bet · GL01JoU9 · 1997-11-20 00:00:00 — Återskapandet av våtmarker bör stödjas av staten.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 51 bort ha följande lydelse:51. beträffande anläggande av våtmarker och skyddszoneratt med anledning av motion 1997/98:Jo731 yrkande 12 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts,19. Stöd till hotade lantraser (mom. 52)() och () anför:Vi delar uppfattningen i mp- motionerna Jo17, Jo241 och Jo739 att samtligalantraser måste bevaras. ges bidrag per djurenhet endast till kor, fåroch getter. Om man anser att det är viktigt att bevara de gamla lantraserna förframtiden bör detta givetvis gälla såväl de betande som de övriga lantraserna.Det ter sig då märkligt att inte hästar, svin, gäss, ankor, höns och kaninerfår stöd. Regeringen bör se till att alla hotade lantraser omfattas avmiljöprogrammet. Stödet kan antingen betalas ut per djurenhet, men för demindre djuren skulle stödet kunna betalas ut som stöd per genbanksbesättning.De akut hotade lantraserna bör erhålla extra stöd. Exempel på sådana raser ärgöingegeten och jämtgeten, där antalet djur är mycket litet. För att få stödför getter måste man ha minst 7 individer. har endast en person i Sverigetillräckligt antal för att få stöd. Resten, av getterna, får inget stödalls. Detta problem kan lösas genom att den som har en akut hotad lantrasalltid, oavsett antal djur, får lägsta möjliga stöd, dvs. stöd per djurenhet.Detta bör , med anledning av ovannämnda motioner, som sin mening geregeringen till känna. De motioner som särskilt tar upp de hotade hästrasernaär tillgodosedda genom detta ställningstagande.Vi anser att att utskottets hemställan under 52 bort ha följande lydelse:52. beträffande stöd till hotade lantraseratt med anledning av motionerna 1997/98:Jo17 yrkandena 9 och 10,1997/98:Jo241 yrkandena 2 och 3, 1997/98:Jo739 yrkandena 3 och 4 samt medavslag på motionerna 1997/98:Jo13, 1997/98:Jo767 och 1997/98:Jo768 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,20. Stöd till lantrasföreningar m.m. (mom. 53)() anför:I dag utgår s.k. UID-stöd till lantrasföreningarna. I den avelsplan somJordbruksverket tog fram föreslogs att stödet skulle utgå för bevarandearbetet,utbildning och information. finns endast avsatta ochbidrag utgår i praktiken enbart till utbildning och information. Detta innebäratt genbanksverksamheten, som ju är ett viktigt arbete för bevarandet, inte fårstöd. Det kostar att lägga upp register, att ha kontakt medgenbanksbesättningar m.m. Jag anser att stödet till lantrasföreningar medlantraser som ingår i av godkända avelsplaner bör få stöd ävenför bevarandearbetet. Vidare är reglerna för det nuvarande stödet alltförbyråkratiska och krångliga. Det skall redovisas kvitton ner till sista kronan,vilket får till följd att det administrativa arbetet i föreningarna tar tidfrån det ideella arbetet att bevara lantraserna. Stödreglerna måste förenklas.Det är viktigt att ansvaret för bevarandet och genbankerna blir kvar i deaktiva föreningar som finns . Detta bör , med anledning avmotionerna Jo17 (mp), Jo241 (mp) och Jo739 (mp), som sin mening ge regeringentill känna.Jag anser att utskottets hemställan under 53 bort ha följande lydelse:53. beträffande stöd till lantrasföreningar m.m.att med anledning av motionerna 1997/98:Jo17 yrkandena 11 och 12,1997/98:Jo241 yrkandena 4 och 5 och 1997/98:Jo739 yrkandena 5, 6 och 9 somsin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,21. Mål för den ekologiska odlingen m.m. (mom. 60)och (båda c) anför:Ett grundläggande mål för jordbrukspolitiken måste vara att produktionen avjordbruksvaror skall vara långsiktigt hållbar. Produktionen måste således skepå ett sätt så att naturresursernas långsiktiga förmåga att producera livsmedelinte försämras. Efterfrågan på ekologiskt odlade produkter ökar successivt.Detta är ett marknadstryck som det är viktigt att jordbruket kan möta. Detuppställda målet om ekologisk odling tycks vara möjligt attuppnå. Vi