bet · GL01AU1 · 1997-11-27 00:00:00 — 2) förslaget om utvecklingsgaranti.Enligt motionären är åtgärden inte attraktiv för ungdomar. Den innebär ocksåatt kommunerna måste skaffa sig ny kompetens inom arbetsmarknadsområdet.Även () ställer sig i motion A218 avvisande till förslaget. Hananser att man kan lösa arbetslösheten endast genom att angripa dess orsaker.Utvecklingsgarantin bör omprövas. I stället bör befintliga stödformerutnyttjas. Motionären förordar generella strukturella förändringar, som gerverkliga arbetstillfällen, framför det som beskrivs som manipulationer medstatistiken.Sonia () anser i motion A224 att utvecklingsgarantin är en positivåtgärd för ungdomar. Det bör dock klart och tydligt framgå attutvecklingsinsatserna skall kunna förläggas till den privata sektorn (yrk. 1).Det är viktigt att en stor del av de extra personalresurser somarbetsförmedlingarna enligt förslaget skall få avsätts för åldersgruppen 20-24år och för det gemensamma arbetet med kommunerna (yrk. 2).Utskottets ställningstagandeUtskottet delar uppfattningen att särskilt ungdomsarbetslösheten utgör ettstort samhällsproblem. Vissa motionärer har i princip ställt sig negativa tillsärlösningar för vissa åldersgrupper. Utskottet har förståelse för dennainställning men menar att särskilda problem kan kräva särskilda lösningar.Utskottet välkomnar därför regeringens förslag till en särskild satsning påungdomar. Det bör framhållas att förslaget inte innehåller några begränsningarnär det gäller möjligheten till utvecklingsinsatser i den privata sektorn.Från ett par håll har det uttryckts farhågor för att förslaget omutvecklingsgaranti skapar rundgång mellan arbetsförmedlingen och kommunen.Enligt utskottets mening är dessa farhågor överdrivna. bördock uppmärksammas vid den utvärdering av den nya satsningen som regeringenavser att göra.Kritik har också riktats mot nivån på det skattefria bidraget på permånad till dem som inte har arbetslöshetsersättning eller socialbidrag.Utskottet vill i detta sammanhang påpeka att ungdomar som kommer att omfattasav denna ersättning normalt inte har någon ersättning alls innan de påbörjarverksamheten.Utskottet ställer sig alltså positivt till regeringens förslag. Vissaförtydliganden av förslaget är emellertid nödvändiga.Enligt regeringens överväganden i propositionen inträder ansvaret för enkommun, som har åtagit sig skyldigheten att erbjuda ungdomarutvecklingsinsatser, efter det att den unge anmält sig somarbetssökande hos arbetsförmedlingen. Vidare anges att kommunen inom samma tidskall sätta in en utvecklingsinsats. Av den föreslagna lagtexten framgåremellertid att kommunens ansvar inträder efter det att den unge anmältsig som arbetssökande.Det saknas vidare en bestämmelse om att kommunen därefter har påsig att erbjuda en utvecklingsinsats. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att4 § förslaget till lag om kommuners ansvar för ungdomar mellan 20 och 24 årändras på det sättet att andra meningen utgår och ersätts av ett nytt andrastycke med följande lydelse:Utvecklingsinsatsen skall erbjudas från det att kommunensskyldighet enligt första stycket inträdde och får pågå i högst 12 månader.För att det klart skall framgå att kommunen inte behöver göra en prövning av omden unge är berättigad till socialbidrag innan kommunen lämnarutvecklingsersättning enligt 8 § lagförslaget, föreslår utskottet att dennaparagraf får ändrad lydelse. Vidare föreslår utskottet att det införs en regeli andra stycket i paragrafen som täcker in även det fallet att den unge börjaruppbära socialbidrag under pågående utvecklingsinsats. Enligt utskottet bör 8 §i lagförslaget därför ges följande lydelse:Kommunen skall till den som deltar i verksamhet som anordnas enligt denna lagoch som uppbär försörjningsstöd enligt 6 och 6b §§ socialtjänstlagen(1980:620) när han eller hon börjar delta i verksamheten utge ersättning medett belopp som motsvarar försörjningsstödet.Detsamma skall gälla beträffande den för vilken fattas beslut om sådantförsörjningsstöd som avses