bet · GK01UbU13 · 1997-05-22 00:00:00 — Jagvill också betona att kunskaper i svenska språket har en central roll förelevens möjligheter att klara sig bra i . Målet för undervisning isvenska språket bör sättas lika högt för invandrarelever som för svenskaelever.Det finns kommuner i där segregation är ett påtagligt problem. Jaganser att rätten att fritt välja skola kan vara ett medel mot segregation. Mendet krävs fler åtgärder. Skolor som har många barn med behov av särskilt stödmåste ges större resurser. Jag anser att fristående och kommunala skolor skallvärderas lika. Kommunerna skall vara skyldiga att ekonomiskt ersätta godkändafristående skolor. Det är nödvändigt att staten sätter ett golv under vilketersättningen inte får sjunka.När det gäller jämställdhet är lärarnas kunskaper inom området viktiga.Kunskaper måste förmedlas till eleverna inom lärarutbildningen och lyftas frami fortbildningen. Även när det gäller IT måste lärarna få fortbildning ianvändningen av den nya tekniken. bör initiera en ökad utvecklingav programvara för interaktiv användning av multimedia. Jag anser det ocksåviktigt att kommunerna tar upp satsningar på IT i sina skolplaner.När det gäller gymnasieskolan anser jag att en ökad kvalitet kräver färrekärnämnen, flexibilitet, ett nytt personligt program där eleven själv väljerkurser utöver de obligatoriska kärnämnena, entreprenörsutbildning, ett nyttteknikprogram, en ny lärlingsutbildning, en frivillig gymnasieexamen för allaelever som avslutar ett program, fler forskarutbildade lärare och flerlektorat. Jag anser att kärnämnena bör begränsas till ämnena svenska, engelskaoch matematik för att markera betydelsen av dessa ämnen och ökaelevernas möjlighet till egna val av kurser. Kunskapskraven i dessa kärnämnenfår inte sänkas. Jag anser vidare att de tre åren i gymnasieskolan skullekunna utnyttjas mer flexibelt och organiseras i etapper. Den som av olikaanledningar föredrar kortare studietid i tonåren skall kunna komma tillbakaoch läsa vidare, inom ramen för de tre gymnasieåren, t.ex. vid komvux.Jag anser att det är viktigt att redan på gymnasienivå finna flexiblakombinationer av utbildningslösningar som stimulerar och lär inför ett egetföretagande. Jag delar också uppfattning (motion 1996/97:Ub27 yrkande 13) om behovet av ett nationellt program med speciell inriktningpå företagande och entreprenörskap.När det gäller vuxenutbildningen anser jag att det behövs ett fördjupatsamarbete mellan gymnasieskolan och komvux. Genom detta kan en ökadflexibilitet och en friare studietakt underlättas. Jag anser också att komvuxbättre måste fylla den gråzon som finns mellan gymnasieskolan ochhögskolan. Enligt min uppfattning kommer folkbildningen - studieförbund ochfolkhögskolor - även att ha en viktig roll. Jag vill också peka påsambandet mellan möjligheten att häva arbetslösheten och förutsättningarna föratt skaffa sig en kompetenshöjande utbildning och att starta nya företag. Detbör finnas en möjlighet till kompetenshöjning mitt i livet.Jag vill betona att ökad kvalitet inom gymnasieskolan bl.a. kräver att flerlektorstjänster inrättas och tillsätts. Fler karriärvägar, ökade möjlighetertill löneutveckling och ökad konkurrens mellan skolor och pedagogiskainriktningar kan enligt min uppfattning stärka läraryrket. Jag vill också pekapå att efterfrågan på lärare kommer att öka. Det krävs rekryteringsinsatseroch fler platser i högskolan. Enligt min uppfattning bör regeringen snaraståterkomma med en analys av lärarbehovet och förslag till åtgärder.