bet · GL01SfU1 · 1997-12-02 00:00:00 — Regeringen anser att det bör gälla sammaförutsättningar för de olika ersättningarna och föreslår därför attutbildningsbidrag skall ingå vid beräkningen av BTP och folkpension i form avänkepension. Förändringen föreslås träda i kraft den 1 januari 1998.MotionernaI motionerna Sf203 yrkande 2 och Sf278 yrkande 5 båda av m.fl.(m) yrkas att beslutar att fritidsfastighet inte skall ingå vidberäkningen av bostadstillägget. I Sf203 yrkande 1 hemställs att riksdagenbeslutar att privat pensionsförsäkring inte skall ingå i inkomsten vidberäkningen av bostadstillägget för pensionärer. Förslagen medför ökadekostnader varför ytterligare utöver vad regeringenföreslagit bör anvisas till anslaget A 3 Bostadstillägg till pensionärer (8).Enligt motionärerna i Sf294, m.fl. (mp), är det tveksamtom man skall ta upp värdet av pensionärernas fritidsbostäder iberäkningsunderlaget för bostadstillägg. För att ge pensionärer möjlighet attbehålla mindre fritidshus föreslår motionärerna att mer änvad regeringen föreslagit tillförs anlaget A 3 Bostadstillägg till pensionärer(yrkande 3 delvis).I motion Sf292 av m.fl. (kd) anförs att fritidsfastighetinte bör räknas som förmögenhet vid beräkningen av BTP. Kostnaden blir 195miljoner kronor vilket bör anvisas under anslaget A 3 Bostadstillägg tillpensionärer (yrkande 3 delvis).Även i motion Sf305 av m.fl. (fp) yrkas att riksdagenbeslutar att innehav av fritidsfastighet ej skall beaktas vid fastställandet avrätt till bostadstillägg för pensionärer (yrkande 7).Utskottets bedömningFör att uppnå saneringsmålet för statens finanser genomfördesbesparingsåtgärder även vad gäller bostadstillägget till pensionärer. Blandannat sänktes kompensationsgraden för bostadstillägget i år.Utskottet delar emellertid regeringens bedömning att det , på grund av detförbättrade ekonomiska läget, finns utrymme för att återställa ersättningsnivåni bostadstillägget till . Enligt utskottets mening är det angeläget ochviktigt att prioritera en höjning av bostadstillägget av bl.a.fördelningspolitiska skäl. En höjning av bostadstillägget påverkar också direktsituationen för de pensionärer som har små ekonomiska marginaler.Sedan den 1 april gäller att alla fastigheter och bostäder med undantagför privatbostadsfastighet eller privatbostad som permanent bebos av denpensionsberättigade tas med i inkomsten vid beräkningen av BTP. Detta innebäratt om den ena av två makar, som bor i en gemensam bostad, flyttar till ettpermanent boende i särskild boendeform så skall makarnas bostad räknas somförmögenhet vid beräkningen av bostadstillägget, om bostaden ägs helt ellerdelvis av den senare maken. Utskottet delar regeringens bedömning att dettainte är rimligt. Utskottet har således inget att erinra mot förslaget om attundantaget för tillgångar i form av bostäder utökas för pensionärer som har sinbostad i särskild boendeform till att omfatta även permanentbostad för dennesmake. Det saknas, enligt utskottets mening, förutsättningar för att ytterligareutöka undantaget till att gälla även fritidsfastigheter.Utskottet har inte heller någon erinran mot förslagen om att samboendepensionärer skall likställas med gifta vid beräkningen av BTP om inte skälvisas för annat och att utbildningsbidrag som utges vidarbetsmarknadsutbildning skall räknas in i årsinkomsten vid beräkning av BTP.Utskottet har inget att erinra mot regeringens förslag till medelsanvisning.Utskottet återkommer i avsnittet Utskottets ställningstagande och redovisardär utskottets sammantagna överväganden och ställningstaganden.Utskottets ställningstagande (utgiftsområde 11)har redovisats att för har fastställtutgiftsramen för utgiftsområde 11 till . Med utgångspunktfrån den fastställda utgiftsramen anser utskottet att fördelningen av medel påanslagen inom utgiftsområdet är anpassad efter de utgifter anslagen, medhänsyn tagen till de av utskottet godtagna besparingsförslagen, har att täcka.Med hänsyn härtill och då utskottet ovan inte har ansett sig kunna ställa sigbakom motionsyrkanden