bet · GL01AU1 · 1997-11-27 00:00:00 — 1).Även andra förslag läggs fram i enskilda motioner.Karin Wegestål (s) pekar i motion A240 på alternativa förslag till denkommunala utvecklingsgarantin. Sådana alternativ skulle kunna vara insatserliknande den s.k. KrAMI-verksamheten med samverkan mellan arbetsförmedling,, socialförvaltning och kriminalvård. Metoden skulle enligt henne kunnafungera lika bra för ungdomar utan kriminell belastning. Ävenkörkortsutbildning skulle kunna leda till arbeten som är ofta är väl lämpadeför ungdomar, sägs det i motionen.Hanna () föreslår ett system med allmän samhällstjänst i motionA261 (yrk. Det skulle avse alla ungdomar mellan och utförasunder högst 12 månader inom den offentliga sektorn. Samhällstjänsten skulleinnehålla sådan utbildning som inte kan fås i skolan. Teori och praktik skullevarvas. Individuella önskemål skulle beaktas och frisedel skulle kunna ges somvid värnplikt. Ersättningen skulle ligga över nivån för socialbidrag ochfinansieras bl.a. genom arbetsmarknadspolitiska medel. Kommun och landstingskall ha ansvaret för verksamheten.Utskottets ställningstagandeUtskottet har i den tidigare framställningen ställt sig bakom den särskildaungdomssatsningen med vissa mindre justeringar. Om flertalet kommuner träffaravtal med regeringen, vilket utskottet anser att man bör kunna utgå från,kommer man att kunna erbjuda en stor del av de arbetslösa ungdomarnautbildning, praktik eller annan sysselsättning. Tillsammans med de möjlighetersom arbetsmarknadsmyndigheterna har till sitt förfogande för att hjälpaarbetslösa ungdomar finns nu ett spektrum av åtgärder motungdomsarbetslösheten.Utskottet håller med om vilka krav som måste kunna ställas påutbildnings- och arbetsmarknadspolitiken och att mer kan behöva göras.Utskottet kan däremot inte instämma i att man måste se över regelverken. Trotsatt anställningsskyddet konstruerats med syftet att framför allt skydda denäldre arbetskraften kan man se att det nu är de yngre som kommer in påarbetsmarknaden. Att det dröjer för många ungdomar innan de får fotfäste där, ibemärkelsen fast anställning, har många och komplexa förklaringar. Nya reglersom ger mindre utrymme än för tillfälliga anställningar skulle enligtutskottets mening knappast gynna ungdomarna.Utskottet har ingen annan uppfattning än att det viktigaste äratt det skapas fler arbeten. Som framgått har utskottet dock en heltannan uppfattning än om hur detta skall ske.Vänsterpartiets förslag om obligatoriska praktikplatser grundar sig på ettsynsätt som utskottet i och för sig kan ansluta sig till - arbetsgivarna ochnäringslivet måste också ta ansvar för den framtida arbetskraften. Men attdetta skulle ske genom ett tvång riktat mot företagen att ställa ett visstantal praktikplatser till förfogande är av flera skäl ingen lyckad lösning.Praktikplatser måste komma fram genom frivilliga åtaganden eller genom avtalmellan parterna eller med staten.Tidigare tidsbegränsade system med nedsättning av socialavgifter har enligtstudier haft begränsad sysselsättningspolitisk effekt. Man kan dessutom antaatt de inneburit vissa administrativa problem. Utskottet är ändå inte främmandeför tanken att man på nytt gör geografiskt och tidsmässigt begränsade försökmed detta, t.ex. vid anställning av ungdomar som föreslås i A227, A294 respT230. Utformningen och avgränsningen av sådana försök måste föregås avnoggranna överväganden. Utskottet är därför inte berett att tillstyrka de nuberörda motionerna.Det alternativa förslag till den kommunala utvecklingsgarantin med insatserliknande KrAMI-verksamheten bör som utskottet ser det även kunna komma tillstånd inom ramen för garantin, likaväl som inom ramen för den kommunalasamverkan. Något uttalande till regeringen med anledning av motion A240 behövsdärför inte enligt utskottets uppfattning.Utskottet vill slutligen något kommentera förslaget i A261 om allmänsamhällstjänst. Förslaget går långt utöver arbetsmarknadspolitiken, eftersomdet skulle rikta