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under moment 1 borthemställa:1. beträffande utvecklingsplanen i huvudsakatt med bifall till motion 1996/97:Ub26 yrkandena 1-4 och medanledning av motion 1996/97:Ub27 yrkande 13 samt med avslag påmotionerna 1996/97:Ub18 yrkandena 1-3, 1996/97:Ub20 yrkandena 1-4 och6-23, 1996/97:Ub22 yrkandena 1-4, 1996/97:Ub23, 1996/97:Ub24 (delvis),1996/97:Ub27 yrkandena 1-4, 6-12, 14 och 15, 1996/97:Ub28 (delvis),1996/97:Ub29 och 1996/97:Ub233 yrkande 1 som sin mening ger regeringentill känna vad som ovan anförts,4. Utvecklingsplanen i huvudsak (mom. 1)() anför:Regeringen lyfter fram kvalitet och likvärdighet som nyckelorden för sinutvecklingsplan. Jag vill tillägga ordet tillgänglighet. Med tillgänglighetavses att det skall finnas ekonomiska möjligheter för kortutbildade vuxna attkomplettera sin utbildning. Jag anser att det är av stor vikt med ett generöstoch förutsägbart system för studiefinansiering. Tillgänglighet innebär ocksåatt skolan skall ha fler kontaktytor med världen utanför - föräldrar,folkrörelser, näringsliv och högskola.Jag anser att det behövs en förnyelse av skolan och en förändring avnuvarande arbetsformer. Lärares och skolledares yrkesroll behöver utvecklas.Jag anser bl.a. att läraryrket behöver en starkare forskningsanknytning.Lärare och elever skall ha beslutanderätt i pedagogiska, ekonomiska ochadministrativa frågor. Eleverna skall vara delaktiga i ansvaret för skolansdagliga verksamhet. Jag vill också betona att alla barn och ungdomar, också demed behov av särskilt stöd, har rätt till en likvärdig utbildning.Boendesegregationen i de större städerna är ett stort problem och hotarlikvärdigheten. Skolan är en del av samhället, och hur bra eller dåligt skolanfungerar avspeglar hur väl eller ofullständigt samhället i övrigt fungerar.Jag anser att problemen i skolan som de skildras i regeringens skrivelse intei första hand är av skoladministrativ eller pedagogisk art utan måste ses iett större sammanhang. Många tecken visar att barn mår dåligt. Skillnader ihälsa och utveckling mellan barn från olika socioekonomiska grupper tenderaratt öka.Jag anser att kommunens skyldighet att tillhandahålla barnomsorg för barntill arbetslösa bör förtydligas. Tillgången till barnomsorg är utomordentligtviktig för alla barns utveckling och hälsa. En fungerande barnomsorg ärnödvändig även för den som är arbetslös. Utan ordnad barnomsorg är möjlighetenatt få en ny anställning minimal.Skolans elevvård har försämrats genom ett minskat antal skolkuratorer,psykologer och skolsköterskor. Enligt en undersökning fanns inteskolhälsovården nämnd i en tredjedel av skolplanerna. Inte heller iregeringens utvecklingsplan lyfts problemen för elevvården fram. Jag anser attdet är viktigt att frågan om skolans elev- och skolhälsovård uppmärksammas.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under moment 1 borthemställa:1. beträffande utvecklingsplanen i huvudsakatt med bifall till motion 1996/97:Ub22 yrkandena 1-4 och medavslag på motionerna 1996/97:Ub18 yrkandena 1-3, 1996/97: Ub20 yrkandena1-4 och 6-23, 1996/97:Ub23, 1996/97: Ub24 (delvis), 1996/97:Ub26yrkandena 1-4, 1996/97:Ub27 yrkandena 1-4 och 6-15, 1996/97:Ub28(delvis), 1996/97:Ub29 och 1996/97:Ub233 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,5. Utvecklingsplanen i huvudsak (mom. 1)() anför:Skolan skall förbereda för ett liv med hög livskvalitet i alla avseenden. Jagvill betona att skolan skall utvecklas från en skola för alla till en skolaför envar. Många kommuner har inte fungerande skolplaner, utvecklade rutinerför uppföljningar och utvärderingar av skolans verksamhet eller en effektivtillsyn. De kommunala anslagen måste öka, och kontrollen av att kommunernaverkligen gör det som de enligt skollag och läroplaner är skyldiga att göramåste förbättras.Jag saknar i utvecklingsplanen en analys av den nuvarande och framtidaarbetsmarknaden. Jag anser att det kommer att krävas kunskaper omde grundläggande biologiska villkoren, ett ständigt vaksamt miljömedvetandeoch en förståelse för relationen mellan globala problem och lokalaverksamheter.När det gäller gymnasieskolan gör utvecklingsplanen delvis ett intryck avatt vara en uppmaning till lärare och skolledare att bättre utnyttja det storasvängrum för förbättringar av undervisningen som det nya regelverket faktisktger. Detta budskap skulle enligt min mening lättare anammas om man intevidhöll kraven på målrelaterade betyg. Betygssystemet är ett