Fi52 (m),Fi76 (fp), Fi46 (kd) och Fi44 (v) bör avvisas av riksdagen.Det är framför allt två av de ändringar i bidragsreglerna som träder i kraftfr.o.m. som drabbar barnfamiljerna. Det gäller dels införandet avindividuella inkomstgränser, dels begränsningen av den bidragsgrundandebostadsytan.Den individuella inkomstprövningen ger för många hushåll helt orimligakonsekvenser. Det gäller särskilt de hushåll där någon av föräldrarna är hemmaför att se till familjens barn eller på grund av arbetslöshet. Det kan ocksågälla hushåll där en av föräldrarna studerar eller arbetar deltid. För mångaav dessa familjer ger de nya bidragsreglerna en minskning av bostadsbidragetmed . Detta är naturligtvis inte rimligt. Hurmakarna i en familj frivilligt eller ofrivilligt, t.ex. som en följd avsituationen på arbetsmarknaden, väljer att fördela yrkesarbetet mellan sigskall naturligtvis inte styras av bostadsbidragsreglerna eller av några andrastatliga regler. För att återställa neutraliteten i bostadsbidragssystemetmåste därför enligt finansutskottets mening reglerna om individuellinkomstprövning avskaffas och de tidigare reglerna, där bostadsbidragetbaseras på den sammanlagda hushållsinkomsten, återinföras.De tidigare bostadsbidragsreglerna innebar inte några begränsningar av denbostadsyta som kunde ligga till grund för bostadsbidraget. I praktiken tordedock de hyresgränser inom vilka bidraget beräknas innebära en viss begränsningav bostadens storlek genom det samband som normalt finns mellan bostadensstorlek och bostadskostnaden. Trots detta kunde naturligtvis bostadsbidrag,med tidigare regler, utgå för större bostadsytor än vad som kan anses varabostadspolitiskt motiverat. Mot denna bakgrund delar utskottet uppfattningen iregeringens ursprungsförslag i proposition 1995/96:186, att bostadsbidragenbör kunna reduceras för de bostäder som ligger väsentligt över vad som kananses vara en normal ytstandard. Däremot bör inte gränserna för denbidragsgrundande bostadsytan sättas så snävt som beslut våren 1996innebär. De ytgränser som bör gälla bör i stället motsvara dem som regeringenursprungligen föreslog, dvs. de bör för alla hushållstyper ökas med 10 m2.De nya reglerna för bostadsbidragen bör träda i kraft den 1 juli 1997.Den nu förordade ändringen i bostadsbidragsreglerna innebär att statenskostnader för bostadsbidragen ökar redan för innevarande budgetår. För attregeländringen inte skall påverka det totala budgetutfallet bör denfinansieras inom bostadsbidragsanslaget genom att bostadsbidrag för icke-studerande ungdomar slopas.Vad utskottet nu med anslutning till förslagen i partimotionerna Fi46 (kd)yrkandena 22 och 26 i denna del samt motionerna Fi52 (m) yrkandena 4 och 5samt Fi76 (fp) yrkande 1 i motsvarande del anfört om utformningen avbostadsbidragen m.m. bör som sin mening ge regeringen till känna.Därmed tillgodoses även motion Fi44 (v) yrkande 69. Övriga yrkanden avstyrks.dels att utskottets hemställan under 64 bort ha följande lydelse:64. beträffande bostadsbidragenatt med bifall till motionerna 1996/97:Fi46 yrkandena 22 och 26 idenna del, 1996/97:Fi52 yrkandena 3-5, 1996/97:Fi76 yrkande 1 och1996/97: Fi44 yrkande 69 samt med avslag på proposition 1996/97:150yrkandena 22, 23 och 68 i denna del och motion 1996/97:Fi44 yrkandena 70och 71 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,101. Bostadsbidragen (mom. 64)() anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken bortha följande lydelse:Regeringen har på uppdrag genomfört en preliminär analys aveffekterna för hushållen av de gällande reglerna förbostadsbidragen. konstaterar nu att av analysen framgår att avde hushåll som ingår i den har omkring 42 000 fått sina bidrag sänkta med merän . Nya beräkningar visar att av dessa hushåll blir bara3 000 hjälpta av den ytnorm med garantinivå som regeringen föreslår skallinföras. anser att ett förslag med så begränsad effektnaturligtvis är helt oacceptabelt. Regeringens förslag i denna del bör därföravvisas i enlighet med förslagen i motionerna Fi44 (v), Fi46 (kd), Fi52 (m)och Fi76 (fp).