bet · GL01TU3 · 1997-09-18 00:00:00 — beträffande regeringens lagförslag i övrigtatt antar regeringens förslag tilldels lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),dels lag om ändring i lagen (1997:318) om ändring i sekretesslagen(1980:100),dels lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620),dels lag om ändring i lagen (1997:313) om ändring i socialtjänstlagen(1980:620),dels lag om ändring i lagen (1985:449) om rätt att driva visslinjetrafik,dels lag om ändring i lagen (1995:1649) om byggande av järnväg,dels lag om ändring i lagen (1996:637) om försöksverksamhet med rätt förkommunala aktiebolag att bedriva uppdragsverksamhet inom sådan trafik somavses i lagen (1985:449) om rätt att driva viss linjetrafik,Kollektivtrafikens anpassning till funktionshindrade13. beträffande tillgängligt trafiksystematt avslår motionerna 1996/97:T74 yrkande 1, 1996/97:T75 yrkande 1,1996/97:T213 yrkande 23, 1996/97:T214 yrkande 16 och 1996/97:So55 yrkande2,14. beträffande bidragsvillkoratt med avslag på motion 1996/97:T70 godkänner vad regeringen anförtom statsbidragsgivning av bidragsberättigade kostnader,15. beträffande trafiksäkerheten för färdtjänstresenäreratt avslår motion 1996/97:So51 yrkande 3,Övriga frågor16. beträffande utvärderingatt godkänner vad regeringen anfört om att en utvärdering skallgöras av effekterna avdels möjligheten av en frivillig överlåtelse till trafikhuvudmannen avfärdtjänsten och riksfärdtjänsten,dels lagen om färdtjänst,dels statsbidraget för ökad tillgänglighet för funktionshindrade,17. beträffande kollektivtrafikatt avslår motionerna 1996/97:T213 yrkande 22, 1996/97: T909 och1996/97:L713 yrkande 25,18. beträffande samåkningatt avslår motion 1996/97:T406.Stockholm den 18 september 1997På trafikutskottets vägnarMonica ÖhmanI beslutet har deltagit: (), Per (), (), Per (), Tom (), (), SivertCarlsson (c), (), (), (), LenaSandlin (s), (), (), (), (), () och (). Myndighetsutövning (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med ?Trafik-utskottet övergår? och på s. 11 slutar med ?behandlad del? bort ha följandelydelse:Utskottet konstaterar att flera frågor kring färdtjänst rörmyndighetsutövning. Det betyder att om färdtjänsten överförs till bolagsformkan oklarheter uppstå om det är aktiebolagsrättsliga regler ellerförvaltningslagen som skall gälla. Aktiebolagsrättsliga regler kan också kommaatt stå i konflikt med förvaltningslagen. Enligt utskottets mening är detdärför olämpligt att överföra ytterligare uppgifter på kommunala bolag. Detbör i stället ankomma på regeringen att skyndsamt återkomma till meden ny organisation enligt de riktlinjer som anges i motion T75 (fp). Iavvaktan på den begärda redovisningen har utskottet ingen erinran motregeringens lagförslag.Vad utskottet nu anfört, och som innebär att motion T75 (fp) i nu behandladdel tillstyrks, bör av ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande myndighetsutövningatt med bifall till motion 1996/97:T75 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,2. Färdtjänstvillkor (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med ?Trafik-utskottet delar? och slutar med ?behandlade delar? bort ha följande lydelse:Trafikutskottet anser för sin del att tillstånd till färdtjänst bör gälla ihela landet. Det betyder att en person som fått tillstånd i sin hemortskommunautomatiskt bör få tillstånd också i en annan kommun. Därmed kan helareskedjan täckas in och mer likvärdiga villkor uppstå. Enligt utskottetsmening bör det ankomma på regeringen att återkomma till medförslag om hur tillstånd till färdtjänst kan bli landsomfattande.Enligt regeringens förslag gäller vidare att ett tillstånd till färdtjänst iskälig omfattning skall kunna förenas med föreskrifter exempelvis rörande hurmånga resor tillståndet omfattar och inom vilket område resorna får företas.Motsvarande inskränkningar i rätten att resa finns inte beträffandekollektivtrafiken. Enligt trafikutskottets mening medför förslaget