bet · GL01FiU1 · 1997-11-06 00:00:00 — Motionärerna menar att regeringen bör driva dennafråga med kraft i internationella sammanhang. Det är viktigt att regeringen iEU reser krav på stopp för möjligheterna att inom ramen för EU:s friakapitalmarknad komma undan nationell kapitalbeskattning. Det gäller vidare attstoppa konkurrens om jobb genom låga bolagsskatter eller frånvaro av rimliganivåer på energi- och miljöskatter. Motionärerna menar att det är viktigt attregeringen verkar för att fastställa miniminivåer inom EU för skatt på kapital,bolag och vissa miljöområden, främst koldioxid.Vänsterpartiet reserverar i sitt budgetalternativ förreducering av arbetsgivaravgifter inom den privata tjänstesektorn. I motionSk326 yrkande 10 föreslås att en utredning snabbt tillsätts för att se övermöjligheterna till en selektiv skattesänkning inom tjänstesektorn. Iutredningen bör de gränsdragningsproblem vid selektiv beskattning av tjänstersom redogjort för i sitt betänkande (SOU 1997:17)undersökas. Om det visar sig att gränsdragningsproblemen blir för stora, börandra sysselsättningsfrämjande åtgärder inom den privata sektorn prövas.Eventuella förslag skall rymmas inom den reserverade ramen om 4 miljaderkronor.I budgetalternativ ingår vidare att 2 miljarder kronoravsätts till en framtidsfond för kompetensutveckling av personal. Ettinvesteringsbidrag, som bör utgå i form av en skattereduktion, på avanskaffningskostnaden för inventarier som skall kunna erhållas börinföras.Miljöpartiet de gröna bedömer i motion Sk325 att behovet av skattefinansieringav offentliga verksamheter kommer att vara stort även . Samtidigthar höga skatter nackdelar och det finns en risk för att flera skattebaserurholkas, bl.a. som en följd av en alltmer internationaliserad ekonomi.Motionärernas förslag innebär sammantaget att skattetrycket minskas med 19miljarder kronor, av BNP, jämfört med regeringens förslag.Miljöpartiet bedömer att den totala skattekvoten kommer att ligga kvar påungefär denna nivå under överblickbar framtid (yrkande 1).Inom ramen för det totala skatteuttaget föreslås emellertid en skatteväxlingmed lägre skatter på arbete och högre på energi, utsläpp och råvaruförbrukning.Skatteväxlingen bör omfatta ca t.o.m. och ca 100miljarder kronor . Inom den ramen kan skatten på arbete(arbetsgivaravgifter, egenavgifter och i viss mån inkomstskatten) sänkas mednära (yrkande 2). Skatteväxlingen är ett mycket viktigtstyrmedel för att få till stånd en genomgripande och långsiktig omvandling avsamhället mot ett ekologiskt hållbart kretsloppssamhälle. För att detta skallkunna ske på effektivast möjliga sätt behöver samhällets aktörer, företag ochhushåll, klara långsiktiga politiska beslut som anger färdriktningen. Riksdagenbör därför redan nu fatta bindande beslut om skatteväxling för åren 1998-2000och därutöver fatta principbeslut om en fortsatt skatteväxling fram till år2010.För det fortsatta arbetet med att utveckla en skatteväxlingsmodell är detenligt motionärerna viktigt att försöka precisera mer tydliga principer och engenomtänkt struktur för de energirelaterade skatterna. Detta är viktigt när deskatterna får en starkt ökad betydelse som styrmedel mot ett kretsloppssamhällesamtidigt som de kommer att svara för en ökad andel av finansieringen avoffentlig verksamhet (yrkande 3). Det innebär bl.a. att motiven för och sättetatt beräkna nuvarande energiskatt behöver preciseras. Den allmännaenergiskattten bör kompletteras med speciella skatter i produktionsledet förolika energislag.Utgångspunkten för skatteväxling är att höjda skatter på ettområde skall kompenseras av sänkta skatter på ett annat område.Skattesänkningarna bör utformas så att negativa industripolitiska ochfördelnings-politiska effekter motverkas. Det innebär att såväl skattesatsersom avdragsmöjligheter för flera olika skatter kan behöva justeras. Det ärockså viktigt att inom statsbudgetens ram uppmärksamma behovet