bet · GK01AU13 · 1997-05-14 00:00:00 — Detta innebär att i en arbetsbristsituation bibehållerföretaget sin personalstyrka. Personalen delar på den kvarvarande arbetstidenoch på den lön och arbetslöshetsersättning som utgår.Utskottets övervägandenI de nuvarande bestämmelserna i och KAS-lagen, lagar som reglerarvilka allmänna villkor som den arbetslöse måste uppfylla för att erhållaarbetslöshetsersättning, finns det inte något uttryckligt krav på att haneller hon skall vara aktivt arbetssökande. Inte heller i den nya lagen finnsdet någon sådan bestämmelse.Syftet med de allmänna villkoren är att säkerställa att den som sökerarbetslöshetsersättning verkligen är arbetslös och står till arbetsmarknadensförfogande. Vidare syftar villkoren till att säkerställa att den arbetslösesöker arbeten med viss omfattning och varaktighet.Man kan i allmänhet utgå från att personer som drabbats av ofrivilligarbetslöshet är aktivt arbetssökande. Någon rimlig anledning till att dessapersoner inte aktivt skulle söka arbete föreligger inte. Om det ändå finnsskäl att misstänka att en arbetslös inte är aktivt arbetssökande, gerlagstiftningen goda möjligheter att ingripa mot honom eller henne. Med hänsyntill det anförda avstyrker utskottet motion A38 (kd) yrkande 5.Vad sedan gäller den fråga som behandlas i motion A39 (m) yrkande 11 villutskottet anföra följande.Enligt nuvarande regler skall ett erbjudet arbete anses som lämpligt om,inom ramen för tillgången på arbetstillfällen, skälig hänsyn tagits till denförsäkrades yrkesvana och förutsättningar i övrigt för arbetet samt andrapersonliga förhållanden. Detta innebär att ett arbete inte är olämpligt enbartav det skälet att det inte överensstämmer med den arbetslöses utbildning elleryrkesverksamhet. Anställningsförmånerna skall vara förenliga med de förmånersom utgår till den som är anställd enligt kollektivavtal eller, omkollektivavtal inte finns, vara skäliga i förhållande till de förmåner som vidjämförliga företag utges till arbetstagare med likvärdiga arbetsuppgifter ochkvalifikationer. Arbetet får inte hänföra sig till en arbetsplats där enolovlig konflikt pågår och förhållandena på arbetsplatsen skall motsvaralagstadgade skyddsbestämmelser. Motsvarande regler föreslås i den nyaarbetslöshetsförsäkringen.De nuvarande riktlinjerna för vad som skall anses vara lämpligt arbete harutarbetats i praxis. lön får i princip inte vara avgörande för om ettarbete skall anses vara lämpligt. Detsamma gäller den utgåendekassaersättningen till medlemmen. Endast om den erbjudna lönen väsentligenunderstiger kassaersättningen kan arbetet anses vara olämpligt. Med väsentligtavses att den erbjudna lönen understiger kassaersättningen med mer än 10 %.Detta innebär att den arbetslöse i princip måste acceptera en lön som kraftigtunderstiger vad han eller hon har haft. En person som innanarbetslösheten inträdde hade en inkomst av , vilket ger högsta möjliga ersättning, förväntas att acceptera en lön på ca 11 000kronor, dvs. under tidigare lön. Med en förändring av ersättningsnivåntill måste den arbetslöse acceptera en löneminskning på minst 28 %.Regeringen har i denna del inte lämnat några förslag, varför ovan nämndaprinciper får antas gälla även i framtiden.Som framgår av ovanstående redogörelse förväntas den arbetslöse accepterastora förändringar både vad gäller arbetets innehåll och lönenivån. Utskottetanser att denna praxis utgör tillräckligt incitament för omställning.Utskottet är därför inte berett att ställa sig bakom nämnda motion. Motion A39(m) yrkande 11 bör därför avslås.När det sedan gäller frågan om det skall vara möjligt att träffaöverenskommelser om att använda arbetslöshetsersättningen för att reduceraarbetstiden och därigenom undvika uppsägningar vill utskottet anföra följande.Som framgår av den inledande redogörelsen krävs för rätt till ersättning attsökanden är arbetslös. Med detta förstås att han eller hon p.g.a. arbetsbristinte