i skilda delfrågor föreslår utskottet att medbifall till regeringens förslag anvisar anslag för enligtUtskottets förslag i bilaga 3, utgiftsområde 11. Samtliga i bilaga 4förtecknade motionsyrkanden avstyrks.Mot bakgrund av vad nu sagts och vad utskottet tidigare anfört i betänkandetföreslår utskottet vidare att dels godkänner målen inomutgiftsområdet i enlighet med vad regeringen förordat, dels antar regeringensförslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, med denändring av ikraftträdandetidpunkten och ändringen av orden ?den årligapensionen? som angetts ovan, dels antar regeringensförslag till lag om ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg tillpensionärer.Motioner med anknytning till utgiftsområde 11Pension till makarGöran () begär i motion Sf225 en ändring av reglerna om pension tilläkta makar. Motionären anser att pensionen inte bör reduceras för giftapensionärer. Pension skall vara relaterad till intjänandet och inte varieraenbart på grund av civilstånd.Riksdagen har lagt fast principerna för det nyaålderspensionssystemet. I det reformerade pensionssystemet föreslås attålderspension beräknas utifrån summan av under livet intjänad pensionsrättdelad med ett delningstal. Vidare skall ett kompletterande premiereservsystemmed individuella peremiereservkonton skapas. Avkastningen från dessa kontonutgår enligt försäkringsmässiga grunder. Det inkomstrelaterade systemetkompletteras med en garantipension. Lägsta garantinivå föreslås för ogiftpensionär vara 2,13 basbelopp och för gift pensionär 1,9 basbelopp. mening bör det aviserade förslaget till reformeratpensionssystem avvaktas. Utskottet avstyrker bifall till motion Sf225.Bostadsstöd till pensionärerSedan den 1 januari 1995 är bostadstillägget till pensionärer statligt. Utöverdet statliga bostadsstödet kan en kommun enligt övergångsbestämmelserna t.o.m.år 1998 lämna kompletterande bostadstillägg som helt finansieras av respektivekommun. betalades sådant stöd ut till 38 400 pensionärer.I motion Sf227 av och () begärs etttillkännagivande om äldres möjlighet att få bostadstillägg i stället försocialbidrag. Motionärerna anser att kommunerna bör ges fortsatt möjlighet attkomplettera bostadstillägget till pensionärer. Tillägget, som fullt utfinansieras av kommunen, skulle minska gruppen äldre som behöver sökasocialbidrag.I motion Bo203 anser m.fl. (c) att kostnaden förbostadstillägget till pensionärer bör inlemmas i pensionssystemet. Motionärernabegär ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en utredning som seröver frågan (yrkande 7).Möjligheten för kommunerna att lämna ett kom-pletterandebostadsstöd till pensionärer infördes enbart för att mildra effekten av deminskningar som vissa pensionärer drabbades av vid övergången från KBT till ettenhetligt statligt system (BTP).Som nämnts har lagt fast riktlinjerna för ettnytt ålderspensionssystem. förutsatte på grundval avprincippropositionen att ett särskilt till pensionärer riktat bostadsstödkommer att vara erforderligt även med det nya pensionssystemet. Dettabostadsstöd måste emellertid anpassas till reglerna för det nya grundskyddet.Utskottet utgår från att det i samband med utredningen av detta nyabostadsstöd tas hänsyn till de frågor som berörs i motionerna. Ibudgetpropositionen anger regeringen att en analys av pensionärernaslevnadsförhållanden kommer att prioriteras för år 1998.Utskottet anser, med hänsyn till vad som anförts, det inte påkallat med någratillkännagivanden och avstyrker bifall till motionerna Sf227 och Bo203 yrkande7.Framtida uppräkning av basbeloppetVad gäller beräkningen av pensionerna utifrån ett minskat basbeloppbegärs i motion So432 av m.fl. (v) att folkpension och ATP skallräknas på hela basbeloppet (yrkande 11). Motionärerna anser attpensionärerna tagit sin del av nedskärningarna och att landets ekonomi nustabiliserats. Det finns därför all anledning att återge de allmännapensionerna sin köpkraft. Motionärerna yrkar att höjningen skall finansieras urAP-fonderna (yrkande 12).I motion Sf233 