bet · GK01JoU9 · 1997-02-25 00:00:00 — I regeringensskrivelse står det tydligt att det bör finnas en sådan här referensgrupp ochatt den bör vara kompletterad med en representant för konsumenterna.Jag tycker att det är väldigt viktigt att säga att det kanske inte räckermed rådgivning; detta har man inte skrivit så mycket om. Jag tror att manmåste titta på utbildning av nya producenter. Jag tycker också att ni inäringen bör fundera över det.Det står om investeringsstöd. Det har införts sedan vi skrev rapporten. Manskall kanske inte fästa alltför stor vikt vid detta. Det finns alltså 70miljoner kvar av stödet när det har gått till landsbygdsutveckling. Det blir 3miljoner per län. Det är inte explicit avsett för hönsen, utan man fårkonkurrera med en rad andra miljö- och djurskyddsaktiviteter. Eftersom det härär ett stöd som är medfinansierat av EU gäller det bara vid övergång från burtill ett godkänt system. är det endast de som har lågbeläggningssystemsom kan tänkas få dessa nya investeringsmedel. Det är bra att veta att detinte rör sig om så stora summor.Jag pratade med den ansvarige handläggaren , som skulle åka på kurs.Det skall i alla fall på olika sätt framföras att det är önskvärt att man meddessa pengar kan få hjälp med att övergå från burar till alternativa system.Detta var vad jag tänkte ta upp. Naturligtvis svarar vi sedan på frågor. Jaghar med mig och , som också kan hjälpa till med defrågor som jag förstår att ni har.Birgitta : Det är beslöt atthönsen skulle ur burarna. Beslutet var en följd av att den nya djurskyddslagenstadgade att lantbruksdjuren skall hållas och skötas på ett sådant sätt att dekan utöva sitt naturliga beteende.I dag borde alltså en mindre andel höns finnas i burarna. Ändå sitter över85 % av hönsen fortfarande i bur. De lever i en miljö som står i strid meddjurskyddslagen. Man kan fråga sig varför det är så. Jag skall kortfattat drabakgrunden till det, men jag tänkte börja på den positiva sidan.Det finns ett antal personer i landet som faktiskt har satsat på system medfrigående höns. Enligt statistik har man vid, i runda tal,120 anläggningar satsat på system med frigående höns i kommersiell produktion.En del av dessa hönshållare som alltså gör som lagen säger, dvs. anpassarverksamheten efter djurens behov finns här . Jag tänkte presentera demför er, så att ni senare kan identifiera dem och ställa frågor till dem. Detär alltså personer som sysslar med praktisk hönshållning. I princip är alla desystem som finns i kommersiell produktion representerade här. Det kanvara intressant för ledamöterna i jordbruksutskottet att känna till det.Agneta har redan gått igenom vilka typer av system det gäller. Jaghar bett de producenter som finns här att resa sig upp, så att ni kan sevilka de är.Bertil har ett Oli-Voletagesystem. Han har 4 300 höns. BörjeWestman har också ett Oli-Voletagesystem. I Oli-Voletagesystemet har hanungefär 900 höns, och så har han ett antal höns i burar. Sedan har vi enrepresentant för Marielund; det är . Detta system är också med iprövningen. har dessutom höns i bur. Han har också ettJansensystem, och där byggde han en uterastgård . Jansen är ett av devanligaste fabrikaten av lågbeläggningssystem. Hon har ungefär 3 200 höns, och har ungefär 5 000 höns.Dessutom finns det en representant för ekologisk hönshållning. Det är MonicaHjellström, som vill ha den största ekologiska kravgodkända produktionen. Honhar 6 000 höns. Dem håller hon i ett Jansensystem, naturligtvis meduterastgård. Det finns ingen producent här som har mobila hönsburar. Däremotfinns forskaren närvarande. Han forskar i detta. Det finnsmöjlighet att ställa frågor till honom också. När det gäller mobila hönsburarkan man givetvis både ha konventionellt foder och ekologisk djurhållning,ekologisk produktion.Varför har omställningen gått så trögt? Svaret är inte att konsumenternainte köper äggen, som jordbruksministern och näringen har påstått. Det ärverkligen inte konsumenternas fel. Hur skall den