bet · GL01UbU2 · 1997-11-25 00:00:00 — Utskottetutgår från att regeringen inför nästa budgetproposition överväger omstudiefinansieringsvillkoren för dem som läser inom ramen för Kunskapslyftetkan förbättras i något avseende inom då tillgänglig utgiftsram. Ett beslut avriksdagen i enlighet med förslaget i motion 1997/98:Kr601 kan utskottet inteställa sig bakom, eftersom det närmare innehållet i de bestämmelsermotionärerna önskar inte redovisats i motionen och deras ekonomiskakonsekvenser inte heller är klarlagda. De idéer som förs fram i motionerna1997/98:Ub278 och 1997/98:Ub721 faller på ett naturligt sätt inom ramen förregeringens beredning av ett nytt studiefinansieringssystem som skall träda ikraft . Bidragsdelens storlek tillhör ju det som regeringen enligtpropositionen avser att ta ställning till i det sammanhanget. Administrativaproblem av det slag som påtalas i motionerna 1997/98:Ub260 och 1997/98:Ub808bör enligt utskottets mening lösas av regeringen och myndigheterna utan någrasärskilda initiativ av riksdagen.Svux och svuxaRegeringens förslag när det gäller dagpenningens storlek kräver ändring i 7kap. 7 § studiestödslagen (1973:349) och i 2 § lagen (1983:1030) om särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa. Ändringarna föreslås träda i kraft den 1januari 1998. Rätten till förtur till svuxa för dem som haft särskiltutbildningsbidrag föreslås bli införd i en ny paragraf, 3 a §, i lagen omsärskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. Denna skall enligt regeringens förslagträda i kraft den 1 juli 1998.U t s k o t t e t föreslår att antar regeringens förslag tilllagändringar i dessa delar.Folkpartiet och för i motionerna 1997/98:A806 yrkande 17,1997/98:Ub806 yrkande 3 respektive 1997/98:Ub710 yrkande 8 fram förslag om attåterinföra barntillägg i svuxa. förslag avser även svux. Bådapartierna framhåller att borttagandet av barntillägget medförde attmånga ensamstående föräldrar, oftast kvinnor, tvingades avbryta sina studier. anslagsberäkningar har räknat med att återinförandet avbarntillägg i både svux och svuxa kostar år 1998.Kristdemokraterna räknar med en kostnad på 180 miljoner kr.U t s k o t t e t avstyrker motionsyrkandena. Frågan om barntillägget harbehandlats av minst fem gånger under innevarande mandatperiod (bet.1994/95:SfU12, yttr. 1994/95:SfU7y, bet. 1995/96:SfU5, yttr. 1995/96: SfU2y,bet. 1996/97:UbU2). Utskottet delar den uppfattning som låg till grund för attbarntillägget avskaffades, nämligen att barntillägget inte är förenligt med deninkomstbortfallsprincip som vuxenstudiestöden bygger på och att familjensstorlek i stället bör beaktas inom ramen för familjepolitiken. Utskottet utgårifrån att regeringens beredning av betänkande äveninnefattar frågan om samhällets ekonomiska stöd till studerande ensamföräldrar,som behandlas av utredningen i avsnitt 5.3 (SOU 1996:90).Rätten till svux för studerande i yrkesteknisk högskoleutbildning (YTH)föreslås i kommittémotion 1997/98:Ub474 yrkande 13 upphöra.Motionärerna har beaktat detta i sitt budgetförslag.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet. Frågan om rättentill svux för YTH-studenter har behandlats av undersenare år, senast vid behandlingen av budgetpropositionen för (prop.1996/97:1, bet. UbU2, rskr. När denna rätt efter förslag från denborgerliga regeringen avskaffades fr.o.m. sjönk antalet sökandetill YTH-utbildning kraftigt (prop. 1993/94:100 bil. 9, bet. SfU13, rskr. 172).Den nya regeringen beslutade därför om återinförande fr.o.m. januari 1995.Liksom hänvisar utskottet till YTH:s stora betydelse både för denenskildes utvecklingsmöjligheter och för att tillgodose industrins behov avkompetens för vissa kvalificerade funktioner. Det är därför viktigt att slåvakt om en god rekrytering till YTH.Särskilt vuxenstudiestöd