bet · GK01NU10 · 1997-03-18 00:00:00 — Vidare underströk utskottet de möjligheter som ordnings-lagen gerkommunerna att utfärda lokala ordningsföreskrifter rörande pyrotekniska varor,varigenom förutsättningar skapas för att komma till rätta med vissaolägenheter till följd av användningen av dessa varor.Statsrådet besvarade en fråga (1996/97:200)av () om huruvida regeringen har några planer på att skärpareglerna så att det blir svårare att få tag på och köpa pyrotekniskaprodukter. I sitt svar redovisade statsrådet den gällande lagstiftningen. Hananförde att de nödvändiga reglerna redan finns, men att det är angeläget atthöja medvetenheten bland dem som använder smällare och fyrverkeripjäser omsåväl faror och oljud som nedskräpning. Möjligen bör tillsynen av attregelverket följs förbättras, sades det. Nyckeln till färre olyckor medfyrverkeripjäser angavs vara information och tillsyn; någon skärpning avreglerna på området är inte aktuell, påpekades det.Justitieminister besvarade en interpellation(1996/97:116) av () om vilka åtgärder regeringen var bereddatt vidta i syfte att minska okynneshanteringen av raketer och smällare. Isitt svar redovisade justitieministern som sin grundinställning att det intefinns skäl att motverka ett ansvarsfullt användande av pyrotekniska varor.Däremot är det angeläget att hanteringen av varorna är föremål för kontrolloch begränsningar så att risken för skador och andra olägenheter motverkas,sade hon. I svaret hänvisades till den gällande lagstiftningen, dvs. lagen ombrandfarliga och explosiva varor och ordningslagen. Justitieministern anfördeatt frågan om vilka skärpningar som kan göras i första hand borde övervägas avkommunerna, med hänvisning till att dessa har fått det redskap somlagstiftningen anvisar. Hon ansåg att det säkert finns anledning för en delkommuner att överväga på vilket sätt de skulle kunna förbättra situationen isin kommun.Sprängämnesinspektionen genomförde inför årsskiftet 1995/96 olikainformationsinsatser. En video, Rapport om en vådasprängning, togs fram ochvisades i TV. Videon har också distribuerats till ca 900 kemilärare inomgymnasieskolan. Vidare förekom inslag om hanteringen av fyrverkeripjäser iAnslagstavlan i TV, och pressmeddelande skickades ut. Även har gått ut med pressmeddelande. För att underlättapolisens tillsynsarbete har tagit fram en checklistasom har distribuerats till samtliga polismyndigheter. Inspektionen har vidareskickat en enkät till samtliga polismyndigheter med frågor om t.ex. vilken typav skador de har noterat och vilka olägenheter av smällare som har förekommit.Inspektionen har vidare infört förbud (fr.o.m. ) motförsäljning av s.k. flygande smällare (smällare som inte ger något gnistregnutan bara en knall), vid försäljning styckvis eller i förpackningar med endastsamma typ av smällare. Det är framför allt olägenheter med oljud ochskadegörelse som ligger bakom förbudet.Utskottets ställningstagandeUtskottet gjorde under /96, som redovisats, en grundliggenomgång av frågan om hanteringen av fyrverkeriartiklar. Utskottet fann,efter en prövning, att den gällande lagstiftningen är tillräcklig. Samtidigtanförde utskottet att det inte kunde uteslutas att en viss uppstramning avtillsynen och kontrollen är erforderlig och det förutsattes att fråganuppmärksammas.Någon anledning att nu göra något annat ställningstagande kan utskottet intefinna. Det bör återigen understrykas att kommunerna genom ordningslagen harstöd för att ingripa mot avarter när det gäller hantering av pyrotekniskavaror. Ett mer aktivt agerande härvidlag kan vara befogat.Med det anförda avstyrker utskottet motion 1996/97:N231 (s).Riksdagens revisorers förslagRevisorernas granskningEfter förslag från näringsutskottet har revisorer granskat statensengagemang i sex regionala investmentbolag som bildades , nämligen , , ,, och Skeppsankaret. Statentillförde dessa bolag ca i ägarkapital och blev på så sättdelägare i samtliga bolag. Avsikten var att bolagen skulle tillföra nyttriskvilligt kapital