avkompletterande fördelningspolitiska åtgärder för grupper som inte betalarinkomstskatt och som därför inte direkt kompenseras genom skatteväxlingen. Denviktigaste skattesänkningen är, som tidigare påpekats, sänkta skatter på arbete(yrkande 4).Kristdemokraterna påpekar i sin motion Sk327 att marknadsekonomin i sig inte ärtillräcklig för att skapa det goda samhället. Den måste bygga påförvaltarskapets principer. Den kristna förvaltarskapstanken betonar människanspersonliga och kollektiva ansvar för sig själv, sina medmänniskor,efterkommande generationer, samt för den fysiska livsmiljön. Marknadsekonominmåste styras av ett ekologiskt ansvarstagande. Det måste också avspegla sig iskattepolitiken.En fri marknadsekonomi kan aldrig av sig själv skapa en acceptabelinkomstfördelning. Därför är det nödvändigt att utveckla system såväl inom ettland som mellan länder för att åstadkomma resursöverföringar för en jämnareinkomstfördelning. Skattepolitiken är, menar motionärerna, ett viktigtinstrument för detta.En målsättning för kristdemokratisk ekonomisk politik är att skapaförutsättningar för nya arbetstillfällen och en långsiktigt hållbar ekonomiskutveckling. Skatternas omfattning och utformning måste stödja en sådanutveckling. En ökad sysselsättning är en förutsättning för att minska detresursslöseri som den alltför höga arbetslösheten innebär. Dessutom förstärkerdet skatteunderlaget och minskar de offentliga utgifterna. Därmed skapas ökademöjligheter att förstärka välfärden, vård, social omsorg och åstadkomma enrättvis fördelning.Ett gott samhälle byggs, menar motionärerna, utifrån en marknadsekonomibaserad på etiska principer och styrd av sociala och ekologiska hänsyn.Kristdemokraterna eftersträvar en ekologisk och social marknadsekonomi. Dettafår konsekvenser för den skattepolitik de förordar.I de riktlinjer för skattepolitiken som föreslår (yrkande1) anges att en viktig uppgift är att verka för ett skattesystem som ärlångsiktigt stabilt, är enkelt, främjar en god ekonomisk utveckling och därmedminskar benägenheten till svartarbete och urholkad skattemoral. Ett annat målär att successivt sänka skattetrycket. Det totala skattetrycket bör inteöverstiga av BNP, men skatterna får inte sänkas på ett sådant sätt att detrubbar den samhällsekonomiska balansen eller leder till problem medfinansieringen av en god utbildning, vård och omsorg.I yrkande 2 föreslår motionärerna vidare särskilda riktlinjer förskattepolitiken inom EU. Med en fri gränshandel och fri rörlighet av varor,tjänster, personer och kapital är det inte möjligt att hålla en väsentligthögre eller annorlunda skattestruktur än i våra grannländer. Motionärerna anseratt det är ett starkt svenskt intresse att övergå till majoritetsbeslut inom EUnär det gäller skatter och avgifter på miljöområdet. Det skulle, menar de,förbättra möjligheterna att få till stånd en gemensam minimiskattesats påkoldioxidutsläpp. Den bör verka för införandet av en sådanminiminivå. Motionärerna anser vidare att bör ha ett fortsatt undantaginom EU för att kunna behålla restriktiva regler för införsel av bl.a.alkoholdrycker.Vid sidan av förslagen i partimotionerna har förslag om skattepolitikensinriktning också väckts i två enskilda motioner.I motion Fi201 av () föreslås att skall geregeringen till känna vad i motionen anförts om som ett lämpligtstudieobjekt för de reformer av skattesystem och arbetsmarknad som börgenomföras i . Motionären pekar på att är värt att studeraeftersom landet enligt refererad statistik förbättrat sin konkurrenskraft, ökatsysselsättningsgraden, minskat arbetslösheten och minskat budgetunderskottetsamtidigt som inflationen kunnat hållas mellan 0,5 och . Till de åtgärdersom han menar är värda att studera är avregleringar, reformeradevälfärdssystem, sänkt skattetryck och nya arbetsrättslagstiftning.I motion Fi402 av m.fl. (kd, m och fp) föreslås enväxling av sänkt företagsstöd mot sänkta arbetsgivaravgifter. En sådan växlingskulle, anser motionärerna, ge förutsättningar för ökad sysselsättning ochbidra till att konkurrens sker på lika villkor. En parlamentarisk utredning börtillsättas med uppdrag att analysera i vilken mån sänkta arbetsgivaravgifter ärett bättre alternativ än vissa av de nu i olika former förekommandeföretagsstöden.