bet · GL01SoU11 · 1997-12-04 00:00:00 — Någottillkännagivande till regeringen med anledning av motionerna So241 (c)yrkandena 3 och 5, So345 (fp) yrkande 15, So308 (mp) yrkande 18 samt So326 (m)yrkande 3 behövs enligt utskottets uppfattning inte. Motionerna avstyrksdärför.Utskottet instämmer i vad som anförs i motion So241 (c) yrkande 9 om vikten avstatistik och annat underlagsmaterial i folkhälsoarbetet. Folk- ochbostadsräkningar kommer att göras även i fortsättningen, dock i den nyaregisterbaserade formen. Med ett sådant system uppnås bl.a. den fördelen attstatistik på hushållsnivå kan framställas i princip kontinuerligt. Utskottetavstyrker motionen.Olika folkhälsoproblemMotionernaI motion So302 av m.fl. (kd) begärs ett tillkännagivande avvad i motionen anförts om allergi (yrkande 4). Enligt motionärerna drabbasminst en tredjedel av alla barn, ungdomar och vuxna av allergiska sjukdomar inågon form. Allergier och annan överkänslighet kostar samhället minst 5,6miljarder kronor . Motionärerna anser därför att det krävs rejälainsatser inom forskning, utbildning och information för att vända trenden ochstoppa ökningen av allergier. Det förutsätter strategier som genomsyrar olikaområden samt konkreta handlingsplaner, anförs det. tyder på att av eleverna i skolan ärallergiker. Motionärerna kräver att en ?skolans allergiutredning? skalltillsättas, vilken skall utreda vad som gjorts och vad som kan göras för attförebygga allergier bland skoleleverna.I motion So345 av m.fl. (fp) yrkas att gerregeringen till känna vad i motionen anförts om tvärsektoriellt arbete motallergier (yrkande 4). Folkhälsoinstiutet driver ett särskilt allergiprogram,där bl.a. också Apoteksbolaget medverkat i aktiviteten astma-allergiåret.Motionärerna anser det viktigt att denna satsning fortsätter. Arbetet måstebedrivas tvärsektoriellt eftersom allergiproblemen inte kan lösas enbart inomhälso- och sjukvårdssektorn.I motion So270 av m.fl. (m, s, c, fp, v, mp, kd) yrkas attriksdagen hos regeringen begär en kartläggning av osteoporos i enlighet med vadsom anförts i motionen. Motionärerna anför att osteoporos är ett växandefolkhälsoproblem. drabbas 70 000 svenskar av frakturer på grund avskelettskörhet. Sjukdomen innebär oftast ett livslångt lidande. Enligtmotionärerna uppskattas enbart höftfrakturerna kosta samhället mer än 2,5miljarder kronor . Motionärerna anser att insatser mot osteoporos måsteprioriteras. Forskningen behöver intensifieras och kunskaperna hos allmänheten,medier, sjukvårdspolitiker och hälso- och sjukvårdspersonalen måste förbättras.Möjligheterna att förebygga sjukdomen måste tas till vara. Motionärerna anseratt det behövs en kartläggning av den nuvarande situationen i landet när detgäller osteoporos. Kartläggningen bör bl.a. belysa pågående forskning, hursjukdomen uppmärksammas och behandlas samt den utbildning som ges på området.Kartläggningen bör även innehålla en ekonomisk analys av de totalasamhällskostnaderna samt utmynna i förslag och rekommendationer om hursjukdomen skall kunna förebyggas, diagnostiseras och behandlas, anförs det.I motion So204 av () framförs ett likalydande yrkande.I motion So289 av och () begärs etttillkännagivande av vad i motionen anförts om tilläggsdirektiv om osteoporostill . Enligt motionärerna är det av mycket stor vikt attosteoporos beaktas i folkhälsoarbetet. bör ge regeringen till kännaatt det föreligger ett behov av att sjukdomen beaktas av Folkhälsoutredningenoch att det därför krävs tilläggsdirektiv till utredningen.I motion So245 av m.fl. (s) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om folkhälsoprogram vidsjukdomar i rörelseorganen. Motionärerna påpekar att sjukdomar i rörelsorganenär ett stort problem både för de drabbade och för samhällsekonomin i stort.Samhällskostnaden för reumatiska sjukdomar är ca i 1994 årspenningvärde. Mot denna bakgrund är det enligt motionärerna mycket angelägetatt det i möjligt utarbetas ett folkhälsoprogram för sjukdomari rörelseorganen. Det