pedagogiskthinder. Naturkunskap, filosofi och estetik är enligt min uppfattning centralakunskapsområden för alla människor som skall föra samhällsutvecklingen motlångsiktig hållbarhet och ökad livskvalitet. Innehållet i dessa ämnen börtillhöra den för alla elever gemensamma kunskapsmassan som kärnämnena ärtänkta att ge. Det ligger en risk i att gymnasieskolans planering intetillräckligt uppmärksammar att gymnasiestudierna sker i livetnär så många centrala levnadsfrågor söker sina svar och sinnet är mer öppet ännågonsin för starka konstnärliga upplevelser och livsfilosofiskafrågeställningar. Livslångt lärande borde innebära att vi kan planerainlärning över livet med hänsyn till vilken period i livet som är mest lämpadför olika ämnesstudier. Genomförandet av gymnasiereformen innebär den kanskestörsta omställningen i svensk undervisning . Jag anser att betydandemedel bör anslås i nästa budget för fortbildning av lärare och skolledare.Enligt min mening är det självklart att datorkunskap skall ingå iutbildningen från årskurs 4 i och vidare uppåt. Datorerna harockså sin givna plats som hjälpmedel i skolorna. Åtgärder för att utbildalärare måste skyndsamt vidtas och frågan om datoranvändning ivuxenutbildningen särskilt uppmärksammas.Kraftfulla åtgärder borde ha vidtagits för länge sedan när det gällermobbningsfrågan. Jag anser att det skall vara en lagstadgad plikt för varjeskola att ha ett handlingsprogram mot mobbning med tydligt juridisktansvariga. Detta bör omgående verkställas.Effektiva åtgärder för stöd till elever med specifika läs- ochskrivsvårigheter bör likaså vidtas omgående.Jag vill peka på att det redan råder lärarbrist inom vissa ämnesgrupper.Antalet elever i och något senare i gymnasieskolan kommer att öka.Därtill kommer 100 000 nya platser i vuxenutbildningen. Det är också en skriande brist på utbildade lärare vid de små och medelstorahögskolorna. Jag anser att kraftiga stimulansåtgärder för högkvalitativlärarutbildning bör högprioriteras.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under moment 1 borthemställa:1. beträffande utvecklingsplanen i huvudsakatt med bifall till motion 1996/97:Ub28 (delvis) och med avslagpå motionerna 1996/97:Ub18 yrkandena 1-3, 1996/97:Ub20 yrkandena 1-4 och6-23, 1996/97:Ub22 yrkandena 1-4, 1996/97: Ub23, 1996/97:Ub24 (delvis),1996/97:Ub26 yrkandena 1-4, 1996/97:Ub27 yrkandena 1-4 och 6-15,1996/97:Ub29 och 1996/97:Ub233 yrkande 1 som sin mening ger regeringentill känna vad som ovan anförts,6. Utvecklingsplanen i huvudsak m.m. (mom. 1 och 4)() anför:Jag vill betona att det är viktigt att samhället organiserar de offentligaresurserna på ett sådant sätt att omsorgen hjälper och kompletterar, men inteersätter, familjerna. Det är viktigt att komma ihåg att många barn fårsin omsorg på annat sätt än genom det offentliga systemet. Jag anser attföräldrarnas roll och inflytande bör betonas i måldokumentet för de yngreförskolebarnen. Ett gott samarbete mellan föräldrarna och förskolan är enförutsättning för en positiv utveckling för barnen. Det framgår inte om denöppna förskolan kommer att omfattas av måldokumentet. Jag anser att den öppnaförskolan skall vara tillgänglig för alla barn mellan ett och som intedeltar i annan förskoleverksamhet. Skolstarten skall var flexibel och utformasi samverkan mellan föräldrar, förskollärare, fritidspedagoger och lärare. Jagavvisar skolplikt och anser att skolplikten ävenfortsättningsvis skall var nioårig.Det är samhällets skyldighet att ge alla en likvärdig möjlighet attutvecklas efter sina anlag, intressen och önskemål. Jag vill betonagrundskolans roll i det nationella . Om stora grupperlämnar med otillräckliga grundkunskaper blir arbetet med att iefterhand åtgärda bristerna det allt överskuggande i stället förkompetensutveckling och livslångt lärande.Våld, mobbning, främlingsfientlighet, skolk och vandalism är en del avskolans vardag på många håll. Jag är övertygad om att arbetet med att motverkadessa företeelser måste ta sin utgångspunkt i det etiska