sig även mot dem som inte är arbetslösa och inte hellerriskerar att bli det. Det synes förutsätta väsentliga inslag av tvång mot denenskilde. Det kan i själva verket liknas vid vapenfri tjänst, om än inte inomtotalförsvaret. Utskottet avstår från att uttala sig om idén som sådan. Deträcker att konstatera att det skulle krävas en rad överväganden som till stordel inte skulle ha beröring med arbetsmarknadsutskottets politikområden.Sammanfattningsvis innebär det anförda att motionerna A203, A227, A240, A259,A261, A294, A310 och T230 avstyrks av utskottet, i förekommande fall i berörddel.Arbetsmarknaden för invandrareI detta avsnitt behandlas motionsförslag som rör invandrare. Regeringsförslagetom förlängning av starta-eget-bidraget till invandrare har behandlats ovan.MotionernaCenterpartiet föreslår en särskild arbetsmarknadsutbildning för invandrare isin utbildningspolitiska motion Ub810. Partiet framhåller att invandrare intekommer in på arbetsmarknaden trots att de i många fall har kvalificeradutbildning. Utbildningen bör ges i form av ett separat program där den enskildekan komplettera eller justera sin utbildning. Det skall även ges kvalificeradspråkundervisning i svenska och fackspråk. En tredje del skall utgöras avriktad yrkespraktik som ger möjlighet att komma in på arbetsmarknaden, etablerakontakter och få erfarenheter. AMV bör kunna upphandla sådanarbetsmarknadsutbildning (yrk. I kommittémotionen A803 av MargaretaAndersson m.fl. (c) sägs att de svårigheter som invandrare har påarbetsmarknaden är särskilt uttalade bland kvinnorna. Svårigheterna attöverhuvud taget få ett arbete är påtagliga. Om invandrarkvinnorna haft ettarbete har det ofta varit inom industri och service, vilket lett tillbelastnings- och förslitningsskador. Man måste alltså både motverka attinvandrare ställs utanför arbetsmarknaden och verka för att arbetsmiljönanpassas bättre efter individuella behov (yrk. 10).Folkpartiet liberalerna tar i motion A259 upp invandrarnas situation påarbetsmarknaden. Arbetslösheten borde inte vara så omfattande, eftersominvandrare ofta har en hög utbildning. Arbetsgivare och arbetsförmedlingar börgemensamt ta itu med problemen och t.ex. genom informationskampanjer förmå fleratt anställa invandrare. Många invandrare är en stor tillgång som företagare.Partiets politik för fler arbeten genom företagande skulle betyda mer änselektiva åtgärder. I motionen pekas på det växande problemet för nyanländaflyktingar och långtidsarbetslösa invandrare att få hjälp påarbetsförmedlingarna (yrk. 20).Vänsterpartiets förslag i motion A310 (yrk. 17 delvis) om ett system medobligatoriska praktikplatser, som behandlats ovan i avsnittet Ungdomar, taräven sikte på invandrare.Som framgått anser partiet att ett företag skall vara skyldigt att inrättaminst en praktikplats per var femtionde anställd. På det sättet skulle ca 50000 platser kunna skapas.Kristdemokraternas kommittémotion A805 om jämställdhetsfrågor av Rose-MarieFrebran m.fl. rör även invandrarkvinnorna, en grupp som enligt motionen hamnarsist i kön till arbete. Invandrarkvinnornas specifika kompetens måste tas tillvara för att användas t.ex. inom exportindustrin. En särskild undersökning börgöras. Kvinnorna bör sedan ges utbildning om svenskt arbetsliv. Ett särskiltföretagarstöd för denna grupp bör inrättas (yrk. 5).Juan () ger i motion A217 sin bild av vad som krävs för minskaarbetslösheten bland invandrare och för att förhindra att får enunderklass som i huvudsak är etniskt betingad. Det behövs ökad tillväxt och nyaarbeten inom såväl traditionella näringar som nya branscher. Dekompetenshöjande satsningarna måste framför allt komma invandrarna och derasbarn till del. Det krävs en ökad integrering mellan skola, arbetsliv, högrestudier och praktik. Svenska företag bör uppmuntras att rekrytera invandrare,och de företag som gör det måste uppmärksammas och få positiv respons. Äveninom den offentliga sektorn måste det finnas personal med olika ursprung.Motionären