delar uppfattningen i motion Jo12 (c) att ett nytt mål bör uppställasför den därpå följande femårsperioden och att det bör ligga på ekologisk odling. Detta bör , med anledning av motion Jo12 (c)yrkande 2, som sin mening ge regeringen till känna. Övriga motioner ommålsättning för det ekologiska jordbruket m.m. avstyrks i den mån de ejtillgodoses genom detta ställningstagande.Vi anser att utskottets hemställan under 60 bort ha följande lydelse:60. beträffande mål för den ekologiska odlingen m.m.att med anledning av motion 1997/98:Jo12 yrkande 2 och med avslag påmotionerna 1997/98:Jo10, 1997/98:Jo18 yrkande 6 och 1997/98:Jo221 yrkande6 som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,22. Regionala mål för den ekologiska odlingen m.m. (mom. 61)() anför:Av utvärdering framgår att den ekologiska åkerarealen år 1996utgjorde av den totala åkermarken. Variationerna är dock stora mellanolika län. Medan och toppar statistiken mednärmare en tredjedel i ekologisk produktion ligger typiska jordbrukslän somt.ex. och mycket sämre till. Det är därför nödvändigt att ocksåinföra regionala mål för den ekologiska produktionen. Framför allt i de län somhar en låg anslutning bör tillsammans med jordbrukets olikaorganisationer ges i uppdrag att analysera orsakerna och utarbeta förslag omåtgärder för att höja anslutningsgraden. Vidare behövs en utveckling avbegreppet ekologiskt jordbruk. har den ekologiska produktionen framförallt varit inriktad på att skapa produktionsmetoder utan bekämpningsmedel ochkonstgödsel. Det är nu dags att ta nästa steg på uthållighetsskalan. Tre av deproblem som finns i dagens ekologiska produktion är näringsläckage, långvägatransporter och användningen av fossila bränslen. Att utveckla skötselmetoderoch gödselhantering som leder till ett minskat näringsläckage måste vara enprioriterad uppgift. På motsvarande sätt är beroendet av fossila bränslen förjordbruksredskap, liksom behovet av långa transporter, områden där detekologiska jordbruket måste hitta alternativa lösningar för att bli långsiktigthållbart. Detta bör , med anledning av motion Jo221 (v) yrkandena 5och 7, som sin mening ge regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 61 bort ha följande lydelse:61. beträffande regionala mål för den ekologiska odlingen m.m.att med anledning av motion 1997/98:Jo221 yrkandena 5 och 7 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,23. Stöd till marknadsföring m.m. (mom. 62)() anför:Jag vänder mig mot regeringens bedömning att den ekologiska odlingen själv fårklara marknadsföringen av livsmedel, som man i budgeten föreslår att5 anvisas för export av jordbruksprodukter. Menar man allvarmed ambitionen att skall bli ett föregångsland i en ekologiskt hållbarutveckling borde det vara betydligt angelägnare att satsa på att öka deninhemska marknaden för ekologiska produkter än att verka för att den svenskamaten skall transporteras utomlands. Stödet för övergång till ochmarknadsföring av alternativt odlad mat bör byggas ut kraftfullt. Detta börriksdagen, med anledning av mp-motionerna Jo17, Jo241 och Jo536, som sin meningge regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 62 bort ha följande lydelse:62. beträffande stöd till marknadsföring m.m.att med anledning av motionerna 1997/98:Jo17 yrkande 17,1997/98:Jo241 yrkande 10 och 1997/98:Jo536 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,24. Avveckling av det konventionella jordbruket och djurhållningen i (mom. 64)() anför:Som anförs i motion Jo536 (mp) står det klart att den konventionella odlingenoch djurhållningen drar med sig stora folkhälsoproblem och samhällsekonomiskahälsokostnader, förutom alla miljökostnader och minskad biologisk mångfald. Detmåste tas fram en avvecklingsplan för det konventionella jordbruket. Detbetyder naturligvis inte att vill minska lantbrukets omfattning iSverige. Vi vill ändra brukningsmetod och anser att denkonventionella metoden med konstgödsel och bekämpningsmedel, det