attskillnaderna mellan funktionshindrade personers och andra människorsmöjligheter att resa ökar, vilket är otillfredsställande. Mot bakgrund av attde flesta kommuner har ekonomiska svårigheter anser trafikutskottet attföreskrifter angående antalet tillåtna resor inte skall kunna ställas upp av?kommunalekonomiska skäl?. Rätten för en kommun att meddela föreskrifter börenligt trafikutskottets mening vara begränsad på ett tydligare sätt än i nuföreliggande lagförslag. Regeringen bör återkomma till medett nytt förslag till lagtext.Vad utskottet nu anfört, och som innebär att motionerna T71 (mp), T74 (v)och So54 (v) tillstyrks i nu behandlad del, bör av ges regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande färdtjänstvillkoratt med bifall till motionerna 1996/97:T71 yrkande 2, 1996/97:T74yrkande 4 och 1996/97:So54 yrkande 4 i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,3. Trafikförsörjningsplaner (mom. 9)Per , Tom , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16 börjar med ?Trafik-utskottet konstaterar? och slutar med ?denna del? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening utgör trafikförsörjningsplanen ett viktigtplaneringsdokument för att få till stånd en helhetssyn på kollektivtrafiken ilänen -en helhetssyn som även bör innefatta åtgärder för att skapa en mertillgänglig och miljöanpassad kollektivtrafik. Utskottet anser det naturligtatt trafikhuvudmännen med sitt ekonomiska och politiska ansvar förmår ta framrelevanta planeringsdokument utan någon statlig inblandning. Huvudmännen böräven vara bäst skickade att avgöra såväl planens innehåll som hur den börantas i länet. Det bör ankomma på regeringen att återkomma tillriksdagen med ett nytt förslag till lagtext där kravet påtrafikförsörjningsplan slopas.Vad utskottet nu anfört, och som innebär att motion T73 (m) tillstyrks i nubehandlad del, bör av ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande trafikförsörjningsplaneratt med bifall till motion 1996/97:T73 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,Propositionens lagförslag1. Förslag till lag om färdtjänst2. Förslag till lag om riksfärdtjänst3. Förslag till lag om ansvar för viss kollektiv persontrafik4. Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)5. Förslag till lag om ändring i lagen (1997:000) om ändring i sekretesslagen(1980:100)6. Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620)7. Förslag till lag om ändring i lagen (1997:000) om ändring isocialtjänstlagen (1980:620)8. Förslag till lag om ändring i lagen (1985:449) om rätt att driva visslinjetrafik9. Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1649) om byggande av järnväg10. Förslag till lag om ändring i lagen (1996:637) om försöks-verksamhet medrätt för kommunala aktiebolag att bedriva uppdragsverksamhet inom sådantrafik som avses i lagen (1985:449) om rätt att driva viss linjetrafikUtskottets förslag till ändring i regeringens förslag till lag om färdtjänst-------------------------------------------------------|Regeringens förslag |Utskottets förslag |--------------------------------------------------------| || ||7 § |-------------------------------------------------------| | || Tillstånd till | Tillstånd till||färdtjänst skall meddelas |färdtjänst skall meddelas||för dem som på grund av |för dem som på grund av||funktionshinder, som inte |funktionshinder, som inte||endast är tillfälligt, har |endast är tillfälligt, har||väsentliga svårigheter att |väsentliga svårigheter att||förflytta sig på egen hand |förflytta sig på egen hand||eller att resa med |eller att resa med||allmänna |allmänna ||kommunikationsmedel. Om |kommunikationsmedel. ||den sökande kan tillgodose | ||sitt transportbehov på | ||annat sätt, behöver | ||tillstånd dock inte | ||meddelas. | |-------------------------------------------------------Tillståndet omfattar inte transporter som av någon annan anledning bekostas avdet allmänna.Socialutskottets yttrande 1997/98:SoU2yMer tillgänglig