till utvecklingsbara företag i regioner som drabbats avföretagsnedläggningar och relativt sett hög arbetslöshet.Bakgrunden till utskottets förslag till granskning var att staten successivtunder sålt bolagen till privata intressenter, varför det enligtutskottets mening fanns skäl att närmare granska vilket utbyte staten harerhållit av dessa engagemang.Revisorernas granskning har baserats på en utvärdering av civilekonom . Efter remissbehandling av rapporten investmentbolag -erfarenheter av statligt engagemang (1995/96:9) redovisas revisorernasöverväganden i förslag 1996/97:RR2 till . Den motion - 1996/97:N5(fp) - som väckts med anledning av förslaget har behandlats i det inledandeavsnittet om näringspolitikens inriktning, m.m.Revisorernas överväganden och förslagRevisorerna konstaterar vid en samlad bedömning att staten inte lyckatssärskilt väl med engagemangen i de sex aktuella investmentbolagen. Någralyckade insatser har i och för sig skett. Sorbinvest och Troponor Investmedverkade i några rekonstruktioner av konkursdrabbade företag, och Rödkallenkom att bidra till utvecklandet av ett förhållandevis betydandedatakonsultföretag i . De företag som på detta sätt fått stöd avinvestmentbolagen sysselsätter tillsammans ca 400-500anställda. Huruvida företagen existerat eller inte utan stödet i fråga går detdock inte att uttala sig om med någon säkerhet.Enligt revisorerna kan merparten av bolagen inte bedömas ha uppfyllt de målsom statsmakterna ställt upp för verksamheterna i fråga. Vidare bedömskostnaderna per tillkommande arbetstillfälle ha varit relativt höga.Revisorerna påminner om att det i en verksamhet av det aktuella slagetligger flera inbyggda problem och konflikter som försvårar möjligheterna förett gott resultat. En inbyggd motsättning är kravet på snabba åtgärdersamtidigt som det i praktiken tar från den ursprungliga krisen innanett investmentbolag är i full gång. noteras att det finns andra ochmer närliggande sätt att stödja nyföretagande på krisdrabbade orter än attinitiera helt nya investmentbolag.I fråga om statens roll som ägare anser revisorerna att resurserna inomRegeringskansliet inte varit tillräckligt samordnade. Ett annat problem somrevisorerna framhåller är att styrningen via bolagsordning och andrastyrinstrument varit otillräcklig. De målsättningar som funnits vid sidan avde strikt företagsekonomiska, exempelvis sysselsättningsmässiga, har intetillräckligt tydliggjorts i dessa styrinstrument. Revisorerna registrerarockså - vilket dock Närings- och delvis avvisar i sittremissvar - att staten uppträtt passivt i sin ägarroll, bl.a. i samband medtillfällen då sammanslagningar av investmentbolag varit aktuella eller närinvestmentbolag avyttrats.Revisorerna framlägger två förslag till . Enligt det första skallriksdagen hos regeringen begära en samlad utvärdering av statliga åtgärder somhar till syfte att stimulera riskkapitalförsörjningen till utvecklingsbaraföretag i regioner med sysselsättningsproblem och ensidig näringslivsstruktur.Revisorerna erinrar om betänkande Kompetens ochkapital - om statligt stöd till företag (SOU 1996:69). Emellertid konstaterarrevisorerna att det inte inom den utredningens ram - eller i någon annanutredning - genomförts eller initierats någon mer utförlig utvärdering av deolika stödformernas effektivitet. Därför borde regeringen föranstalta om enoberoende utvärdering med en sådan inriktning.För det andra föreslår revisorerna ett uttalande av tillregeringen om vikten av förbättrad information i regeringens årliga rapporttill om de statliga bolagen. Revisorerna har bl.a. i sin granskningav de regionala investmentbolagen funnit vissa brister i denna informationtill . Sålunda konstateras att statsmakternas mål för respektivebolag, vid sidan av de strikt lönsamhetsmässiga, sällan är redovisade. Vidarehar viktigare avtal som ägaren tecknat med bolaget eller med andra delägare ibolaget inte redovisats i skrivelsen till . Revisorerna har noteratregeringens avsikt (meddelad i