bet · GL01TU1 · 1997-11-27 00:00:00 — Därmed beräknas att anslaget till investeringar och tilldrift och underhåll av statliga järnvägar kan minskas med 1 490 miljoner kronorför budgetåret 1998.Förslag om ökade medelsanvisningar för investeringar samt drift och underhållav statliga järnvägar redovisas i två motioner.I motion 1997/98:T216 (v) framhålls att järnvägstrafiken svarar för enalldeles för liten del av godstransporterna och persontrafiken. Med hänsyn tilljärnvägens stora potential bör därför underhåll och nybyggnation avjärnvägsnätet prioriteras. Motionärerna förordar mot denna bakgrund en ökningav anslaget med 910 miljoner kronor.I motion 1997/98:T220 (mp) förordas att ett omfattande investeringspro-gramgenomförs på ett ekologiskt riktigt sätt, i snabb men jämn takt och med en godkostnadsuppföljning. Regeringens medelsberäkning bör därför räknas upp med 2100 miljoner kronor.3 Sjöfart3.1 Anslaget Ersättning för fritidsbåtsändamålFrån anslaget finansieras tjänster inom verksamhetsområde,bl.a. för fritidsbåtssektorn, som inte finansieras via handelssjöfarten.Regeringen föreslår för nästa budgetår ett obetecknat anslag på 44,4 miljonerkronor, vilket motsvarar anslagsnivån för innevararande budgetår.3.2 Anslaget Transportstöd till GotlandFrån anslaget ges bidrag för person- och godsbefordran i linjeterafiken påGotland. Regeringen föreslår ett ramanslag på 175 miljoner kronor.3.3 Anslaget Ersättning till viss kanaltrafik m.m.Under anslaget utgår bidrag till täckande av underskott för drift av Trollhätteoch samt ersättning till . föreslår regeringen att anvisar ett obetecknat anslagpå 62,7 miljoner kronor.3.4 Anslaget Bidrag till sjöfarten3.4.1 Regeringens förslagI antog ett sjöfartspolitiskt beslut (prop. 1996/97:1,bet. 1996/97/:TU1, rskr. 1996/97:115) som innebär att staten är beredd attskapa långsiktighet och rimliga konkurrensvillkor för den svenskahandelssjöfarten . I linje med detta beslut föreslårregeringen att för nästa budgetår anvisar ett ramanslag på 400miljoner kronor.3.4.2 MotionsförslagI motion 1997/98:T224 (m) framhålls att den form av företagssubventioner sombidraget till sjöfarten innebär inte leder till ett effektivt resursutnyttjandei samhällsekonomin. Sverig bör i stället verka i internationella sammanhang,inte minst inom EU, för att skapa internationellt likvärdiga konkurrensvillkorför rederinäringen. Stödet bör avvecklas av . För nästabudgetår föreslår att anvisar , dvs.100 miljoner kronor mindre än vad regeringen föreslår.4 Luftfart4.1 Anslaget Driftbidrag till kommunala flygplatser i skogslänenAnslaget disponeras av och får efter beslut av regeringenanvändas för regionalpolitiskt stöd till huvudmännen för kommunala flygplatseri skogslänen.4.1.1 Regeringens förslagEnligt regeringen saknas - i avvaktan på de bedömningar som avses göras inomramen för den trafikpolitiska propositionen - skäl att omprövaanslagets storlek. Stödet bör således bestämmas till 15,2 miljoner kronor.4.1.2 MotionsförslagI motionerna 1997/98:T216 (v) och 1997/98:T213 (kd) yrkas att anslaget förnästa budgetår beräknas till 30,2 miljoner kronor.5 Post- och telekommunikation5.1 Anslaget Post- och telestyrelsenPost- och () är sektorsmyndighet på teleområdet och tillsyns-och tillståndsmyndighet på postområdet. Myndighetens uppgift är att bla. utövatillsyn över operatörerna på post- och telemarknaderna. Myndigheten upphandlarvidare viktiga tjänster för handikappade samt åtgärder för totalförsvaretsbehov på post- och telemarknaderna. PTS har ca 160anställda.5.1.1 Regeringens förslagRegringen framhåller att PTS övergripande mål är att på postområdet verka fören väl fungerande post- och kassaservice för alla enligt de mål som anges ipostlagen. På tele- och radioområdet skall PTS verka för att enskilda ochmyndigheter i landets alla delar skall ha tillgång till effektivatelekommunikationer i enlighet med de fastlagda telepolitiska målen samt verkaför ett effektivt utnyttjande av möjligheterna till radiokommunikation ochandra användningar av