kollektivtrafik m.m.Till trafikutskottetTrafikutskottet har beslutat bereda socialutskottet tillfälle att yttra sigöver proposition 1996/97:115 Mer tillgänglig kollektivtrafik jämte motioner.Socialutskottet begränsar detta yttrande till frågorna om ökadtillgänglighet för funktionshindrade i kollektivtrafiken, villkor förmeddelande av tillstånd till färdtjänst och färdtjänstresenärernasegenavgifter i propositionen samt till motionerna 1996/97:T69 (s), 1996/97:T71(mp), 1996/97:T72 (c), 1996/97: T73 (m) yrkandena 1 och 2, 1996/97:T74 (v)yrkandena 1 och 3-6, 1996/97: T75 (fp) yrkande 1, 1996/97:T213 (kd) yrkande 23och 1996/97:T214 (fp) yrkande 16.Med anledning av regeringens skrivelse 1996/97:120 om handikappolitik harväckts motionerna 1996/97:So51 (kd) yrkande 3, 1996/97:So54 (v) yrkandena 4-6och 1996/97:So55 (fp) yrkande 2, vilka rör frågor som tas upp i propositionen.Dessa motionsyrkanden behandlas i yttrandet och överlämnas tilltrafikutskottet.SocialutskottetPropositionenI propositionen redovisar regeringen förslag som syftar till att görakollektivtrafiken mer tillgänglig för funktionshindrade. Syftet är vidare attbegränsa kostnaderna för färdtjänst och riksfärdtjänst genom ändrat resande,främst genom fler resor i linjetrafiken och genom ökad samordning av olikaslag av offentligt betalda resor.Regeringen föreslår att nuvarande lagstiftning om handikappanpassning avfärdmedel inom kollektivtrafiken skall kompletteras med bestämmelser som avseratt underlätta hela reskedjan för funktionshindrade. Förslaget ger kommuneroch landsting en möjlighet att hantera såväl färdtjänst och riksfärdtjänst somordinarie kollektivtrafik genom samma organ. Därmed skapas ett ekonomisktincitament för bättre samordning och bättre handikapp-anpassning avkollektivtrafiken. Anpassningen skall övergångsvis även stimuleras med hjälpav statliga medel. Målet är att öka resandet inom kollektivtrafiken ochfunktionshindrades valfrihet i resandet.En ny lag om färdtjänst föreslås ersätta socialtjänstlagens (1980:620) - SoL- nuvarande bestämmelser om färdtjänst. Färdtjänst skall i första handbetraktas som en transportform i stället för som en form av bistånd.Riksfärdtjänst skall tillhandahållas på i stort sett oförändrade villkor.Ökad tillgänglighet för funktionshindrade i kollektivtrafiken m.m.Propositionen m.m.Regeringen har i skrivelsen 1996/97:120 om handikappolitik uttalat att densamlade strategin inom handikappområdet syftar till att inrikta den nuvarandeoch framtida handikappolitiken på målet ett samhälle tillgängligt för alla,dvs. även för personer med funktionshinder. Enligt regeringen har dehandikappolitiska reformer som genomförts i hög grad inriktatspå att förbättra det individuella stödet till personer med funktionshinder,insatser som ibland fått kompensera brister i den generella utformningen ochplaneringen. Regeringen anser att åtgärderna inom handikappområdet nu i störreutsträckning måste inriktas på att åstadkomma bättre tillgänglighet förfunktionshindrade i verksamheter och miljöer, exempelvis utemiljön ochkollektivtrafiken. Även insatser avseende tillgång till information ochservice m.m. krävs för att personer med funktionshinder skall kunna delta isamhällslivet på samma villkor som andra.Enligt 2 § lagen (1979:558) om handikappanpassad kollektivtrafik skall den somhar tillsyn över kollektivtrafik och den som utövar sådan trafik se till atttrafiken anpassas med hänsyn till resenärer med funktionshinder. Närkollektivtrafik planeras och genomförs skall funktionshindrades särskildabehov beaktas. De färdmedel som används skall så långt det är möjligt varalämpade för resenärer med funktionshinder.I 2 § förordningen (1980:398) om handikappanpassad kollektivtrafik anges atthandikappanpassningen skall ske i den takt och i den omfattning som bedömsskälig med hänsyn till syftet och till de tekniska och ekonomiskaförutsättningarna hos dem som utövar trafiken. I förordningen regleras vidareVägverkets, , och befogenheter