proposition 1995/96:141) att utveckla ochförbättra de årliga redogörelserna för företag med statligt ägande och anseratt detta är ett steg i rätt riktning. Dock menar revisorerna att regeringenhärutöver i den årliga skrivelsen till bör redovisa statsmakternasmål för respektive företag och viktigare händelser i företaget, såsom nyaägaravtal.Vissa kompletterande uppgifterHösten 1996 behandlade regeringens senaste redogörelse för företagmed statligt ägande (skr. 1996/97:20, bet. I samband härmed väcktes tvåmotioner med krav på kompletteringar av redogörelsen. Enligt den ena motionenborde det av redogörelsen framgå för varje företag dels syftet med detstatliga ägandet, dels vad som gjorts och planeras under kommandeår för att uppfylla detta syfte. I den andra motionen efterlystes enredovisning av ägarpolicyn för statligt ägda företag. Motionärerna menade attden statliga företagssektorn tjänar flera viktiga ändamål och indelade destatliga företagen i fyra grupper. Förutom generella policydeklarationer förvar och en av dessa grupper borde det enligt motionärerna utarbetas en policyför varje enskilt statligt företag. På förslag av utskottet avslogsmotionerna. Utskottet erinrade om att den årliga redogörelsen till riksdagenför de statliga företagen endast är avsedd att ge en samlad bild över dennadel av näringslivet. Frågor om riktlinjer för och syftet med det statligaägandet borde enligt utskottets uppfattning tas upp i näringspolitiskaprincippropositioner eller i särskilda propositioner om statliga företag.Slutligen framhöll utskottet det positiva i att redogörelse hadekompletterats med en redovisning över viktigare händelser m.m. beträffande destatliga företagen. Den förstnämnda motionen fick stöd i en reservation (m, c,fp, kd).Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening har revisorerna redovisat en förtjänstfull granskningav statens engagemang i de aktuella regionala investmentbolagen. Sammantagetkonstaterar revisorerna att staten inte lyckats särskilt väl med dessaengagemang, även om några lyckade insatser har gjorts. Det framhålls att detfinns andra och mer närliggande sätt att stödja nyföretagande på krisdrabbadeorter än att initiera helt nya investmentbolag. Utskottet noterar vidare attdet också bland de regionala investmentbolag med helt privat ägande sombildades finns exempel på bolag med både mer ochmindre framgångsrik utveckling. Utskottet förutsätter att Regeringskan-sliettar del av slutsatserna i rapporten och beaktar dessa vid överväganden omåtgärder för att stödja nyföretagande på krisdrabbade orter.Som redovisats efterlyser revisorerna en utvärdering av statliga åtgärdersom har till syfte att stimulera riskkapitalförsörjning till utvecklingsbaraföretag i regioner med sysselsättningsproblem och ensidig näringslivsstruktur.Efter avveckling av statens aktier i riskkapitalbolagen är statens återstående insatser på riskkapitalområdet av begränsadomfattning. Med sin begäran torde revisorerna i stället ha avsett främst olikaregionalpolitiska åtgärder med syfte att främja sysselsättningen i berördaregioner. Frågor om regionalpolitiken handläggs inte av näringsutskottet,varför utskottet saknar underlag att bedöma behovet av den föreslagnautvärderingen. Utskottet har emellertid uppmärksammat att det hos revisorernapågår en granskning av det regionalpolitiska stödet utifrån medlemskapet i EU.Vidare har den s.k. avlämnat sitt betänkandeRegionalpolitik för hela (SOU 1997:13), där det bl.a. skisseras hur ensamordning av statens verksamheter och regionala intressen kan bidra till enhögre tillväxt i alla landets regioner och en regionalt balanserad utveckling.Härutöver har regeringen tillkallat en särskild utredare (landshövdingGeorg ) med uppdrag att utreda frågan om ett utvidgatregionalpolitiskt transportbidrag. Den nu redovisade bakgrunden lederutskottet till slutsatsen att revisorernas begäran om en utvärdering börläggas till handlingarna utan vidare åtgärd av riksdagen.Inte heller revisorernas förslag