kan utföra avlönat arbete för annans eller egen räkning och inte hellerutför arbete för egen räkning i affärsmässigt, vinstgivande syfte. Förarbetstagare inträder arbetslöshet i normalfallen när anställning upphör(prop. 1973:56 s. 229 f.). Frågan är då om en person kan anses som arbetslös iförsäkringens mening när han eller hon frivilligt accepterat att reducera sinarbetstid.Utskottet har uppmärksammats på att det pågår en rättsligprövning av denna fråga. Ett företag som hade ekonomiska problem träffade enöverenskommelse med de fackliga organisationerna, med innebörden att samtligaarbetstagare skulle sägas upp p.g.a. arbetsbrist. Vidare enades man om attvarje uppsagd anställd på den sista anställningsdagen skulle återanställas iföretaget med en arbetstid som motsvarade av den tidigare gällandearbetstiden. I överenskommelsen reglerades också en framtida tidpunkt, då deanställda skulle återgå till heltidsarbete. Avsikten var att arbetstagarnaskulle ansöka om arbetslöshetsersättning motsvarande den tid arbetetreducerats. Den berörda arbetslöshetskassan nekade att utge ersättning. Videfterföljande prövning i länsrätten fann domstolen att sökanden inte varberättigad till ersättning. Länsrättens dom överklagades till kammarrätten somännu inte har tagit ställning i målet.Utskottet anser att man bör avvakta domstolarnas slutliga ställningstagandeinnan några förändringar av nuvarande regler övervägs. Utan att ta ställning isakfrågan kan dock utskottet konstatera att det finns skäl som talar mot använder arbetslöshetsersättningen som en långsiktig inkomstutfyllnad. Detfinns uppenbara risker för att arbetslöshetsförsäkringens karaktär avomställningsförsäkring annars minskar. Vidare kan arbetslöshetsersättningen idessa fall bli en inkomstutfyllnad som innebär en subvention av vissa företag,branscher eller verksamhetsområden. Mot detta skall ställas bl.a. detförhållandet att genom överenskommelserna bibehåller de berörda arbetstagarnakontakten med arbetslivet. Vidare kan de stanna kvar på orter som är myckethårt drabbade av arbetslöshet.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna A42 (fp) ochA291 (c).FamiljehemBakgrundMed familjehem avses ett enskilt hem som på uppdrag av socialnämnden tar emotbarn för stadigvarande vård och fostran eller vuxna för vård och omvårdnad.Enligt praxis kan en person i egenskap av familjehemsförälder ellerfosterhemsförälder inte erhålla medlemskap i en arbetslöshetskassa. Inteheller är det arbete som han eller hon utför tillgodoräkningsbart iarbetsvillkoret och utgör inte heller s.k. överhoppningsbar tid.MotionerEnligt vad anför i motion A38 kan inte enfamiljehemsförälder erhålla arbetslöshetsersättning. Detta beror på att haneller hon inte omfattas av arbetstagarbegreppet. Regeringen bör därföråterkomma med förslag som säkerställer familjehemsföräldrars rätt tillarbetslöshetsersättning (yrk. 8).Utskottets övervägandenUtskottet är inte berett att föreslå någon förändring jämfört medden praxis som gäller . Utskottet avstyrker därför motion A38 (kd)yrkande 8.Anställda vid uthyrningsföretagMotionerModerata samlingspartiet förklarar i motion A39 att deltidsarbetande inomuthyrningsföretag måste behandlas lika med deltidsarbetande inom andrabranscher vad gäller rätt att få arbetslöshetsersättning (yrk. Som lägetär nu kan denna grupp inte ?fyllnadsstämpla?. Detta beror på rekommendationerutfärdade av Arbetsmarknadsstyrelsen.Christel och (båda m) framställer motsvarandeyrkande i motion A258.Utskottets övervägandenI ett meddelande förklarade AMS (nr 5/1996) att man ansågatt anställda vid uthyrningsföretag inte var ersättningsberättigade.Meddelandet var föranlett av att AMS hade uppmärksammat att en delarbetslöshetskassor hade olika tillämpning avseende rätten tillarbetslöshetsersättning för arbetstagare som var anställda iuthyrningsföretag.Den uppfattning som AMS gav till känna överensstämde med den rättspraxis somfinns inom detta