enskilde konsumenten kunnaköpa ägg som inte finns? Och hur skall konsumenterna få upp efterfrågan på enicke existerande vara? Hur skall konsumenten veta hur äggen produceras näräggen inte är korrekt märkta? Jag skall visa ett exempel på detta.Den bild jag nu visar är väldigt fin, eller hur? Den inbjuder definitivttill köp. Men vad ger det här för signal till konsumenten? Man tror att det ärägg från frigående höns i den här förpackningen, men det är det inte alls.Detta är alltså burägg. Det är en anläggning som säljer burägg. Så kan det seut. Jag skulle vilja påstå att det här är ett mycket flagrant exempel påvilseledande marknadsföring. Det sägs att sprättägg inte går att sälja, mendet är fel. Att packerier som har burägg som huvudprodukt inte gör särskiltstora ansträngningar för att försöka få ut sprättäggen och konkurrera med sigsjälva genom att göra reklam för äggen från frigående höns är egentligenganska logiskt. Under de senaste 1 till 2 åren har man dessutom kunnat sedumpade priser. Det har ni säkert alla sett i reklam som kommer ibrevlådan. Det har varit ständigt dumpade priser på burägg.Jag har klippt ut några sådana annonser. Titta gärna på den som visar enförpackning med tolv ägg för 9,90! Kilopriset är 13,17. Den var införd iDagens Nyheter . Lantägg kostar 9,90 per kilo. Vad är detför någonting? Lantägg är alltså burägg. Hur skall de enskilda konsumenternakunna veta vad de köper för ägg, och hur skall man kunna konkurrera med prisetom man satsar på frigående höns?Näringen har faktiskt sig själv att skylla för bristande lyhördhet. Fråganär vad man egentligen vill för någonting. Bristen på korrekt information tillkonsumenterna är en faktor som har haft betydelse. Andra faktorer som harförsvårat utvecklingen är vägran från näringen att acceptera ett demokratisktfattat beslut. Buräggsproducenterna har motarbetat omställningen hela tiden.Motstånd från den ansvariga myndigheten, ursprungligen Lantbruksstyrelsen,gjorde att det tog innan arbetet med att pröva golvsystem, enligtbestämmelserna om ny teknik, kom i gång, fyra förlorade år.Att det blev tillåtet att byta ut burar i slitna besättningar gav knappast rätt signaler. Däremot finns det ingen uppgift omhur många som har bytt, och de har inte ens behövt ansöka om förprövning.Någon samordnad rådgivning från den ansvariga myndigheten har inte hellerskett. Det är mycket tacksamt att det kommer . Det har inte heller funnitsnågon sammanhållen utbildning. Både rådgivnings- och utbildningsinsatser hartill största delen skötts av personer utanför verket, även om det skettförbättringar under den allra senaste tiden.Detta är några av de viktigaste skälen till att omställningen inte harkommit längre än vad den gjort . Det måste man ha klart för sig när mandiskuterar läget.Jag vill också påminna ledamöterna här i förstakammarsalen om hur det ser utoch hur stort utrymme som en burhöna har. Det här är alltså en uppslagenkvällstidning. De allra flesta har tre höns i burarna . Då blir ytan såhär stor. Detta är ju golvytan så man skall ju vända på den egentligen.Låt mig ta upp kvällstidningen igen. Jag viker upp den litet. Den tar intehela den här ytan. En hel del av dem som har bytt burar har bytt till litetstörre burar, men det är fortfarande samma golvyta. Då är det alltså fyra hönsi burarna. Så här stort utrymme har fyra höns i bur . Man skall ha detklart för sig. Ytan för varje höna är . Det är vad som krävs enligtlagen.Den högsta beläggningen på golv som är godkänd enligt djurskyddslagenär nio höns per kvadratmeter. Beläggningsgraden räknat på golvyta för höns ibur blir enligt gällande bestämmelser ungefär den dubbla. Detta innebär attalternativsystemen under hela omställningsperioden haft en mycket storsnedvridande konkurrensnackdel, eftersom burproducenterna kunnat få ut mångafler ägg per kvadratmeter än dem som har höns i golvsystem. Dessutom har detvarit mycket trängre för hönsen i burarna än vad det är på golv. Dessutomtillkommer att burhållningen är