beträffande redogörelsen för statligaföretag bör enligt utskottets uppfattning bifallas av . Utskottetvidhåller sin uppfattning att frågor om riktlinjer för och syftet med detstatliga ägandet av företag bör tas upp i näringspolitiskaprincippropositioner eller i särskilda propositioner om statliga företag.Vidare finner utskottet skäl att erinra om regeringens tidigare meddeladeavsikt att utöka den årliga skrivelsen med kompletterande uppgifter om destatliga företagen. Sålunda innehöll den senaste skrivelsen - 1996 årsredogörelse - en redovisning över aktuella händelser och pågående aktiviteterrörande de statliga företagen. beträffande näringspolitikens inriktning, m.m.att avslår motionerna 1996/97:Fi214 yrkandena 13 och 14,1996/97:L212 yrkande 2, 1996/97:Sf613 yrkandena 5(7, 1996/97:Ub247 yrkande 3, 1996/97:T224 yrkandena 9 och 10, 1996/97:N5,1996/97:N202, 1996/97:N205 yrkande 4, 1996/97:N206 yrkande 4,1996/97:N208, 1996/97:N209, 1996/97:N212 yrkandena 1 och 8(10,1996/97:N221, 1996/97:N227, 1996/97:N228, 1996/97:N240, 1996/97:N242,1996/97:N243, 1996/97:N244, 1996/97:N246, 1996/97:N252 yrkandena 1, 3(6och 9, 1996/97:N255 yrkande 1, 1996/97:N256 yrkandena 2, 4(8, 11, 12, 14och 17-19, 1996/97:N258, 1996/97:N263, 1996/97:N269 yrkandena 1, 21, 22och 24(27, 1996/97:N270 yrkandena 2(4, 8, 11, 18, 26 och 27, 1996/97:N271yrkandena 1(5, 7 och 8, 1996/97:A432 yrkandena 7, 31, 37, 38 och 40,1996/97:A433 yrkande 1 och 1996/97:A807 yrkandena 10(13, 15 och 17,res. 1 (m, fp, kd)res. 2 (c)res. 3 (v)res. 4 (mp)2. beträffande turismatt avslår motionerna 1996/97:N218, 1996/97:N229, 1996/97:N261,1996/97:N262 och 1996/97:A433 yrkande 6,res. 5 (c)3. beträffande mineralfrågoratt avslår motionerna 1996/97:N266 och 1996/97:N270 yrkande 14,res. 6 (mp)4. beträffande miljövänlig bilatt avslår motionerna 1996/97:T213 yrkandena 9 och 10, 1996/97:Jo728yrkande 6, 1996/97:N406 och 1996/97:N428 yrkande 2,res. 7 (kd)5. beträffande träskiveindustrinatt avslår motion 1996/97:N222,res. 8 (m, fp) - motiv.6. beträffande vissa särskilda branscher m.m.att riksdagena) avslår motion 1996/97:N220 (varvsindustrin),b) avslår motion 1996/97:N213 (stenindustrin),c) avslår motion 1996/97:N224 (väktarbranschen)d) avslår motion 1996/97:Jo312 yrkande 6 (AB:sskogsstrategi),e) avslår motion 1996/97:Ub232 (kommunikationshandikapp)f) avslår motion 1996/97:N231 (pyrotekniska varor).7. beträffande revisorers förslagatt avslår revisorers förslag 1996/97:RR2.res. 9 (m, c, fp, kd)res. 10 (mp)den 18 mars 1997På näringsutskottets vägnarBirgitta JohanssonI beslutet har deltagit: (), (), ReynoldhFurustrand (s), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), Nils-GöranHolmqvist (s), (), () och (). Näringspolitikens inriktning, m.m. (mom. 1)(), (), (), (),() och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om näringspolitikensinriktning, m.m. bort ha följande lydelse:Utskottet redovisar först sin allmänna syn på näringspolitiken. mening - och i likhet med vad som anförs i motionerna 1996/97:N269(m), 1996/97:N255 (fp) och 1996/97:N256 (kd) ( är statens främstanäringspolitiska uppgift att ange ramar och regelsystem för näringslivetsverksamhet och bidra till att skapa goda betingelser för långsiktig tillväxt.Ökad internationalisering, ökad konkurrens från nya industriländer, snabbareteknikutveckling och strukturella förändringar i näringslivet ställer krav påett gynnsammare företagsklimat. behöver bättre förutsättningar för nyaoch växande företag samt nya och växande branscher.Den strategi som regeringen valt för budgetsaneringen har präglats av enfelaktig balans mellan skattehöjningar, besparingar och behovet avstrukturförändringar, vilket försämrat förutsättningarna för nya jobb ochföretag.Regeringen har misslyckats i kampen mot arbetslösheten, och förtroendet förregeringens förmåga att ge ett långsiktigt vitalt och utvecklandeföretagsklimat har kraftigt urholkats. Läget är allvarligt. Arbetslöshetenstiger mot nya rekordnivåer i stället för att halveras, vilket regeringenlovat. Behovet