av () begärs ett tillkännagivande om enframtida uppräkning av basbeloppet. Motionären anser att reduceringen med 2 %successivt bör kunna minskas för att förbättra förpensionärerna.I motion Sf269 av () begärs ett tillkännagivande omberäkningen av de allmänna pensionerna. Motionären anser att det med hänsyntill det förbättrade ekonomiska läget är dags att åter beräkna pensionerna utan2 % avdrag och andra justeringar.Omfattande åtgärder har krävts för att sanera statens finanser. Bland annatberäknas pensionerna utifrån av basbeloppet. De offentligafinanserna utvecklas positivt. Utskottet utgår från att regeringen, omekonomiska möjligheter finns, återkommer med förslag om pensionernas beräkning.Med hänsyn till det anförda anser utskottet att någon åtgärd från riksdagenssida inte är påkallad. Utskottet avstyrker bifall till motionerna Sf233, Sf269samt So432 yrkandena 11 och 12.Framtida höjning av pensionstillskottetEn höjning av pensionstillskottet föreslås också i motion So431 av IngbrittIrhammar och (). I yrkande 1 begär motionärerna etttillkännagivande om att regeringen bör återkomma i vårpropositionen med ettförslag om höjning av pensionstillskottet för pensionärer med låg pension.Som utskottet tidigare uttalat har nedskärningar krävts även inompensionsområdet i syfte att sanera statens finanser. Detta drabbar bl.a.pensionärer med små ekonomiska marginaler. En höjning av pensionstillskottet,som föreslås i motion So431 liksom i den tidigare behandlade motionen Sf292yrkande 3 (delvis), är enligt utskottets mening en av många möjliga åtgärder.Utskottet utgår även här från att regeringen, om ekonomiska möjligheter finns,återkommer med förslag till förbättringar för pensionärskollektivet. Utskottet,som inte anser något tillkännagivande påkallat, avstyrker bifall till motionSo431 yrkande 1.Beräkning av anslag för åren 1999 och 2000I motion Sf294 begär m.fl. (mp) ett tillkännagivande om attutgifterna under anslagen A 1 Ålderspensioner och A 3 Bostadstillägg tillpensionärer för budgetåren 1999 och 2000 bör, med hänsyn till Miljöpartietsförslag till skatteväxling, beräknas till högre belopp än vad regeringenangivit i budgetpropositionen (yrkande 4).Det föreligger inte någon anledning för att nu besluta om beräkningav anslag för budgetåren 1999 och 2000. Utskottet avstyrker därför bifall tillmotion Sf294 yrkande 4.Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barnUtgiftsområdet omfattar ett verksamhetsområde, Ekonomisk trygghet för familjeroch barn (förutom bostadsbidragen som återfinns i utgiftsområde 18 ochstudiebidragen som återfinns i utgiftsområde 15). Förmånerna inom områdetutgörs av anslagen A 1 Allmänna barnbidrag, A 2 Föräldraförsäkring, A 3Underhållsstöd, A 4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner, A 5Barnpensioner och A 6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn (tidigare benämntVårdbidrag till handikappade barn). Samtliga anslag inom området är ramanslag.Riksdagen har i enlighet med regeringens förslag för budgetåret 1998fastställt utgiftsramen för utgiftsområdet till 35 (1997/98:FiU1, rskr. 1997/98:35).Allmänna riktlinjerPropositionenI propositionen framhåller regeringen att för att underlätta för barnfamiljernahar samhället byggt upp ett stödsystem som syftar till att ge en ekonomiskgrundtrygghet de har en stor försörjningsbörda. Genom de olikastödens utformning omfördelas resurser över livscykeln mellan familjer med ochutan barn. Det ekonomiska familjestödet är också utformat så att dettillgodoser ett antal specifika stödbehov hos bl.a. ensamföräldrar.För utgiftsområdet sätts upp vissa mål för vilka regeringen begär riksdagensgodkännande. Målen är formulerade som att:- utjämna levnadsvillkoren mellan familjer med och utan barn,- stödja föräldrars möjligheter att kombinera förvärvsarbete medföräldraskap,- särskilt ekonomiskt stöd lämnas till barnfamiljer i utsatta situationer.UtskottetRegeringens förslag till mål för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet förfamiljer och barn har inte föranlett