organiserad efter den industriellalöpandebandsprincipen och kräver därmed inte lika stor arbetsinsats.Professor ifrågasatte om burproducenterverkligen följde djurskyddslagens stadgande om att djur skall ha dagligtillsyn. På basis av antalet anställda och antalet höns hade han räknat ut attvarje höna i snitt fick mindre än en sekunds tillsyn per dag. Det räcker inteför att plocka ut döda höns ur burarna, och det räcker naturligtvis ännumindre till att upptäcka och ta hand om sjuka djur.Regeringen anser att de modifierade burarna, som omväxlande har kallatspapegojburar eller inredda burar, skulle kunna bli ett alternativ till dagensburar. Vi har ju också hört att är inne på den linjen. Det vetju också ni som har läst rapporten. planerar man för att testa dessa burarom beslutar godkänna förslaget. Därför kan det vara bra att ha klartför sig hur stora de burar är som har prövats av en forskargrupp påSLU i som har sysslat med detta.Antalet höns har varierat i de här försöken. För den storlek som är aktuelljust nu har det angivits fyra(fem höns. Utrymmet per höna är alltså lika storti själva buren som i en vanlig standardbur. Det är ingen skillnad, men sandbadoch rede tillkommer. De är dock inte tillgängliga dygnet runt. Storleken påsandbadet och redet gör det dessutom svårt för mer än en höna i taget attvistas där.Jag har försökt att följa alla mått och bestämmelser, och så här litet ärdet alltså. Detta är också golvyta. Det innebär man att får göra så här. Dåhar vi rede och sandbad på ena sidan. I den verkliga buren är redet under ochsandbadet över. Höjden finns ju inte med här. Det är alltså inte större än såhär. Det är mycket viktigt att ni i jordbruksutskottet har detta klart för er.Jag skulle dessutom rekommendera er att åka på studiebesök för att titta på dehär burarna.Är det så här en del av hönsen i skall ha det ? Dethandlar om en ganska stor del. Ligger detta i linje med 1988 årsriksdagsbeslut som förbjöd burhållning av höns? Det är viktigt för riksdagensjordbruksutskott att ta ställning till detta. Som djurskyddsorganisation ärdet vår uppgift att hävda djurens rätt till ett anständigt liv och att alltidbedöma en verksamhet utifrån vilka effekter den får för djuren. Det var ocksåkontentan i den nya djurskyddslagen, nämligen att produktionen skall utformasutifrån djurens behov.Det finns tre huvudinvändningar mot de modifierade burarna. Den första äratt de är samma andas barn som de som styrt produktionen inom jordbruket sedanandra världskrigets slut. Där sätts produktionsintressena först och djurensbehov tillgodoses bara i den mån detta inte stör produktionen alltför mycket.Hönsen i de modifierade burarna har ett mycket begränsat utrymme. De kan inteutföra socialt viktiga beteenden, som t.ex. sandbadning, . Deranglåga hönsen kan inte komma undan från de andra. Miljön är nästan likastimulansfattig som i vanliga burar.Detta gör - och detta är den andra huvudinvändningen mot de modifieradeburarna - att de står i strid med gällande djurskyddslag, dvs. 4 § somstadgar att djur skall kunna utöva sitt naturliga beteende.Den tredje huvudinvändningen är att om modifierade burar blir godkända iSverige innebär det att utvecklingen mot ett naturligare liv för hönsen intekan fullföljas. Det går nämligen inte att öppna de modifierade burarna motuterastgårdar. Det är ändå den utvecklingsväg som är både följdriktig ochönskvärd om man skall ta djurskyddslagen och hönsens behov på allvar. Att nusatsa på en utveckling av modifierade burar är därför alldeles bakvänt anservi.Det har forskats på dessa burar . De har varit av olika slag ochmed varierande antal höns. Jag vet att det även är så här i . Detkommer ni säkert att få höra om ni ställer frågor till de forskare som finnshär . Men det har visat sig att de här burarna inte håller måttet fråndjurskyddssynpunkt. Det är därför som inga modifierade burar har godkänts iSchweiz forskning och prövning i fält. När burförbudet därträdde i kraft blev det alltså ett