bet · GL01KrU1 · 1997-11-25 00:00:00 — Avbudgetpropositionen framgår att RAÄ arbetar med att söka lösningar på problemetoch utveckla en strategi för att göra verksamheten mindre konjunkturkänslig.Utskottet konstaterar att UV utgör ett separat verksamhets- ochresultatområde som i sin helhet finansieras med avgiftsintäkter och andraexterna intäkter. Medel kan således inte utan särskilt beslut av riksdagenföras över från RAÄ:s myndighetsanslag till UV för att täcka underskottet.Enligt utskottets uppfattning är det prognostiserade underskottet för år 1998oroande även om - som utskottet inhämtat - verksamheten inte för närvarandesaknar likvida medel. Utskottet utgår från att regeringen noga följer frågansutveckling.Då det gäller medelsanvisningen är utskottet inte berett att frångåregeringens förslag.Utskottet tillstyrker således att skall anvisas underanslaget för . Motionerna Kr270 (mp) yrkande 1 i motsvarande deloch Kr272 (m) yrkande 10 avstyrks därmed.Regeringen har under anslaget beräknat vissa preliminära belopp för budgetåren1999 och 2000. I motion Kr270 (mp) yrkas att de beräknade beloppen skall ökasmed för vart och ett av budgetåren 1999 och 2000 (yrkande 2delvis).Regeringens beräkningar har inte underställts . Utskottet anser attdet inte finns anledning att redan nu ta ställning till anslagets storlek förde två budgetåren. Motionsyrkandet avstyrks i denna del.14.2 Bidrag till kulturmiljövård (G 2)Under anslaget anvisas medel för bidrag till byggnadsvård samt forn- ochlandskapsvård. Medel får även utgå för bl.a. vissa arkeologiskaundersökningskostnader samt till vård och underhåll av vissa kyrkligainventarier. Bidrag utgår också till ombyggnad, renovering och underhåll avkulturhistoriskt värdefull bebyggelse.Regeringen föreslår att skall anvisas under anslaget . Vidare föreslås att regeringen skall få ett bemyndigandeavseende beställningar på för utbetalning ,dock längst t.o.m. år 2001.I motion Kr272 (m) föreslås - med hänvisning till att den verksamhet somerhåller stöd är mycket värdefull - att anslaget för skall uppgå till281 , vilket är en ökning med i förhållandetill regeringens förslag (yrkande 11).Utskottet vill framhålla att betydande summor anvisats förkulturmiljövård under flera departements huvudtitlar. Vidare erinrar utskottetom att regeringen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv föreslagiten särskild sysselsättningssatsning inom byggsektorn som avser bl.a.byggnadsvård (jfr avsnitt 14.1).Utskottet är inte berett att förorda en medelsanvisning under detta anslagsom överstiger den som regeringen föreslagit. Utskottet föreslår att riksdagenmed avslag på motion Kr272 (m) i här aktuell del beslutar att anvisa medelunder anslaget i enlighet med regeringens förslag.Vidare tillstyrker utskottet - med formell ändring - att bemyndigarregeringen att i fråga om anslaget inom en ram av besluta ombidrag som medför utgifter , dock längst t.o.m. år 2001.14.3 Restaureringsarbeten vid de kungliga slotten och rikets fästningar (G 3)Under anslaget anvisas medel för restaurering och underhåll av de kungligaslotten och rikets fästningar.Regeringen föreslår att skall anvisas under anslaget . Vidare föreslås att anslaget skall vara ettreservationsanslag.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.15 Museer och utställningar (H)15.1 Centrala museer: Myndigheter (H 1)Under anslaget anvisas medel för följande centrala museer, vilka är statligamyndigheter: , Statens konstmuseer, Livrustkammaren,och , , Statenssjöhistoriska museer, - , , Statensmusiksamlingar samt . Vidare anvisas medel förEtnografiska museet i Göteborg.Regeringen föreslår att skall anvisas under anslaget . I anslagsbeloppet ingår en ökning med drygt 50 miljonerkronor, främst till följd av ökade hyreskostnader för ,och . I anslutning härtill vill utskottet nämna attfrågor om de nationella institutionernas hyror behandlats i ett tidigareavsnitt i detta betänkande (avsnitt 2.2.3).Motionsvägen har förslag framställts om projektering av ett kvinnomuseum,uppdrag