några motionsyrkanden och utskottet haringa erinringar mot förslaget.Utskottets samlade överväganden och ställningstaganden som rör utgiftsområde12 redovisas nedan under rubriken ställningstagande.A 1 Allmänna barnbidragGällande ordningFrån anslaget bekostas barnbidrag, flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag.Barnbidrag utges med per barn och år. Flerbarnstillägg utges med 2 400kr för det tredje barnet, för det fjärde barnet och för detfemte och varje ytterligare barn. Vidare gäller att flerbarnstilläggen på siktavskaffas genom att inga nya tillägg beviljas efter utgången av . Defamiljer som före beviljats flerbarnstillägg får behålladessa tills rätten till stödet upphör enligt gällande regler. Förlängtbarnbidrag utbetalas med samma belopp som barnbidraget fr.o.m. kvartalet efterdet att barnet har fyllt om barnet studerar vid grundskola eller deltar iviss annan motsvarande utbildning.PropositionenRegeringen har i budgetpropositionen föreslagit att till anslaget A 1Allmänna barnbidrag anvisar ett ramanslag på 17 018 miljoner kronor.Regeringen gör den bedömningen att efter att ha avslutat en framgångsrikbudgetsanering finns det utrymme för att genom en höjning av barnbidragetförstärka det ekonomiska stödet till barnfamiljerna. I propositionen föreslåsdärför en höjning av barnbidraget och det förlängda barnbidraget fr.o.m. den 1januari 1998 till per barn och månad. Motsvarande höjning föreslås ocksågälla studerande i gymnasieskolan (utgiftsområde 15).Enligt regeringen har den fördelningspolitiska analysen avsaneringsprogrammet visat att flerbarnsfamiljer drabbats något hårdare än andrafamiljetyper. Regeringen föreslår därför att flerbarnstilläggen återinförsfr.o.m. med belopp som gäller för de barnfamiljer somfortfarande på grund av övergångsbestämmelserna får sådant tillägg.Flerbarnstillägg föreslås således lämnas med för det tredjebarnet, för det fjärde barnet och för detfemte barnet och därefter följande barn. Regeringens förslag innebär också attde familjer som av olika skäl fått sänkt flerbarnstillägg efter den 31 december1995 har möjlighet att på nytt söka bidraget. Vidare innebär förslaget attflerbarnsfamiljer som fått barn kommer att omfattas avde nya reglerna. Regeringens förslag innebär ändringar i lagarna om allmännabarnbidrag och förlängt barnbidrag.Utgiftsökningen inom anslaget beräknas på grund av höjningen av barnbidragoch förlängt barnbidrag samt flerbarnstillägg till ca 2,6 miljarder kronor.MotionerModeraternaI motion Sf279 yrkande 8 av m.fl. (m) begärs att tillA 1 anvisar mindre än vad regeringen föreslagit. Iyrkande 1 begärs att beslutar att barnbidrag skall utges med 7 680 krper barn och år. Motionärerna avvisar således regeringens förslag om höjdabarnbidrag och föreslår i stället införande av ett grundavdrag vid denkommunala beskattningen med per barn och år. Enligt motionärernainnebär detta ett nettobidrag med per barn och månad.KristdemokraternaI motion Sf290 yrkande 2 (delvis) av m.fl. (kd) begärs attriksdagen till anslaget A 1 anvisar mindre än vadregeringen föreslagit.I motion Sf224 yrkande 11 av m.fl. (kd) begärs att riksdagenbeslutar om en höjning av barnbidraget till per barn och månad. Deresurser som därvid frigörs i förhållande till regeringens förslag, enligtmotionärerna ca , bör överföras till den barnrelateradedelen i bostadsbidraget. På det sättet kommer pengarna de sämst ställdabarnfamiljerna till del.UtskottetDen ekonomiska krisen har enligt tillgängliga analyser drabbatbarnfamiljerna något hårdare än andra familjetyper. Dessa har fått bära dentyngsta bördan när statsfinanserna sanerats. Utskottet anser det positivt attden sanering som genomförts nu möjliggör vissa reformer som syftar till attförstärka barnfamiljernas ekonomi. Utskottet tillstyrker därför regeringensförslag att höja barnbidragen och att återinföra flerbarnstilläggen.Att införa ett grundavdrag vid den kommunala beskattningen skulle enligtutskottets uppfattning innebära att skattebasen för kommunerna minskar i inteoväsentlig