som iblandbenämns giftjordbruket, måste försvinna för att ersättas av ett ekologisktlantbruk, som är långsiktigt hållbart. Likaså måste djurhanteringen ge djurenmöjlighet till utevistelse m.m. De regler som gäller för dagens KRAV-produktionkan anses som minimikrav.Dagens konventionella jordbruk skapar en biologiskt fattig landsbygd eftersominsektsgifterna slår ut de insekter som skulle vara föda för många andra djursom fågelarter, vilka går kraftigt tillbaka. Herbicider och konstgödsel skaparsåväl miljöproblem som hälsoproblem. Återfynden av just ogräsbekämpningsmedelökar i yt- och grundvatten. Den mat som produceras med dessa insatsmedelinnehåller små halter av restsubstanser och får en annan kemisk sammansättningän ekologiska produkter. Rent ekonomiskt visar jämförande studier på fleralantbruksskolor att det ekologiska jordbruket i många fall är lönsammareän det konventionella. Skillnaden i skörd per hektar är inte så stor sombefarat (enligt studier i Röbäcksdalen, ). kornamjölkar till och med mer i samma studier, där förhållandena har gjorts såjämförbara som möjligt. Det är dags att ta fram en avvecklingsplan för denkonventionella odlingen och djurhållningen. En sådan avvecklingsplan måstenaturligtvis innehålla såväl stöd i form av kurser, personlig rådgivning ochekonomiska stöd som höga miljöavgifter för bekämpningsmedel och konstgödsel.Jag går inte närmare in på detaljerna i en sådan plan utan anser attregeringen bör återkomma med förslag om en avvecklingsplan. Detta börriksdagen, med anledning av motion Jo536 (mp) yrkande 6, som sin mening geregeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 64 bort ha följande lydelse:64. beträffande avveckling av det konventionella jordbruket ochdjurhållningen i Sverigeatt med anledning av motion 1997/98:Jo536 yrkande 6 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts,25. Stöd till resurshushållande konventionellt jordbruk m.m. (mom. 65), , och (alla m) anför:Vi anser det positivt att det föreslagna stödet till resurshushållandekonventionellt jordbruk avses omfatta hela landet. Däremot anser vi attföreslagna variationer baserade på arealens storlek kommer att skapa problem.För det första är ersättningarna motiverade av miljöinsatser. Dessa behovvarierar inte med åkerarealens storlek. För det andra kan detta medföra minskatintresse vad gäller anslutningen till programmet. För det tredje kan det bidratill en uppdelning av befintliga brukningsenheter i mindre enheter. Vi anseratt ersättningen inte bör vara beroende av arealens storlek. Vi anser också attdet ifrågavarande programmet bör omfatta trädgårdsnäringen. Inom denna näringpågår ett mycket ambitiöst miljöarbete. Det är viktigt att stödja dennautveckling. Programmet bör täcka in t.ex. frilandsodling av frukt, bär ochprydnadsväxter samt även gälla för växthusodling av både ätbara och icke ätbaraprodukter. bör med anledning av motionerna Jo14 (kd), Jo218 (m) ochJo233 (m) godkänna vad vi anfört om det utbyggda miljöersättningsprogrammet. Iövrigt bör godkänna vad regeringen anfört i denna del.Vi anser att utskottets hemställan under 65 bort ha följande lydelse:65. beträffande stöd till resurshushållande konventionellt jordbruk m.m.att med anledning av regeringens förslag och motionerna 1997/98:Jo14yrkande 15, 1997/98:Jo218 yrkande 4 och 1997/98: Jo233 godkänner vad ovananförts om ett utbyggt miljöersättningsprogram för jordbruket inom ramenför rådets förordning (EEG) nr 2078/92 av omproduktionsmetoder inom jordbruket som är förenliga med miljöskydds- ochnaturvårdskraven samt avslår motionerna 1997/98:Jo17 yrkande 6,1997/98:Jo18 yrkandena 7 och 8 och 1997/98:Jo241 yrkande 1,26. Stöd till resurshushållande konventionellt jordbruk m.m. (mom. 65)() och () anför:Vi anser att bör avslå regeringens förslag om resurshushållandekonventionellt jordbruk. Vi anser inte att det kan kallas ett miljöprogram utanatt det måste ses som ett allmänt stöd för alla lantbrukare utom de ekologiska.Det strider dessutom mot principen om sektorsansvar och att förorenaren skallbetala.Vi vill tro att det svenska konventionella jordbruket har kommit längre imiljötänkande än vad detta program ger sken av. Den svenska modellen medmiljötänkande används ju som säljargument, och ?På väg?