område. Av ett flertal avgöranden i Försäkringsöverdomstolenframgår att domstolen har funnit att en person som vid återkommande tillfällenanlitats av ett personaluthyrningsföretag skall anses vara tillsvidareanställdvid företaget i den omfattning som svarar mot personens arbetsutbud. Dettagäller oavsett hur anställningsavtalet i det enskilda fallet är utformat.Frågor rörande bl.a. uthyrningsföretag har varit föremål förutredning. tillkallades en särskild utredare som skulleutvärdera och analysera effekterna och konsekvenserna av lag omprivat arbetsförmedling och uthyrning av arbetskraft. Utredningen redovisadeuppdraget i slutbetänkandet av Utredningen för utvärdering avavreglering av arbetsförmedlingsmonopolet (SOU 1997:58). I betänkandet tarutredningen upp frågan om anställda i uthyrningsföretag skall ha den rätt tilldeltidsutfyllnad som deltidsanställda i andra branscher på vissa villkor har.Utredningen anser att deltidsanställning inom till exempel detaljhandelneller sjukvården inte är att jämställa med den ?deltid? som uppstår inomuthyrningsbranschen, när en anställd inte kan få uppdrag som motsvararheltidsarbete. I det förra fallet är deltiden bestämd till ett i förvägpreciserat antal arbetstimmar, den anställde kan överblicka sitt arbetsschemaoch har möjlighet att ta eventuella erbjudanden om annatarbete, dvs. hon/han står till arbetsmarknadens förfogande. Inomuthyrningsbranschen däremot, konstaterar utredningen, är deltiden inte avtaladutan följer av att företaget inte fått in tillräckligt med uppdrag för attkunna erbjuda den anställde heltidsarbete. Om ett sådant arbetsunderskottuppstår, och hur stort det i så fall blir, går inte att överblicka i förväg,och den anställde står under väntan på uppdrag till uthyrningsföretagetsförfogande.Den anställde kan enligt utredningen snarare beskrivas som permitterad änsom arbetslös; hon/han har en anställning men arbetsgivaren kan till följd avlåg orderingång inte erbjuda några arbetsuppgifter. Sådana situationer kanuppstå även i andra branscher, men berättigar ingenstans till ersättning frånarbetslöshetskassan. Utredningen anser att denna typ av problem, som kan sägasfölja av uthyrningsbranschens inriktning mot den temporära arbetsmarknaden,bör lösas genom avtal.Utredningens förslag bereds inom . Utskottetvill inte föregripa denna beredning och är därför inte berett att i nulägetförorda en förändring av rätten till arbetslöshetsersättning för de anställdavid uthyrningsföretagen. Utskottet avstyrker därför motionerna A39 (m) yrkande10 och A258 (m).Yrkesfiskares ersättningsrättBakgrundYrkesfiskare kan, enligt den nuvarande regleringen avarbetslöshetsersättningen, i vissa fall erhålla ekonomisk ersättning vidarbetslöshet.Enligt 25 § förordningen (1988:1400) om arbetslöshetsförsäkring får AMS, omdet finns särskilda skäl, föreskriva att en företagare skall anses varaarbetslös även i andra fall än de som sägs i 4 § fjärde stycket ALF-lagen. Medstöd av detta bemyndigande har AMS meddelat föreskrifter som innebär attyrkesfiskare under vissa omständigheter kan erhålla arbetslöshetsförsäkring.För närvarande regleras denna ersättningsrätt i AMS föreskrift AMSFS 1991:15.Den nuvarande regleringen av yrkesfiskares rätt till arbetslöshetsersättningkan beskrivas på följande sätt.Sveriges Fiskares arbetslöshetskassa bildades och var den förstaarbetslöshetskassan för egna företagare. Kassan omfattar enbart yrkesfiskarebosatta i och medlemsantalet är ca 2 000. Både anställda ochföretagare kan vara anslutna, men kassan har enbart företagare som medlemmar.Som företagare räknas den som får sin inkomst av fiske enligt det s.k.manslottsystemet samt fiskare som direkt påverkas av om båten blirstillaliggande av orsaker som berättigar till arbetslöshetsersättning.Manslottsystemet innebär att nettovinsten av fångsten går till varje manombord och till båtägaren i form av manslotter. Samtliga i besättningen räknassom rörelseidkare