bet · GL01SoU2 · 1997-09-02 00:00:00 — Motionärerna anser att det bästa för kvinnorna vore om dekunde få dessa piller direkt på den mottagning de besöker.BakgrundI betänkande 1993/94:SoU2 finns en omfattande redogörelse för arbetet medabortförebyggande insatser (s. 14-18) vartill hänvisas. Under rubrikenUtskottets överväganden anfördes följande:Utskottet anser det mycket angeläget att antalet aborter minskar. Utskottetkonstaterar med tillfredsställelse att aborterna under första halvåret 1993fortsatte att minska och att minskningen var särskilt markant bland de yngrekvinnorna, där andelen aborter tidigare varit högst. börenligt utskottet i samråd med epidemiologiska centrumanalysera förändringarna i aborttalen i olika delar av landet. Sambandetmellan förändringarna i aborttal och de förebyggande insatserna bör ocksånärmare studeras. En kartläggning bör ske för att närmare ta reda på orsakentill varför kvinnor väljer abort.För att åstadkomma en fortsatt minskning av aborterna är det enligtutskottet mycket angeläget att fortsätta arbetet på att stärka och förbättrade förebyggande insatserna. I motionerna redovisas olika förslag påförbättringar. Utskottet ser i detta sammanhang med oro på att antaletungdomsmottagningar minskar, eftersom detta skulle kunna leda till atttonårsaborterna på nytt ökar. bör verka för en fortsattmetodutveckling när det gäller förebyggande insatser och för att detförebyggande arbetet förs ut i det praktiska arbetet. Någon anledning attbegränsa rätten till abort eller att nu se över abortlagstiftningen finnsinte.I betänkande 1994/95:SoU18 behandlades olika frågor kring information omfosterdiagnostik och information efter genomförd diagnostik. (s. 12):I några av motionerna tas frågan upp om vilken information kvinnan skall få isamband med fosterdiagnostiken. Enligt gällande lagstiftning skall en gravidkvinna ges information om sitt och fostrets hälsotillstånd och debehandlingsmetoder som står till buds. I förslaget till riktlinjer omfosterdiagnostik föreslås att informationen om fostret skall begränsas tilluppgifter om fostrets hälsotillstånd. Om kvinnan begär det skall hon dock fåäven annan information om fostret, t.ex. om fostrets kön.Utvecklingen inom medicinen, bl.a. inom gentekniken, går mycket snabbt.Alltmer information blir möjlig att få fram genom fosterdiagnostik, inte baraväsentlig medicinsk information utan också information av mindre medicinsktyngd och av annan art t.ex. om fostrets kön. Det finns, enligt utskottet,skäl att noga överväga hur all denna information skall hanteras. Enligtpropositionen avser regeringen att ge i uppdrag att utformaAllmänna råd om fosterdiagnostiken och dess användning samt på vilket sättinformationen skall lämnas ut.Mot bakgrund av den snabba utvecklingen inom bl.a. fosterdiagnostiken anserutskottet att det kan finnas skäl att ytterligare överväga frågan om det börfinnas begränsningar när det gäller den information som bör lämnas ut till dengravida kvinnan. Utskottet har inte tillräckligt underlag för att ta ställningtill förslaget om införande av en tidsgräns för utlämnande av information omfostrets kön. Frågan berör centrala etiska frågor och integritetsfrågor.Utskottet konstaterar att det ingår i uppdragatt följa utvecklingen på det medicinsk-etiska området och ge regeringen ochdärmed även råd om huruvida ny kunskap och nya metoder inommedicinen medför behov av t.ex. lagändringar. Utskottet anser att det börankomma på att ytterligare överväga frågan.Regeringen bör vid lämpligt tillfälle återkomma till i denna fråga.Under rubriken anförde utskottet:Utskottet anser det mycket tillfredsställande att antalet aborter fortsätteratt minska och att av aborterna numera utförs före den 12:egraviditetsveckan samt att en mycket stor del av de aborter som utförs senaregörs i 13:e eller . används i stort sett samma metoder fördessa senare aborter som för dem som sker tidigt under graviditeten. Utskottetdelar inställningen i motionerna att de förebyggande