perspektiv sombeskrivs i läroplanens avsnitt om skolans värdegrund. Värdegrunden måsteomsättas i praktiken i skolans vardagliga arbete.Rätten att välja skola är grundläggande i en demokrati. Segregering är attinskränka människors frihet. Att ha möjlighet att välja undervisning för sinabarn är något helt annat. Det bidragssystem som införts för fristående skoloroch som innebär att kommunerna avgör bidragets storlek leder enligt minuppfattning till krångel och osäkerhet för skolorna om vad som gäller.Beträffande elev- och föräldrainflytande vill jag framhålla att jag serpositivt på utvecklingen av föräldrainflytandet genom försöksverksamheten medlokala styrelser med föräldramajoritet. Ännu viktigare är dock att föräldrarnablir en naturlig del av skolans vardag. Utvecklingssamtalet i ärett bra och konkret exempel på hur skolan tillsammans med eleven själv ochföräldrarna följer elevens utveckling och planerar den fortsatta skolgången.Jag anser att motsvarande ordning bör införas även i gymnasieskolan. Även omeleverna i gymnasieskolan är äldre bör det naturliga ändå vara att föräldrarnainbjuds till en dialog med eleven och läraren om studiernas uppläggning m.m.Förslaget i proposition 1996/97:109 att tillsätta styrelser med elevmajoriteti gymnasieskolan avvisas av . Det leder inte till målet atteleverna skall få ett konkret inflytande över sin skolvardag.Det måste vara möjligt att fullfölja sin utbildning i gymnasieskolan inommer flexibla ramar. Jag anser att rätten att fullfölja gymnasiestudierna upptill bör gälla alla elever och inte bara dem som väljer ettpraktikprogram. När det gäller lärlingsutbildning vill jag betona att denarbetsplatsförlagda utbildningen måste finnas med från början och varvas medteoretiska studier . Det bör vara möjligt att gå två grenarinom ett program, en ordinär och en lärlingsinriktad. Enligt min mening är detviktigt att eleverna inte behöver vänta utan får börja med?lärlingsdelen? Jag anser vidare att ett nationellt program medspeciell inriktning på företagande och entreprenörskap bör inrättas. Detta börbeaktas vid översynen av programstrukturen. Regeringen avser att utredakonsekvenserna av en minskning av antalet kärnämnen. Jag vill betona attintresset för existentiella frågor är stort bland ungdomar . Inomspeciellt religionskunskapsämnet är det naturligt att möta elevernas intressei dessa frågor och ge dem verktyg för att bearbeta sina tankar i de storalivsfrågorna. Alla elever behöver få den möjligheten. Enligt min uppfattningmåste en betydligt mer omfattande utredning och analys göras av eventuellaförändringar i fråga om antalet kärn-ämnen och deras inriktning.Enligt min mening är det viktigt att det inom vuxenutbildningen skapas enstörre flexibilitet där elevens egna förutsättningar i högre grad får styraundervisningens uppläggning. Vuxenstuderande upplever sig pressade av alltförhård studietakt och svårtolkad poängsättning. Studiepoängen för t.ex.naturvetenskapliga ämnen är så låga att det behövs två till tre ytterligareämnen för att man skall uppnå tillräckligt antal poäng som krävs för attfinansiera studierna. Poängsättningen inom vuxenutbildningen bör därför sesöver.Jag anser att det finns goda skäl, inte minst pedagogiska, att stärkaslöjdens och idrottens ställning. Även hemkunskapsämnet bör lyftas fram i detsammanhanget. Både folkhälso- och hushållsekonomiska skäl talar för attungdomar behöver bättre kunskaper och färdigheter i de moment som ingår idetta ämne. Detta bör beaktas i den den översyn av timplanen som regeringenaviserar.