danska handlingsprogram?Handlingsplan for forebyggelse af muskel- og skeletsygdomme? kan tjäna somföredöme, anförs det.I motion So260 av m.fl. (c) begärs ett tillkännagivande avvad i motionen anförts om en utredning för att minska samhällets kostnader ochenskildas lidande till följd av fetmarelaterade sjukdomar. Motionärerna påpekaratt ca 250 000 personer i lider av fetma och att av befolkningenlider av övervikt. Kraftig övervikt är inte bara ett hälsoproblem utan kanockså leda till diskriminerande behandling. Enligt motionärerna förorsakassamhället betydande kostnader på grund av fetmarelaterade sjukdomar, dels förvård, dels för sjukfrånvaro. Det är enligt motionärerna angeläget att människorsom drabbas av problem med fetma bemöts med respekt och att samhället läggerned ökade insatser på att förebygga problemen i stället för att vårda iefterhand. En god början vore att utreda hur folkhälsoarbetet kan motverkafetma och hur vårdande insatser kan förstärkas.I motion So316 av () yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om satsning på vård avöverviktiga. Även denna motionär tar upp de följdsjukdomar som övervikt ledertill, de stora samhällskostnaderna härför och det enskilda lidandet. Motionärenanser att mer intresse behöver riktas mot de överviktigas problem. Primärvårdenmåste informera och skapa kontakt för en förebyggande vård och behandling,vilket arbete måste börja redan i skolan. Landstingen måste, eventuellt genomomprioriteringar, tillföra primärvården de resurser som krävs för att de som äröverviktiga och finns i riskzonen skall kunna nås. Enligt motionären börSocialstyrelsen ges i uppdrag att utforma råd och riktlinjer för hurverksamheten skall utvecklas.I motion So345 (fp) begärs ett tillkännagivande av vad i motionen anförts omövervikt och fetma (yrkande 8). Motionärerna påpekar att kostvanor grundläggs itidig ålder. Det är därför viktigt att man förutom information till barn,ungdomar och föräldrar om lämplig kost också bättre utnyttjar skolmåltidernasom ett pedagogiskt verktyg och inte ser dem som ett besparingsobjekt.Motionärerna konstaterar att matvanorna i hög grad styrs av pris,marknadsföring, tillgänglighet osv. och anser därför att en tydligfolkhälsoprofil bör införas i jordbruks- och livsmedelspolitiken. Deregleringar och subventioner som i hög grad styr den inhemskajordbruksproduktionen inriktas primärt mot att finansiellt stödja producenternaoch inte folkhälsoarbetet. Det måste enligt motionärerna bli en ändring pådetta.I motion So345 (fp) begärs ett tillkännagivande av vad i motionen anförts omtuberkulos (yrkande 7). Enligt motionärerna har varit i stort settförskonat från tuberkulos under åtskilliga år. nyregisteradesemellertid sjukdomen hos 564 personer. Tuberkulossituationen bland flyktingaroch invandrare som kommit till motsvarar den som var här i landet för30 år sedan. I och ökar sjukdomen. Enligt motionärerna är detviktigt att utlandsresenärer uppmärksammas på problemet och att aktivtdeltar i den internationella kampen mot tuberkulos.I motion So306 av m.fl. (kd, m, c, fp, v, mp) begärs etttillkännagivande av vad i motionen anförts om stöd till föräldrar, närståendeoch barn (yrkande 1). Enligt motionärerna har barnens psykiska hälsa försämratsdramatiskt. En trygg självkänsla är enligt motionärerna en bas för psykiskhälsa och en faktor som kan förebygga självmord. Viktiga förutsättningar förutvecklingen av självkänsla är stabila vuxenkontakter under uppväxtåren. Bådesmå och äldre barn behöver en daglig och trygg kontakt. Under tonåren är denpsykiska omvårdnaden mycket viktig. Föräldrar, närstående och barn kan iblandbehöva utomståendes hjälp för att klara av problemen. Motionärerna anser detvara angeläget att alla kommuner kan tillhandahålla sådan professionell hjälp.I motionen yrkas vidare att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att elevvården, skolhälsovården ochstudenthälsovården måste utvecklas (yrkande 6). Enligt motionärerna har deekonomiska nedskärningarna