för studerande vid vissa lärarutbildningarStudenter i utbildning som leder till specialpedagogexamen samt ipåbyggnadsutbildning till sådan examen har i princip rätt till svux. Medelberäknas under ett särskilt anslag.Vänsterpartiet föreslår - utan närmare motivering - i sitt budgetalternativ imotion 1997/98:Ub707 att hela anslaget tas bort.U t s k o t t e t avstyrker motionen på denna punkt. När motsvarande förslagbehandlades anförde att specialpedagogutbildning iallt större utsträckning anordnas genom kortare kurser och på deltid. Utskottetavstyrkte och avslog förslaget (bet. 1996/97:UbU2, rskr. 101).Eftersom det är brist på speciallärare är det enligt utskottetsmening motiverat att behålla det särskilda vuxenstudiestödet till dem som påminst halvtid bedriver studier för specialpedagogexamen eller ipåbyggnadskurser på sådan examen.Särskilt vuxenstudiestöd till studerande i s.k. NT-utbildningRiksdagen beslutade (prop. 1994/95:139, bet. UbU15, rskr. 353) attge möjlighet för 9 000 studenter i åldrarna att gå igenomen teknisk eller naturvetenskaplig högskoleutbildning med en förmånligarestudiefinansiering (särskilt vuxenstudiestöd) än vanliga studiemedel. Enförutsättning är också att den sökande har förvärvsarbetat motsvarande fem årpå heltid. Alla de 9 000 platserna har ännu inte tagits i anspråk, ochregeringen föreslår därför i budgetpropositionen (utg.omr. 16) att antagningtill sådan s.k. NT-utbildning skall göras även , dock endast högst treårig utbildning samt vid behov till basår före denna. Underutgiftsområde 15 föreslås medel till studiestödet för detta ().Folkpartiet och föreslår i motionerna 1997/98:Ub474 yrkande9 respektive 1997/98:Ub710 yrkande 6 att möjligheten till svux vid NT-utbildningar skall avskaffas. Båda partierna beräknar därför i sina bud-getalternativ inga medel för detta ändamål. Moderata samlingspartiet, som ocksåanser att det särskilt förmånliga studiestödet för NT-utbildningarna böravskaffas, räknar i sitt budgetalternativ med en utfasning av stödet (mot. 1997/98:Ub716 yrk. minskar därför anslaget med225 miljoner kr år 1998.U t s k o t t e t anser att bör avslå motionsyrkandena. Om de somredan befinner sig i NT-utbildningen och får särskilt vuxenstudiestöd skullemista detta stöd, är det mycket stor risk att många av dem - kanske de flesta -avbryter studierna. Satsningen på NT-utbildning med särskilt vuxenstudiestödhar enligt utskottets mening påtagligt bidragit till att höja rekryteringentill naturvetenskaplig och teknisk utbildning, vilket är ett angelägetsamhällsintresse. Utskottet behandlar i betänkande 1997/98:UbU1 avsnitt 3.3frågan om antagning på till vissa lärarutbildningar.Timersättning vid sfiTimersättning lämnas till sådana deltagare i vuxenutbildning förutvecklingsstörda (särvux) och i svenskundervisning för invandrare (sfi) som pågrund av studierna förlorar arbetsinkomst, ersättning från a-kassa ellerkontant arbetsmarknadsstöd (KAS). Ersättningen är inte knuten tillinkomstbortfallets storlek utan lämnas med ett fast belopp, 75kr som mottagaren deltar i undervisningen.Regeringen begär godkännande av att timersättning inte längreskall utgå för deltagande i sfi. Eftersom timersättning vid sfi nämns i 3 kap.5 § samt 8 kap. 12 § lagen om allmän försäkring (1962:381) föreslår regeringenäven ändringar däri. Borttagandet av timersättningen vid sfi ingår i debesparingar som regeringen aviserade i vårpropositionen. Besparingen angavs därbli ungefär 85 miljoner kr.Regeringen anser att de invandrare som deltar i sfi och som inteomfattas av flyktingmottagandet i princip bör erbjudas samma studiestöd somövriga vuxenstuderande. Enligt gällande regler kan studier i en annan skolform,t.ex. komvux, i viss utsträckning kombineras med deltagande i sfi. Sfi-studierna tillgodoräknas då i det