i första stycket under tid som han eller hon deltari verksamheten.Till följd av de ändringar som utskottet föreslår i 8 § bör 9 § formuleras omenligt följande:Kommunen skall till deltagare som inte erhåller ersättning enligt 6 § eller 8§ utge ersättning med per månad.Utskottet ställer sig med de förändringar som framgår ovan bakom regeringensförslag. Det innebär att utskottet inte kan ställa sig bakom motionerna A204(yrk. 2), A218, A224 (yrk. 1), A259 (yrk. 19), A269 (yrk. 15-17), A299, A 309(yrk. 14-15) och A310 (yrk. Utskottet återkommer till frågan i avsnittetSammanfattande bedömning av budgetförslaget och medelsanvisning påutgiftsområde 14 nedan.När det slutligen gäller yrkandet om fördelning av extra personalresurser hosarbetsförmedlingarna i motion A224 (yrk. 2) återkommer utskottet till detta vidbehandlingen av anslagsfrågorna.Arbetsmarknadsutbildning - utbildningsbidragPropositionenArbetsmarknadsutbildning är en på arbetsmarknadspolitiska grunder prioriteradvuxenutbildning som riktar sig till arbetslösa. Det är vidare enomställningsutbildning för dem som behöver förnya sina kunskaper för att kunnafortsätta arbeta inom sina yrkesområden eller behöver ny yrkesutbildning föratt byta yrkesområde. Utbildningen skall ha en klar yrkesinriktning.Arbetsmarknadsutbildning består av den särskilt upphandladearbetsmarknadsutbildningen och av arbetsmarknadsutbildning inom det reguljärautbildningsväsendet.Den genomsnittliga kostnaden per kursdeltagarmånad har fortsatt att sjunkaunder budgetåret. Länsarbetsnämnderna har varnat för att ytterligareprissänkningar kommer att leda till allvarliga konsekvenser för utbildningensinnehåll och kvalitet.Andelen deltagare som fått arbete från avslutad utbildninghar sjunkit stadigt . Under /96 hade avdeltagarna arbete efter avslutad utbildning.I enlighet med regeringens förslag på tilläggsbudget för harriksdagen beslutat att skapa ett utrymme om för att höjakvaliteten i utbildningen och stärka den arbets- och kompetenslinje somgenomsyrar arbetsmarknadspolitiken.Arbetsmarknadsutbildningen skall även fortsättningsvis ha en klaryrkesinriktning som syftar till att deltagaren får arbete. Andelen deltagare iarbetsmarknadsutbildning inom det reguljära utbildningsväsendet, som underförsta uppgick till en tredjedel, måste minska. ivuxenutbildningen och utbyggnaden av högskolan gör attarbetsmarknadsutbildningen kan koncentreras mer på yrkesutbildning.Aktivitetsstöd i form av utbildningsbidrag lämnas för vid dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna arbetsmarknadsutbildning, yrkesinriktadrehabilitering, arbetsplatsintroduktion, datortek, arbetslivsutveckling ochtill starta-eget-bidrag. Kostnaden för utbildningsbidraget är direkt beroendeav nivån på arbetslöshetsersättningen.MotionernaModeraterna har, som framgår av redogörelser, i motion A299 hävdat attdet bör ske en förändring av arbetsmarknadsutbildningen. Enligt partietsförslag skall utbildningen vara styrd mot ett klart arbetsmarknadsbehov.Folkpartiet anför i partimotion A259 (yrk. 11) att den positiva förändringen avinriktningen på arbetsmarknadsutbildningen från gårdagens till framtidensarbetsmarknad måste fortsätta. För att utbildningen skall leda till att flerfår arbete måste enligt partiet antalet personer i utbildning minskas ochkvaliteten på utbildningen höjas.Kristdemokraterna anför i partimotion A269 (yrk. 11) attarbetsmarknadsutbildningen bör bli en del av det reguljärautbildningsväsendet.Vänsterpartiet anser, utan att framställa något yrkande om detta, i partimotionA310 att arbetsmarknadsutbildningen måste få större omfattning omflaskhalsproblem skall undvikas. Vidare anser partiet att näringslivet måsteengageras på ett helt annat sätt än vad som varit fallet.Hans Karlsson () framhåller i motion A283 att det är viktigt attlänsarbetsnämnderna och arbetsförmedlingarna från tid till annan kan väljaolika inriktningar på de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna och utbildningarna.Det bör vara möjligt att styra över resurser till mer yrkesinriktad utbildningnär den lokala marknaden efterfrågar arbetskraft med sådan kompetens.Birgitta () anser i motion A302 att företagare bör kunna erhållautbildningsbidrag för deltagande i arbetsmarknadsutbildning utan att förstbehöva avyttra sitt företag.