radiovågor. PTS skall tillgodose funktionshindradepersoners behov av post- och telekommunikationer.Verksamheten inom PTS skall huvudsakligen finansieras med avgifter sominlevereras på särskild inkomsttitel. Förvaltningskostnader för verksamheternasamhällsåtaganden och totalförsvar finansieras dock med skattemedel. För nästabudgetår föreslår regeringen ett ramanslag på 157 miljoner kronor.5.1.2 MotionsförslagI motion 1997/98:T220 (mp) yrkas att minskar anslaget med 10 miljonerkronor i förhållande till regeringens förslag. Enligt motionen går det att göraen sådan besparing utan att service och funktion försämras.5.2 Anslaget Upphandling av särskilda samhällsåtagandenAnslaget skall genom upphandling trygga funktionshindrades behov av effektivatelekommunikationer och postservice.5.2.1 Regeringens förslagFrån och med är anslaget för upphandling av samhällsåtaganden utformatså att myndigheten friare kan prioritera mellan post- och teleområdet. Påpostområdet har PTS upphandlat portobefriade försändelser mellan synskadade,förmedling av blindskriftsförsändelser till och från vissa institutioner samtutökad post- och kassaservice till äldre och funktionshindrade personer iglesbygd. På teleområdet har PTS, , upphandlatsjukvårsupplysning för texttelefonanvändare samt förmedling av texttelefonim.m. Regeringen föreslår att för nästa budgetår anvisar ett ramanslagpå 157,5 miljoner kronor.5.2.2 MotionsförslagI motion 1997/98:T220 (mp) yrkas att anvisar mer änvad regeringen föreslagit.5.3 Anslaget Rikstäckande betalnings- och kassaserviceEnligt beslut skall PTS fr.o.m. upphandla den del avden rikstäckande kassaservicen som ersätts av staten via detta anslag.5.3.1 Regeringens förslagRegeringen anser att det är av största vikt att betalnings- och kassaservicensäkerställs. Med anledning av att regeringen planerar att till riksdagenöverlämna en proposition om ändringar i postlagen anser regeringenatt PTS upphandling av rikstäckande betalnings- och kassaservice bör uppskjutasoch nuvarande ordning med ersättning till Posten bibehållas tills vidare. föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag på 200miljoner kronor.5.3.2 MotionsförslagEnligt motion 1997/98:T224 (m) är Postens ekonomiska redovisning fortfarandesådan att det inte går att klargöra om viss grundläggande verksamhet verkligenbehöver statliga subventioner. Till dess att kunnat belägga att detfinns behov av stöd bör ingen ersättning utgå anser Moderaterna.5.4 Anslaget Ersättning till för alarmeringstjänst enligtavtalAnslaget används till ersättning till enligt avtal. För föreslår regeringen attriksdagen anvisar ett ramanslag på 140 miljoner kronor.5.5 Anslaget Informationsteknik: Telekommunikationer m.m.Regeringen anser att bör finansieras via detta anslag under år1998. skall enligt sina tilläggsdirektiv lämna slutrapport den31 . Regeringen kommer att avsätta medel från anslaget beträffandeeventuella kvarstående frågor från . Medlen kommer därutöver attanvändas till att förverkliga regeringens IT-politik genom exempelvisutredningar, samordningsinsatser, uppdrag till myndigheter samt stöd tillprojekt. Regeringen föreslår därför att anslaget används för att stödja enfortsatt IT-utveckling i enlighet med vad som förordas i IT-propositionen(prop. 1995/96:125, bet. 1995/96:TU19, rskr. 1995/96:282). För nästa budgetårbör enligt budgetpropositionen anvisa ett ramanslag på 25 miljonerkronor.6 , kollektivtrafik och samhällsköpta tjänster m.m.6.1 Anslaget Ersättning till i samband med utdelning från består av affärsverket SJ, som är moderföretag, och ABSwedcarrier, som är helägt av affärsverket och fungerar som ett sammanhållandeföretag för . Järnvägstrafiken är koncentrerad tillaffärsverket SJ. Anslaget används för att möjliggöra en resultatutjämning inomkoncernen då AB Swedcarrier inte står i ett skatterättsligt koncernförhållandetill affärsverket SJ.Regeringen föreslår att SJ även fortsättningsvis bör få tillföras det beloppsom AB Swedcarrier betalar i skatt till följd av att koncernbidrag inte