underkännande. Det är därför somDanmark nu har skrotat den typ av modifierad bur som har funnits där. Det ären s.k. ståbur med 40-50 höns. Dessa har förpassats till historien.Danmark har för övrigt med godkännande från EU just inlett sittbursaneringsprogram som har som målsättning att en och halv miljon burplatserav ett totalbestånd på tre miljoner skall försvinna under en treårsperiod.Burproducenterna i får per hönsplats för att lägga ned. Hälftenbetalas av staten och hälften av näringen. Totalramen är 25 miljoner kronor.I den svenska debatten har det nästan glömts bort hur dåliga burarna är förhönsen. I stället har problemen med de frigående systemen lyfts fram. Istället för att ta erfarenheter både inom forskning och praktisk hönshållningsom intäkt för att gå vidare och förbättra systemen för höns på golv haruppkomna problem använts för att svärta ned alternativ hönshållning. Det finnsflera forskare här som kan svara på frågor om dödlighet,fjäderplockning, kannibalism, golvägg etc. Därför går jag inte närmare in pådet. Men en distinktion bör göras, och det är den mellan djurens beteende, somockså kan kallas för den psykiska hälsan, och djurens fysiska hälsa.När burarna infördes var det en alldeles för lätt väg att komma undan desjukdomar som sprids med gödseln. Andra lidanden för hönsen uppstod i stället,t.ex. bensvaghet, muskelförtvining och leverförfettning, för att bara nämnanågra. Framför allt innebar burarna att hönsen drabbades av olikabeteendestörningar som t.ex. fjäderplockning och kannibalism. harmånga rapporter visat att dessa aggressiva beteenden är vanliga i burar. Detskall man ha klart för sig. Burarna tillgodoser naturligtvis inte alls hönsenspsykiska hälsa.Här lägger jag upp en rapport som handlar om hönsens lidande i burar. Den ärgjord av , 1991. Den här rapporten finns atttillgå. Det kan vara bra för er att känna till den. Han har ju dragitslutsatser om att det finns ett antal olika lidanden som höns utsätts för iburar jämfört med alternativsystem.Jag skall avsluta med att gå igenom viktiga beteendekrav innan jag talar omvad tycker om de förslag som regeringen har lagt fram ochvad vi tycker att bör ta hänsyn till när den skall fatta beslut.Om man tittar på hönsens psykiska hälsa, kraven för att de skall kunna utövasina beteenden och vad som är nödvändigt för att de skall kunna göra det kanman se att det är viktigt för hönsen att de har tillräckligt utrymme. Detbehövs för att de skall kunna flaxa med vingarna och för att de både skallkunna komma undan och söka sig till sina hönsfränder. Det är absolutnödvändigt att de har tillgång till från flocken avgränsat rede. Det kan juutformas på olika sätt. De måste ha en pinne att flyga upp till. Där utför deputsning av fjäderdräkten. De sitter och vilar och sover på pinnen. Det krävsströmaterial av något slag för att de skall kunna sandbada och också för attutföra det absolut mest naturliga beteendet, nämligen födosök. De behöver enstimulansrik miljö, och det är något som ofta glöms bort även när man satsarpå alternativa system. Det är mycket viktigt.De behöver också vara vana vid det system som hönan kommer att hållas i,t.ex. Vi anser att det är önskvärt med utevistelse utifrånhönsens beteendebehov. Det är en rad beteenden som förmodligen är socialtviktiga och som måste kunna utföras av alla höns om de vill. födointag, putsning och sandbad. Detta med samtidigheten är mycketviktigt.Vad är det då önskvärt att gör? Låt oss först konstatera att detgår att förena produktion och god djurmiljö. Den mest signifikantakonsumtionstrenden har ju varit kravet på etisk kvalitet, ochden utvecklingen lär stå sig. Jag har gett ledamöterna ett papper så att nikan följa med i de krav och synpunkter som vi har. Det finns dessutom härutanför för dem som är intresserade av det.Nordiska samfundet har naturligtvis läst de motioner som kommit här iriksdagen. Vi tycker att det finns många bra förslag i de motioner som harlagts fram. Men vi vill särskilt framhålla följande:För