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens uppfattning att arbetsmarknadsutbildningen måste haen klar yrkesinriktning som syftar till att deltagarna får arbete. Som framgårav vad utskottet anfört tidigare i betänkandet kan det s.k. volymmålet innebäraen begränsande faktor när det gäller möjligheten att skapa tillräckligt medkvalificerande yrkesutbildningar. Orsaken till detta är att yrkesutbildningarär kostsamma. Utskottet ser en risk för att inte tillräckligt mångautbildningsplatser skapas, eftersom detta kan leda till s.k. flaskhalseffekter.Det är därför enligt utskottets mening angeläget att yrkesinriktad utbildningprioriteras. Som framgår av utskottets ställningstagande när det gällervolymmålet anser utskottet att regeringen skall ges möjlighet att vid behovkunna justera detta.Denna ändrade inriktning överensstämmer delvis med vad anfört isin motion A259. I motionen förordar partiet en minskning av antalet personer iarbetsmarknadsutbildning som kvaliteten på utbildningarna höjs. Äveni motion A283 framförs krav på att det skall finnas fler yrkesinriktadeutbildningar. Detta krav kan till viss del anses tillgodosett genom utskottetsställningstaganden.Med hänsyn till det anförda avvisar utskottet motionerna A259 (yrk. 11) ochA283 i den mån de inte kan anses tillgodosedda genom vad utskottet anfört.Utskottet delar inte den uppfattning som framför i motionA269 att arbetsmarknadsutbildningen skall bli en del av den reguljärautbildningen. På en framtida arbetsmarknad kommer det att krävas av denenskilde att han eller hon är beredd att komplettera sin utbildning. I förstahand bör denna komplettering ske på arbetsplatserna men det kommer även iframtiden att krävas att arbetslösa gör kompletteringar av sin utbildning. Medhänsyn till det anförda avstyrker utskottet motion A269 (yrk. 11).Avslutningsvis behandlar utskottet den fråga som har tagits upp i motion A302och som rör företagares utbildningsbidrag. Utskottet vill i denna del anföraföljande. En person som uppbär arbetslöshetsersättning innan han eller hondeltar i en åtgärd erhåller ett utbildningsbidrag som motsvarararbetslöshetsersättningen. har beslutat om förändringarav arbetslöshetsersättning som bl.a. innebär att det skall vara möjligt förföretagare att erhålla arbetslöshetsersättning utan att företaget avvecklas.Bestämmelserna som rör företagarnas ersättningsrätt trädde i kraft den 29september 1997. Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet motion A302.Nivån på utbildningsbidrag m.m.PropositionenUtbildningsbidrag i form av dagpenning kan enligt förordningen (1996:1100) omaktivitetsstöd lämnas till deltagare i bl.a. arbetsmarknadsutbildning.Dagpenningen uppgår till per dag. Före varmotsvarande ersättningsnivå per dag. Skälet till sänkningen var att detskulle införas en enhetlig nivå på utbildningsbidraget för alla deltagare sominte har rätt till arbetslöshetsersättning. Nivån skall motsvara ett belopp somefter skatteavdrag motsvarar studiebidrag.Av propositionen framgår att regeringen anser att det bör göras vissaförändringar vad gäller det aktivitetsstöd som utgår vid särskilt upphandladeutbildningar. Regeringen föreslår att möjligheten att utbetala stödet undersommaruppehåll bör slopas.Vidare föreslår regeringen att samordningen mellan utbildningsbidrag ochänkepension skall upphöra.MotionernaVänsterpartiet förklarar i partimotion A310 att utbildningsbidragen för dem somdeltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder men som inte har rätt tillarbetslöshetsersättning fr.o.m. bör höjas till en nivåmotsvarande grundbeloppet i arbetslöshetsförsäkringen (yrk. Vänsterpartietmotiverar sitt förslag med att det nuvarande systemet skapar felaktigaincitament. Det blir svårare än tidigare att motivera arbetslösa