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under momenten 1 och 4bort hemställa:1. beträffande utvecklingsplanen i huvudsakatt med bifall till motion 1996/97:Ub27 yrkandena 1-4 och 6-15och med avslag på motionerna 1996/97:Ub18 yrkandena 1-3, 1996/97:Ub20yrkandena 1-4 och 6-23, 1996/97:Ub22 yrkandena 1-4, 1996/97:Ub23,1996/97:Ub24 (delvis), 1996/97:Ub26 yrkandena 1-4, 1996/97:Ub28 (delvis),1996/97:Ub29 och 1996/97:Ub233 yrkande 1 som sin mening ger regeringentill känna vad som ovan anförts,4. beträffande hemkunskapsämnets ställning m.m.att med bifall till motion 1996/97:Ub27 yrkande 5 och medanledning av motionerna 1996/97:Ub19 yrkande 1, 1996/97:Ub21 och1996/97:Ub24 (delvis) samt med avslag på motion 1996/97:Ub19 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,7. Uppföljning av de nya reglerna för fristående skolor(mom. 2)(), (), (), (),(), () och () anför:Det nya bidragssystemet för fristående skolor skall tillämpas för förstagången . Detta innebär att förhandlingar nu pågår mellan kommunernaoch de fristående skolorna. Vi anser det synnerligen angeläget attbidragsgivningen i kommunerna noga följs redan från starten. Vi noterar attregeringen har tillsatt den i propositionen aviserade kommittén föruppföljning av resursfördelningen. Vi vill betona vikten av att effekterna avdet nya bidragssystemet för de fristående skolorna analyseras noga.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under moment 2 borthemställa:2. beträffande uppföljning av de nya reglerna för fristående skoloratt med bifall till motion 1996/97:Ub20 yrkande 5 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,8. Betygen i skolan m.m. (mom. 3 och 6)() och () anför:Vi anser att de pedagogiska vinsterna av en betygsfri skola är så stora attfrågan bör utredas. Betygssystemet är ett pedagogiskt hinder i undervisningen.Enligt vår mening går det inte att mäta kunskap. Hur det än görs blirresultatet subjektivt och föga användbart. Betyg är ett trubbigt verktyg somurvalsinstrument till högre studier.Vi ser allvarligt på förekomsten av sexuella trakasserier i skolan. Det äroftast flickor som drabbas men det förekommer också att pojkar blir det. Detär vanligast att elever trakasserar andra elever, men det finns också fall därlärare utsatt elever för sexuella trakasserier. Flera instanser har lyft framfrågan, bl.a. har den tagits upp av Kommittén som följer gymnasieskolansutveckling i dess senaste betänkande (SOU 1997:1). Vi anser att frågan är avsådan vikt att den borde ha uppmärksammats i utvecklingsplanen. Motion1996/97:Ub22 yrkande 5 bör bifallas av riksdagen.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under momenten 3 och 6 borthemställa:3. beträffande betygen i skolanatt med bifall till motionerna 1996/97:Ub22 yrkande 6 och1996/97:Ub28 (delvis) som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,6. beträffande sexuella trakasserieratt med bifall till motion 1996/97:Ub22 yrkande 5 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts, Sammanfattning........................................1Skrivelsen............................................1Motionerna............................................1Utskottet.............................................5Inledning 5Skrivelsens innehåll i huvudsak 5Vissa övergripande frågor 7Kvalitet och likvärdighet m.m. 7Skrivelsen 7Motionerna 7Utskottet 8Valfrihet Segregation 10Skrivelsen 10Motionerna 11Utskottet 12Elev- och föräldrainflytande 12Skrivelsen 12Motionerna 13Utskottet 13Förskola, skolstart m.m. 14Skrivelsen 14Motionerna 15Utskottet 16Vissa grundskolefrågor 18Skrivelsen 18Motionerna 18Utskottet 20Gymnasieskolan 22Skrivelsen 22Motionerna 23Utskottet 24Vuxenutbildningen 26Skrivelsen 26Motionerna 26Utskottet 27Skolverkets roll m.m. 28Skrivelsen 28Motionerna 29Utskottet 29Lärarfrågor m.m. 30Skrivelsen 30Motionerna 30Utskottet 31Sammanfattning av utskottets ställningstagande till motionerna såvittavser utvecklingsplanen i huvudsak32Övriga frågor 32Utvecklingsplanen i övrigt 35Hemställan 36Reservationer........................................371. Utvecklingsplanen i huvudsak (mom. 1) 372. Utvecklingsplanen i huvudsak m.m. (mom. 1 och 4) 403. Utvecklingsplanen i huvudsak (mom. 1) 424. Utvecklingsplanen i huvudsak (mom. 1) 445. Utvecklingsplanen i huvudsak (mom. 1) 456. Utvecklingsplanen i huvudsak m.m. (mom. 1 och 4) 467. Uppföljning av de nya reglerna för fristående skolor (mom. 2) 488. Betygen i skolan m.m. (mom. 3 och 6) 48