-konceptet har funnits iflera år. Ett miljöstöd med den föreslagna utformningen riskerar att sänkatrovärdigheten för det svenska lantbruket. Grundvillkoren i förslaget som säntstill för godkännande är för svaga. Som exempel kan nämnas följande:Årligen dokumentera brukningsenhetens miljöstatus enligt en av JoV godkändchecklista och upprätta en gårdskarta där skiften, skyddszoner ochsprutfria kantzoner är inlagda.Inga icke längre godkända bekämpningsmedel skall destrueras.Samtliga bekämpningsmedel skall förvaras inlåsta i säkert utrymme.Även åtgärderna för att få stödet är för svaga. Här följer några exempel:Två dagars kurs för jordbrukaren och vissa anställda. Minst tvårepetitionskurser.Kunskapskrav för att få använda bekämpningsmedel, klass 2 L-medel.Permanent bevuxen skyddszon utmed vattendrag och sjö.Växtnäringsbalans och växtodlingsplan skall finnas.Påfyllnad av bekämpningsmedel och rengöring av bekämpningsmedelsutrustningskall ske på biobädd eller tät platta.Sprututrustningen skall testas minst vartannat år.Vid bekämpning skall dosnyckel användas och dokumenteras.Vi anser inte att detta kan skapa ett resurshushållande jordbruk. Det ärdessutom mycket märkligt att lantbrukare kan få olika ersättning för sammainsats. Att gå en kurs plus uppföljning, veta hur man hanterargifter och giftspruta och bygga en biobädd kostar ju lika mycket per företagoch har inget att göra med gårdens storlek. Det kommer att löna sig mycket merför de stora gårdarna på slätten att ansluta sig till programmet än för demindre bönderna i skogs- och mellanbygder.Det behövs ett miljöstödsprogram för resurshushållande konventionelltjordbruk. Vi anser att det förslag som presenterades i utredningen 1994:82Förstärkta miljöinsatser i jordbruket var bra och kan utgöra förlaga för ettnytt förslag. Det programmet innehöll krav på användning av mindre insatsmedeloch skulle kunna få i gång en utveckling mot ett konventionellt jordbruk medbehov av mindre resurser. Regeringen bör få i uppdrag att återkomma med ettnytt förslag som inbegriper konkreta miljökrav i nivå med de föreslagnaersättningarna och på sådant sätt att principen om förorenarens ansvarupprätthålls.Vi ansluter oss således till mp-motionerna Jo17 och Jo241 och v-motionen Jo18och anser att utskottets hemställan under 65 bort ha följande lydelse:65. beträffande stöd till resurshushållande konventionellt jordbruk m.m.att dels med anledning av motionerna 1997/98:Jo17 yrkande 6,1997/98:Jo18 yrkandena 7 och 8 och 1997/98:Jo241 yrkande 1 avslårregeringens förslag om ett utbyggt miljöersättningsprogram och som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts, dels avslår motionerna1997/98:Jo14 yrkande 15, 1997/98:Jo218 yrkande 4 och 1997/98:Jo233,27. En parlamentarisk beredningsgrupp (mom. 67), , och (alla m) anför:Utifrån den ordning som gällde vid framtagandet av nuvarandemiljöersättningsregler anser vi att en parlamentarisk beredningsgrupp snarastskall tillsättas med uppgift att arbeta fram ett reviderat regelverk införnästa programperiod. Detta bör ske i samarbete med näringen. Dennaberedningsgrupp har då att väga samman de olika intressen som gjort siggällande på området. Det är mycket angeläget att tidigare gjorda misstag inteupprepas. Detta bör , med anledning av motion Jo218 (m), som sinmening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 67 bort ha följande lydelse:67. beträffande en parlamentarisk beredningsgruppatt med anledning av motion 1997/98:Jo218 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts,28. Utvärdering av miljöavgiften (mom. 71), , och (alla m) anför:Ett viktigt motiv för svensk jordbruksnäring när det gällde medlemskapet i EUvar behovet av