insatserna även ifortsättningen bör prioriteras. aktivt arbetar meddessa frågor är enligt utskottet betydelsefullt.Motionsyrkandena avstyrktes. följde utskottet (rskr. 334).I 1996:18 Antikonception behandlas bl.a. postcoitalantikonception - akutpreventivmedel. I rapporten anförs bl.a. (s. 31):Oönskade graviditeter inträffar inte sällan efter ett enstaka samlag utanpreventivmetod eller vid misslyckande med en etablerad metod, t.ex. kondomeller glömda p-piller. Ett annat exempel är efter våldtäkt. Graviditetsriskenefter ett enstaka oskyddat samlag ligger på med storavariationer under menstruationscykeln, som högst strax före ovulation, . Möjligheten till postcoital antikonception bör erbjudas kvinnorsom hamnat i en nödsituation, men det finns inte någon metod för allmäntbruk som fungerar som ?dagenefter-metod? att tas upprepade gånger undermenstruationscykeln.I 1996:7 Hälsovård före, under och efter graviditetanförs bl.a. följande om ungdomsmottagningar respektive abortförebyggandeverksamhet i mödrahälsovården (s. 17-18):UngdomsmottagningarUngdomsmottagningar har goda förutsättningar att bevara god reproduktiv hälsa,förhindra oönskade graviditeter och minska spridningen av STD blandtonåringar. Deras arbete bidrar också till att skapa en öppen och positiv synpå sexualitet hos ungdomarna och förhindra riskbeteende vad gäller t.ex.drogmissbruk och sexuellt våld. Alla skolor och lärare bör för sin sex- ochsamlevnadsundervsining ha tillgång till den experthjälp som finns vid dessamottagningar och inom mödrahälsovården.Utredningen anser det angeläget att fortlöpande satsa på ungdomsmottagningaroch föreslår att mottagningarnas roll i den samlade hälso- och sjukvårdenutreds närmare.Abortförebyggande verksamhet i mödrahälsovårdenLandstingens ansvar för den förebyggande hälsovården innefattar planering ochutveckling av program för abortförebyggande arbete och upplysning om STDinklusive hiv/aids samt fortlöpande utbildning av dem som är engagerade iarbetet. Huvudansvaret för verksamheten vilar på mödrahälsovården som erbjudertillgänglighet, kontinuitet och kvalitet.Hälsoupplysning om sex och samlevnad är en verksamhetsgren imödrahälsovården med syfte att skydda fertiliteten och främja den sexuella ochreproduktiva hälsan genom att förebygga oönskade graviditeter och sexuelltöverförda sjukdomar.Utredningen anser att följande punkter är av stor betydelse för attbibehålla/förbättra kvalitet och kostnadseffektivitet i mödrahälsovårdenshälsoupplysningsarbete. * Det abortförebyggande arbetet och insatser för att minska spridning av STDoch hiv/aids skall integreras i den reguljära mödrahälsovården som enverksamhetsgren med nära anknytning till preventivmedelsrådgivning ochföräldrautbildning. * Mödrahälsovården skall tillhandahålla upplysning och rådgivning omfödelsekontroll till alla samt initiera och genomföra förebyggande åtgärderriktade till speciella målgrupper, t.ex. ungdomar, föräldrar tilltonåringar, män, kvinnor efter abort, invandrare. * Mödrahälsovården skall samverka med andra samhällsinstitutioner ochsektorer som sysslar med förebyggande arbete och vara beredd att fånga uppbehov av rådgivning eller testning som skapats i upplysningskampanjer ellerliknande projekt. * Mödrahälsovården skall främja utbyte av kunskap och erfarenhet med t.ex.ungdomsmottagningar eller invandrarföreningar för utveckling och förbättradkvalitet i arbetet med ungdomar eller andra grupper. * Mödrahälsovården skall garantera kontinuitet och uppföljning genomutvärdering och rapportering av det egna arbetet.Aktuella abortsiffror (ur nedanstående publikation)31 441År 1996 32 175I statistik 1997:1 (preliminär sammanställning) ges följandekommentar.