som inte ärberättigade till arbetslöshetsersättning till aktiva åtgärder. För att täckaden totala kostnaden för att återställa utbildningsbidraget och höja den lägstanivån på det nya utvecklingsbidraget för ungdomar föreslår attanslaget tillförs ytterligare (yrk. 19).Kristdemokraterna föreslår också, i motion A269, att de personer som inte ärberättigade till arbetslöshetsersättning skall kunna erhålla ettutbildningsbidrag som motsvarar grundbeloppet i arbetslöshetsförsäkringen.Enligt skall differensen mellan dagens ersättningsnivå ochgrundbeloppet utges som en lånedel. För att finansiera denna höjning föreslåsatt avsätts inom ramen för anslaget (yrk. 10).Utskottets ställningstagandeI samband med behandlingen av förslaget om sänkt utbildningsbidraganslöt sig utskottet i sitt yttrande (1996/97:AU7y) till finansutskottet tillregeringens uppfattning att det bör råda enhetlighet i ersättningen mellanolika utbildningar, oavsett om de genomförs inom den reguljärautbildningsväsendet eller inom ramen för arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Finansutskottet instämde i arbetsmarknadsutskottets uppfattning (1996/97:FiU20)och ersättningsnivån bestämdes till . Utskottet har intenågon annan uppfattning och kan därför inte ställa sig bakom motionernaA269 (yrk. 10) och A310 (yrk. 15 och 19). Utskottet har ingen erinran motförslagen som rör aktivitetsstöd och samordning mellan utbildningsbidrag ochänkepension. Utskottet återkommer till förslagen och motionerna i avsnittetSammanfattande bedömning av budgetförslag och medelsanvisning på utgiftsområde14 nedan.Arbetsplatsintroduktion (API)PropositionenArbetsplatsintroduktion (API) infördes och ersatte tidigarepraktikformer såsom invandrarpraktik, akademikerpraktik, arbetsprövning inomAMI, praktikdelen inom ungdomsintroduktionen samt vidgad arbetsprövning. APIhar inneburit att många arbetssökande har fått den nödvändiga kontakten medarbetslivet som ökat deras kompetens så att de efter praktikperioden kunnat fåett reguljärt arbete.Arbetsförmedlingarna har haft svårt att nå upp till den planeradeomfattningen av API, till stor del beroende på att det inte funnitstillräckligt med arbetsplatser som varit beredda att ta emot praktikanter. Den1 höjdes finansieringsbidraget som betalas av arbetsgivare somanordnar API och deltagare. Arbetsgivaresom anordnar API för personer som fyllt , för invandrare ocharbetshandikappade samt för dem som deltar i praktikperioder i vägledningssyftei högst är undantagna från skyldigheten att betalafinansieringsbidrag. slopades villkoret som innebar attarbetsgivaren gjorde en utfästelse att erbjuda ungdomar anställningefter avslutad API.Under /96 uppgick utgifterna för utbildningsbidrag vid APItill . Inkomsterna av finansieringsbidraget uppgick undersamma period till , vilket var mindre än hälften av vadregeringen beräknat. betalades 1 576 miljoner kronorut i utbildningsbidrag som arbetsgivarna betalade in 213 miljonerkronor. En av orsakerna till att inkomsterna för finansieringsbidraget blivitlägre än väntat är att det funnits brister i uppföljning och administrativarutiner hos RFV och AMV.Som en del i finansieringen av de reformer regeringen föreslår för år 1998och för att motverka undanträngning i samband med en förväntad ökning avefterfrågan på arbetskraft föreslår regeringen att finansieringsbidraget höjstill och deltagare fr.o.m. . Förarbetsgivare som anordnar API för personer som fyllt , för invandrare ocharbetshandikappade samt för dem som deltar i praktikperioder i vägledningssyftei högst skall finansieringsbidraget uppgå till per månadoch deltagare. För att ytterligare minska riskerna för undanträngning avserregeringen att göra regelförändringar som innebär att det krävs samråd medfackliga organisationer på de arbetsplatser som anordnar API.Regeringen föreslår vidare att administrationen av finansieringsbidragflyttas från de allmänna försäkringskassorna till länsarbetsnämnderna fr.o.m.den 1 januari 1998.MotionernaVänsterpartiet välkomnar i partimotion A310 regeringens