begär ett tillkännagivande till regeringen om åtgärder för att kommatill rätta med arbetslösheten bland invandrare.I motion A305 framför m.fl. (mp) att ett skäl till attinvandrare inte anställs är att arbetsgivarna har invändningar mot denspråkliga kompetensen. Motionärerna föreslår ett nationellt språkcentrum därman med hjälp av modern teknik enkelt och snabbt skulle kunna garanteraarbetsgivaren ett felfritt skriftspråk i de texter som fordras av denanställde. Inledningsvis skulle staten stå för kostnaden för denna verksamhetinom ramen för de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna.Utskottets ställningstagandeUnder en följd av år har arbetsmarknadsutskottet i sina arbetsmarknadpolitiskabetänkanden haft ett avsnitt om arbetsmarknaden för invandrare. Utskottet harkunnat konstatera en mycket hög arbetslöshet och ett lågtarbetskraftsdeltagande. Utskottet har sett allvarligt på situationen ochförepråkat aktiva insatser av olika slag.Dessvärre måste utskottet konstatera att situationen knappast förbättrats.En bild av utvecklingen talar ett tydligt och skrämmandespråk. Arbetskraftsdeltagandet framför allt bland utomnordiska medborgare harsjunkit kraftigt. är sysselsatta, att jämföra med avinfödda svenskar.Mellan åren 1990 och 1994 har arbetslösheten ökat från avarbetskraften. Chansen för en utomnordisk arbetssökande att få ett arbete harunder varit betydligt lägre än för övriga arbetssökande.Under första halvåret 1997 var arbetslösheten bland de utomnordiska männen . Bland kvinnorna var den ännu högre - . Den krympande arbetsmarknadeninom den offentliga sektorn och andra sektorer som traditionellt varitdominerade av kvinnor har drabbat invandrarkvinnorna särskilt hårt. Många avdem har endast haft kortare perioder av arbete bakom sig. Ävensysselsättningsgraden är mycket låg.Utskottet vill hänvisa till sitt avgivna yttrande tillsocialförsäkringsutskottet i ärendet om propositionen , framtiden ochmångfalden - från invandrarpolitik till integrationspolitik (1997/98:AU4y).Sett i ett integrationspolitiskt perspektiv är delaktighet i arbetslivet avstörsta vikt. Arbetet har betydelse socialt och ekonomiskt, både för individenoch för samhället. Ett samhälle med stora grupper invandrare som står utanförarbetsmarknaden skapar inte bara sociala och ekonomiska klyftor.Föreställningen om, eller än värre en faktisk uppdelning i, arbetande svenskaroch bidragsberoende invandrare leder till spänningar och kan utgöra grogrundför rasism och främlingsfientlighet.Som utskottet anförde i yttrandet till socialförsäkringsutskottet är detviktiga nu när det finns tydliga tecken på att det vänt på arbetsmarknaden attäven invandrare får möjligheter att komma in i arbetslivet. Utsikterna bör förnärvarande vara större än att åstadkomma förbättringar.Arbetsmarknadspolitiken erbjuder en rad åtgärder som kan användas i detta syfte- det individuella anställningsstödet, arbetsplatsintroduktion,arbetslivsutveckling, förlängt starta-eget-bidrag m.m. liksomarbetsmarknadsutbildning. Som framgått tidigare undantas bl.a. invandrare frånhöjningen av finansieringsbidraget till 3 000 kronor.Den utveckling som redovisas i propositionen om de utländska medborgarnassuccessivt minskade del av åtgärdsplatserna är intetillfredsställande. hade deras andel sjunkit till12 % som deras andel av de arbetslösa var . Utskottet anser attambitionen måste vara att andelen i åtgärder åter ökar.Utskottet vill inte blunda för att alla problem inte kan lösasinom ramen för traditionell arbetsmarknadspolitik. Det finns grupper framförallt bland de tämligen nyanlända flyktingarna men även bland dem som levt iSverige som behöver omfattande insatser bl.a. i form avundervisning i svenska och svenska förhållanden innan det är realistiskt med enintroduktion på en arbetsplats eller än mindre med en anställning. Utskottetvill särskilt betona betydelsen av att invandrare efteravslutad sådan undervisning kan komma i arbete eller anvisas en åtgärd därspråkkunskaperna