Även om den preliminära analysen ger ett visst underlag för vilkaförändringar som erfordras för att återge bostadsbidragen enfördelningspolitiskt riktig profil är den enligt utskottets mening intetillräcklig. I enlighet med förslaget i partimotion Fi44 bördärför en bredare analys och problembeskrivning som avser samtligabidragshushåll genomföras. En sådan fördjupad analys utgör enligt utskottetsmening en förutsättning för att nödvändiga förändringar skall kunna ges enriktig och rättvis utformning. Den nu förordade analysen bör genomföras medstörsta skyndsamhet så att de nya reglerna kan träda i kraft så snart sommöjligt. Det bör därför uppdras åt regeringen att senast 1998 återkomma till med förslag med denna inriktning.Med avseende på de kraftiga bidragsminskningar som de nya reglerna inneburitför många hushåll måste åtgärder vidtas i avvaktan på att nya regler kan trädai kraft. Utskottet delar sålunda vad som i partimotion Fi44anförts om att en övergångsregel bör införas som innebär att ingenbidragstagare skall behöva förlora mer än till följd av deregelförändringar som trätt i kraft . Denna garantiregel bör träda i kraftden och tillämpas retroaktivt på de hushåll som drabbats.Det ökade anslagsbehov som blir en följd av de nu förordade förbättringarnaav bostadsbidragen bör finansieras genom att medel omdisponeras från anslagettill räntebidrag. Som bl.a. framgår av en av presenterad prognosförväntas utgifterna på detta anslag minska med iförhållande till vad som anslagits för år 1997.Vad utskottet nu i anslutning till partimotion Fi44yrkandena 69-71 och motion Fi52 (m) yrkande 3 anfört om utformningen avbostadsbidragen m.m. bör som sin mening ge regeringen till känna.Övriga motionsyrkanden avstyrks.dels att utskottets hemställan under 64 bort ha följande lydelse:64. beträffande bostadsbidragenatt med bifall till motionerna 1996/97:Fi44 yrkandena 69-71 och1996/97:Fi52 yrkande 3 samt med avslag på proposition 1996/97:150yrkandena 22, 23 och 68 i denna del samt motionerna 1996/97:Fi46yrkandena 22 och 26 i denna del, 1996/97:Fi52 yrkandena 4-5 samt 1996/97:Fi76 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,102. Nationellt resurscentrum (mom. 66)() anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken 19Regional utjämning och utveckling bort ha följande lydelse:Finansutskottet vill starkt understryka vikten av den verksamhet som bedrivsinom det nationella resurscentrumet för kvinnor (NRC). Det stöder ochkompletterar de regionala och lokala resurscentrumen som går ut på attutveckla kvinnors arbetsliv. Detta är också den uppfattning som kommer tilluttryck i motion Fi44 yrkande 72. NRC har drivits iprojektform, och anslag för verksamheten har anvisats t.o.m. budgetåret 1996.I budgetpropositionen för utfäste sig regeringen att under hösten 1996ta ställning till NRC:s fortsatta verksamhet. tvingaskonstatera att någon redovisning av ett sådant ställningstagande inteåterfinns i den nu framlagda vårpropositionen. För att NRC skall kunna planerasina projekt även under innevarande år bör medel anvisas . Utskottetföreslår därför att regeringen uppmanas att återkomma på tilläggsbudget medett förslag om till NRC. Vad utskottet nu förordat börriksdagen ställa sig bakom.Vidare anser finansutskottet, i likhet med vad som anförs i motion Fi82 (c),att det måste vara ett mål att det skall finnas lika många kvinnor som mänbland företagare. För att se till att olika insatser inom näringspolitiken,regionalpolitiken och arbetsmarknadspolitiken kommer kvinnor och män till deli lika stor omfattning kan resurscentrum, såväl regionala som ett nationellt,ha stor betydelse. anser därför att genom ettuttalande skall anmoda regeringen att vidta åtgärder så att en permanentfinansiering av dessa centrum kan komma till stånd.Utskottet tillstyrker alltså motionerna Fi44 (v) och Fi82 (c) i