attmeddela föreskrifter om handikappanpassning av färdmedel och terminaler.Föreskrifter för anpassning finns med successivt ikraftträdande fr.o.m. år1985. Bestämmelserna är tvingande för trafikutövarna genom kravet på att derasfordon måste vara besiktigade och godkända enligt föreskrifterna för att fåanvändas i inrikes trafik.Enligt propositionen 1996/97:115 har bestämmelserna om handikappanpassning avkollektivtrafiken medfört att tillgängligheten för funktionshindrade ikollektivtrafiken har ökat. Bl.a. används s.k. låggolv- eller lågentrébussar iallt större omfattning. Stödhandtag och stödrör har fått en mer ergonomisktriktig placering och skall vara kontrastmarkerade. Destinations-skyltarna harblivit större och tydligare. Vidare finns det bl.a. särskilda bestämmelser somsyftar till att underlätta för allergiker att resa.Några föreskrifter som reglerar den funktionshindrades möjligheter attexempelvis ta sig till eller från en hållplats finns emellertid inte.Regeringen påpekar att själva hållplatsens utformning liksom bristandeinformation kan utgöra sådana hinder i reskedjan som omintetgör hela resan.Enligt regeringen fungerar tvingande föreskrifter inte alltid som det ärtänkt. De slår ?blint? mot alla fordon av ett visst slag och på alla linjer,vilket leder till att åtgärderna för anpassning blir dyra utan att behovet avtransport kan garanteras. Till följd av detta har det vuxit fram andratrafiklösningar som inte är reglerade genom några statliga föreskrifter mensom på ett allt bättre sätt kunnat tillgodose funktionshindrades resbehov,exempelvis ser- vicetrafik och låggolvbussar.Enligt propositionen är det i allmänhet skilda huvudmän för färdtjänstoch ordinarie linjetrafik. Trafikhuvudmannen får inte del av de minskadekostnader inom t.ex. färdtjänsten som en ökad handikappanpassning kan medförautan i regel enbart ökade kostnader för sina anpassningsåtgärder. Följden blirbrister i tillgängligheten för funktionshindrade men också onödigt högakostnader för den kommunala färdtjänsten eller för sådan servicelinjetrafiksom bedrivs vid sidan av den ordinarie linjetrafiken. Regeringen anser motbakgrund härav att den nuvarande lagstiftningen om handikapp-anpassning avkollektivtrafiken bör kompletteras med åtgärder som skapar drivkraft för ökadtillgänglighet för funktionshindrade vad gäller hela reskedjan.Servicelinjetrafik kan därvid vara ett utmärkt medel för att förbättratillgängligheten, anförs det. Ytterligare åtgärder behövs emellertid också iform av bättre möjligheter att nå hållplatserna, ökad tillgänglighet iterminaler och andra hållplatsanläggningar, förbättrad information omresmöjligheter m.m.Regeringens förslag går ut på att färdtjänstresandet skall kunna integrerasmed den ordinarie linjetrafiken. Enligt 4 § förslaget till lag om färdtjänstoch 3 § förslaget till lag om riksfärdtjänst kan kommunen, efteröverenskommelse med , överlåta sina uppgifter enligt nämnda lagartill trafik-huvudmannen i länet. Vad som enligt propositionen bör åstadkommasär en så långtgående anpassning av kollektivtrafiken och den yttre miljön attde med funktionshinder betydligt oftare kan resa med kollektiva färdmedel.Dyra resor med taxi kan därmed minska i antal. Ett sådant ändrat resandeligger också helt i linje med målen för handikappolitiken i form av en ökadnormalisering av funktionshindrades resor, anförs det. Genom en bestämmelse iden föreslagna lagen om ansvar för viss kollektiv persontrafik åläggstrafikhuvudmannen att verka för en handikappanpassning av all den trafik hanhar ansvar för (2 §).Regeringen gör den bedömningen att fördelarna till stora delar bör kunnauppnås utan en tvingande lagstiftning. Enligt propositionen har , och ()uttalat sig för att gentemot kommuner, landsting och trafikhuvudmän verka fören ökad tillgänglighet inom kollektivtrafiken och för att arbetet med ensamordning av offentligt betalda resor påskyndas. Regeringen förutsätter attarbetet påskyndas på lokal och regional nivå. Enligt