konkurrensneutralitet. På flera områden har dock riksdagensmajoritet beslutat om åtgärder som varit mycket negativa för svenskt jordbrukfrån konkurrenssynpunkt. Det gäller t.ex. de höjda diesel- och energiskatternaoch miljöavgifterna på handelsgödsel m.m. Vi anser att andra metoder änavgiftshöjningar är bättre sätt att lösa miljöproblemen i jordbruket. Det börockså understrykas att det är enbart drygt en procent av kväveläckaget tillÖstersjön som kommer från svenskt åkerbruk. Vi anser därför att miljömotivetför de höga avgifterna på handelsgödsel måste utvärderas. Dessa skatter utgörockså en konkurrensnackdel för svenska odlare. Utvärderingen bör ske isamarbete med berörda näringar. Detta bör , med anledning av motionJo218 (m), som sin mening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 71 bort ha följande lydelse:71. beträffande utvärdering av miljöavgiftenatt med anledning av motion 1997/98:Jo218 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts,29. Avgiften på bekämpningsmedel (mom. 72), , och (alla m) anför:Användningen av bekämpningsmedel kan innebära ett hot mot den biologiskamångfalden och bör därför begränsas. Den nuvarande utformningen av skatten påbekämpningsmedel är dock olycklig då den missgynnar miljövänligabekämpningsmedel. Ett exempel är ättika, som drabbas av en tio gånger högreskatt per behandlad yta än syntetiska bekämpningsmedel. Skatten påbekämpningsmedel bör därför ändras så att ättikan inte missgynnas i förhållandetill andra bekämpningsmedel. Detta bör , med anledning av motion Jo731(m) yrkande 13, som sin mening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 72 bort ha följande lydelse:72. beträffande avgiften på bekämpningsmedelatt med anledning av motion 1997/98:Jo731 yrkande 13 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts,30. Bekämpningsmedel i jordbruket och trädgårdsnäringen, uppdrag tillKemikalieinspektionen och bekämpningsmedel i yt- och grundvatten m.m. (mom. 73,74 och 75)() anför:Regeringens målsättning i fråga om bekämpningsmedelsanvändningen ärotillräcklig. Det finns inget mål om kvantitativ minskning. I stället skriverman att miljö- och hälsoriskerna skall minska. Denna målsättning är bådeotydlig och svårmätbar. Ett fortsatt mål om minskning av användningen ärlämpligare, men då kopplat till antalet giftdoser, inte som till antaletkilo. Att nu förlänga det kvantitativa målet tyder inte pånågon större tilltro till vare sig statliga möjligheter till styrning, tillnäringen eller till de nya miljöprogram som föreslås i propositionen.Miljöpartiet föreslår ett nytt mål för . Målet skall vara enreduktion utifrån förbrukning. Till detta skall kopplas attantalet doser också skall halveras. Det vill säga att minskningen i ton intefår bero på att gifternas giftverkan ökat och att mängderna därför kunnatminskas.Inom EU sker nu en översyn av bekämpningsmedel. skall 700 aktivasubstanser prövas. Av dem är endast något drygt hundratal godkända i Sverige.På en första lista finns ämnen som förbjöds så tidigt som . Här finnskända miljögifter som t.ex. lindan, som förbjöds för att det misstänksvara cancerogent och svårnedbrytbart. Vidare finns atrazin som förbjöds år 1989på grund av hög rörlighet i mark och risk för förorening av vatten. Atrazin ärsläkt med DDT och lindan och tros härma hormoner i människa och djur, gebröstcancer hos kvinnor och minska reproduktionsförmågan hos män.Regeringens försäkran att de andra länderna i EU skulle hinna i fatt Sverigepå miljöområdet kommer på skam. Likaså talet om att vi skulle få behållavåra miljölagar och inte tvingas backa. Med nuvarande underdåniga hållning frånregeringens sida mot kommissionen i dessa frågor tvingas vi med all säkerhetatt backa.Jag föreslår i stället att regeringen ger Kemikalieinspektionen mandat attbehålla nuvarande förbud mot bekämpningsmedel som hamnar på EU:s positivlista.Om dras inför domstol bör inspektionen hävda att den iväxtskyddsmedelsdirektivet inbyggda miljögarantin är