berördadelar och avstyrker propositionen i motsvarande delar.dels att utskottets hemställan under 66 bort ha följande lydelse:66. beträffande nationellt resurscentrumatt med bifall till motionerna 1996/97:Fi44 yrkande 72 och1996/97:Fi82 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,103. Anslaget (mom. 67)() anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken (A 1) bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är det oacceptabelt att hälften av kostnaden förrovdjursinventeringen finansieras inom ramen för ramanslag.Regeringen bör därför återkomma med förslag på tilläggsbudget för budgetåret1997 om att öka medlen för rovdjursinventering med . Vad utskottetanfört med anledning av motion Fi44 (v) yrkande 74 bör ges regeringen tillkänna. Därmed tillgodoses även motion Fi45 (mp) yrkande 54.dels att utskottets hemställan under 67 bort ha följande lydelse:67. beträffande anslaget Statens naturvårdsverkatt med bifall till motion 1996/97:Fi44 yrkande 74 och med anledningav proposition 1996/97:150 yrkande 68 i denna del samt motion1996/97:Fi45 yrkande 54 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,104. Anslaget (mom. 67)() anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken (A 1) bort ha följande lydelse:Enligt finansutskottets mening är det oacceptabelt att hälften av kostnadenför rovdjursinventeringen finansieras inom ramen för Naturvårdsverketsramanslag. Regeringen bör därför återkomma med förslag till ökat anslag inästa tilläggsbudget för för inventering av rovdjur ochrovdjursföryngringar. Vad utskottet anfört med anledning av motion Fi45 (mp)yrkande 54 bör ges regeringen till känna. Därmed tillgodoses även motion Fi44(v) yrkande 74 .dels att utskottets hemställan under 67 bort ha följande lydelse:67. beträffande anslaget Statens naturvårdsverkatt med bifall till motion 1996/97:Fi45 yrkande 54 och med anledningav proposition 1996/97:150 yrkande 68 i denna del samt motion1996/97:Fi44 yrkande 74 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,105. Omställning och utveckling av energisystemet (mom. 70), , Per och (alla m) anserdels att finansutskottets ställningstagande under avsnittet Omställning ochutveckling av energisystemet bort ha följande lydelse:Finansutskottet avvisar - i likhet med vad som görs i motion Fi89 (m) - deav regeringen föreslagna insatserna baserade på energiomställningsprogrammet.De stora kostnader som de av regeringen förordade stöden och bidragen medförär onödiga, eftersom de problem de är avsedda att komma till rätta med intehade uppstått om regeringen hade avstått från den extrema energipolitik somföreslagits. Utskottet anser att staten har en roll att fylla när det gällerstöd till teknisk forskning och utveckling på energiområdet, men ett systemmed statliga bidrag som utgör en löpande subvention till gammal, befintligteknik är olämpligt.Genom det av regeringen föreslagna investeringsstödet till utbyggnad avsmåskalig vattenkraft kommer en vattenkraftsutbyggnad som regelmässigt ledertill konflikt med miljöintressen att subventioneras. anser attdet är viktigt att det finns fungerande provning, märkning och certifiering avelektriska produkter, men detta behöver inte åstadkommas på ett sätt sombelastar staten och därmed skattebetalarna med ytterligare kostnader. Någraegentliga skäl för att bryta sönder och inrätta en ny energimyndighetredovisas inte i propositionen. Enligt utskottets mening hade den lämpligaordningen varit att först låta utreda vilka uppgifter en ny myndighet skall haoch därefter begära godkännande - regeringen gör tvärtom.Finansutskottet anser att det är olämpligt att inrätta en ny energimyndighetockså av det skälet att energisektorn inte är betjänt av en ökad politiskstyrning. Förnyelsen och omställningen av energisystemet gagnas bäst avstabila spelregler och ett minimum av politisering.Utskottet tillstyrker motion Fi89 (m) och tillstyrker därmed delvis motionFi43 (fp) yrkande 15 i denna del samt