till museerna att visa kvinnors historia m.m.Motionärerna bakom motion Kr269 (v) anser att det finns behov av att inrättaett separat museum för att gestalta kvinnors historia. I motionen föreslås attanslaget skall ökas med utöver vad regeringen föreslagit isyfte att projektera ett sådant museum (yrkande 33). Även ett förslag i motionKr246 (v) i denna del att öka anslaget med synes syfta tillprojektering av ett kvinnomuseum.I motion Kr239 (c) föreslås att museerna skall få i uppdrag att visa kvinnorshistoria och att prioritera projekt om kvinnors historia (yrkande 2). Vidareanförs i samma motion att initiativ tagits på flera håll för att inrättasärskilda kvinnomuseer. Motionärerna föreslår att regeringen skall lämnaförslag till om hur sådana projekt kan stödjas (yrkande 3).Utskottet behandlade liknande motionsyrkanden och hösten1996 och uttalade då bl.a. att det är av stor betydelse att även ettkvinnoperspektiv anläggs i museernas utställningsverksamhet och att kvinnornasi lika hög grad som männens historia speglas i våra museer (bet. 1995/96:KrU1och 1996/97:KrU1). Utskottet konstaterade att regeringen ikulturpropositionen starkt hade understrukit behovet av att bl.a. ettkönsperspektiv skall anläggas på kulturarvet, en uppfattning som utskottetdelade. Utskottet ansåg vidare att det är angeläget att museerna analyserarvilka utgångspunkter som styr samlandet och dokumentationen i arbetet medkulturarvet och att de i sin verksamhet därvid även tar hänsyn till ettgenusperspektiv (bet. 1996/97:KrU1 s. 130).Utskottet intar alltjämt samma ståndpunkt.Vidare vill utskottet framhålla att det nya riktade statsbidraget till deregionala museerna i första hand skall avse granskningar av museernas samlingarmed utgångspunkt i teman som klass, kön, kulturell bakgrund och generation.De centrala kulturarvsinstitutionerna, dvs. ,och de centrala museerna, har fått regeringens uppdrag att redovisaen strategi för att arbeta vidare med och utveckla kulturarvets demokratiskafunktioner. Bl.a. skall institutionerna i högre grad uppmärksamma olikaperspektiv på kulturarvet såsom kön, klass, kulturell bakgrund och generation.Uppdraget skall redovisas senast den 1 mars 1998.Utskottet konstaterar att det anförda visar att åtgärder redan vidtagits föratt de centrala och regionala museerna skall ägna uppmärksamhet och satsaresurser på att visa kvinnans historia. Kravet i motion Kr239 (c) yrkande 2 ärsåledes i allt väsentligt tillgodosett.Utskottet är inte berett att - som föreslås i motionerna Kr269 (v) yrkande 33och Kr246 (v) i denna del - förorda en ökning av anslaget i syfte attprojektera ett kvinnomuseum. Utskottet är inte heller berett att föreslåriksdagen att lägga fram förslag till hur olika kvinnomuseer skall stödjas somföreslås i yrkande 3 i motion Kr239 (c).Det anförda leder fram till att utskottet föreslår att med avslagpå motion Kr239 (c) yrkandena 2 och 3, motion Kr246 (v) i här aktuell del ochmotion Kr269 (v) yrkande 33 beslutar att anvisa medel under anslaget i enlighetmed regeringens förslag.Utskottet vill i sammanhanget tillägga att förslag om kvinnornas roll ochbetydelse inom kultursektorn även behandlas i avsnitt 1.4 samt att frågan omprojektering av ett kvinnomuseum även behandlas i avsnitt 15.4.15.2 Centrala museer: Stiftelser (H 2)Under anslaget anvisas medel för följande museer, vilka är stiftelser: Nordiskamuseet, och Tekniska museet.Regeringen föreslår att skall anvisas under anslaget förbudgetåret 1998.Utskottet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningen.15.3 Bidrag till regionala museer (H 3)Enligt beslut av regeringen är 26 regionala museer berättigadetill bidrag under detta anslag.Enligt beslut skall en del av stödet till regionala museeravsättas som riktade tidsbegränsade bidrag. Av propositionen framgår attregeringen anser att av anslaget för skall gå till sådana insatser.För åren 1999 och 2000 räknar regeringen med att respektive skallanvändas för riktade bidrag. Utskottet har i ett tidigare avsnitt i