regeringen bör dockVägverket ges i uppdrag att utvärdera effekterna av de nya bestämmelserna ochavlämna en rapport vid utgången av . Rapporten skall ligga till grundför nya överväganden om behovet av ökad samordning och tillgänglighet förfunktionshindrade. Om målen inte uppnåtts i tillräcklig omfattning får återövervägas om det skall vara obligatoriskt att överföra an-svaret förfärdtjänst och riksfärdtjänst till trafikhuvudmannen, anförs det.Regeringen anser att det även behövs vissa ekonomiskastimulansmedel i syfte att påskynda handikappanpassningen. Med anledning avproposition 1996/97:53 Infrastrukturinriktning för framtida transporter harriksdagen (1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174) uttalat att särskilda medel böravsättas för att anpassa kollektivtrafiken och den fysiska miljön till defunktionshindrades förutsättningar. uttalade att en ekonomiskram på sammanlagt avspeglar enrimlig ambitionsnivå.Regeringen har beslutat om ändringar i förordningen (1988:1017)om statsbidrag till vissa regionala kollektivtrafikanläggningar m.m.Statsbidrag kan fr.o.m. ges också till åtgärder som ökartillgängligheten i kollektivtrafiken för funktionshindrade resenärer avseendekollektivtrafikfordon, terminaler, hållplatser eller andra anläggningar ianslutning till dessa samt investeringar i reseinformationsanläggningar somunderlättar funktionshindrades resor. Bidrag lämnas av kostnaderna.För andra slags investeringar kan bidrag utgå av kostnaderna, om detfinns särskilda skäl.Enligt nu ifrågavarande proposition anser regeringen det rimligt att bidragmed av kostnaderna skall kunna utgå även för åtgärder som ökartillgängligheten för funktionshindrade.Såvitt avser trafikverkens insatser på området anges i skrivelsen 1996/97:120om handikappolitik att samtliga verk har ökat insatserna för att åstadkomma enbättre handikappanpassning på sina respektive ansvarsområden. harett sektorsövergripande ansvar som innebär att man skall verka för attanpassningen av kollektiva färdmedel samordnas mellan olika trafikslag,initiera, planera och följa upp anpassningen samt tillsammans med olikatrafikverk utfärda nödvändiga föreskrifter. har som ett led i dettaarbete bildat en samordningsgrupp med representanter för , ,, och . har utarbetat en policy medbl.a. den innebörden att funktionshindrades behov skall vägas in vid allabeslut som rör väghållning, vägtrafikmiljö och vägtrafikfordon. Verket harockså organiserat regionala råd för handikappfrågor. I råden arbetarföreträdare för handikapporganisationer, kommunförbund och trafik-huvudmän medatt ta fram åtgärdsprogram för handikappanpassning av kollektivtrafiken ochtrafikmiljön. Verket har också startat ett arbete med att ta fram ettnationellt kollektivtrafikprogram där ökad tillgänglighet förfunktionshindrade har en viktig roll. Vidare har ingått ett avtalmed SLTF. Föreningen skall enligt avtalet rekommendera trafikhuvudmännen ilänen att ta fram program för en stegvis anpassning av fordon ochtrafikmiljöer till funktionshindrades behov.Regeringen anför i skrivelsen 1996/97:120 att ett pilotprojekt bör påbörjasdär bl.a. kommuner, handikapporganisationer och berörda myndigheter utformarett program för generellt ökad tillgänglighet för funktionshindrade. En del avtillgänglighetsprogrammet bör enligt regeringen inriktas på att hitta formerför en integrerad anpassning av trafiksystem och bebyggelse, dvs. att få tillstånd ett fungerande nätverk i kommunerna där varje del av resandet som enfunktionshindrad person gör är anpassad, från hemmet över hållplats ochfärdmedel fram till och in i den byggnad/evenemang resan avser. Insatser börgöras för att öka informationen till bl.a. kommuner, byggbransch, arkitekteroch andra som arbetar med plan- och byggfrågor om vilka brister itillgängligheten som finns och hur dessa kan undvikas och avhjälpas.Regeringen avser att ge i uppdrag att samordna arbetet med etttillgänglighetsprogram. skall även få i uppdrag att undersöka vadkommunerna