och är skyldiga att betala in skatt och egenavgifter.Yrkesfiske består av fiske ombord samt av förberedelse- ochavslutningsarbete i samband med fiskeresa. En del av detta arbete kan ske påland. Annan verksamhet, som kan ha viss anknytning till fisket, omfattas inteav begreppet yrkesfiske. En yrkesfiskare kan även bedriva sidoverksamhet,exempelvis fiskodling eller försäljning av fisk från egen butik, men vidarbetslöshet från yrkesfiskeverksamheten gör arbetslöshetskassan en bedömningav om sidoverksamheten är att betrakta som bisyssla.För att en företagare skall kunna erhålla arbetslöshetsersättning krävs inuläget att han eller hon har avvecklat sin rörelse definitivt och avyttratfast egendom och rörelsetillgångar. För fiskare gäller dock speciella regler.Enligt ovan nämnda föreskrifter kan en fiskare som är företagare endasterhålla arbetslöshetsersättning i force majeure liknande situationer när fiskeomöjliggörs p.g.a. ishinder, andra väderleks- eller miljöförhållanden, maskin-eller båthaveri, motor- och vinschbyte eller drivmedelsbrist till följd avimportsvårigheter eller fångstbegränsningar beslutade av ellerav EU.Vid arbetslöshet som inte beror på situationer som kan betraktas som forcemajeure, dvs. om fiskaren upphört med att fiska på grund av exempelviskonkurs, erhåller han eller hon inte någon arbetslöshetsersättning. Däremothar han eller hon möjlighet att ansöka om KAS, trots att han eller honegentligen uppfyller ett medlemsvillkor i arbetslöshetskassan.Inträdesvillkoret i Fiskares arbetslöshetskassa är tolv månader.Arbetsvillkoret innebär för yrkesfiskare att den försäkrade ska styrka minst80 dagars fiske under en ramtid av . Har det inte funnitstillfälle att fiska på grund av fångstbegränsningar får i arbetsvillkorettillgodoräknas även annat förvärvsarbete samt tid i arbetsmarknadspolitiskåtgärd.Dagpenningen grundas på avgiftsunderlag för egenavgifter avseendeyrkesfiskare enligt deklarationsblanketten för den senast deklareradeinkomsten. Dagsförtjänsten bestäms liksom för andra företagare till 1/260-delav nettoinkomsten. Tid då fiskaren uppburit arbetslöshetsersättning räknasbort.MotionerI två motioner framställs det yrkanden som rör yrkesfiskaresarbetslöshetsersättning.I motion A43 föreslår () att fiskarna skall kunna erhållainkomstrelaterad arbetslöshetsersättning även vid ?normal arbetslöshet?.Vidare föreslås att begreppet yrkesfiske skall vidgas så att det även omfattarviss försäljning och beredning av den egna fångsten. Slutligen föreslås att denuvarande föreskrifterna som AMS utfärdat för Fiskaresarbetslöshetskassa bör vara kvar även efter den 1 januari 1998.Erling och () framställer i motion A44 motsvarandeyrkanden (yrk. 1-2 och 4). Motionärerna föreslår därutöver att man böröverväga om perioder med fiskestopp skall betraktas som överhoppningsbar tid,både vid beräkning av arbetsvillkor och vid fastställande av dagpenning (yrk.3).Utskottets övervägandenI propositionen behandlas inte frågan om yrkesfiskares ersättningsrätt i denframtida arbetslöshetsförsäkringen.Utskottets ståndpunkt är att yrkesfiskare även i fortsättningen bör kunnaerhålla arbetslöshetsersättning. Frågan är då om ersättningsrätten börutvidgas.ARBOM-utredningen behandlade i sitt slutbetänkande (SOU 1996:150s. 220 f.) frågan om yrkesfiskares ersättningsrätt. Utredningen föreslog attden särskilda regleringen för yrkesfiskare skulle bibehållas och attersättningsrätten skulle utvidgas. Utredningens förslag innebar i huvudsakföljande.Yrkesfiskare skulle kunna erhålla arbetslöshetsersättning även vid s.k.normal arbetslöshet. Detta innebar att förutom vid force majeure-liknandesituationer skulle yrkesfiskare, som var att betrakta som företagare, även gesrätt till arbetslöshetsersättning i de fall då de hade upphört medverksamheten annat än tillfälligt. Vidare ansåg utredningen att begreppetyrkesfiske skulle utvidgas. I begreppet yrkesfiske skulle ingå även vissberedning och