kan gesfrån AB Swedcarrier till affärsverket SJ. För beräknas ettramanslag på för ändamålet.6.2 Prisstöd till Statens järnvägarEnligt motion 1997/98:T216 (v) avstår många från järnvägsresor på grundav att SJ tar ut alltför höga priser. För att förändra trafikanternas resvanoroch bryta trenden mot ökad vägtrafik krävs därför att järnvägstrafikenstimuleras. Såväl samhällsekonomiska som miljömässiga skäl talar dessutom föratt det järnvägsnät som redan finns utnyttjas väl. Mot denna bakgrund bör ettprisstöd införas till SJ:s persontågstrafik för att främja fler järnvägsresor.För föreslår motionärerna att anvisas tillSJ under ett nytt anslag så att det blir billigare att åka tåg.6.3 Borttagande av banavgifterFör att stimulera till ökade godstransporter med järnväg och skapa mer rättvisakonkurrensvillkor föreslås i motion 1997/98:T216 (v) att banavgifterna tas bortför SJ:s godstrafik. Ett nytt anslag på föreslås därförföras upp på statsbudgeten för budgetåret 1998.6.4 Anslaget Köp av interregional persontrafik på järnvägAnslaget används för upphandling av regionalpolitiskt angelägen interregionalpersontrafik på järnväg samt flygtrafik mellan och . Vidareutbetalas från anslaget drift- och investeringsbidrag till tågtrafiken påInlandsbanan.6.4.1 Regeringens förslagRegeringen föreslår ett anslag på för budgetåret 1998.Medelsberäkningen grundas på att avtal tecknats om dels interregionaljärnvägstrafik på 11 linjer, dels flygtrafik mellan och MotionsförslagI motion 1997/98:T224 (m) framhålls att transportmedlen bör konkurrera på likavillkor. Köp av olönsam järnvägstrafik kan därför inte motiveras så länge inteandra lösningar tillåts eller prövas. Enligt motionärerna kankonkurrensutsättning av persontrafiken på järnväg mycket väl leda till att nyatrafikoperatörer kan köra nu olönsamma sträckor på kommersiella villkor. Enavreglering av långväga busstrafik kan också möjliggöra trafik utan behov avstatliga subventioner. föreslås mot denna bakgrund att regeringensförslag till anslag minskas med till 313 miljoner kronor.Enligt motion 1997/98:T220 (mp) bör statens köp av interregional persontrafikinte bara ses som ett regionalpolitiskt medel utan även som ett miljöpolitisktinstrument. Motionärerna föreslår därför en ökning av anslaget förtågupphandling med i jämförelse med regeringens förslag.Därmed bedöms att tågtrafiken kan utvecklas på bl.a. strategiska sträckor förarbetspendling. Medelsökningen gör det också möjligt att behållanattågstrafiken till och från Norrland.6.5 Anslaget Ersättning till trafikhuvudmännen för köp av viss kollektivtrafikFrån anslaget ges statsbidrag i enlighet med gällande avtal till vissatrafikhuvudmän under i huvudsak en tioårsperiod för att de tagit över ansvaretför persontrafiken utmed 18 länsjärnvägar. För 17 av de 18 linjerna upphör av-talen . Vidare ersätts från anslaget trafikhuvudmännen längsInlandsbanan med i prisnivån 1991/92 för att de tagit överansvaret för persontrafiken utmed banan.6.5.1 Regeringens förslagI enlighet med gällande avtal föreslår regeringen för nästa budgetår ett anslagpå 209,5 miljoner kronor.6.5.2 MotionsförslagI motion 1997/98:T216 (v) framhålls att kollektivtrafiken är mycket viktig ochbör utökas. Framför allt i större städer bör billiga och effektiva kollektivatrafiksystem skapas. Mot den bakgrunden föreslås en ökning av anslaget med 150miljoner kronor för budgetåret 1998.6.6 Viss internationell verksamhetAnslaget disponeras av för kostnader för bl.a.medlemsavgifter och resor förenade med deltagande i internationellaorganisationer m.m. Regeringen föreslår att för nästa budgetåranvisar ett ramanslag på 7,5 miljoner kronor.6.7 Kostnader för avveckling av Styrelsen för riksfärdtjänstRegeringen föreslår att anslaget för nästa budgetår beräknas till 285 000 kr.7 Kommunikationsforskning och meteorologi7.1 Anslaget Statens väg- och transportforskningsinstitutStatens väg- och transportforskningsinstitut (VTI) utför kvalificerad tillämpadforskning och utveckling åt myndigheter och andra