dettabetänkande behandlat frågor om riktade insatser (avsnitt 2.1.4).Regeringen föreslår att skall anvisas under anslaget förbudgetåret 1998.Med hänvisning till de svårigheter som de regionala museiinstitutionerna haryrkas i motion Kr269 (v) att anslaget för skall uppgå till 106 595 000kronor, vilket är en ökning med i förhållande tillregeringens förslag (yrkande 38). Förslag med samma syfte framförs i motionKr246 (v) i motsvarande del.Utskottet är inte berett att förorda en medelsanvisning under detta anslagsom överstiger den som regeringen föreslagit.Utskottet har i det föregående (avsnitt 8.5) redovisat att medel för riktadetidsbegränsade insatser för teater-, dans- och musikinstitutioner samtregionala museer inte skall utgå till de län som deltar i försöksverksamhet medändrad regional ansvarsfördelning, dvs. , och län. Medelför dessa riktade insatser skall således inte beräknas under anslaget A 5Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel. Vidberäkningen av förevarande anslag har regeringen felaktigt utgått från attbidraget till riktade insatser under skall omfatta av dettotala bidraget. Som framgår av vad som refererats inledningsvis i dettaavsnitt avser regeringen att avsätta till riktade insatser. En justering avanslagsbeloppen bör därför göras. Anslaget H 3 bör minskas med ,medel som i stället bör anvisas under anslaget A 5.Med anledning av regeringens förslag och med avslag på motion Kr246 (v) imotsvarande del och motion Kr269 (v) yrkande 38 föreslår utskottet attriksdagen beslutar att skall anvisas under anslaget förbudgetåret 1998.15.4 Bidrag till vissa museer (H 4)Under anslaget anvisas medel för bidrag till ett antal museer och andrainstitutioner, nämligen Arbetets museum, , Drottningholmsteatermuseum, och , , Föremålsvårdi , , , , ,och Zornsamlingarna.Regeringen föreslår att skall anvisas under anslaget förbudgetåret 1998.Motionsvägen har förslag väckts som bl.a. gäller annan medelsanvisning än denregeringen föreslagit.I motion Kr270 (mp) föreslås att anslaget skall ökas med iförhållande till regeringens förslag (yrkande 1 i denna del). Av motionenframgår att av beloppet skall användas för projektering av ettkvinnomuseum (yrkande 51).I motion Kr215 (mp) föreslås att ett kvinnomuseum skall inrättas (yrkande 1)och att skall avsättas för ändamålet (yrkande 2). I motionenanförs bl.a. att museet skall lyfta fram kvinnan i historien, visa konst gjordav kvinnor och hjälpa landets museer att fördela sina resurser så attjämställdhet uppnås.Utskottet har i ett tidigare avsnitt i detta betänkande (avsnitt 15.1)behandlat motionsyrkanden som syftar till att medel under anslaget för centralamuseer skall anvisas för projektering av ett kvinnomuseum. Yrkandena avstyrksmed en utförlig motivering. De skäl som där redovisas för att avstyrkayrkandena talar för att även de här aktuella motionsyrkandena om projekteringav kvinnomuseum skall avstyrkas.I motion Kr270 (mp) yrkas - som nämnts i det föregående - att anslaget skallökas med . Av beloppet föreslås att skall användasför projektering av ett filmmuseum (yrkande 52).Filminstitutets styrelse tillsatte en nationalkommitté för ettsvenskt filmmuseum. Kommittén skall ta fram förslag till vad ett filmmuseumskall innehålla, hur stora investeringar som behöver göras samt vilkamöjligheterna är till finansiering av ett sådant museum. Målet är att kommitténskall presentera ett förslag till ett framtida filmmuseum under år 1997.Filminstitutet har föreslagit att det nya museet skall byggas i anslutning tillFilminstitutets lokaler i , vilket godkänts av markägaren. En ansökanom bygglov har lämnats in till stad.På uppdrag av regeringen har gjort en utvärdering avstödformerna för svensk filmproduktion i enlighet med gällande filmavtal, somupphör med utgången av . I anslutning härtill har lagtfram förslag till åtgärder som bör genomföras inom ramen för ett nyttfilmavtal. anser att ett svenskt filmmuseum bör vara enangelägenhet för hela film- och videobranschen och föreslår därför attkostnaderna