försäljning av egen fångst. En förutsättning skulle vara attdenna verksamhet kunde bedrivas jämsides med fiske på heltid. Beredning avfångst som krävde en större arbetsinsats skulle därför inte omfattas avbegreppet yrkesfiske. Inte heller annan försäljning, t.ex. av annan fisk änfrån den egna fångsten, skulle få förekomma. Utredningen påpekade också attdet fanns vissa problem i samband med perioder av internationella fiskestopp.Under dessa perioder betraktas fiskaren som arbetslös och erhåller därförarbetslöshetsersättning. Perioderna betraktas inte som överhoppningsbar tidvarför det i vissa fall kan bli svårt för fiskaren att uppfyllaarbetsvillkoret. Utredningen ansåg att man borde överväga om perioder medfiskestopp skulle betraktas som överhoppningsbar tid både vid beräkning avarbetsvillkor och vid fastställande av dagpenning.Utskottet anser att man bör se över yrkesfiskares ersättningsrätt i syfteatt lösa de problem som tas upp i motionerna. Man bör vid denna översynsärskilt överväga om denna grupp skall kunna erhålla ersättning vid normalarbetslöshet. Även en utvidgning av begreppet yrkesfiske så att det ävenomfattar viss beredning och försäljning av egen fångst bör övervägas. Genom ensådan utvidgning skulle man underlätta situationen framför allt för fiskaresom bedriver småskaligt fiske. Detta skulle i sin tur bl.a. främjautvecklingen i glesbygdsområdena.Utskottet vill i detta sammanhang även beröra en förändring av reglerna somrör ersättning vid arbetslöshet under del av vecka. I den nuvarande 27 § ALF-lagen framgår att, om det föreligger särskilda skäl, arbetslöshetskassan kanföreskriva att försäkrad, som under en kalendervecka i utför arbetei sådan utsträckning att hel dagpenning inte kunnat utgå för någon av dagarna,inte heller skall ha rätt till dagpenning för den femte dagen. Utskottet harupplysts om att fiskares arbetslöshetskassa med stöd av dennabestämmelse avslår ansökningar om arbetslöshetsersättning om fiske bedrivits under en kalendervecka. I förslaget till den nyaarbetslöshetsförsäkringen finns det ingen regel som motsvarar bestämmelsen iALF-lagen. Utskottet anser därför att man även bör se över om det är möjligtatt inom ramen för den nya lagen om arbetslöshetsersättning meddelaföreskrifter som reglerar det fall som beskrivits ovan. I annat fall börregeringen återkomma med lagförslag i denna del.Utskottet utgår från att översynen bedrivs med största skyndsamhet.Vad utskottet har anfört bör ges regeringen till känna. Motionerna A43 (c)och A44 (fp) yrkandena 1-4 avslås i den mån de inte får anses tillgodoseddamed vad som anförts.En ny lag om arbetslöshetskassorPropositionenDen nya arbetslöshetsförsäkringen skall administreras av arbetslöshetskassor.Dessa arbetslöshetskassor skall ha en lagfäst skyldighet att samverka medvarandra i organisations- och utvecklingsfrågor. De skall också informera denenskilde om vilka andra kassor som är verksamma inom hans eller hennesyrkesområde.Den kompletterande arbetslöshetskassan skall kunna bildas av rikstäckandeorganisationer som företräder anställda respektive företagare påarbetsmarknaden. Den skall godkännas av regeringen. Enskilda skall inte kunnavara medlemmar i kassan. Däremot skall de kunna ansluta sig till den ochdärigenom omfattas av inkomstbortfallsförsäkringen. Både arbetstagare ochföretagare skall kunna ansluta sig till kassan. Finansieringsavgift skall utgåi huvudsak i enlighet med de regler som gäller . Kostnaderna förtillsynsverksamheten skall inte längre bestridas av finansieringsavgiften utangenom arbetsgivaravgiftsmedel enligt lagen (1981:691) om socialavgifter.Riksdagen skall inför varje budgetår bestämma hur mycket avarbetsmarknadsavgiften som får användas för tillsynen.Arbetslöshetskassorna får besluta om olika medlemsavgifter för olikamedlemskategorier. Begränsningarna av arbetslöshetskassornas eget fria kapitalskall tas bort.Det nuvarande kravet på anknytning till