av nya företag är större än någonsin, men antaletnyregistrerade företag minskar. Antalet konkurser har inte gått tillbaka tillnivåerna före lågkonjunkturen utan har planat ut på en alltför hög nivå.Misstroendet mot regeringens näringspolitik växer och påverkar bådeinvesteringar och företagens förutsättningar att skapa nya jobb.Kritiken mot regeringens näringspolitik är, enligt utskottets mening,välgrundad. På område efter område har regeringen slagit in på en kurs somförsämrar förutsättningarna för företagande. Det är fråga om en öppenförtroendekris, där regeringen alltmer tappar kontakten med verkligheten. Detsom nu krävs är en politik som skapar de nödvändiga förutsättningarna förtillväxt och nya jobb. Då får inte partitaktiskt spel stå högst pådagordningen!Det är utskottets uppfattning att alla politiska krafter bör samlas för attskapa förutsättningar för investeringar, företagande och nya jobb. I dettaperspektiv är den träffade energiuppgörelsen djupt olycklig. Den riskerar attleda till höjda elpriser och skapar därtill betydande osäkerhet om delångsiktiga villkoren för att investera i industriell verksamhet i Sverige.Den tidigare värdegemenskapen - om att i intresse arbeta för tillväxtoch nya jobb och med bibehållen industriproduktion inom landet - harregeringen nu övergivit. Energipolitiken är inte det enda område därregeringen valt fel kurs. Misstroendet beror också på regeringens kursval ifråga om skatte-, konkurrens-, avreglerings-, privatiserings- ocharbetsrättsområdena.Sedan Socialdemokraterna efterträdde den borgerliga regeringen -bestående av företrädare för Moderata samlingspartiet, Folkpartietliberalerna, och - har skatterna för företagenhöjts i en snabbare takt än . Såväl problemet med stora s.k.skattekilar för arbete som problemet med den höga beskattningen avägarkapitalet i företagen har därigenom förvärrats. Skattekilarna får t.ex.som effekt att framväxten av arbetstillfällen inom tjänstesektorn hindras.Skattepolitiken har varit särskilt skadlig, då den hindrat framväxten av nyaföretag. Besluten att fördubbla skatten på avkastningen på riskkapital samtden i övrigt hårda och skärpta beskattningen har lett till attriskkapitalförsörjningen för nya och växande företag fungerat sämre än vad denannars skulle ha gjort. Riskkapitalmarknaden har också skadats av beslutet attöka det statliga ägandet och den statliga kontrollen av företagen genominrättandet av en sjätte med uppgift att köpa aktier.Regeringens skattechock mot företagen har inte avmattats. Det hårtkritiserade beslutet om den förlängda arbetsgivarperioden försvårar vidaretillkomsten av nya jobb. Trots detta har regeringen framhärdat och verkställtbeslutet. Den förtida inbetalningen av mervärdesskatt för företagen är ocksåen oacceptabel skattehöjning, som tvingar företag att betala mervärdesskatt påbasis av betalningar som de själva ännu inte fått från sina kunder.Sedan regeringsskiftet har arbetet stannat upp när det gäller att stärkakonkurrensen, minska regeltrycket för företagen och förtydliga statens rollinom näringspolitiken. Trots den kraftiga tillväxten av kommunala bolag ochdet stora antalet anmälningar av brott mot konkurrensreglerna valde regeringenatt helt förbigå betänkande. Regeringen har istället lagt hinder i vägen för skapandet av en sundare konkurrens, bl.a.genom att stoppa försäljning av kommunala bostadsföretag. I denenergipolitiska propositionen (prop. 1996/97:84) har tilldelatsenergipolitiska uppgifter. Därmed skapas osäkerhet om möjligheteratt agera på affärsmässiga grunder och om konkurrensvillkoren på denavreglerade elmarknaden. Åtgärden riskerar dessutom att skapa en generellosäkerhet om hur marknadsaktörer bör se på företag där staten har ettavgörande ägarinflytande.På avregleringsområdet uppvisar de minimala arbetsinsatser som regeringengjort inga synbara resultat. Tvärtom har de byråkratiska hindren för företagenökat genom regeringens agerande på det arbetsrättsliga området. Deförändringar som genomförts