Ökningen innebär en uppgång i antalet aborter per 1 000 kvinnor (aborttal) jämfört med . Ökningen är störst bland yngre kvinnor under 25år, där aborttalet gått upp med 5 procent.Den stadiga nedgången av aborterna som fortgått tycks nu habrutits. Uppgången gäller samtliga åldersklasser, utom de allra äldsta. Destörsta procentuella ökningarna har inträffat bland de yngre tonåringarna().Regionalt svarar och för de största uppgångarna, särskiltbland tonåringarna. tonårsaborter visar också en förhållandevisstor ökning.Nämnvärda nedgångar kan noteras för tonårsaborterna i ,, och kommun.Eftersom statistik inte innehåller någrabakgrundsförhållanden till abort är orsakerna till ökningen inte kända.År 1992 introducerades vid tidigare aborter, som alternativ till den vanligakirurgiska abortmetoden, en medicinsk abortmetod, det så kallade abortpillret.Denna metod har alltsedan dess ökat och 1996 utfördes 17 procentav de tidiga aborterna på detta sätt. Andelen medicinska aborter varierar dockstarkt mellan olika delar av landet.De ökande abortsiffrorna och frågan om att kartlägga orsakerna till abort harnyligen berörts i ett interpellationssvar till () avsocialministern (1996/97:247 ). Ministern anförde bl.a.följande:- - -Att det är angeläget att försöka hålla nere antalet aborter så mycket sommöjligt är någonting vi alla kan vara överens om. Jag känner naturligtvis oroinför det ökande antalet aborter. Eftersom antalet aborter stadigt har sjunkitunder senare år är det naturligt att ställa sig frågan vad orsaken kan varatill en plötslig uppgång, även om den inte kan betraktas som särskilt stor.Den svenska abortlagstiftningen ger som bekant kvinnan rätt att själv inomvissa tidsgränser avgöra om hon vill få abort utförd. Kvinnan behöver inteange orsaken till att hon vill ha abort. Därför är det svårt att säga någotbestämt om orsakerna till att vi nu ser en viss ökning av aborttalet.Min företrädare, , beskrev i ett svar på en fråga från ChatrinePålsson ingående hur abortregistret är uppbyggt. I dettaregister finns, av integritetsskäl, inga uppgifter om kvinnans identitet, ochdet finns därmed inga möjligheter att göra samkörningar med andra register ochpå så vis få uppgifter om exempelvis utbildning, samboendeförhållanden ochyrke.Epidemiologiskt Centrum vid planerar emellertid att isamarbete med utföra en studie som kan ge ökad kunskap omvilka faktorer som leder till att en kvinna väljer abort. En förutsättningför en sådan studie är dock att ett register baserat på personnummer fårläggas upp . För detta fordras tillstånd frånDatainspektionen som ännu inte fattat något beslut i frågan.Det skulle kunna finnas flera förklaringar till den ökning av aborttalet vinu kan konstatera. Något eller några landsting kan ha förändrat subventionernaav p-piller. Några sådana förändringar har emellertid inte skett under denaktuella perioden. Färre ungdomsmottagningar skulle också kunna tänkasresultera i fler oönskade graviditeter och därmed fler aborter. Men antaletungdomsmottagningar har inte minskat , så inte heller det ärnågon förklaring.Vad som däremot inträffade var att det utfärdades varningar föratt användning av vissa p-piller skulle kunna innebära ökad risk förblodpropp. Dessa larmrapporter avsåg den typ av p-piller som många ungakvinnor använder. En trolig förklaring till den nu konstaterade uppgången iantalet aborter kan således vara att många kvinnor abrupt slutade ta sina p-piller.Detta är ett mönster vi upplevt tidigare. kom de förstalarmrapporterna om risker med p-piller, och dessa följdes senare av ett ökatantal aborter. Samma sak upplevde vi igen 1985 när det talades om attanvändning av p-piller innebar en ökad risk för bröstcancer.Någon annan rimlig förklaring står inte att finna till den måttliga ökningav aborttalen vi nu ser. Vi vet också att vi vid tidigare tillfällen upplevtsamma samband.Det finns således skäl att tro att detta är en tillfällig ökning. Jag ärövertygad om att de olika insatser som vidtas lokalt i form avungdomsmottagningar och olika system för subventionering av p-piller liksom deabortförebyggande insatserna från sida har stor betydelseför att hålla nere aborttalen.