uppdragsgivare. Intäkternafrån avgiftsfinansierad verksamhet skall uppgå till av institutetstotala intäkter. Anslaget skall användas för myndighetsuppgifter samt för atttäcka vissa övriga kostnader för kompetensutveckling, särskild utrustning,lokaler och administration.7.1.1 Regeringens förslagRegeringen föreslår ett ramanslag för VTI på . Förslagetinnebär en minskning med jämfört med anslaget för år 1997.Neddragningen motiveras med det av fastlagda allmännabesparingskravet på statlig konsumtion. Av budgetpropositionen framgår att VTIhar uppfyllt motsvarande besparingskrav för år 1997.7.1.2 MotionsförslagI motion 1997/98:T220 (mp) yrkas att anslaget räknas upp med 2 miljoner kronorjämfört med regeringens förslag. Medlen bör enligt motionärerna användas främstför forskning rörande miljöanpassning och miljöinnovationer inomtransportsektorn.I motion 1997/98T913 (c) föreslås att anslaget beräknas till 32,2 miljonerkronor, vilket motsvarar en höjning med jämfört medregeringens förslag och att denna ökning finansieras genom en lika stor ned-dragning av anslaget Väghållning och statsbidrag (yrkandena 4 och 5).Motionsförslaget motiveras med att införde ettbeställningsstopp och att detta medförde ett betydande underskott i denuppdragsfinansierade verksamheten. Det försämrade resultatet, som ocksååterspeglas i halvårsrapporten för , beror således på faktorer sominstitutet inte har kunnat påverka, hävdar motionärerna.7.2 Anslaget Kommunikationsforskningsberedningen, m.m.Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) planerar, initierar, stöder ochsamordnar övergripande kommunikationspolitiskt motiverad forskning, utvecklingoch demonstrationsverksamhet. KFB svarar också för information ochdokumentation inom forskningsområdet. Av anslaget skall under budgetåren1997-1999 i genomsnitt användas till störreforsknings-, utvecklings- eller demonstrationsprojekt avseende kollektivtrafikoch samhällsbetalda resor. Beredningen kan dock besluta om en annan fördelningunder enskilda budgetår.7.2.1 Regeringens förslagRegeringen föreslår ett ramanslag till KFB på , vilketinnebär en minskning med jämfört med anslaget för år 1997.Utgiftsprognosen för sistnämnda budgetår pekar på att utgifterna kommer attöverstiga anslaget med närmare 40 miljoner kronor.7.2.2 MotionsförslagI motion 1997/98:T220 (mp) yrkas att anslaget räknas upp med ,jämfört med regeringens förslag. Anslagshöjningen bör användas främst förforskning om miljöanpassning och för miljöinnovationer.I samma motion föreslås att inrättar ett nytt anslag, benämntForskning om el- och hybridfordon, och under detta anvisar 20 miljoner kronorför . Det är enligt motionärerna viktigt att Sverigekontinuerligt kan bedriva forskning av detta slag, bl.a. därför att området iinternationellt perspektiv är under stark utveckling.7.3 Anslaget ()Till uppgifter hör att samla in, sammanställa, utveckla, analysera ochsprida planerings- och beslutsunderlag som behövs för att uppfylla de mål somstatsmakterna har lagt fast för kommunikationssektorns utveckling. skalldärvid särskilt verka för en samordning av planeringsunderlag och den statligainvesteringsplaneringen. Vidare skall institutet bidra till att samhälletsbehov av grundläggande statistik om kommunikationerna ochkommunikationsinfrastrukturen tillgodoses.För att skall kunna genomföra en ökad satsning på metodutveckling samtpå uppföljning och utvärdering föreslår regeringen att anslag för år1998 förstärks med jämfört med . Anslaget bör enligtregeringen uppgå till 37,2 miljoner kronor.7.4 Anslaget Bidrag till m.m.Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut () har som övergripandemål att för väder- och vattenberoende verksamheter till lägsta möjliga kostnadproducera planerings- och beslutsunderlag av bestämd kvalitet och bestämtinnehåll. Anslaget skall användas till uppgifter som är nödvändiga för atttillgodose samhällets allmänna behov av prognoser, varningar och beredskap (dens.k. infrastrukturen) samt till samhällsnödvändiga uppgifter som nyttiggörSMHI:s kompetens. övriga verksamhet, uppdragsverksamhet ochaffärsverksamhet, finansieras med avgifter. I uppdragsverksamheten ställs kravpå full kostnadstäckning. Affärsverksamheten bedrivs på kommersiella villkor påen helt eller delvis konkurrensutsatt marknad.7.4.1 Regeringens förslagRegeringen föreslår att de två nuvarande anslagen Bidrag till Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut och EUMETSAT, WMO och ECMWF slåssamman till ett anslag, benämnt Bidrag till meteorologiska ochhydrologiska institut m.m. och att detta anslag förs upp med 188,8 miljonerkronor för . I det föreslagna beloppet, som är högreän summan av de två nuvarande anslagen, inkluderas enligt regeringen denuppräkning av anslaget som varit nödvändig för att uppnå neutralitet påstatsbudgeten med anledning av en av föreslagen modell föravkastningskrav.7.4.2 MotionsförslagI motion 1997/98:T224 (m) uttalas att mindre än hälften avSMHI:s verksamhet är anslagsfinansierad. Motionärerna anser det angeläget attSMHI successivt bedriver sin verksamhet i mer affärsmässiga former och föreslårdärför en utgiftsminskning som kan förväntas motsvara vad kan kompenseramed ökad intäktsfinansiering och effektivisering. Enligt motionärerna böranslaget bestämmas till , innebärande en minskning om 20miljoner kronor jämfört med regeringens förslag.8 Utskottets ställningstagande till anslagsfrågorna8.1 InledningRiksdagen beslutade att fastställa ramen för nästabudgetår för utgiftsområde 22 Kommunikationer till ienlighet med regeringens förslag (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:FiU1, rskr.1997/98:00).Utgiftsområdet kommunikationer omfattar vägtrafik, järnvägstrafik, sjöfart,luftfart, postbefordran, telekommunikationer och övergripandeinformationsteknikfrågor. I utgiftsområdet ingår också sektorsforskning ochmiljöfrågor.I avsnitten 1-7 ovan redovisas samtliga i budgetpropositionen föreslagnamedelsanvisningar för inom utgiftsområdet. Vidare redovisas deolika motionernas förslag till medelsanvisningar . I avsnitt 8nedan tar utskottet ställning till samtliga dessa förslag. Utskottets förslagtill medelsanvisningar redovisas i en bilaga till betänkandet.8.2 Utgångspunkter för utskottets ställningstagandeAnslagen inom utgiftsområdet skall användas för att förverkliga de olika målsom finns inom området.Det trafikpolitiska måletNu gällande mål som härrör från det trafikpolitiska beslutet år 1988.Medborgarna och näringslivet i hela landet skall erbjudas entillfredsställande, säker och miljövänlig trafikförsörjning till lägsta möjligasamhällsekonomiska kostnader. Detta mål vidareutvecklas i fem delmål. * Transportsystemet skall utformas så att medborgarna och näringslivets*grundläggande transportbehov kan tillgodoses på ett tillfredsställande sätt*(tillgänglighet). * Transportsystemet skall utformas så att det bidrar till ett effektivareresursutnyttjande i samhället som helhet (effektivitet). * Transportsystemet skall utformas så att det motsvarar högt ställda krav påsäkerheten i trafiken (säkerhet). * Transportsystemet skall utvecklas så att en god miljö och hushållningen mednaturresurser främjas (miljö). * Transportsystemet skall byggas upp så att det bidrar till regional balans(regional balans).Det telepolitiska måletEnskilda och myndigheter i landets olika delar skall ha tillgång till effektivatelekommunikationer.Det postpolitiska måletI landet skall det finnas en rikstäckande postservice som innebär att brev,andra adresserade försändelser som väger högst och paket kan nå allaoavsett adressort. Det skall finnas en möjlighet för alla att få sådanaförsändelser befordrade till enhetliga och rimliga priser. Det skall därvidfinnas möjlighet att försäkra försändelser och att få kvitto från mottagaren påatt en försändelse tagits emot.Prioriteringar för år 1998Av propositionen framgår att regeringen gör följande prioriteringar för år1998:- Regeringen kommer att lämna ett samlat förslag till våren 1998omden framtida trafikpolitiken. Målet är att åstadkomma ett långsiktigthållbart transportsystem som främjar välfärd och tillväxt. Förslaget kom-mer att vara en del av regeringens arbete med att skapa en ekologiskthåll-bar utveckling inom olika samhällsområden.