för driften av museet skall ingå som en del i ett kommandefilmavtal.Enligt utskottets uppfattning är det glädjande att aktivtverkar för att ett svenskt filmmuseum skall inrättas. Utskottet anser att detinte är motiverat att föreslå att vidta någon åtgärd med anledning avmotionen. Motionen avstyrks.I motion Kr287 (s) behandlas frågor som rör . Motionärernabakom motionen anser att skall utreda möjligheterna förStrindbergsmuseet att utöka sin verksamhet internationellt och i kringStrindberg och hans verk (yrkande 1). Vidare yrkas i samma motion attmedelstilldelningen till skall ökas i förhållande till vadregeringen föreslagit. Motionärerna - som inte anger något belopp - föreslåratt medelsökningen skall ske genom en omfördelning inom verksamhetsområdetMuseer och utställningar (yrkande 2).Den verksamhet som bedrivs vid är enligt utskottetsuppfattning av stort intresse både inom och utom landet. , sominvigdes , ägs av en stiftelse vars huvudmän är ,och . Museet är inrymt i den bostad somAugust bodde i under sina fyra sista levnadsår. Museet har ävenlokaler för basutställningar om som målare, fotograf, författare ochteaterman samt lokaler för tillfälliga utställningar och programverksamhet.Museet har vidare bl.a. ett forskningsbibliotek, ett fotoarkiv och ettpressklippsarkiv.Enligt utskottets uppfattning bör inte ta något initiativ till ensådan utredning som motionärerna föreslår. Vidare är utskottet inte berett att- genom omfördelning inom verksamhetsområde H Museer och utställningar -förorda en ökning av bidraget till museet utöver den som regeringen föreslagit.Motionärerna bakom motion Kr272 (m) föreslår att bidraget till museumskall upphöra att utgå och att anslaget skall minskas med 11,4 miljoner kronori förhållande till vad regeringen föreslagit (yrkande 13). I motionen anförsbl.a. att museet skapats på initiativ av olika intressegrupper, dock utan attdessa sett till att verksamheten har de medel som behövs för att fortleva avegen kraft.Utskottet har ett flertal gånger uttalat att verksamheten vid Arbetets museumär av stort intresse både nationellt och internationellt (senast i bet.1996/97:KrU1 s. 186). Utskottet vidhåller alltjämt denna uppfattning. Utskottetanser att den medelsberäkning som regeringen föreslagit för Arbetets museum ärväl motiverad.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att med avslagpå motion Kr270 (mp) yrkandena 1 i motsvarande del, 51 och 52, motion Kr215(mp) yrkandena 1 och 2, motion Kr287 (s) och motion Kr272 (m) yrkande 13beslutar anvisa medel under anslaget i enlighet med regeringens förslag.Regeringen har under anslaget beräknat vissa preliminära belopp för budgetåren1999 och 2000. I motion Kr270 (mp) yrkas att de beräknade beloppen skall ökasmed för vart och ett av budgetåren 1999 och 2000 (yrkande 2delvis).Regeringens beräkningar har inte underställts . Utskottet anser attdet inte finns anledning att redan nu ta ställning till anslagets storlek förde två budgetåren. Motionsyrkandet avstyrks i denna del.15.5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler (H 5)Bidraget anvisas enligt förordningen (1990:573) om stöd till vissa icke-statliga kulturlokaler. Enligt bestämmelserna kan stöd ges i form av bidragtill ny- eller ombyggnad av musei-, teater- och konsertlokaler som tillhörnågon annan än staten. Bidraget kan också ges till standardhöjande reparationeroch handikappanpassning samt till utbyte eller komplettering av inventariertill sådana lokaler. Beslut om bidrag fattas av Boverketssamlingslokalsdelegation efter samråd med . Beslut om bidragfattas innan aktuella byggnadsarbeten påbörjas och utbetalas när arbetena äravslutade, vilket kan ta flera år.Boverket har av regeringen fått i uppdrag att i samverkan medRiksantikvarieämbetet och närmare utreda de framtida behovenav statligt stöd och formerna för detta. Uppdraget skall redovisas tillregeringen den 1 mars 1998.Regeringen föreslår att för skall anvisa sammanlagt10 under ramanslaget Stöd till icke-statliga kulturlokaler.Dessutom