avstyrker regeringens förslag yrkande 68i denna del.dels att utskottets hemställan under 70 bort ha följande lydelse:70. beträffande omställning och utveckling av energisystemetatt med bifall till motion 1996/97:Fi89 och med anledning av motion1996/97:Fi43 yrkande 15 i denna del avslår regeringens förslag iproposition 1996/97:150 yrkande 68 i denna del,106. Omställning och utveckling av energisystemet (mom. 70)() anserdels att finansutskottets ställningstagande under avsnittet Omställning ochutveckling av energisystemet bort ha följande lydelse:I likhet med motionärerna i Fi43 (fp) yrkande 15 i denna del anserfinansutskottet inte att det bör inrättas någon ny energimyndighet. Förslagetom att anvisa för detta ändamål avvisas därför. När detgäller omfattningen av det av regeringen föreslagna omställningsprogrammet harutskottet inget att invända, varför de övriga två anslagen, bidrag tillinvesteringar i elproduktion från förnybara energikällor (A 5) och provning,märkning och certifiering av energikrävande utrustning, m.m. (A 6),tillstyrks.Utskottet tillstyrker motion Fi43 (fp) yrkande 15 i denna del och Fi89 (m)yrkande 3 men avstyrker regeringens förslag att anvisa tillinrättandet av en ny energimyndighet. Regeringens förslag i övrigt tillstyrks.Motion Fi89 (m) yrkandena 1 och 2 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 70 bort ha följande lydelse:70. beträffande omställning och utveckling av energisystemetatt riksdagendels med bifall till motionerna 1996/97:Fi43 yrkande 15 i denna del och1996/97:Fi89 yrkande 3 avslår regeringens förslag i proposition1996/97:150 yrkande 68 i denna del såvitt avser inrättandet av ochanvisandet av medel till anslaget A 7,dels med bifall till proposition 1996/97:150 yrkande 68 i denna delsåvitt avser inrättandet av och anvisandet av medel till anslagen A 5 ochA 6 samt med avslag på motion 1996/97:Fi89 yrkandena 1 och 2 godkännervad utskottet anfört,107. Förskottering av medel till infrastrukturinvesteringar (mom. 71), , Per och (alla m) anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken avmedel till infrastrukturinvesteringar bort ha följande lydelse:Finansutskottet menar att skillnaden är stor mellan en kommunalförskottering och en möjlighet att via lånefinansiering tidigareläggainvesteringar i statliga spåranläggningar. Vårpropositionens förslag kanenligt utskottets bedömning därför endast accepteras efter attsamhällsekonomiska kalkyler och konsekvensanalyser har presenterats.Utskottet anser att bör tillstyrka motion Fi88 (m) yrkande 1 idenna del och med anledning av propositionens förslag som sin mening geregeringen till känna vad utskottet här anfört.dels att utskottets hemställan under 71 bort ha följande lydelse:71. beträffande förskottering av medel tillinfrastrukturinvesteringaratt med bifall till motion 1996/97:Fi88 yrkande 1 i denna deloch med anledning av proposition 1996/97:150 yrkande 58 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,108. Byggande av vägar (mom. 72)(), (), (), Per ()och () anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken vägar(A 3) bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser i likhet med regeringen att de angivna vägprojekten ärangelägna. Utskottet vill dock framhålla att lagen (1996:1059) omstatsbudgeten som grundprincip anger att statens infrastrukturinvesteringarskall finansieras med anslag och ej lånefinansieras. I förarbetena tillbudgetlagen anges bl.a. att anslagsfinansiering av infrastrukturellainvesteringar ger bättre överblick och större inflytande änlånefinansiering (prop. 1995/96:220, s. 50). Utskottet kan mot denna bakgrundinte godta att får ta upp lån i för atttidigarelägga vissa angivna vägprojekt. Enligt utskottet riskerar förslagetdessutom att försena andra projekt då räntor och amorteringar kommer attbelasta de anslag som annars avsatts för investeringar under löpande år.Förslaget är ännu ett exempel på hur tillämpningen av det nya budgetsy-stemet