på vissa håll inneburit att skolsköterskan ochskolpsykologen fått allt mindre tid med varje elev eller, i värsta fall, atttjänsterna helt dragits in. Skolsköterskan kan fånga upp signaler och hjälpaeleven vidare till skolpsykologen, som har en betydelsefull uppgift när detgäller att hjälpa barn och unga i svåra situationer. Motionärerna anser detviktigt att barn och unga som befinner sig i kris uppmärksammas och får adekvathjälp. I detta sammanhang får inte betydelsen hos bl.a. skolsköterskor ochskolpsykologer förringas. Motionärerna begär även ett tillkännagivande av vad imotionen anförts om det nationella programmet för självmordsprevention (yrkande8). Eftersom programmet är det första i sitt slag är det enligt motionärerna avstor betydelse att det får en nationell spridning på alla berörda nivåer isamhället. Målsättningen bör därför vara att det skall antas av ochdärmed få formell status som ett nationellt program, anförs det.I motion So207 av () begärs ett tillkännagivande av vad imotionen anförts om utveckling av metoder för förebyggande av självmord hosunga. Det självmordsförebyggande arbetet måste enligt motionären rikta sig delstill föräldrarna, dels till skolpersonalen. I har utvecklats särskildaskolprogram som består av rutiner för omhändertagande av elever i riskzonen,handlingsplan vid inträffade självmord/självmordsförsök, utbildning avskolpersonal och föräldrar, lektioner för elever samt samarbete medhjälpinsatser. Motionären anser att arbetssättet bör prövas även i menatt det inte bör specifikt inriktas på självmordsproblematik utan vara av mergenerell, stödjande karaktär.Liknande synpunkter har framförts i motion So345 (fp) (yrkande 3).I motion So302 (kd) begärs ett tillkännagivande av vad i motionen anförts ominsatser för att förebygga självmord (yrkande 3). Motionärerna påpekar att depersoner som gjort ett första självmordsförsök anses löpa tio gånger så högrisk som andra att senare avlida på grund av självmord. Motionärerna anser detdärför oerhört angeläget att det finns resurser och möjligheter att följa uppde patienter som gjort ett självmordsförsök och de som går medallvarliga självmordstankar eller av andra skäl bedöms vara i riskzonen. Det ärviktigt att behovet av vårdpersonal lyfts fram och att en ordentlig uppföljningoch kontakt sker för att undvika återfall, anförs det. Motionärerna vill ävenframhålla vikten av att det nationella programmet för självmordspreventionsprids på alla berörda nivåer i samhället. För att programmet skall få enformell status som nationellt program anses även i denna motion att det skallantas av riksdagen.I motion So219 av Skånberg och () begärs etttillkännagivande av vad i motionen anförts om en nationell handlingsplan föratt förebygga självmord bland barn och ungdomar. Motionärerna påpekar attSverige länge haft en oförändrad och hög frekvens av självmord bland ungdomar.Det måste enligt motionärerna ses som oerhört angeläget att geFolkhälsoinstitutet i uppdrag att sammanställa en nationell handlingsplan föratt förebygga självmord bland i synnerhet barn och unga.I motion So345 (fp) begärs ett tillkännagivande av vad i motionen anförts ombehovet av att minska arbetslösheten för att förbättra hälsan (yrkande 11).Enligt motionärerna innebär arbetslösheten hälsorisker. Övergången frånarbetlöshetsbidrag till socialhjälp och risken för en mycket sämre ekonomioroar många arbetslösa. Känslan av att inte vara behövd samt passiviseringenoch isoleringen ökar vidare risken för psykiska besvär, hjärt- ochkärlsjukdomar och missbruk, anförs det.I motion So258 av Per m.fl. (s) begärs ett tillkännagivande avvad i motionen anförts om förebyggande hälsoarbete för de arbetslösa. Trotsundersökningar som talar för att de arbetslösa har en sämre hälsosituation änden övriga befolkningen saknar denna grupp tillgång till förebyggande insatser,exempelvis tobaksavvänjning och regelbundna hälsoundersökningar som kommer deflesta inom den arbetande befolkningen till del i form