omfattning och att kommunernas redan hårt ansträngda ekonomiytterligare skulle försämras. Utskottet anser att det inte finns skäl attinföra ett barnrelaterat grundavdrag.I samband med budgetbehandlingen föregående år avstyrkte utskottet ettmotionsyrkande om att sänka barnbidraget och att överföra frigjorda resursertill bostadsbidragssystemet, bl.a. med motiveringen att detta skulle slåalltför hårt mot många barnfamiljer. Vid en avvägning av regeringens förslagoch förslaget om en begränsad höjning av barnbidragen och överförande avresurser till bostadsbidragssystemet anser utskottet att regeringens förslagbäst gynnar flertalet barnfamiljer.Utskottet har inget att erinra mot vare sig regeringens förslag tillmedelsanvisning eller mot de föreslagna lagändringarna.Utskottets samlade överväganden och ställningstaganden som rör utgiftsområde12 redovisas nedan under rubriken ställningstagande.A 2 FöräldraförsäkringenGällande ordningBestämmelserna om föräldraförsäkringsförmånerna finns i 4 kap. lagen om allmänförsäkring (AFL). Rätten till havandeskapspenning regleras i 3 kap. 9 § sammalag.Föräldrapenning utges i anslutning till barns födelse elleradoption. När båda föräldrarna är vårdnadshavare har de rätt till hälften varav det totala antalet ersättningsdagar. En förälder kan överlåta rätten tillföräldrapenningsdagar till den andre föräldern med undantag av (des.k. pappa- och mammamånaderna). utges fr.o.m. den 1 januari1998 ersättning av den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) (prop.1996/97:63, bet. 1996/97:SfU12, rskr. 1996/97:273). En förutsättning härför är,, att föräldern under minst iföljd före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten härför har varitförsäkrad för en sjukpenning över garantinivån och skulle ha varit det omförsäkringskassan känt till samtliga förhållanden. Ersättning utges dock alltidlägst enligt garantinivån som är . För resterande ärersättningen lika med garantinivån.Tillfällig föräldrapenning utges till en förälder som behöver stanna hemmaför att tillfälligt vårda sjukt barn , i vissa fall även vid vård avbarn . Tillfällig föräldrapenning kan också utges när barnetsordinarie vårdare är sjuk, när förälder behöver följa med barnet tillbarnavårdscentral m.m. samt vid vårdbehov som uppkommer när den andra föräldernbesöker läkare med annat barn till någon av föräldrarna. Tillfälligföräldrapenning kan utges per barn och år. Ersättning kan betalasut , men inte vid ordinarie vårdarens sjukdom ellersmitta. kan föräldern överlåta sin rätt till tillfälligföräldrapenning till en sjukpenningförsäkrad som i stället för föräldern avstårfrån sitt förvärvsarbete för att vårda barnet i samband med sjukdom ellersmitta hos barnet eller dess ordinarie vårdare. Fadern har en särskild rätttill tillfällig föräldrapenning under i samband med barnsfödelse eller adoption. är ersättningsnivån av SGI föralla dagar med tillfällig föräldrapenning.Föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning kan utges på fyra nivåer, hel,halv, tre fjärdedels och en fjärdedels.Havandeskapspenning kan utges till blivande mödrar som under graviditetenssenare del på grund av arbetets art inte kan fortsätta i sitt vanliga arbeteoch inte heller kan omplaceras. Förmånen utges tidigast fr.o.m. den sextiondedagen och längst t.o.m. den elfte dagen före den beräknade förlossningen.Ersättningsnivån vid havandeskapspenning är av SGI.PropositionenRegeringen har i budgetpropositionen föreslagit att till anslaget A 2anvisar ett ramanslag på 14 759 miljoner kronor.I propositionen framhålls att tillfällig föräldrapenning endast kan utgesnär barnet vårdas på sjukhus eller om tillsynen av barnet är stadigvarandeordnad inom barnomsorg. i bedriver i omsorgsnämndensregi ett övergångsboende i en s.k. mellanvårdsform för barn med storamedicinska omvårdnadsbehov och som torde omfattas av personkretsen enligt lagenom stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Föräldrar till barn somvårdas på övergångsboende kan inte få tillfällig föräldrapenning. Mot