- - -Det kan vara värt att säga att det finns regionala skillnader som man tittatpå. och svarar för de största ökningarna. Om man ser tillpressens uppföljning av larmrapporterna hade t.ex. lokalpressen i Jämtlandovanligt många artiklar på det temat. Då presenterade man också ett antalflickor som drabbats av blodpropp. Jag tror att det är sådant som kan geutslag i p-pilleranvändningen.Jag tycker också att det kan vara värt att nämna Folkhälsoinstitutetsförebyggande insatser. Man har gjort besök i samtliga landsting föratt kartlägga hur det abortförebyggande arbetet bedrivs. Där lyfter man framgoda exempel. Man har anordnat utbildning, och man redovisar ennationell befolkningsbaserad studie där kunskap ställs samman som ärnödvändigt för att det långsiktigt preventiva arbetet skall kunna stå på säkervetenskaplig grund.Här pågår en hel del arbete. Men det är inbyggt ett problem med att få framsäkra data så länge man vill skydda integriteten för kvinnorna, som själva kanvälja om de vill göra abort eller inte.- - -konvention om mänskliga rättigheter och biomedicin antogs avministerkommittén (öppnas för undertecknande ) ochinnehåller bl.a. förbud mot val av ett framtida barns kön, såvida det integäller allvarlig könsbunden sjukdom samt genetiska förändringar som kan gå iarv.Socialstyrelsen har beslutat Allmänna råd om fosterdiagnostik.Målgruppen för de allmänna råden är verksamhetschefer och personal inommödrahälsovården. Råden syftar till att ge rekommendationer för innehåll i ochutformning av information då det gäller fosterdiagnostik.Råden innehåller följande underrubriker:- Information till gravida kvinnor som inte har ökad risk för fosterskada- Kvinnors rätt att avstå från fosterdiagnostik- Medicinsk indikation för fosterdiagnostik- Information om bifynd (uppgifter som saknar betydelse för hälsotillståndet,t.ex. fostrets kön, bör enligt råden lämnas enbart om kvinnan särskilt begärdet)- Metoder för fosterdiagnostik vid ökad risk för fosterskada.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin uppfattning att det är angeläget att antalet aborterligger på en låg nivå. Det är viktigt att analysera förändringar i aborttaleni stort och i olika delar av landet samt sambandet mellan förändringar iaborttal och förebyggande insatser. En studie som kan ge ökad kunskap om vilkafaktorer som leder till att en kvinna väljer abort förbereds avEpidemiologiskt Centrum () och . Utskottetanser inte att bör ta något initiativ med anledning av motion So265(kd). Motionen avstyrks.Utskottet vidhåller också sin uppfattning att det är mycket angeläget attstärka och förbättra de förebyggande insatserna på detta område. I såvälmödrahälsovården som ungdomsmottagningarna sker ett abortförebyggande arbete.Utskottet vidhåller också uppfattningen att bör verka fören fortsatt metodutveckling när det gäller förebyggande insatser och för attdet förebyggande arbetet förs ut i det praktiska arbetet. Någon anledning attbegränsa rätten till abort eller att nu se över abortlagstiftningen finnsinte. Allmänna råd om fosterdiagnostiken och dess användning har nyligenbeslutats. Motionerna So230 (c) yrkandena 8 och 9 och So286 (m) avstyrks.I motion So269 (v) begärs att en utredning görs om förmedlingen av gratispreventivtabletter (dagen-efter-piller). har i rapportenAntikonception (1996:18) anfört att möjligheten till postcoitalantikonception/akutpreventivmedel bör erbjudas kvinnor som hamnat i ennödsituation, men finns det inte någon metod för allmänt bruk somfungerar som ?dagen-efter-metod? att tas upprepade gånger undermenstruationscykeln. Utskottet avstyrker motionen.Fetalt alkoholsyndrom (FAS)MotionerI motion So669 av m.fl. (c) hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kartläggning avs.k. FAS-barn (yrkande 7). Gravida kvinnor bör inte dricka alkohol eftersomrisken är uppenbar för fosterskador. Riktade informationsinsatser måste enligtmotionärerna ske genom mödrahälsovårdens försorg. Gravida högkonsumenterbehöver stöd för alkoholfrihet under graviditeten. Barn till missbrukandeföräldrar får en mycket dålig start i livet, ofta med stora problem underuppväxttiden och senare i livet. Det