av företagshälsovård.Enligt motionärerna talar starka skäl för att genom förebyggande hälsoarbeteförbättra de arbetslösas situation. Ansvaret för denna verksamhet bör lämpligenkunna läggas på arbetsförmedlingsnämnderna, menar motionärerna.I motion So308 av m.fl. (mp) yrkas att regeringen ges tillkänna vad i motionen anförts om att generell arbetstidsförkortning är enfolkhälsofråga (yrkande 2). Ett enkelt sätt att höja människors uppfattning omsin livskvalitet är enligt motionärerna att låta alla som önskar förkorta sinarbetstid. Det ger piggare arbetstagare, närvarande föräldrar/anhöriga,engagerade medborgare och fler arbetstillfällen, anförs det. Motionärerna menaratt en generell arbetstidsförkortning i högsta grad är en folkhälsofråga. Detär inte konstruktivt att vissa arbetar mer än vad de orkar som andrainte får hjälpa till. Över 100 000 arbetstillfällen har försvunnit inom vårdoch omsorg , vilket bl.a. inneburit attomvårdnaden kan säkras.I motion So801 av m.fl. (c) begärs ett tillkännagivande av vad imotionen anförts om skadeförebyggande program bland barn och ungdom (yrkande12). Hälso- och sjukvården måste enligt motionärerna aktivt bidra till att, isamarbete med kommuner och frivilliga organisationer, minskaolycksfallsskadorna. Det gäller särskilt för de barn som löper störstrisk att skadas och dödas i olika typer av olyckor, dvs. de som kommer frånsocialt mindre privilegierade familjer och bostadsområden. Generellamiljöinriktade insatser som obligatorisk cykelhjälm, simundervisning för allabarn, systematiskt skadeförebyggande insatser i skolan och påfritidsanläggningar är enligt motionärerna därvid av stor betydelse. Enligtmotionärerna är det angeläget att systematiska skadeförebyggande program förbarn och ungdom finns i alla landsting före år 2000.I motion So345 (fp) yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen i övrigt anförts om skador (yrkande 2). Skador är enligtmotionärerna den vanligaste dödsorsaken bland barn, ungdom och yngre vuxna.Varje år inträffar ca 1,4 miljoner personskador i , varav ca 2 400 meddödlig utgång. Barnsäkerhetsarbetet måste enligt motionärerna drivastvärsektoriellt och involvera föräldrar, personal inom barnomsorg,fritidsverksamhet och skola, trafikansvariga m.fl. Motionärerna anser att varjekommun bör ha ett program för hur man skall förebygga att barn kommer tillskada och för hur man skall kunna följa skadeutvecklingen hos barn. Insatsernaför att åstadkomma en hög frivillig användning av cykelhjälm bör intensifierasoch utvecklas så att alla cyklister nås. Förbättrad körkortsutbildning ochspeciella ungdomskörkort samt en generell skärpning med helnykterhet i trafikenskulle enligt motionärerna ha stor effekt på trafik-olyckorna bland ungdomar.Genom en mer heltäckande rapportering av alla trafikolyckor skulle man få ettbättre underlag för trafiksäkerhetsarbetet, anförs det vidare.I motion So259 av m.fl. (mp) yrkas att hos regeringenbegär förslag till lag om ljudvolymsbegränsning på diskotek och konserterenligt rekommendationer (yrkande 1). gerrekommendationer för maximala ljudnivåer vid konserter och diskotek. Enligtmotionärerna följs sällan rekommendationerna, ingen ställs till ansvar och fåtar frågan på allvar. Den moderna ljudtekniken gör att ljudtoppar på 130-140dBA kan förekomma vid konserter. Ljudnivån är så hög att riskföreligger både för tillfälliga och permanenta hörselnedsättningar och/ellertinnitus. Smärtgränsen för örat är . Ljudnivån vid musik-evenemang börenligt motionärerna ligga på maximalt . Det är enligt motionärernaoerhört viktigt att ungdomar skyddas för det livslånga lidandet som enhörselskada innebär och att en lag om volymbegränsning införs. I samma motionyrkas ett tillkännagivande av vad i motionen anförts om att bedrivakonsumentupplysning om ljud och hörselskador (yrkande 3). Enligt motionärernamåste bedriva sådan konsumentupplysning.Bakgrund och tidigare behandlingI Folkhälsorapport redovisas under ,rörelseorganens sjukdomar (lumbago, ischias, seninflammation, muskelvärk,reumatiska sjukdomar, artros) och tuberkulos.Allergiska besvär visar en stadig ökning i alla åldrar under de senastedecennierna. Undersökningen av levnadsförhållanden () 1988/89 visade attdrygt en tredjedel av befolkningen i åldern hade någon form av allergieller annan överkänslighet. Enligt en studie synes allergiförekomsten ha ökatkraftigt både hos förskolebarn och skolbarn och fördubblats under entioårsperiod. Någon form av allergi rapporteras nu föreligga hos mellan 20 och40 % av barnen. Även om någon del av ökningen kan bero på större medvetenhet omsymtom så är det, enligt rapporten, mycket som talar för att ökningen i stortär reell.Det finns enligt rapporten fortfarande stora brister i vår kunskap om vad somorsakar sjukdomar i rörelseorganen. Sjukdomarna orsakar betydande lidande ochhandikapp och är den sjukdomsgrupp som kräver flest sjukskrivningsdagar, flestlånga sjukskrivningar och flest förtidspensioner. I åldern lider ca15 % av männen och av kvinnorna av någon sjukdom i rörelseorganen.Vad gäller tuberkulos anges att sjukdomen kräver mellan 3 och 4 miljoner livi världen . har i genomsnitt 550 nya fallav aktiv tuberkulos registrerats i . nyregistreradesemellertid sjukdomen hos 564 personer, varav var födda utomlands. På mångahåll, bl.a. i , ökar andelen patienter med tuberkelbakterier som ärresistenta mot flera läkemedel och som kan vara farliga smittkällor. Enligtrapporten ger situationen i knappast anledning till oro,trots det tillskott av tuberkulos som flyktingströmmen medfört. På grund avsituationen i finns dock anledning att på nytt ta risken förtuberkulos på allvar.Enligt folkhälsorapporten är övervikt och fetma betydande riskfaktorer förallmänt hälsotillstånd, sjuklighet och dödlighet. Kraftigt överviktiga harbetydligt oftare symtom som trötthet, värk och nedsatt rörelseförmåga ännormalviktiga. Övervikt och framför allt kraftig övervikt är ett tilltagandefolkhälsoproblem i västvärlden. Enligt var av männen och 36,2 %av kvinnorna i överviktiga /89. Andelen överviktiga ökarstadigt. Oroväckande är enligt rapporten att vikten ökar mer än längden blandskolbarnen.I rapporten anges att dödligheten i självmord minskat men attsjälvmordsförsöken ökat något . registrerades 1 813 självmordi . I tog 17 män och 7 kvinnor per 100 000personer livet av sig. Antalet allvarliga självmordsförsök uppskattas tillmellan 18 000 och drygt 29 000 för 1995.Enligt vetenskapliga studier påverkar arbetslösheten hela ohälsopanoramat:från hälsobeteende, symptom på och sociala effekter av sjukdom till klinisktdiagnostiserbar ohälsa och död. En sammanställning av internationella studierkring arbetslöshetens effekter på hälsan pekar på ett starkt samband mellanarbetslöshet och hälsoutfall. Studier från visar på negativahälsoeffekter av arbetslöshet för såväl de drabbade som deras barn. Norskaundersökningar visar att psykiska besvär ökar med arbetslöshetens längd. Enligtfolkhälsorapporten är dock effekterna på hälsan av dagens arbetslöshet intehelt självklara. Eftersom har haft en ganska kort erfarenhet av högstrukturell arbetslöshet har det heller inte funnits tillräckligt långauppföljningstider för forskningen att belysa konsekvenserna.Av folkhälsorapporten framgår vidare att den psykiska arbetsmiljön påverkatsav ökande arbetslöshet och risker för permittering eller uppsägning. Detta harökat risken för psykiska eller psykosociala problem. Mycket tyder också på attalltfler arbetande känner negativ stress, dvs. en fysiologisk påfrestning närkrav och förväntningar inte stämmer överens med vad han eller hon förmår ochkan. Känslan av att ha för mycket att göra och andra former av stress i arbetethar samband med psykosociala besvär som sömnsvårigheter, olust inför att gåtill jobbet och svårigheter att koppla av arbetet , anförs det.