bakgrundhärav föreslår regeringen att tillfällig vård av barn i övergångsboende skalljämställas med sjukhusvistelse och att föräldrarna därmed ges rätt att ta uttillfällig föräldrapenning. Förslaget föranleder en ändring i 4 kap. 10 § AFL.MotionerModeraternaI motion Sf279 yrkande 9 av m.fl. (m) begärs att tillA 2 anvisar mindre än vad regeringen föreslagit.Motionärerna begär vidare ett beslut om att kompensationsnivån iföräldraförsäkringen skall var av SGI och att således bör rivaupp beslutet att ersättningsnivån skall vara (yrkande 2).Föräldrapenningen bör liksom sjukpenningen beräknas på en sjukpenninggrundandeinkomst som utgör ett genomsnitt av de senaste 24 månadernas inkomster ochräknas upp med basbeloppet (yrkande 3 delvis). Vidare föreslår motionärerna atthavandeskapspenningen samordnas med sjukpenningförsäkringen fr.o.m. den1 (yrkande 4). De resurser som under anslaget A 2 åtgår tillhavandeskapspenning skall överföras till utgiftsområde 10 anslaget A 1Sjukpenning och rehabilitering. I yrkande 6 begärs beslut om införande av ettvårdnadsbidrag samt avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader och i yrkande10 begärs att till ett nytt anslag A 7 Vårdnadsbidrag beslutar anvisa2 . Enligt motionärerna skapar ett vårdnadsbidrag rättvisamellan alla barnfamiljer och möjliggör för alla att välja den omsorg som bästpassar den egna familjen. Även i motion So240 yrkande 16 m.fl. (m)begärs införande av ett vårdnadsbidrag och avdragsrätt för styrktabarnomsorgskostnader.FolkpartietI motion Sf306 yrkande 6 (delvis) av m.fl. (fp) begärs attriksdagen till A 2 anvisar mindre än vad regeringenföreslagit. I yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att ersättningsnivån förden s.k. mamma/pappamånaden fr.o.m. skall vara av SGI.Motionärerna framhåller att kvinnor i regel har lägre lön än män. För attstimulera männen att ta ut sin pappamånad bör ha en högreersättningsnivå så att den ekonomiska förlusten inte blir av denstorleksordningen att männen av ekonomiska skäl väljer att inte ta utpappamånaden. För att finansiera denna högre ersättningsnivå föreslårmotionärerna ett tillkännagivande om att de som enbart ersätts pågarantinivå slopas (yrkande 2). Även i motion A806 yrkande 21 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) begärs tillkännagivande om en högre ersättningsnivå förmamma/pappamånaden.VänsterpartietI motion Sf258 av m.fl. (v) begärs att till A 2anvisar mer än vad regeringen föreslagit. Motionärernaanser att ett viktigt jämställdhetsmål är att männen tar ett större ansvar förbarnen. Detta borde kunna ske utan ekonomisk stimulans, men en sådan kan varaviktig då männen oftast har högre lön än kvinnan och det av familjeekonomiskaskäl kan bli så att pappan avstår från att ta ut sin ledighet. Ersättningsnivånför pappamånaden bör därför höjas till fr.o.m. . Imotion So677 yrkande 4 av m.fl. (v) begärs ett tillkännagivandeom förhöjd ersättning för pappamånaden.MiljöpartietI motion Sf294 yrkande 5 (delvis) av m.fl. (mp) begärs attriksdagen till A 2 anvisar mindre än vad regeringenföreslagit. I motion Sf293 yrkandena 8 och 9 (delvis) av . (mp) begärs förslag till att ersättningsnivån i föräldraförsäkringenunder skall vara av SGI på inkomster upp till 4,2basbelopp samt på överskjutande inkomstdel och att det s.k. taket iföräldraförsäkringen bör sänkas till 6,5 basbelopp. I yrkande 6 begärs förslagtill höjning av garantinivån per dag samt att de 90dagarna med ersättning enbart på garantinivå slopas.KristdemokraternaI motion 290 yrkande 2 (delvis) av m.fl. (kd) begärs attriksdagen till A 2 anvisar mindre än vad regeringenföreslagit samt att den till ett nytt anslag A 7 Vårdnadsbidrag anvisar . I motion Sf224 yrkande 12 av m.fl. (kd) begärsett tillkännagivande om bättre kontroll i föräldraförsäkringen. Motionärernaframhåller att man under utgiftsområde 10 föreslagit en förstärkning avförsäkringskassornas administration och att man inom föräldraförsäkringenräknar med en besparing på på grund av bättre underbyggdabeslut samt ökad kontroll.