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet konstaterar i sitt yttrande (SkU1y) att regeringens förslaginnebär att den ekonomiska politiken ligger fast och att arbetet med olikaskattefrågor kommer att fullföljas enligt tidigare riktlinjer. Ävenoppositionspartiernas förslag överensstämmer i allt väsentligt med deståndpunkter i skattefrågorna som redovisades under förra riksmötet.Skatteutskottet instämmer därför nu liksom tidigare i regeringens bedömning attdet saknas utrymme för skattelättnader av den art och omfattning som föreslås iflertalet motioner. Möjligheterna till ett ökat skatteuttag är också starktbegränsat. Utskottet kan hänvisa till vad utskottet anförde i dessa frågor isina yttranden till finansutskottet och (1996/97:SkU1y ochSkU5y) och vid sina bedömningar av olika skattefrågor bl.a. i betänkandena1996/97:SkU13-SkU16.Skatteutskottet erinrar vidare om att samarbetet mellan Socialdemokraternaoch som pågått haft en avgörande betydelse förden politiska stabiliteten kring en ekonomisk politik inriktad på balans i deoffentliga finanserna 1998, överskott 1999 och framåt och en halvering av denöppna arbetslösheten . Tack vare en framgångsrik sanering av deoffentliga finanserna står åter starkt, och det finns nu en fast grundför en mera offensiv fördelningspolitik. delar regeringensuppfattning att det utrymme som står till buds i första hand skall gå tilländamål som bäst gynnar en rättvis fördelning och mest bidrar till tillväxt ochökad sysselsättning och att de som burit de tyngsta bördorna i saneringen av degemensamma finanserna bör stå främst. De krav på långtgående skattelättnader iolika hänseenden som framställs i motionerna bör alltså fortfarande ståtillbaka för andra mer angelägna ändamål. Därtill kommer att en del av defrågor som tagits upp i motionerna övervägs inom . uppfattning saknas det skäl för att nu ompröva riktlinjernaför detta arbete.Till yttrandet har fogats avvikande meningar om här aktuella motioner frånModerata samlingspartiet, liberalerna, , Miljöpartietde gröna och ställningstagandeFinansutskottet kan inledningsvis konstatera att skattetrycket höjts i Sverigesom en del av saneringen av de offentliga finanserna. Välfärd kan inte byggaspå lånade pengar. Ofinansierade skattesänkningar är inget annat än morgondagensskattehöjningar.Förutom att skatterna finansierar den gemensamma välfärden fyller den andrafunktioner. Skattesystemet har stor betydelse för fördelningspolitiken.Finansutskottet anser i likhet med skatteutskottet att det utrymme som stårtill buds i första hand skall gå till ändamål som bäst gynnar en rättvisfördelning och mest bidrar till tillväxt och ökad sysselsättning och att de somburit de tyngsta bördorna i saneringen av de gemensamma finanserna bör ståfrämst. måste skattesystemet vara ekonomiskt effektivt. Det innebäratt snedvridande effekter och kostsam administration måste undvikas.Vid en översiktlig bedömning av förslagen i motionerna om ändrad inriktningav skattepolitiken måste man beakta skattepolitikens skilda funktioner och göraavvägningar. I en jämförelse mellan alternativen kan utskottet konstatera attModerata samlingspartiets förslag till inriktning av skattepolitiken varkenuppfyller de krav på fördelningspolitik eller de krav på finansiering av högaambitioner i den offentliga sektorn som utskottet förordar. Förslagen tillriktlinjer i liberalernas och motioner skiljersig åt från genom att omfattningen av föreslagna skattesänkningarär betydligt mindre. Inriktningen på förslagen är emellertid likartad, vilketinnebär att de inte tillräckligt beaktar skattepolitikens