m.fl. fastighetsägare nu gör för att begränsa de hinder förframkomlighet som finns i publika lokaler och på allmänna platser och vad somplaneras för att förbättra tillgängligheten och användbarheten.Transportrådets föreskrifter (TPRFS 1985:10) om handikappanpassadkollektivtrafik reglerar säkerheten vid färdtjänsttransporter. Vägverketkommer att revidera reglerna i författningssamlingen.Kommunikationsminister har besvarat enskriftlig fråga om trafiksäkerheten för färdtjänstresenärer och därvid anförtbl.a. följande:Inriktningen vid revidering av transportrådets föreskrifter ärbl.a. att rullstolsburna passagerare skall kunna färdas lika säkert som övrigapassagerare i färdtjänst eller i annan trafik. I samband med revideringenkommer verket att överväga om kraven på fastspänning av rullstol, bilbälte förden resande och användning av olika rullstolar i fordon behöver skärpas.Vägverket kommer även att studera alternativa lösningar, som t.ex. transportav rullstolsburna passagerare med ryggen mot färdriktningen och mot enstödvägg. Det är helt upp till beställaren av transport-tjänsten att ställakrav på operatörerna, exempelvis rörande utbildning av förarna och tillämpningav de rekommendationer som finns om fastsättning av rullstolar ochpassagerare. Kommunikationsministern framhöll behovet av utbildning ochattitydpåverkan hos personal och företag som arbetar med transporter avfunktionshindrade människor och utgick från att vid sin översyn ävenbeaktar behovet av att komplettera de nuvarande, i huvudsak tekniska, reglernamed tillämpningsföreskrifter. Ministern fann, med hänsyn till det arbete somVägverket bedriver, ingen anledning att nu vidta några ytterligare åtgärder påområdet.MotionernaI motion 1996/97:T74 av m.fl. (v) begärs ett tillkänna-givande av vad i motionen anförts om ökad tillgänglighet när det gäller attkomma till och från kollektivtrafiken (yrkande 1). Motionärerna påpekar attregeringen satsar för att stimulera en ökadtillgänglighet till kollektivtrafiken för funktionshindrade resenärer men attmotsvarande satsning inte görs när det gäller den byggda miljön. Här finnsenligt motionärerna en klar brist i samordningen mellan de olikadepartementen, något som strider mot den övergripande målformuleringen om atthandikapppolitiken måste beaktas inom alla politikområden.I motion 1996/97:So54 av m.fl. (v), som väckts med anledning avregeringens skrivelse 1996/97:120 om handikappolitik, framförs sammasynpunkter (yrkande 4).I motion 1996/97:T75 av m.fl. (fp) begärs ett tillkännagivandeav vad i motionen anförts om ökad tillgänglighet för funktionshindrade ikollektivtrafiken (yrkande 1). Motionärerna anser det viktigt att regeringensuttalande om att underlätta hela reskedjan för funktionshindrade, liksomförslaget om att trafikhuvudmannen skall verka för en handikappanpassning avden trafik som lyder under huvudmannen, genomförs i praktiken. Motionärernapåpekar att målet är att så många som möjligt skall kunna använda allmännakommunikationer och att en förutsättning härför är att den omgivande miljön,exempelvis gatumiljön, så långt som möjligt är handikappanpassad, ett ansvarsom åligger kommunerna.I motion 1996/97:So55 av m.fl. (fp), som också väckts medanledning av skrivelsen om handikappolitik, yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om bättre tillgänglighet itrafiken (yrkande 2). Även dessa motionärer framhåller vikten avhandikappanpassning av fordon och omgivande miljö. För att färdtjänsten skallbli ett bra komplement för dem som behöver denna tjänst oavsetthandikappanpassning, krävs enligt motionärerna att ansvaret för färdtjänst ochkollektivtrafik ligger hos en och samma huvudman.I motion 1996/97:T214 av m.fl. (fp) från den allmännamotionstiden begärs ett tillkännagivande av vad i motionen anförts om enhandikappanpassning av kollektivtrafiken (yrkande 16). Motionärerna anför attriksdagen beslutade att kollektivtrafiken skulle handikapp-anpassasmen att det inte hänt så mycket.