förslag attadministrationen av finansieringsbidragen flyttas från de allmännaförsäkringskassorna till länsarbetsnämnderna. Partiet ställer sig dock tveksamttill att finansieringsbidraget höjs och avvisar helt regeringens förslag omfinansieringsbidrag på för de fyra av regeringen angivnakategorierna (yrk. Vidare anser partiet att detaljreglerna för API böravskaffas och ersättas av rekommendationer och noggranna utvärderingsprocedurer(yrk. 7 delvis). Sistnämnda åtgärder är enligt partiet tillräckliga för attstyra fördelningen av åtgärdsplatser på ett ekonomiskt ocharbetsmarknadspolitiskt optimalt sätt för att på bästa sätt uppfyllaverksamhetsmålen.I partimotion A269 (yrk. 12) begär att regeringens förslag omhöjning av finansieringsbidraget avslås, eftersom en höjning av bidragetmotverkar tillkomsten av fler praktikplatser.Roland och (båda c) föreslår i motion A276 attförslaget om finansieringsbidrag om och deltagare förarbetshandikappade avslås. Motionärerna framhåller att arbetslösheten är mycket hög bland arbetshandikappade och att regeringens förslag ledertill att färre arbetshandikappade får API, vilket i sin tur medför att färrearbetshandikappade får anställning. Därmed ökar också kostnaderna försjukersättning och förtidspension.Utskottets ställningstagandeRegeringsförslaget innebär förutom en generell höjning att grupper, somarbetsgivare tidigare inte behövt betala finansieringsbidrag för, nu skallomfattas av ett finansieringsbidrag på och deltagare. Avförslaget framgår inte om några särskilda regler skall gälla för ungahandikappade, vilket är fallet vid de flesta andra arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. förutsätter att regeringen även i det härfallet tar hänsyn till de särskilda behov som unga handikappade har samtbehoven hos många arbetssökande, framförallt arbetshandikappade, avarbetsprövning i form av en kortare arbetsplatsintroduktion.Med beaktande av det anförda biträder utskottet regeringens förslag.Motionerna A269 (yrk. 12), A276, och A310 (yrk. 6) bör avslås i den mån de intekan anses tillgodosedda genom vad utskottet anfört. Utskottet återkommer tillförslaget i avsnittet Sammanfattande bedömning av budgetförslaget ochmedelsanvisning på utgiftsområde 14 nedan.Utskottet återkommer till yrkandet i motion A310 (yrk. 7 delvis) omdetaljregleringen av API vid sin behandling av det individuellaanställningsstödet.Individuellt anställningsstödNuvarande bestämmelserFör närvarande kan anställningsstöd till enskilda anställningar lämnas i formav rekryteringsstöd, beredskapsarbete (resursarbete eller annatberedskapsarbete) eller vikariatsstöd. Stödformen innebär att arbetsgivaren fårbidrag till lönekostnaden.Rekryteringsstöd, som regleras i förordningen (SFS 1986:414) omrekryteringsstöd, har från ändrats i enlighet med debestämmelser som gäller för EU:s statsstöd. Det får lämnas vid anställning avarbetslösa, dock inte vid statligt reglerade anställningar. Vissa sektorer ärundantagna, bl.a. varvsindustrin.Beredskapsarbete regleras i förordningen (SFS 1987:411) omberedskapsarbete. Sådant arbete kan anordnas somresursarbete (Kalmarmodellen) eller som annat beredskapsarbete (motsvarar denurspungliga formen av beredskapsarbete).Vikariatsstöd (tidigare utbildningsvikariat) regleras i förordningen omrekryteringsstöd. Det får lämnas till arbetsgivare som anställer ersättareunder den tid som en anställd med lön deltar i utbildning eller är ledig föratt starta egen näringsverksamhet.PropositionenI propositionen begär regeringen godkännande av ett nytt anställningsstöd(utgiftsområde 14, anslag A 2, yrkande 10).Den ökade efterfrågan på arbetskraft inom den privata sektorn och kommunernasförbättrade ekonomi bör enligt regeringen göra det lättare för arbetslösa attkomma in på arbetsmarknaden med hjälp av ett anställningsstöd som ärindividanpassat.För att undvika onödig administration och som ett led i förenklingsarbetetföreslås att de nu berörda stödformerna från slås sammantill ett enda stöd, individuellt anställningsstöd. I detta