tillämplig, dvs. att deklimatologiska och agrikulturella förhållandena i skiljer sig så frånförhållandena i andra länder i unionen att de svenska förbuden är befogade.Förekomsten av atrazin och andra bekämpningsmedelsrester i vattenförskräcker. Miljöskulden till framtidens barn kan bli gigantisk. Det är intetillräckligt att, som regeringen föreslår, lantbrukare skall lära sig hanteragifterna. Regeringen måste återkomma till med en redogörelse översituationen och förslag till åtgärder.Det anförda bör , med anledning av motioner Jo17,Jo726 och Jo729, som sin mening ge regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 73, 74 och 75 bort ha följandelydelse:73. beträffande bekämpningsmedel i jordbruket och trädgårdsnäringenatt med anledning av motionerna 1997/98:Jo17 yrkande 2 och1997/98:Jo726 yrkande 5 avslår regeringens förslag om mål för ett programavseende användning av bekämpningsmedel och som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförts,74. beträffande uppdrag till Kemikalieinspektionenatt med anledning av motionerna 1997/98:Jo17 yrkande 3 och1997/98:Jo729 som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,75. beträffande bekämpningsmedel i yt- och grundvatten m.m.att med anledning av motion 1997/98:Jo17 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,31. Trädgårdsnäringens växtskydds- och bekämpningsmedelsproblematik (mom. 77), , och (alla m) anför:Inom den svenska trädgårdsnäringen har antagits en miljöpolicy med utgångspunkti kretsloppsprincipen. Där ingår bl.a. ökat utnyttjande av biologiskabekämpningsmedel. Allt fler biologiska bekämpningsmedel registreras, vilketökar förutsättningarna för ett mer miljövänligt växtskydd. För att lyckas meddenna typ av bekämpning krävs dock att skadegörarangreppet inte är förkraftigt. Man kan i vissa fall tvingas sätta in kemiska preparat för att få nedantalet skadegörare till rimlig nivå och därefter övergå till biologiskbekämpning. Det är då viktigt att ha tillgång till preparat som kan användas ikombination med biologisk bekämpning. Tillgången till sådana selektiva ocheffektiva preparat är emellertid högst begränsad i på grund av vårtlands restriktiva hållning till nyregistreringar av kemiska bekämpningsmedel.Den av och Kemikalieinspektionen föreslagna utredningen ochutvärderingen av trädgårdsnäringens bekämpningsmedelssituation bör omedelbartkomma till stånd för att möjliggöra en översyn av den växt-skyddsproblematiksom föreligger nu och fram till harmoniseringen inom EU. Detta bör ,med anledning av motion Jo518 (m), som sin mening ge regeringen till känna.Motionerna Jo202 (c) och Jo231 (c) går i samma riktning och bör innefattas itillkännagivandet.Vi anser att utskottets hemställan under 77 bort ha följande lydelse:77. beträffande trädgårdsnäringens växtskydds- ochbekämpningsmedelsproblematikatt med anledning av motionerna 1997/98:Jo202 yrkande 3,1997/98:Jo231 yrkande 1 och 1997/98:Jo518 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförts,32. Förenklingar i regelverken för trädgårdsnäringen (mom. 78), , och (alla m) anför:Det är viktigt att trädgårdsnäringens administration gentemot myndigheternablir så enkel och effektiv som möjligt. Som exempel på byråkratiskt krångel kannämnas att en odlare av skattemyndigheterna uppmanats att införskaffaskattejämkningsbesked även för skolbarn som arbetar med några dagarsskördearbete. Vi anser att de administrativa regelverken bör analyseras ochförenklas vad gäller säsongsarbetskraften. Detta bör , med anledningav motion Jo228 (m), som sin mening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 78 bort ha följande lydelse:78. beträffande förenklingar i regelverken för trädgårdsnäringenatt med anledning av motion 1997/98:Jo228 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts,33. Gentekniken i ett hållbart jordbruk (mom. 80)() anför:Miljöpartiet delar inte regeringens uppfattning beträffande gentekniken. Vianser inte att den hör hemma inom jordbruk över huvud taget.