saknas relevanta uppgifter om hurmånga barn som föds med skador på grund av moderns alkoholbruk. En sådankartläggning bör ske, då det finns anledning att befara att antalet s.k. FAS-barn ökar i takt med alkoholkonsumtionen bland kvinnor, heter det i motionen.I motion So230 av m.fl. (c) begärs ett tillkännagivande tillregeringen vad i motionen anförts om vikten av att behålla och förstärkamödra- och barnhälsovården (yrkande 6). Gravida kvinnor skall helt avstå frånalkohol under graviditeten. Detta anses så självklart att man enligtmotionärerna inte tagit denna informationsinsats på allvarinom mödravården. Motionärerna pekar på att det föds ca ett hundratal barnvarje år med fetalt alkoholsyndrom, skador som aldrig går att vårda bort ochsom invalidiserar barnet för resten av livet. Mödrar med missbruksproblem gördem ofta helt olämpliga som vårdnadshavare till barn med skador orsakade avalkoholbruket. Känslomässigt förmår de inte binda barnet till sig och barnetfår en mycket torftig uppväxt som innebär stora sociala problem underuppväxtåren och resten av livet. Tyvärr saknas kunskap om dessa förhållanden,även dessa kvinnor kan dölja sitt tillstånd. Det är därför mycket viktigt attmödrahälsovård och barnhälsovård behålls och förstärks, heter det i motionen.I motion So620 av Skånberg (kd) begärs också ett tillkännagivande tillregeringen av vad i motionen anförts om åtgärder mot fetalt alkoholsyndrom(FAS). Motionären anser att information om alkoholens skador bättre måste nåfram till kvinnor. Enligt motionen föds det mellan 100 och 150 barn i Sverigevarje år med skador som orsakats av att modern druckit alkohol undergraviditeten, s.k. fetalt alkoholsyndrom (FAS). Den mänskliga tragedin bakomdessa siffror är oerhörd. Dessutom är kostnaderna för barn med FAS betydande.Enligt uppgift kan merkostnaderna för samhället för ett FAS-barn underuppväxten beräknas till ca . Till detta kommer, enligtmotionären, att dessa barn i vuxen ålder sannolikt inte kan utföra ett arbetei den vanliga produktionen, med de kostnader detta medför. Om i stället dessapengar t.ex. kunde användas till upplysning om alkoholens risker för ungakvinnor, och till vård och rehabilitering av kvinnliga missbrukare, skullesamhället spara stora summor och barnen besparas en tragedi, heter det imotionen.Bakgrund och tidigare behandling m.m.I betänkandet 1995/96:SoU3 behandlade utskottet senast motionsyrkanden medkrav på alkoholförebyggande åtgärder m.m. bl.a. i samband med kvinnorsalkoholmissbruk. Utskottet uttalade bl.a. (s. 30) att det såg positivt på attinformationsinsatser som bl.a. syftade till att öka kunskapen om de särskildarisker som kvinnor löper vid hög alkoholkonsumtion och till att främjanykterhet bland ungdomar, gravida kvinnor och i trafiken hade vidtagits samtäven planerades. Motionsyrkandena ansågs i allt väsentligt tillgodosedda ochavstyrktes. följde utskottet.I Forskning och fakta nr 15 (Kunskapsöversikt från CAN) anförs följande omAlkohol och hjärnskador, avsnittet författat av . (s. 28)under rubriken alkoholsyndrom.Det fetala alkoholsyndromet är en mycket allvarlig konsekvens av excessivalkoholkonsumtion under graviditeten. Det har också visat sig att tidpunktendå alkoholen konsumeras och konsumtionsmönstret är av avgörande betydelse.- - -Drabbade barn företer en bild av tillväxtstörning, minskad hjärnmassa samtneurologiska störningar. Dessutom föreligger ofta ögonskador. Neuropatologisktfinns en mängd skador innefattande en störning av nervcellernas vandring(migration) under utvecklingsfasen samt förlust av nervceller i vissaspecifika delar av hjärnan. Trots vetskapen om den mycket tydliga kopplingenmellan alkoholintag under graviditeten och fetalt alkoholsyndrom födsfortfarande i mellan 100 och 200 barn som är gravtalkoholskadade. Dessutom har det diskuterats om inte en del av barnen med s.k.MBD (minimal brain dysfunction) kan ha alkoholintag under graviditeten sombidragande faktor.I Medicinsk faktadatabas () s. 57 resp. i 