stöd skall ävenannat beredskapsarbete som medför investeringar ingå. Det är fråga om ettindividstöd som skall utges för de extra kostnader som arbetsgivare får när deanställer en person som behöver fördjupad introduktion eller utbildning.Stödet skall enligt propositionen lämnas- under högst sex månader- med högst per dag, dock högst av lönekostnaden inklusivesjuklön, semesterersättning och sociala avgifter.Vid synnerliga skäl får tiden med anställningsstöd som medför investeringarutsträckas till 12 månader.Anställningsstöd skall kunna lämnas till personer fr.o.m. det år de fyller 20år. Förutsättningen är att de varit inskrivna vid arbetsförmedlingen i minst 12månader och är långtidsarbetslösa. I undantagsfall skall stöd även kunna lämnastill arbetslösa som haft anställning under kortare tid.Som ett komplement till ungdomssatsningen (se ovan) skall under år 1998anställningsstöd kunna ges till ungdomar under förutsättning att de varitanmälda som arbetssökande under minst . skall stöd ävenkunna ges till ungdomar som genomgått gymnasieskolans tekniska program och sombehöver lärlingstid för att få ett yrkesbevis.Anställningar skall kunna ske såväl inom privat som offentlig sektor. De kanavse både anställning tills vidare eller . Stöd får inte lämnas omarbetsbristuppsägningar skett inom driftsenheten föreanställningen.En förutsättning för anställningsstöd är att arbetsgivaren ger arbetstagarenutbildning i form av praktik eller teori. Anställningsstöd kan i vissa fallkombineras med utbildningsstöd, dvs. stöd till arbetsgivare som bekostarutbildning för en arbetstagare och som anställer ersättare för den som deltar iutbildningen.Anställningsstöd skall få lämnas endast om lön och andra anställningsförmånerär jämförbara med kollektivavtal för branschen. Före beslut om anställningsstödskall samråd ske med berörda arbetstagarorganisationer.Lagen om anställningsskydd kommer att vara tillämplig. Arbetet kvalificerarinte för förstagångsersättning från arbetslöshetskassan. Det är däremotåterkvalificerande för ytterligare ersättningsperioder.Införandet av ett individuellt anställningsstöd beräknas medföra en besparingmotsvarande under nästa budgetår. Stödet torde enligtregeringens bedömning inte strida mot EU:s statsstödsregler.MotionernaVänsterpartiet anser enligt sin motion A310 att förenklingen avanställningsstödet är bra, men konstaterar att stöden försämras endel. Som framgått ovan i avsnittet Omfattning och inriktning är partietsuppfattning att åtgärdsvolymen bör öka. Detaljreglering, som t.ex. tid iåtgärden, bör kunna ersättas av rekommendationer och noggrannautvärderingsprocedurer i ett kvalitetssäkrat åtgärdssystem (yrk. 7 delvis, yrk.8). har, som framgått ovan, motsvarande uppfattning beträffandeAPI (arbetsplatsintroduktion).Även i ett antal enskilda motioner framförs förslag som rör det individuellaanställningsstödet.Sigrid Bolkéus (s) anser i motion A220 att ersättningsnivån är för låg för attstödformen skall kunna användas för att skapa arbetstillfällen inombyggnadsvård och fornminnesvård. Reglerna bör ses över så att inte dessaområden faller bort.Pär-Axel m.fl. (s) begär i motion A289 ett tillkännagivande om dens.k. Hallandsmodellen med beredskapsarbeten som en del i ett framgångsriktprojekt för upprustning av värdefulla äldre byggnader. Regeringsförslagetinnebär enligt motionärerna att förutsättningarna försämras, eftersomfastighetsägarna - oftast kommuner eller ideella föreningar - får ta ett störrefinansiellt ansvar. Även () uttrycker liknande tankegångar imotion A293.Utskottets övervägandenFörslaget som sådant om att införa ett enhetligt individuellt anställningsstödhar inte mött några invändningar i motionerna. Enligt utskottets mening är detbra att man genomför förenklingar även om det skulle dröja innan nyordningenuppfattas så - det är ju faktiskt fråga om ytterligare ett nytt begrepp somersätter äldre och inarbetade i den arbetsmarknadspolitiska terminologin.Regeringen gör som nämnts i propositionen bedömningen att stödet inte stridermot .