föreslår regeringen att bemyndigar regeringen att besluta ombidrag inom en ram av högst som medför utgifter efter år1998, dock längst t.o.m. år 2001.Motionärerna bakom motion Kr270 (mp) vill att även andra lokaler än de somanges i förordningen skall kunna komma i fråga för stöd. Begreppet vissa icke-statliga kulturlokaler bör enligt motionärerna vidgas till att även gälla t.ex.en kvarterslokal, ett lokalt kulturhus eller en hembygdsgård (yrkande 45).Enligt motionärerna bör anslaget vara högre änregeringen föreslagit (yrkande 1 delvis).Regeringen har under anslaget beräknat vissa belopp för budgetåren 1999 och2000. I angivna motion, Kr270 (mp), yrkas att de berörda beloppen för vart ochett av åren skall ökas med (yrkande 2 delvis).I motion Kr272 (m) anser motionärerna att regeringens förslag om bidrag tillicke-statliga kulturlokaler skall avslås eftersom det enligt motionärerna inteär logiskt att kräva att huvudmannen skall stå för lokalkostnaderna samtidigtsom det finns ett statligt anslag för ändamålet. Kostnaderna för handikapp-anpassning bör bestridas från anslag inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvårdoch social omsorg (yrkande 14).Utskottet har från inhämtat att tidigare åtaganden om 5 miljonerkronor beräknas belasta anslaget och att det därefter inte återstårnågra gjorda åtaganden som belastar detta. Ett bifall till regeringens förslagom en medelsanvisning om innebär därför attBoverket har möjlighet att besluta om bidrag beträffande de återstående 5miljoner kronorna. För att få en jämnare fördelning av anslaget på längre siktoch för att få i gång fler projekt ställer sig utskottet med vissformell ändring bakom regeringens förslag om ett bemyndigande som innebär attBoverket får ett visst, begränsat utrymme att besluta om bidrag sommedför utgifter . Utskottet, som inte vill föregripa denovannämnda utredningen, föreslår att med avslag på motionerna Kr270(mp) yrkandena 1, i här aktuell del, och 45 samt Kr272 (m) yrkande 14 anvisar10 i enlighet med regeringens förslag.Utskottet vill tillägga följande. Utskottet utgår från att i sinutredning ser över konstruktionen med bemyndigande i samband med attmyndigheten ser över formerna för stödet i övrigt.Regeringens preliminära beräkningar har inteunderställts . Utskottet anser att det inte finns anledning att redannu ta ställning till anslagets storlek för de två budgetåren. Motion Kr270 (mp)yrkande 2 i här aktuell del avstyrks därför.I fyra motioner framställs yrkanden som har till syfte att statliga insatserskall göras för att projektet akvarellmuseum skall kunna förverkligas.Projektet akvarellmuseum är en gemensam satsning av den ideellaorganisationen , som bildades , och Tjörnskommun. Stiftelsen har bildats för att uppföra och driva ett museum och ettcentrum för forskning i och utveckling av vattenfärgstekniker i Skärhamn.Byggnaden skall omfatta . Den skall - förutomutställningslokaler med rätt klimat för att kunna visa akvarellkonst permanent- också innehålla lokaler för kurser, utbildning och forskning, ensamlingslokal, som blir utrustad för teater, film och andra kulturella program,kafé/restaurang med kök, utrymmen för försäljning, gästateljéer, kontor, arkiv,lager teknik m.m.Investerings- och planeringskostnaderna för projektet är beräknade till 45miljoner kronor. Av dessa återstår att finansiera. En förutsättning för byggstarten är dock attinvesterings- och planeringskostnaderna är finansierade fullt ut.I motionerna Kr266 (m) och Kr267 (kd) framhålls det stora och breda intressesom visats för projektet såväl lokalt som nationellt. Motionärerna framhållervidare vikten av att resterande del av finansieringen på kanordnas. Liknande synpunkter framförs i motion Kr286 (c). Motionärernaframhåller att museet, som blir det första i sitt slag i , har storbetydelse ur såväl kulturpolitisk, näringspolitisk som sysselsättningspolitisksynpunkt.Folkpartiet föreslår i motion Kr305 att projektet finansieras genom att 5miljoner kronor anvisas för och anvisas för (yrkande 14).Utskottet har behandlat motionsyrkanden med samma syfte som de nuaktuella yrkandena (bet. 1996/97:KrU6). Utskottet anförde då enhälligt bl.a.följande. Projektet akvarellmuseum utgör enligt utskottets mening ettutmärkt exempel på vad eldsjälar kan åstadkomma på kulturområdet. Av deninformation som utskottet erhållit framgår att bl.a. kommunala, statliga ochandra offentliga organ ansett att projektet har sådant värde att ett betydandestöd bör utgå till genomförandet av detta. Då det gällde frågan om ytterligarestatligt bidrag erinrade utskottet om att det ankommer på de bidragsbeviljandeorganen att enligt av riksdag och regering fastlagda regler för varjebidragsform pröva ansökningar om bidrag. Utskottet vidhåller den positiva synpå förverkligandet av Projektet akvarellmuseum som utskottet redovisattidigare . vidhåller utskottet uppfattningen att de regler somriksdag och regering lagt fast för olika bidragsformer måste följas. I häraktuellt avseende ankommer det på att pröva huruvida bidrag bör utgåtill projektet från anslaget Stöd till icke-statliga kulturlokaler. Utskottetvill här också erinra om att flera förslag väckts om att den återståendefinansieringen av projektet bör ske genom arbetsmarknadsmedel, nämligen imotionerna Kr211 (c) yrkande 1 och A225 (s). Dessa förslag prövas avarbetsmarknadsutskottet.Med hänvisning till det anförda anser kulturutskottet att motionerna Kr266(m), Kr267 (kd), Kr286 (c) och Kr305 (fp) yrkande 14 inte bör föranleda någonriksdagens åtgärd. Yrkandena avstyrks således.15.6 Riksutställningar (H 6)Under anslaget anvisas medel för Stiftelsen , vars verksamhetfrån skall bedrivas i myndighetsform.Regeringen föreslår att skall anvisas under anslaget förbudgetåret 1998.I motion Kr272 (m) föreslås en minskning av anslaget med 25 miljoner kronor.Motionärerna bakom motionen anser att Riksutställningars egna produktionerskall minska. Som myndighet bör Riksutställningar i större utsträckning fungerasom serviceorganisation till andra utställningsarrangörer. Vidare börefterfrågestyrningen ytterligare förstärkas (yrkande 15).Riksdagen godkände de övergripande målen för Riksutställningar.Målet för Riksutställningar är att bevara vårt kulturarv. Riksutställningarskall tillsammans med bl.a. museer utveckla och förmedla kunskap om ochupplevelser av kulturarvet och härigenom ge perspektiv på samhällsutvecklingen(prop. 1996/97:1 utgiftsområde 17, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129).I kulturpropositionen konstaterade regeringen att Riksutställningarsverksamhet alltmer kommit att bedrivas i samarbete med och ofta på initiativ avutställningshuvudmän i hela landet samt att det helt övervägande antaletutställningsförslag kommer från externa intressenter. Avtalsregleradsamfinansiering har efter hand blivit allt vanligare. Utvecklingen mot en ipraktiken dominerande efterfrågestyrning bör - menade regeringen - fortsätta(prop. 1996/97:3 s. 146).Regeringen har i regleringsbrev för angett attRiksutställningars arbete särskilt skall inriktas bl.a. på att utökarollen som kunskapsförmedlare till dem som önskar bedrivautställningsverksamhet. Vidare skall Riksutställningar öka graden av externfinansiering.Utskottet anser att det inte är motiverat att föreslå att vidtanågon åtgärd med anledning av motionen. Utskottet föreslår att medavslag på motion Kr272 (m) yrkande 15 beslutar att anvisa medel under anslageti enlighet med regeringens förslag.15.7 Utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål (H 7)Anslaget får användas för inköp av kulturföremål som har sådant konstnärligt,historiskt eller vetenskapligt värde att det är av synnerlig vikt att deinförlivas med offentliga samlingar. Beslut om statliga utställningsgarantierrespektive inköp av kulturföremål meddelas av regeringen efter förslag avvederbörande institutioner.Regeringen föreslår att skall anvisas under anslaget förbudgetåret 1998.I motion Kr272 (m) föreslås att anslaget skall ökas med iförhållande till regeringens förslag (yrkande 17).