kan komma till praktisk användning. Förvärvade kunskaper kansnabbt gå förlorade om de inte praktiseras i det dagliga livet. Det är ettresursslöseri både för den enskilde och samhället.För att integrationspolitiken skall lyckas är det av avgörande betydelse attfler invandare kommer in på arbetsmarknaden. De positiva exemplen är viktigainte minst för invandrarna själva.Av det skälet är en av de angelägnaste uppgifterna nu att på alla sättförsöka utnyttja den vändande konjunkturen och det ökande antalet ledigaplatser till att introducera invandrare i arbetslivet eller förbereda dem fördet genom utbildningsinsatser av olika slag.I yttrandet till socialförsäkringsutskottet utvecklar utskottet sina tankarom invandrarnas svårigheter på arbetsmarknaden. Det nya sättet att organiseraarbetet, krav på språkfärdigheter, kriterier vid rekrytering, brist påkontakter i arbetslivet m.m. är allt sådant som bidrar till problemen. Negativaattityder hos vissa arbetsgivare eller ren diskriminering kan också vara enförklaring. Utskottet kan i anslutning till detta konstatera att den utredaresom har till uppdrag att se över lagen mot etnisk diskriminering skallöverlämna sina förslag till regeringen inom kort.Utskottet framhöll arbetsförmedlarnas viktiga roll i sammanhanget. Det finnsskäl att upprepa detta. Utskottet är väl medvetet om de stora krav som ställspå arbetsförmedlarna och vill därför också hänvisa till förslaget sombehandlats ovan om tillfälliga resursförstärkningar vid arbetsförmedlingen. Ettviktigt syfte med dessa medel är att förstärka arbetsförmedlingarna iinvandrartäta områden.Utskottet övergår nu till de motioner som rör denna fråga.Först skall sägas att den beskrivning av problemen som tecknas i de olikamotionerna till stora delar sammanfaller med utskottets syn. Det gäller t.ex.Juan motion A217. Det krävs ökad tillväxt och nya arbeten, men detkrävs också en rad insatser på olika områden.En särskild utbildning av det slag som föreslår i Ub810 medinslag av kvalificerad språkundervisning och yrkespraktik kan säkert för mångainvandrare vara vägen mot en plats i arbetslivet. Utskottet utgår från att AMVi förekommande fall skall kunna upphandla sådan eller liknande utbildning.Något särskilt tillkännagivande i frågan kan inte anses behövligt. Utskottetinstämmer även i de synpunkter som framförs i partiets kommittémotion A803. Attmånga invandrarkvinnor slitits ut på grund av dålig arbetsmiljö är också någotsom man måste vara medveten om. Arbetsmiljön måste anpassas bättre efterindividuella behov.Utskottet kan även ansluta sig till delar av respektiveKristdemokraternas motioner. Utskottet kan dock inte som tro attpartiets politik för fler arbeten skulle betyda mer än vad selektiva åtgärderkan göra. Utskottet ser det inte heller som realistiskt att genomföra enundersökning av invandrarkvinnornas kompetens som vill enligtkommittémotionen. En annan sak är att invandrarkvinnornas egenföretagande börstödjas. Utskottet vill påminna om att det förlängda starta-eget-bidrag sominfördes /97 särskilt riktas mot invandrarkvinnor.Vänsterpartiets förslag i A310 om obligatoriska praktikplatser har redanberörts i avsnittet ovan om ungdomar. Vad som där sagts om frivilliga lösningargäller även i fråga om praktikplatser för invandrare.Mot förslaget i motion A305 av om ett nationelltspråkcentrum kan flera invändningar göras. Förutom att det skulle bli kostsamtoch förmodligen också administrativt tungrott skulle det kunna motverkasitt syfte - det skulle i arbetsgivares ögon kunna framstå som särskiltbesvärligt med anställda invandrare. För övrigt är väl just oförmågan attskriva god svenska utbredd även bland personer med svenska som modersmål. Detbrukar kunna lösas praktiskt på arbetsplatsen. Utskottet återkommer därmed tillvad som sades tidigare i detta avsnitt. Arbetsförmedlarna har en viktig roll.De kan till exempel påverka arbetsgivaren att inte ställa överdrivna krav påkunskaper i svenska.Sammanfattningsvis anser