fördelningspolitiskaeffekter. Utskottet bedömer vidare att en så kraftig och snabb skatteväxlingsom de gröna föreslår kommer att leda till kraftigasamhällsekonomiska effektivitetsförluster. I kombination med förslagen omkraftig arbetstidsförkortning, vilket bl.a. innebär införandet av förändradeskatter för att främja minskade arbetsinsatser, framstår de grönasriktlinjer för skattepolitiken som orealistiska. föreslår enmåttlig ökning av skattekvoten för , men successivt ökade skatter föråren därefter. Utskottet anser att ökade skatter varit befogade som ett led iupprustningen av statens finanser, men att de ytterligare skattehöjningar somVänsterpartiet föreslår skulle leda till negativa samhällsekonomiska effekter.Flera av partierna behandlar företagsbeskattningen och företagens villkor iSverige. Utskottet kan konstatera att skattepolitiken harinneburit att villkoren för företag och företagande förbättrats avsevärt trotsatt även företag har fått bidra till saneringen av de offentliga finanserna.Bolagsskatten är förmånlig i ett internationellt perspektiv.Regeringen har dessutom inriktat politiken på att förbättra villkoren förmindre och medelstora företag och på att stimulera kvinnors företagande. Tillde konkreta åtgärderna och förslagen hör lättnader i ägarbeskattningen med 4miljarder kronor, nedsättningen av arbetsgivaravgifterna med inriktning på småoch medelstora företag, lindrad beskattning av enskilda näringsidkare ochdelägare i handelsbolag samt ändrade regler för utfärdande av kan, i likhet med skatteutskottet, ställa sig bakom deninriktning av skattepolitiken som regeringen bedriver och avstyrker därförförslagen om ändrad inriktning i motionerna Fi220 (v) yrkande 19, Fi403 yrkande1, Sk325 (mp) yrkandena 1-4, Sk326 (v) yrkandena 1 och 10, Sk327 (kd) yrkandena1 och 2 samt Sk735 (fp) yrkande 1. Utskottet återkommer till de konkretainkomstförslagen.Finansutskottet noterar med tillfredsställelse att regeringen i propositionenaviserar att den avser att arbeta vidare med viktiga skattefrågor som berörskatteväxling, tjänstebeskattning och bekämpning av skattefusk. Utskottet kanställa sig bakom den inriktning av detta arbete som redovisas i propositionen.Någon åtgärd från bör därför inte föranledas av motion Fi402 (kd, m,fp), varför den avstyrks.Beträffande motion Fi201 (m) konstaterar finansutskottet att frågan inte ärav sådan art att motionen bör föranleda någon åtgärd. Vilka länderregeringen kan och bör studera är inte en fråga som har anledning attta närmare ställning till. Motionen avstyrks.Skatt på inkomstFysiska personers inkomstskattTabell 30. Fysiska personers inkomstskattBelopp kronor---------------------------------------------------------|Inkomstförslag 1998 | | Motion |Statsbudget-|| | | | effekt|---------------------------------------------------------| | | | |---------------------------------------------------------|Regeringen | | | |---------------------------------------------------------| Höjt reseavdrag från 13 | + 30 | | || till | 000 | | |---------------------------------------------------------| Höjd avdragsgräns till | + 30 | | || | 000 | | |---------------------------------------------------------| Förlängt ROT-avdrag | ± 0 | | |---------------------------------------------------------| Reducerat särskilt | + 105 | | || grundavdrag | 000 | | |---------------------------------------------------------|Moderata samlingspartiet | | | |---------------------------------------------------------| Nej till höjd | |- 30 000 |- 30 000|| avdragsgräns | | | |---------------------------------------------------------| Slopad värnskatt redan | | - 5 730 | - 5 680|| 1998 | | 000 | 000|---------------------------------------------------------| Fullt inflationsskydd | |- 310 000 |- 290 000|| | | | |---------------------------------------------------------| Höjning av generellt | | | || grundavdrag till 10 000 | | - 2 380 |- 200 000|| kronor | | 000 | |---------------------------------------------------------| Kommunalt grundavdrag | | | || med per | | - 5 900 | (0|| barn | | 000 | |---------------------------------------------------------| Avdrag för | |- 900 000 |- 440 000|| barnomsorgskostnader | | | |---------------------------------------------------------| Höjd avdragsrätt för | | | || pensionssparande | | (0 |- 130 000|---------------------------------------------------------| Ytterligare höjning av | | | || reseavdraget till 16 | |- 250 000 |+ 20 000|| kr/mil | | | |---------------------------------------------------------| Slopad | | - 1 000 | (0|| dubbelbeskattning | | 000 | |---------------------------------------------------------| Skattereduktion för | | (0 |- 200 000|| hushållstjänster | | | |---------------------------------------------------------| Permanent ROT-avdrag | | (0 | (0|---------------------------------------------------------| Lägre beskattning av | | | || royaltyinkomster | | - 70000 |- 70 000|---------------------------------------------------------|liberalerna | | | || | | | |---------------------------------------------------------| Slopad värnskatt redan | | - 5 000 | - 5 680|| 1998 | | 000 | 000|---------------------------------------------------------| Höjd avdragsrätt för | | | || pensionssparande | | (0 | (0|---------------------------------------------------------| Slopad | | - 3 000 | (0|| dubbelbeskattning | | 000 | |---------------------------------------------------------| Nej till förlängt ROT- | | (0 | (0|| avdrag | | | |---------------------------------------------------------| Sänkt inkomstskatt: | |- 10 000 |- 10 000|| skatteväxling | | 000 | 000|---------------------------------------------------------|| | | || | | | |---------------------------------------------------------| Nej till höjt | |- 30 000 |- 30 000|| reseavdrag | | | |---------------------------------------------------------| Nej till höjd | |- 30 000 |- 30 000|| avdragsgräns | | | |---------------------------------------------------------| Slopat grundavdrag över | | + 2 900 | + 1 700|| brytpunkt | | 000 | 000|---------------------------------------------------------| Sänkt reseavdragsgräns | | | || till | |- 185 000 |- 185 000|---------------------------------------------------------| Ändrad | | + 1 000 |+ 270 000|| bilförmånsbeskattning | | 000 | |---------------------------------------------------------| Nytt skalsteg för | | + 2 500 | + 1 520|| inkomster över 360 000 | | 000 | 000|| kr | | | |---------------------------------------------------------| Ränteavdragstak 70 000 | |+ 900 000 |+ 650 000|| kr | | | |------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|de gröna | | | || | | | |---------------------------------------------------------| Nej till höjd | |- 30 000 |- 30 000|| avdragsgräns | | | |---------------------------------------------------------| Reseavdrag görs om till | | | || skattereduktion | |- 200 000 |- 100 000|| för kostnader över 6 | | | || | | | |------------------------------------------------------------------------------------------------------------------| | | | ||| | | |---------------------------------------------------------| Nej till höjd | |- 30 000 |- 30 000|| avdragsgräns | | | |---------------------------------------------------------| Fullt inflationsskydd | |- 284 000 |- 200 000|| | | | |---------------------------------------------------------| Höjd avdragsgräns för | | | || pensionssparande | |- 870 000 |- 130 000|---------------------------------------------------------| Slopad | | - 2 500 | -2 500|| dubbelbeskattning | | 000 | 000|---------------------------------------------------------| ROT-tjänstesektorn | | - 1 000 | (0|| | | 000 | |---------------------------------------------------------| Riskkapitalavdrag | |- 600 000 |- 600 000|---------------------------------------------------------| Slopad värnskatt och | | | || slopat grundavdrag vid | | - 3 600 | - 3 330|| statlig skatt | | 000 | 000|---------------------------------------------------------| Royaltyinkomster | |- 15 000 |- 15 000|| skattebefriat | | | |---------------------------------------------------------| Yrkesfiskeavdrag | |- 40 000 |- 40 000|---------------------------------------------------------| Avdrag för individuella | | | || utbildningskonton | |- 100 000 |- 100 000|---------------------------------------------------------| Förbättrade ROT-avdrag | | - 1 000 | (0|| | | 000 | |---------------------------------------------------------| Beskattning av | |+ 600 000 | (0|| bilförmån | | | |---------------------------------------------------------| Ökade inkomster, | | | || förbättrad skatte- | | + 1 200 | (0|| indrivning | | 000 | |---------------------------------------------------------| | | | |---------------------------------------------------------Reseavdrag (budgetpropositionen)BudgetpropositionenI budgetpropositionen (yrkande 37 i denna del, avsnitt 8.5, vol. 1) föreslåsatt det avdragsgilla beloppet för kostnader för resor mellan bostad ocharbetsplats med egen bil respektive för resor i tjänsten med egen bil höjs från13 kr per mil till per mil. föreslås att gränsen föravdragsgilla kostnader för resor mellan bostaden och arbetsplatsen höjs från6 till . Förslaget medför ändringar i 33 § kommunalskattelagenoch i anvisningarna till 23 och 33 §§. De nya reglerna föreslås tillämpasförsta gången vid taxering.Skälet till förslaget är att det nuvarande schablonmässiga beloppet förresekostnader med egen bil har varit oförändrat . För att ta hänsyntill ändrade faktiska rörliga kostnader, bl.a. ökade bensinkostnader, finns detanledning att justera upp nivån. Med hänsyn till att den nya nivån skall kunnabestå föreslås en uppjustering med per mil.I samband med att avdraget för kostnader för bilresor till och från arbetetsamt i tjänsten föreslås höjas är det enligt propositionen med hänsyn tillstatsfinanserna och för att ge åtgärden en tillfredsställandefördelningspolitisk profil motiverat att höja det icke avdragsgilla beloppetfrån till . Förslagets konstruktion innebär attåtgärden särskilt inriktas mot dem med förhållandevis långa avstånd mellanbostaden och arbetsplatsen.MotionernaModerata samlingspartiet avvisar i motion Fi403 förslaget om att höja detavdragsgilla beloppet för arbetsresor (yrkande 16). Motionärerna vill däremothöja avdraget för resor till och från arbetet utöver vad som föreslås ipropositionen till per mil (yrkande 14). Motsvarande förslag återfinnsäven i motion Sk321 av och () (yrkandena 8 och9). Även och () föreslår i motion Sk305yrkande 2 att avdragsgränsen höjs. I motion Fi403 föreslår dessutomatt begär förslag från regeringen om att ändra bestämmelserna så attavdrag också medges för resor till och från barnomsorg (yrkande 15).Vänsterpartiet anser i motion Sk326 att bör avslåpropositionsförslaget om höjt reseavdrag till . Det saknas enligtmotionärerna reella skäl för en sådan höjning. I stället bör beslutaom en sänkning av gränsen för avdragsgilla kostnader till (yrkande 6).Miljöpartiet de gröna avvisar i motion Sk325 förslaget om höjt reseavdrag(yrkande 13). Skälet är att en höjning missgynnar kollektivresenärer. I ställetföreslår motionärerna att reseavdraget görs om till en skattereduktion på 30 %som blir lika mycket värd för både hög- och lågavlönade (yrkande 14).Kristdemokraterna avvisar i motion Sk327 propositionsförslaget att höjaavdragsgränsen (yrkande 21). En höjning av gränsen skulle missgynnakollektivresenärer och de som har relativt korta resor med egen bil tillarbetet.Ingbritt Irhammar och () välkomnar i motion Fi912 yrkande 2propositionens förslag om höjda avdrag för arbetsresor, men påpekar att ettproblem kvarstår för övriga resor som företas med egen bil då allmännakommunikationer saknas. Detta är framför allt angeläget för kvinnor och förboende i glesbygd.