- Åtgärderna i infrastrukturen bör bidra till tillväxt och sysselsättning ialla delar avlandet, leda till förbättrad transportkvalitet, öka infrastrukturensmiljöanpassning, minska störningarna från trafikbuller samt utformas medutgångspunkt i högsta ambition för trafiksäkerheten.- I EU-samarbetet kommer följande områden att prioriteras- informationssamhället,- åtgärder för en mer rättvisande prissättning på transporter,- etablering och utveckling av nord-sydliga transportkorridorer i ,- fordons- och bränslefrågor från trafiksäkerhets-, miljö-, industri-ochkonsumentperspektiv samt harmonisering av regler och regeltillämpningför yrkesmässig trafik.- Regeringen anser att ett fortsatt statligt stöd behövs för attsäkerställa In- landsbanansfunktion i det nationella järnvägssystemet.- Regeringen har för avsikt att lämna förslag tillföränd-ringar och anpassningar i postlagen för att precisera statens ansvar föratt säkerställaatt de postpolitiska målen uppfylls.- En anpassning av svenska flygplatser för att uppfylla Schengenavtaletskrav kommer att påbörjas under år 1998.- Huvudinriktningen för den nationella IT-strategin är att stimulera använd-ningen av informationsteknik på ett sätt som främjar kreativitet,tillväxt ochsysselsättning. Regeringen kommer aktivt att följa utvecklingen avomställningen av datorsystemet samt vid behov vidta erforder-liga åtgärder.Det anförda har varit utgångspunkt för utskottets och regeringensställningstaganden, såväl till ramen för utgiftsområdet som till de förslagtill medelsanvisningar för som redovisas i det följande.8.3 Väg och järnvägI fattade beslut om inriktningen av infrastrukturinve-steringarna för (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr.1996/97:174). Åtgärderna i infrastrukturen skall bidra till tillväxt ochsysselsättning i alla delar av landet, leda till förbättrad transportkvalitet,öka infrastrukturens miljöanpassning, minska störningarna från trafikbullersamt utformas med utgångspunkt från högsta ambition för trafiksäkerheten.Enligt riksdagsbeslutet skall användas för att förverkligadessa mål . Av medlen skall användasför nyinvesteringar och förbättringar av befintlig infrastruktur, främst vägaroch järnvägar. skall användas för drift- ochunderhållsåtgärder. Resterande skall användas för vissakompletterande åtgärder som minskar vägtrafikens miljöpåverkan och ökar desssäkerhet. Regeringens förslag till medelsanvisningar för nästa budgetår underavsnittet Väg och järnväg har som utgångspunkt att beslut ominriktningen av satsningarna på infrastrukturen under de närmaste tio årenskall genomföras.Som framgår av avsnitt 7 föreslår regeringen att för nästa budgetåranvisar under anslaget A 2 Väghållning och statsbidragoch under anslaget A 4 Investeringar samt drift ochunderhåll av statliga järnvägar. liberalerna, ochMiljöpartiet de gröna föreslår samtliga att väganslaget reduceras med ca 2miljarder kronor jämfört med regeringens förslag. Moderata samlingspartiet ochFolkpartiet föreslår vidare att anslaget för investeringar i och underhåll avjärnvägar reduceras. och föreslår däremot enkraftig ökning av detta anslag.Riksdagsbeslutet om inriktningen av infrastruktursatsningarna underde kommande tio åren innebär en kraftfull och nödvändig satsning för att skapamöjligheter för ekonomisk tillväxt, ökad sysselsättning och bibehållen välfärdi landets olika delar. Beslutet innebar att ungefär lika stora resurser skallsatsas på vägar som på järnvägar. Att som flera partier gör förorda attväganslaget nästa budgetår reduceras med anser utskottetvara oansvarigt. Det kommer att betyda att pågående projekt inte kan fullföljasinom rimlig tid, något som enligt utskottets mening leder till misshushållningmed samhällets resurser. Vinsterna av samhällsbyggandet uppkommer ju i huvudsakförst då de olika sträckorna är färdigbyggda.