på ett olyckligt sätt har förslappats. Genom den föreslagna ordningenlyckas man undvika att belasta de utgifter som ingår i utgiftstaket, vilketkan ge sken av att utrymme finns att senare öka utgifterna ytterligare genomatt använda den s.k. budgeteringsmarginalen. Regeringen har vidare försummatatt redovisa att den genom förslaget ökar det statliga budgetunderskottet ochupplåningsbehovet.Utskottet föreslår att med anledning av motion Fi88 (m) yrkande 1i denna del avstyrker propositionens yrkanden 59 och 60 och övrigamotionsyrkanden.dels att utskottets hemställan under 72 bort ha följande lydelse:72. beträffande byggande av vägaratt med anledning av motion 1996/97:Fi88 yrkande 1 i denna delavslår proposition 1996/97:150 yrkandena 59 och 60 samt motionerna1996/97:Fi44 yrkande 75 och 1996/97:Fi45 yrkandena 48 och 49 och som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,109. Byggande av vägar (mom. 72)() anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken vägar(A 3) bort ha följande lydelse:Finansutskottet vill inledningsvis framhålla att lagen (1996:1059) omstatsbudgeten anger som grundprincip att statens infrastrukturinvesteringarskall finansieras med anslag och ej lånefinansieras. I förarbetena tillbudgetlagen anges bl.a. att anslagsfinansiering av infrastrukturellainvesteringar ger bättre överblick och större inflytande änlånefinansiering (prop. 1995/96:220, s. 50).Utskottet kan godta att får ta upp lån i för atttidigarelägga vissa angivna vägprojekt. Detta medgivande bör dock ses som ettenstaka undantagsfall som sker mot bakgrund av de behov som föreligger avspeciella åtgärder för att skyndsamt kunna åstadkomma ökad sysselsättning ochtillväxt. Enligt utskottets uppfattning finns det redan utrymme inomVägverkets anslag för byggande av statliga vägar för de ökade ränte- ochamorteringskostnaderna.Utskottet föreslår att tillstyrker motion Fi44 (v) yrkande 75 ochmed anledning av propositionens förslag yrkandena 59 och 60 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet här anfört. Övriga motioner avstyrks.dels att utskottets hemställan under 72 bort ha följande lydelse:72. beträffande byggande av vägaratt med bifall till motion 1996/97:Fi44 yrkande 75 och medanledning av proposition 1996/97:150 yrkandena 59 och 60 samt med avslagpå motionerna 1996/97:Fi45 yrkandena 48 och 49 och 1996/97:Fi88 yrkande 1i denna deldels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,dels bemyndigar regeringen att besluta om att får ta upp lån iRiksgäldskontoret för att tidigarelägga vägprojekt om 2 ,dels bemyndigar regeringen att belasta det under utgiftsområde 22anvisade anslaget Byggande av vägar med kostnader för räntor ochamorteringar avseende lån för vägprojekten E 18/20 , E 4Stora Åby-Väderstad, E22 Söderåkra-Hossmo samt E 4 trafikplats ,110. Byggande av vägar (mom. 72)() anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken vägar(A 3) bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser att i första hand bör prioritera angelägnaprojekt ur säkerhetssynpunkt. bör sålunda vidta åtgärder inomordinarie anslag eller vänta med byggande till dess att medel tilldelas nästabudgetår.Utskottet tillstyrker därför motion Fi45 (mp) yrkandena 48 och 49 ochavstyrker regeringens förslag om att bemyndiga regeringen att besluta om attVägverket får ta upp lån i för att tidigarelägga vissaangivna vägprojekt (yrkande 59) och regeringens förslag att bemyndigaregeringen att belasta det under utgiftsområde 22 anvisade anslaget Byggandeav vägar (A 3) med kostnader för räntor och amorteringar avseende ovanståendelån (yrkande 60). Övriga motioner avstyrks.dels att utskottets hemställan under 72 bort ha följande lydelse:72. beträffande byggande av vägaratt med bifall till motion 1996/97:Fi45 yrkandena 48 och 49 ochmed avslag på proposition 1996/97:150 yrkandena 59 och 60 samt motionerna1996/97:Fi44 yrkande 75 och 1996/97:Fi88 yrkande 1 i denna del godkännervad utskottet anfört,111.