utskottet att de nu behandlade motionerna A217,A259, A305, A310, A803, A805 och Ub810 bör avslås.5. Arbetsmarknaden för yrkesdansareMotionerTre partimotioner och två enskilda motioner tar upp yrkesdansarnas situation.Det är Kr305 (yrk. 6) av , Kr269 (yrk. 29) av , Kr270(yrk. 14) av , A206 av m.fl. (c, v, mp, kd, m)och A255 av ().I motionerna beskrivs de speciella förhållandena för yrkesgruppen, som bestårav omkring 600 personer. Det är inte ovanligt att dansarna tvingas avbryta sinyrkeskarriär på grund av skador. Yrkesdansare med fast anställningpensioneras i åldern . För frilansdansarna gäller vanliga regler, meni praktiken är karriären slut . I motionerna framhålls attdansarna måste kunna finna en ny yrkesinriktning efter danskarriärens slut.Därför måste man utreda på vilket sätt dansarna kan stödjas i yrkesbytet. Någraav motionerna hänvisar till de speciella center för dansare som finns i mångaländer. I motion föreslås att det inrättas ett rådgivningcentrummed personal som är specialinriktad på rådgivning för dansare. Den skall kunnaorganiseras som en fristående enhet eller som en avdelning inomarbetsförmedlingen.Utskottets ställningstagandeInför behandlingen av dessa motioner har utskottet uppvaktats av representanterför Arbetsgruppen för Dansares Yrkesbyte ().För utskottet står det klart att dansarna är en yrkesgrupp med mycketspeciella förhållanden. Karriären är kort och koncentrerad, och i allmänhetbåde fysiskt och psykiskt krävande. Hos många är yrkesidentiteten stark. Livetkretsar kring dansen. Det är därför inte förvånande om många får problem isamband med sitt yrkesbyte, som säkert ibland kan uppfattas som påtvingat.Dansarna kan behöva stöd av många olika slag, inte bara i fråga om yrkesvalutan även allmänt rådgivande eller kurativt stöd.Utskottet vill framhålla vikten av förebyggande insatser. Redan underutbildningen och under själva karriären måste dansarna förberedas på att detkommer då dansandet är över och krafterna måste inriktas på att klaraförsörjningen på annat sätt. Det här gäller för övrigt även vissa andrayrkesgrupper. Det vore önskvärt att sådana frågor togs upp redan underutbildningen. Eftersom det är en utpräglad yrkesfråga anser utskottet attansvaret måste ligga på dansarnas egna organisationer och på de institutionersom har yrkesdansare anställda. Förutsättningarna för en lyckosam övergång tillett nytt yrkesliv bör vara betydligt bättre om dansaren är mentalt ochpraktiskt förberedd för detta.När yrkeskarriären väl är slut och yrkesbytet ett faktum hararbetsmarknadsmyndigheterna sitt ansvar. Utskottet, som behandlade likartademotioner i förra årets arbetsmarknadspolitiska betänkande 1996/97:AU1, uttaladedå att dansare som vill byta yrkesinriktning kan få hjälp med det inom ramenför den befintliga arbetsförmedlingsverksamheten. Utskottet står fast viddetta, men vill tillägga att det givetvis är en fördel om arbetsförmedlaren harkännedom om denna grupps särskilda förhållanden. Bland annat med tanke på denmycket stora belastningen på arbetsförmedlingen i det rådandearbetsmarknadsläget ser utskottet det knappast som realistiskt att bygga upp ensärskild organisation för denna yrkesgrupp vid sidan av vad som redan i dagerbjuds t.ex. av arbetsförmedlingarna med yrkesinriktning. Utskottet ser detdock som önskvärt med vidgad kunskap på området så att särskilda behov kantillgodoses. Det viktigaste är emellertid att rådgivning och vägledning lämnasmed kunskap om hela arbetsmarknaden så att inte perspektivet snävas in ionödan. Om stödåtgärder behövs utöver detta, måste det ske efter en individuellbedömning. I sammanhanget kan hänvisas till de s.k. kundarbetsplatserna påArbetsförmedlingen, som inrättats bl.a. på grund av det stora antaletarbetssökande - en tredubbling . Där kommer de arbetssökandeatt kunna leta arbete både inom och utom . De kan också hämtainformation om yrken och utbildningsvägar, testa sina intressen för olikayrken, hämta information om a-kassa, olika arbetsmarknadspolitiska åtgärderm.m. Servicen omfattar även arbetsgivarna.Med hänvisning till detta avstyrks de nu behandlade motionernaA206, A255, Kr269, Kr270 och Kr305, i förekommande fall i berörd del.