det första: Burförbudet måste stå fast. Lydelsen i 9 §djurskyddsförordningen bör stå kvar och följas av det förslag som regeringenhar lagt fram med en viktig skillnad. Det är att ?andra burar? måste bytas mot?andra system?. Dessutom är det viktigt att tillägga som funktionskrav atthöns skall få tillräckligt utrymme, eftersom det saknas i det här förslaget.Av det följer dessutom att en mening i det som visade för ertidigare, nämligen ?Kraven i första stycket gäller även för andrainhysningsformer?, skall utgå. Med begreppet andra system täcker man allainhysningsformer.För det andra: För att undvika att buräggsproducenter byter till nya burarmåste tillägget i djurskyddsförordningen bort. Jag blev inte riktigt klar överom det som sade om att man inte får fortsätta att byta burar gälleromedelbart eller om det gäller från någon tidpunkt framöver.För det tredje: Vi menar att dispenserna bör tidsbegränsas till eninsättning efter 1999 när förbudet egentligen skall träda i kraft. Vi menaratt hönsen skall vara ur burarna . Det skulle vara en mycket trevliginledning på 2000-talet.För det fjärde: En koncentrerad satsning på utveckling och etablering avvärphönshållning i olika typer av golvhållningssystem är väldigt viktig ochmåste göras.För det femte: Investeringsstöd eller något annat stöd till producenternamåste ges till alla olika typer av producenter som är aktuella. ärdet alltså bara de som går från burar till golv som kan få det EU-stöd somAgneta redogjorde för. En producent som redan har satsat på frigåendehöns och som har fått utstå mycket tuff konkurrens och dåliga villkor måsteockså få stöd. Nystartare som inte har haft höns tidigare måste också få stöd.För det sjätte: Konkurrensfördelar för burarna måste tas bort. Samma villkormåste gälla för burhållning tills den avvecklas helt som för golvhönshållning.För det sjunde: Forskningsmedel måste satsas på att lösa återståendeproblem. Det handlar bl.a. om avelsproblemen. Vi anser inte att pengar skallavsättas för fortsatt utveckling av modifierade burar.För det åttonde: Märkning av ägg måste omfatta även burägg. Om det inte gåratt lösa inom ramen för EU:s märkningsförordning, som är frivillig, måsteinitiativ tas för att få buräggsproducenterna och handeln att själva införamärkning.För det nionde: måste verka för att burförbudet införs i EU.Då vill jag tacka så mycket för mig och avsluta med att överlämna ett antalprotestlistor som har skrivits på . Det var ju den dag dåregeringen lade fram sin skrivelse. Då fick vi nästan 500 underskrifter härutanför på . Totalt har vi fått över 10 000namnunderskrifter för att burförbudet skall stå fast utan att vi ansträngt ossegentligen.Ordföranden: tackar för det. Vi går vidare till det sistainledningsanförandet.Jan-Olof : Herr ordförande! Mina damer och herrar! Ordföranden i SFSSvenska ägg är ju , men han ligger sjuk sedan en tidtillbaka. Då är det naturligt att vice ordföranden som sitterjämte mig skulle hålla det här anförandet. Tyvärr tappade han rösten i natt.Jag blev inkallad till frukosten och ombedd att göra den här föredragningen.Bernt hade som tur var skrivit ned sitt föredrag, men ni får ursäkta om jag ärdåligt påläst. Jag försöker att läsa innantill.Djurskyddslagen av hade som mål att förbättra villkoren för djur ilivsmedelsproduktion. För värphöns var målsättningen att burproduktionenskulle ersättas av andra system som uppfyllde hönsens naturliga behov. Dettakompletterades senare med krav på arbetsmiljö, medicinering, näbbtrimning m.m.Dessa system skulle också vara ekonomiskt konkurrenskraftiga.Omställningen till alternativa system har inte kunnat genomföras i förväntadtakt. finns av alla hönsplatser i frigående system. Vi vet varvi står när det gäller forskningen. Framsteg har gjorts, men det finnsproblem kvar att lösa både vad gäller djurskyddsproblem och arbetsmiljö.