År 1995 inträffade ca 1,4 miljoner personskador till följd av olyckor samtdrygt 2 400 dödsfall, varav de flesta i trafiken. Dödligheten i olycksfallbland barn i är låg. Olyckor är ändå den vanligaste dödsorsaken blandbarn och ungdomar upp till . Totalt avled 66 barn av skadorefter olyckshändelse . Vanligast är att barn omkommer itrafikolyckor.Ett av målen i WHO:s hälsopolitiska strategi Hälsa 2000 är attantalet dödsfall, skador och handikapp till följd av olyckshändelser skallreduceras . Det nationella skadeprogrammet vid FHI liksomflera regionala och lokala hälsopolitiska program arbetar för att uppnå dettamål.Enligt rapporten i kommer målet troligenatt uppfyllas. Den allmänna minskningen av olycksfall och skador under desenaste åren är enligt rapporten resultatet av tvärsektoriellt organiseradeförebyggande och hälsofrämjande åtgärder på lokal, regional och nationell nivå.År 1996 hade enligt rapporten 80 kommuner lokala program för skadeförebyggandeåtgärder och ca 30 kommuner planerade sådana program. Sex landsting harutvecklat länsövergripande program. Sju kommuner har utnämnts till ?Ensäker och trygg kommun? och nya kommuner utses fortlöpande.Senast i betänkande 1997/98:SoU2 Vissa hälso- och sjukvårdsfrågor behandladeutskottet motioner om allergi. Utskottet vidhöll sin tidigare redovisadeinställning att den ökande förekomsten av allergier inger oro. Såväl detförebyggande arbetet som vården och behandlingen av de allergisjuka bör gesökad uppmärksamhet liksom forskning och långsiktigt kompetensuppbyggande iövrigt på området, anfördes det. Utskottet påpekade att verksamheter bedrivs ibred skala för att på olika sätt försöka förebygga allergi och lindra dessverkningar samt anförde att bl.a. primärvården här har en viktig uppgift.Enligt utskottet behövdes inte något initiativ från sida medanledning av motionerna, varför dessa avstyrktes.I proposition 1996/97:60 anger regeringen vissa principer och riktlinjer förprioriteringar inom hälso- och sjukvården. Riktlinjerna redovisas som fyrabreda prioriteringsgrupper med kliniska exempel. Som skäl mot att i ställetupprätta prioriteringslistor som preciserar sjukdomstillstånd (diagnos/be-handling) anförde regeringen att sådana lätt blir rigida eftersom diagnos ochterapi ständigt förändras, att sjukdomar kan yttra sig på olika sätt och att dekan variera i svårighetsgrad hos en och samma patient vid olika tidpunkter.I betänkande 1996/97:SoU14 ställde sig utskottet bakom de riktlinjer förprioriteringar inom hälso- och sjukvården som regeringen föreslagit iproposition 1996/97:60. Utskottet behandlade vidare motioner om insatser motolika sjukdomar, bl.a. yrkanden om en kartläggning av osteoporos. Utskottetanförde därvid följande:I ett flertal motioner från den allmänna motionstiden berörs vikten av insatsermot olika sjukdomar. Utskottet har i liknande fall regelmässigtuttalat att utskottet inte ställer sig bakom motionskrav om att satsningar börgöras på vissa sjukdomar eller att vården av dessa bör organiseras på visstsätt. Att bedöma sådana frågor är enligt utskottet i första hand en fråga försjukvårdshuvudmännen. skall vid behov tillhandahålla underlagför bedömningarna. Utskottet har även hänvisat tillPrioriteringsutredningens arbete.De riktlinjer som regeringen lägger fram i propositionen och som utskottetnyss ställt sig bakom låter sig inte förena med någon ?lista? där vissasjukdomar generellt prioriteras före andra. Det som tas upp i motionerna fårenligt utskottets mening bedömas med ledning av de föreslagna principerna ochriktlinjerna. Därutöver erinrar utskottet om att en del utredningsarbete somberör de sjukdomar som tas upp i motionsyrkandena redan redovisats eller pågårt.ex. inom (127 ommätning av bentäthet) och Utredningen om bemötande av kvinnor och män inomhälso- och sjukvården (SOU 1996:133). Utskottet har också erfarit attLäkemedelsverket i samarbete med Statens legemiddelkontroll i harutfärdat rekommendationer för behandling av osteo-poros. Vidare pågår enutredning om kvinnors hälsa inom EU-kom-missionen. presenterades enförsta delrapport i . I direktiven för (dir. 1995:158) berörs också vissa frågeställningar.