Övriga frågorPersonaluthyrning m.m.MotionerIsa och (båda fp) anför i motion A201 attanställda vid uthyrningsföretag bör ha rätt till fyllnadsersättning frånarbetslöshetsförsäkringen som deras tjänster inte tas i anspråk.Patrik och (båda m) framför i motion A231motsvarande synpunkter i fråga om rätten till arbetslöshetsersättning föranställda i uthyrningsföretag (yrk. Motionärerna föreslår att rätten tillfyllnadsersättning för uppdragsanställda hos uthyrningsföretag som ärinskrivna hos arbetsförmedlingen och står till arbetsmarknadens förfogandeinförs som en tillfällig arbetsmarknadspolitisk åtgärd (yrk. Motionärernamenar också att möjligheten av inrätta lokala arbetscentrum, som har sammasyfte som uthyrningsföretag, avskaffas (yrk. Vidare anförmotionärerna att , som planerar att starta ettpersonaluthyrningsföretag, privatiseras så att inte frågor kringkonkurrensneutralitet uppstår (yrk. Motionärerna är negativa till förslageti betänkandet SOU 1997:58 att uthyrningsföretag skall vara registrerade hos enstatlig nämnd. Motionärerna vill att ett frivilligt auktorisationssystem utredsoch införs (yrk. 4).Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis behandla de frågor som rörarbetslöshetsersättningen och personaluthyrningsföretagen.När det gäller anställda vid uthyrningsföretag, har de inte rätt tillarbetslöshetsersättning i de fall arbetsgivaren inte kan bereda dem arbete.Detta följer av ett antal domstolsavgöranden.Frågor rörande uthyrningsföretag, däribland ersättningsfrågor för deanställda, har varit föremål för en utredning. Utredningen redovisadesitt uppdrag i slutbetänkandet Utredningen för utvärdering avavreglering av arbetsförmedlingsmonopolet (SOU 1997:58). I betänkandet föreslåsbl.a. att det skall införas en särskild nämnd hos vilken företag som villbedriva personaluthyrning skall vara registrerade. För att bli registreradkrävs vissa villkor, bl.a. att personal som har återkommande uppdrag skall varatillsvidareanställd. I betänkandet behandlades även frågan om anställda viduthyrningsföretag skall ha rätt till deltidsersättning frånarbetslöshetsförsäkringen. Utredningen ansåg inte att de skulle ha rätt tillersättning utan att frågan skulle lösas genom kollektivavtal.Det kan noteras att det har träffats ett avtal mellanTjänsteföretagens och . Avtaletinnebär att anställda vid s.k. bemanningsföretag är garanterade en arbetstidmotsvarande av ordinarie heltid.Utredningens förslag bereds inom . Utskottetvill inte föregripa denna beredning och är därför inte berett att i nulägetförorda en förändring av rätten till arbetslöshetsersättning för anställda viduthyrningsföretag.När det sedan gäller lokala arbetscentum och AmuGruppens beslut att bilda ettpersonaluthyrningsföretag har utskottet ingen erinran mot dessaverksamhetsformer. Som framgår av propositionen skall uthyrningsverksamhetenvid AmuGruppen bedrivas som ett dotterbolag. Om verksamheten inte bär sigekonomiskt skall bolaget avvecklas.Sammanfattningsvis avstyrker utskottet motionerna A201 och A231 yrk. Europeiska socialfonden m.m.Europeiska socialfonden m.m.¹Propositionen-------------------------------------------|1997|Anslag |1 981 2652|Utgiftsprog-|1 400 000|| | | |nos | |-------------------------------------------|1998|Förslag |2 100 600| | |-------------------------------------------|1999|Beräknat|1 838 484| | |-------------------------------------------|2000|Beräknat|1 252 563| | |-------------------------------------------1 Anslaget har tidigare benämnts Europeiska socialfonden.2 Beloppen anges i tusental kronor.Under detta anslag redovisas utbetalningarna från Europeiska socialfonden somär en av . Utbetalningarna avser delfinansiering av insatserinom ramen för strukturfondsmålen 2, 3, 4, 5b och 6 samt ett antalgemenskapsinitiativ.