arbetsmarknaden för att bli medlem ien arbetslöshetskassa preciseras. Rätt att bli medlem i en arbetslöshetskassaskall endast den ha som av harförvärvsarbetat i genomsnitt minst och alltjämt arbetarminst i denna omfattning. Även den som uppfyller studerandevillkoret i den nyalagen om arbetslöshetsförsäkring kan under vissa förutsättningar bli medlem ien arbetslöshetskassa. Kravet på 17 timmars arbete behöver i dessa fall intevara uppfyllt.Reglerna om återkrav av statsbidrag förtydligas. Arbetsmarknadsstyrelsensbeslut om återkrav och om att en arbetslöshetskassa inte skall ha rätt tillstatsbidrag helt eller delvis för överklagas hos en allmänförvaltningsdomstol. Vid återkrav får beloppet jämkas eller helt efterges, omdet finns synnerliga skäl. En bestämmelse om att rätt till utträde ur enarbetslöshetskassa inte får begränsas återinförs också. Möjligheten förArbetsmarknadsstyrelsen att vägra registrering av vissa uppgifter återinförs.Regeln om att arbetslöshetskassa skall föreslå den ledamot i enarbetslöshetskassas styrelse som företräder staten och som skall utses avArbetsmarknadsstyrelsen tas bort.Den nuvarande KAS-administrationen tas i huvudsak över avden kompletterande arbetslöshetskassan. För att möjliggöra införandet av dennya allmänna och sammanhållna arbetslöshetsförsäkringen kommer regeringen atttillkalla en särskild utredare.MotionerI två motioner behandlas frågor som rör vilka krav som bör ställas på dem somsöker medlemskap i en arbetslöshetskassa.Vänsterpartiet anser att den föreslagna regeln bör ändras och föreslår imotion A40 att en person som kan uppvisa ett anställningsavtal som innebär atthan eller hon har fått anställning i sådan omfattning att det s.k. 17-timmarsvillkoret uppfylls bör ha rätt att omgående erhålla medlemskap (yrk.12).Miljöpartiet de gröna föreslår i kommittémotion A46 att kraven skall slopas(yrk. 11).I motion A45 (delvis) föreslår () att man tar bort regelnsom föreskriver att man måste ha en pågående anställning mansöker inträde i en arbetslöshetskassa.Utskottets övervägandenSom framgår av redogörelsen ovan föreslår regeringen att bestämmelserna ominträdesvillkoren skall preciseras i den nya arbetslöshetsförsäkringen iförhållande till nu gällande bestämmelser. Dessa innebär bl.a. att en sökandeinte kan bli medlem i en arbetslöshetskassa om han eller hon förvärvsarbetar igenomsnitt mindre än , den s.k. 17-timmarsregeln. Syftetmed regeln är att endast personer med tillräcklig anknytning tillarbetsmarknaden skall omfattas av arbetslöshetsförsäkringen. Den nuvarandebestämmelsen saknar uppgift om vilken ramtid som genomsnittsberäkningen skallavse. Bestämmelsen har kommit att tillämpas på olika sätt avarbetslöshetskassorna. Det finns exempel på att personer som förvärvsarbetatmycket har medgetts inträde i en arbetslöshetskassa.Utskottet anser i likhet med regeringen att man bör vidmakthålla kravet påatt en inträdessökande måste ha tillräcklig anknytning till arbetsmarknadenför att kunna bli medlem i en arbetslöshetskassa. Den nuvarande ordningen ärenligt utskottets mening inte godtagbar utan regeln bör preciseras. Det börinföras en ramtid inom vilken en viss minsta mängd förvärvsarbete skall hautförts. Den längd som regeringen har valt är i och för sig välavvägd men utformningen av bestämmelsen kan ändå enligt utskottets mening ivissa fall leda till orimliga konsekvenser för den enskilde. Detta gällersärskilt i de fall inträdessökanden arbetar . Om inträdessökanden ärledig , exempelvis på grund av vård av sjukt barn, kan det ledatill att han eller hon inte uppfyller kravet på att ha förvärvsarbetat igenomsnitt . Följden blir att den inträdessökandesmöjlighet att erhålla inträde i kassan kan förskjutas . Dettaär inte tillfredsställande. Regeln bör i stället utformas på ett sådant sättatt det är möjligt för den inträdessökande att vara ledig underen begränsad tid utan att möjligheten att bli medlem i kassan förskjutsalltför långt.