Även när det gäller produktionsekonomin är skillnaden mellan burproduceradeoch alternativproducerade ägg alltför stor. Det största hindret för en totalomställning är dock att enbart en liten del av konsumenterna var villiga attbetala ett merpris för ägg från frigående höns.Av forskningsresultaten framgår också att det fortfarande finns mycket attgöra på arbetsmiljöområdet i alternativsystemen. Djurmiljön måste självfalletvara bra, men man får absolut inte glömma bort de människor som skall jobbamed djuren. Det gäller såväl luftföroreningar och buller som ergonomi,olycksfallsrisker och psykosociala effekter.Sedan år 1995 är medlem i EU. Äggnäringen fick tidigt känna av dettai form av billiga finska ägg producerade med statsstöd. De finskadjurskyddsreglerna ligger långt under de svenska kraven, men EU:s inre marknadgör att de finska äggen får säljas fritt utan ursprungsbeteckning trots att deär producerade med lägre djurskyddskrav. Detta visar klart konsekvenserna försvensk äggnäring om vi ständigt tvingas ha för höga kostnader i förhållandetill omvärlden.Vi har än så länge ett salmonellaskydd som förhindrar import från flertaletEU-länder. som har äggöverskott - - kan redan nuexportera till . har också möjlighet att bygga ut sin kapaciteti takt med att efterfrågan i t.ex. stiger.Danmarks mycket omtalade handlingsplan mot salmonella godkändes i idecember. Om blir en tillräckligt intressant marknad kommer det inteatt dröja länge förrän ytterligare några EU-länder anstränger sig för attklara salmonellaprogram liknande det svenska.Vi kan alltså inte bortse ifrån vårt medlemskap i . Därmed måste vi ocksåtänka på EU:s jordbrukspolitik och de mål som den europeiskajordbrukspolitiken, CAP, eftersträvar. Det handlar om höjd produktivitet,skälig levnadsstandard, stabiliserad marknad, tryggad livsmedelsförsörjningoch rimliga konsumentpriser.Jordbrukets övergripande uppgift är alltså att producera livsmedel utifråndessa mål. Det gäller också , och det gäller den del av svensktjordbruk som producerar ägg.Utöver EU har vi problemen med (. Under det nuvarande avtalettas ingen hänsyn till djurvälfärd och produktionssystem vid import och export.Även detta är en realitet. Vi måste acceptera att livsmedelsproduktion iframtiden inte bara blir europeisk utan även global.Produktionen av ägg från alternativsystem beräknas till ca under1996. Av denna volym har endast 5 500(kunnat säljas somalternativägg. Resten måste säljas med stora förluster som burägg eller äggtill produktindustrin. beräknas förlusten för näringen för dettaöverskott till . Det är en helt omöjlig situation sombranschen inte klarar ekonomiskt. Merbetalningen till producenterna föralternativäggen beräknas till 2,per kilo ägg i förhållande till buräggberoende på system.Obalansen mellan tillgång och efterfrågan beror på flera faktorer. Under1994(1995 tillkom ca 230 000 hönsplatser i alternativsystem. En så snabbtillväxt är inte möjlig för marknaden att ta emot på så . Den ensidigaprisfixering som rått i svensk matdebatt har medfört atthandeln inte varit intresserad av någon större satsning på ägg från frigåendehöns. För den enskilde konsumenten innebär ett merpris på ca per kilomånga gånger ett alltför kraftigt hinder för att välja alternativägg. Om vibortser från de etiska värderingarna är kvaliteten likvärdig.Konsekvenserna av det stora överskottet innebär sannolikt att packeriernatvingas vara mycket restriktiva när det gäller att teckna nya avtal medproducenterna tills en balanssituation inträtt på marknaden föralternativproducerade ägg.SFS Svenska äggs omsorgsprogram är vid internationell jämförelse unikt.Programmet utgår från att ägg skall produceras på ett sätt som positivt tarhänsyn till djurens och skötarens miljö och hälsa samt äggkvaliteten. Djur-omsorgsdelen i programmet liknar den modell som används vidslaktkycklingsproduktionen. Det innebär att stall- och djurmiljö, djurhälsaoch skötsel poängsätts. Med utgångspunkt från antalet poäng fastställs omanläggningen kan godkännas enligt programmets krav.Under hösten 1995 startades en förstudie till ett riksomfattandedjuromsorgsprogram.