innebär att de arbetsrättsliga hindren förnyanställningar är större än de var år 1994.Regeringen visar sammantaget genom sin politik en bristande förståelse förföretagaren som person. I små företag går det inte att särskilja företagetsekonomi från ägarens ekonomi. Skatter som slår mot ägarnas ekonomi slår ocksåmot deras företag och därmed mot möjligheterna till nya och växande företag.Om inte arbete, risktagande och ägande tillåts löna sig, kommer få att viljasätta sin egen och familjens ekonomi på spel för att starta och driva företag.Förhoppningarna om att nya statligt dirigerade byggprojekt och endetaljstyrd energipolitik skall kunna bidra till nya jobb visar att regeringenutgår från att välstånd kan skapas genom politiska beslut, oberoende avenskilda människors entreprenöranda och risktagande.Riksdagen bör ställa sig bakom vad utskottet här har anfört beträffande denallmänna inriktningen av näringspolitiken. Därmed tillstyrks motionerna1996/97:N269 (m), 1996/97:N255 (fp), 1996/97:N5 (fp) och 1996/97:N256 (kd) iberörda delar. Yrkandet i den sistnämnda motionen om att det i regeringen böringå en småföretagarminister avstyrks dock, med hänvisning till att det är enintern regeringsfråga hur arbetet organiseras inom . Övrigahär aktuella motioner, 1996/97:N252 (c), 1996/97:A432 (c), 1996/97:T224 (fp),1996/97:A433 (fp), 1996/97:N271 (v) och 1996/97: N270 (mp), avstyrks samtidigti motsvarande delar.När det gäller frågan om statliga företag överensstämmer utskottets syn medden som kommer till uttryck i motionerna 1996/97:N206 (m) och 1996/97:N256(kd) och som redovisats i en reservation (m, c, fp, kds) tillbetänkande 1995/96:NU26 om aktiv förvaltning av statens företagsägande. Somdär anfördes är statens främsta näringspolitiska uppgift att ange ramar ochregelsystem för näringslivets verksamhet och bidra till att skapa betingelserför långsiktig tillväxt. Om staten uppträder som ägare och somutformare av de regler som gäller för näringslivets verksamhet uppstår en radproblem, bland vilka följande kan nämnas: risk för konkurrenssnedvridning,risk för inoptimala investeringsbeslut samt svårigheter att tillföra kapitaltill företag som behöver kapital för expansion. Grundprincipen måste, enligtutskottets mening, vara att konkurrensutsatt verksamhet skall bedrivas iprivat regi.Det arbete som påbörjades under den borgerliga regeringen med att minskastatens företagsägande bör, enligt utskottets uppfattning, fortsätta. Med enprivatisering av statliga företag uppnås en tydligare ägarroll, kommersielltmer kompetenta företag och en ökad aktiespridning. Sammanlagt inbringade deförsäljningar som gjordes under den borgerliga regeringen ca 23 miljarderkronor (exkl. försäljning av aktier i ) till statskassan, vilketminskade statens upplåningsbehov med motsvarande belopp. Försäljningarna leddeockså till en spridning av aktieägandet till grupper som inte tidigareinnehaft aktier.Riksdagen bör således begära att regeringen framlägger en plan förförsäljning av statliga företag i enlighet med vad som här har angetts, varmedde båda nämnda motionerna i sak blir tillgodosedda i aktuella delar. Motion1996/97:N270 (mp) avstyrks i motsvarande del.På avregleringsområdet har regeringen som tidigare nämnts varit mycketpassiv. Ett visst uppgiftslämnande är visserligen en nödvändig förutsättningför att ett rättssamhälle skall fungera, men den mängd av regler som ettföretag möter kan inte försvaras. En löpande omprövning av olikaföretagsregler måste ske, varvid särskild vikt bör läggas vid de regler somdrabbar små företag. bör instämma i vad som här har anförts,varigenom motionerna 1996/97:N269 (m), 1996/97:N212 (m, fp, kd), 1996/97:N258(m), 1996/97:L212 (fp) och 1996/97:N256 (kd) i huvudsak blir tillgodosedda ihär berörda delar. Motionerna 1996/97:N252 (c) och 1996/97:N270 (mp) avstyrkssamtidigt i motsvarande delar.Förslagen i motionerna 1996/97:N244 (kd, m) och 1996/97:N256 (kd) ommöjligheterna att kvitta sänkta företagsstöd mot sänkta arbetsgivaravgifterbl.a.