1996:7Hälsovård före under och efter graviditet s. 106 f. behandlas också FAS . Under rubriken anförs följande:* Arbetet att vidmakthålla kunskaperna om riskerna med alkohol undergraviditet måste fortsätta, både generellt i befolkningen och särskiltbland personal inom mödrahälsovården. bör stödjafortsatt information och metodutvecklingsarbete inom detta område. * Mödrahälsovården bör övertyga sig om att alla gravida är medvetna omriskerna med alkohol under graviditet och använda beprövad anamnesteknikför att identifiera högkonsumenter. * Trots svårigheterna bör man inom alla kommuner upprätta gemensammabehandlingsprogram för gravida missbrukare.Kommittédirektiv (dir. 1997:3) beslutades för en särskildkommitté med uppdrag att organisera ett samarbete mellanbranschorganisationer, försäkringsbolag och berörda myndigheter m.fl. när detgäller alkoholförebyggande arbete (informationsinsatser). Kommittén bör drivaoch samordna insatser på många områden. Bl.a. nämns att verka för att kvinnansgraviditetsperioder blir alkoholfria. Kommittén skall även undersökaförutsättningarna för ett mer permanent brett alkoholförebyggande samarbete.Utskottets bedömningUtskottet delar motionärernas uppfattning om angelägeheten av att informera omriskerna med användning av alkohol och droger under graviditet. Insatser görsockså redan inom mödrahälsovården. Hälsoupplysning under graviditeten gesfrämst för att fostrets och barnets hälsa skall utvecklas gynnsamt men kanäven ha betydelse för modern i ett längre perspektiv. Genom att utnyttjakvinnans starka motivation att skydda fostret kan mödrahälsovården medverkatill att hon under graviditeten ändrar ett hälsofarligt beteende.Socialstyrelsen har i rapporten före, under och eftergraviditet lämnat förslag på hur detta arbete bör fortsätta. Motionerna So230(c) yrkande 6, So669 (c) yrkande 7 och So620 (kd) är i huvudsak tillgodoseddaoch avstyrks därför.GenteknikI motion Jo529 av m.fl. (mp) begärs att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om dels behovet avutredning av hur gentekniken riskerar att komma till användning irashygieniskt syfte (yrkande 1), dels förbud mot att söka, efterfråga ochanvända information om människors gener vid anställnings- ochantagningsförfaranden samt att söka, efterfråga eller använda information ommänniskors gener vid försäkringsförfaranden, bankkontakter och i andrasammanhang (yrkande 3), dels genetisk integritet och genetisk information omfoster (yrkande 4).Bakgrund och tidigare behandlingI betänkandet 1995/96:SoU17 behandlade utskottet senast likadanayrkanden (s. 37-39) varvid följande bakgrundsteckning gjordes (omfattar våren1991-våren 1996).Riksdagen antog lagen (1991:114) om användningen av viss genteknikvid allmänna hälsoundersökningar. Enligt lagen får sådan undersökning avarvsmassan som utnyttjar analys av genernas DNA eller RNA inte ske vidallmänna hälsoundersökningar utan tillstånd från . Tillståndfår lämnas endast om undersökningen är inriktad på att söka kunskap omsjukdomsförhållanden som är av allvarlig art eller annars av särskildbetydelse för hälso- och sjukvården. Vid prövning av tillståndsfrågan skallsärskilt beaktas om de som skall leda och utföra undersökningen har denkompetens som behövs för ändamålet och om integritetsskyddet för uppgifter omundersökningsdeltagarnas genetiska förhållanden kan antas blitillfredsställande. Deltagarna måste ge sitt skriftliga samtycke.Socialutskottet anförde vid sin behandling av ärendet bl.a. följande ibetänkandet 1990/91:SoU10 Användning av genteknik på människa m.m. (s. 9).Genom användning av genteknik vid allmänna hälsoundersökningar skulle det ivissa fall bli möjligt att identifiera enskilda som riskerar att drabbas avärftligt betingad sjukdom. Tidigt insatt medicinsk behandling eller ändradlivsstil skulle i en del fall kunna förebygga, lindra eller bota sjukdomen ifråga.. Utskottet delar därför uppfattningen i propositionen att allmännahälsoundersökningar med användning av genteknik skall få göras.