studieprogram som ligger till grund förstudiestöd. Av de drygt 40 000 personer som /97 deltog i sfi-undervisning fick endast omkring 3 500 timersättning.Kristdemokraterna föreslår i motion 1997/98:Ub710 yrkande 9 att riksdagenskall avslå regeringens förslag att slopa timersättningen för deltagare i sfi.Motionärerna hävdar att många invandrare som behöver sfi kan så lite svenskaatt de inte kan delta i annan undervisning i komvux. För enbart sfi-studier kanstudiemedel, svux eller svuxa - enligt nuvarande regler i studie-stödsförordningen - inte beviljas.U t s k o t t e t anser att bör godkänna regeringens förslag atttimersättning inte skall utgå vid sfi och därmed avslå motionsyrkandet. Denprincip som regeringen förordar, nämligen att deltagare i sfi som inte omfattasav flyktingmottagandet bör erbjudas samma studiestöd som övrigavuxenstuderande, är enligt utskottets mening riktig. För vilken utbildning deolika studiestöden kan lämnas bestäms av regeringen eller myndighet somregeringen utser.Regeringens förslag till ändringar i lagen om allmän försäkring (1961:381)avser dels 3 kap. 5 §, dels 8 kap. 12 §. har beslutat om en nylydelse av den sistnämnda paragrafen, men den ändringen har ännu inte trätt ikraft (prop. 1996/97:107, bet. AU13, rskr. Med anledning av det förslagsom utskottet nu behandlar bör därför , när det gäller 8 kap. 12 §,besluta om ändring i lagen (1997:245) om ändring i lagen (1963:381) om allmänförsäkring. Utskottets förslag på denna punkt framgår av bilaga 4. I fråga om 3kap. 5 § tillstyrker utskottet regeringens förslag.Timersättning vid sfi nämns i lagen om allmän försäkring även i 11 kap. 2 §.Ett förslag till lagändring där behandlas av arbetsmarknadsutskottet i dessbetänkande om utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet.BasårsstipendiumFolkpartiet och föreslår i motionerna 1997/98:Ub474 yrkande12 respektive 1997/98:Ub710 yrkande 7 att något stipendium inte skall ges tilldem som slutfört basår inom komvux. Båda partierna har beaktat detta i sinabudgetförslag.U t s k o t t e t föreslår att avslår motionsyrkandena.Kristdemokraterna hävdar att stipendium enligt regeringens förslag är orättvistmot andra studenter och därför inte försvarbart. hänvisar tilltidigare ställningstagande i frågan. Utskottet vill framhålla att regeringen nuredovisar sin avsikt att begränsa stipendierna för dem som fullföljt basåret ikomvux till elever . Dessa elever kan inte få studiemedel, utanenbart studiehjälp i form av studiebidrag. Basårsstipendiet - som utdelas iefterskott, när utbildningen är fullföljd - blir tillsammans med studiebidragunder . En elev som är och deltar i basåret -vare sig det är i komvux eller vid en högskola - kan få studiemedel, i vilketdet ingår en bidragsdel som är . Utskottet kan mot denbakgrunden inte finna att basårselever i komvux skulle gynnas på ett orättvistsätt av stipendiet.4 AnslagenRegeringens förslag till anslag för inom utgiftsområde 15framgår av bilaga 6 spalten Regeringens förslag.Under anslaget A 1 Studiehjälp m.m. har beloppet beräknats med hänsyn tillhöjningen av studiebidraget. Medel för basårsstipendier har flyttats över tillanslaget A 3 Vuxenstudiestöd m.m.Beloppet under anslaget A 2 Studiemedel m.m. har beräknats med hänsyn tillden besparing på som regeringen räknar med att göra genomatt dels skärpa reglerna om återkrav, dels begränsa möjligheterna tillstudiemedel för studier utomlands.Beloppet under anslaget A 3 Vuxenstudiestöd m.m. har beräknats med hänsyndels till den höjning av ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen somträder i kraft och som påverkar beloppen inom svux, svuxaoch särskilt utbildningsbidrag, dels till det ökade antalet deltagare iKunskapslyftet. Under anslaget har också beräknats medel för timersättning vidsärvux och för basårsstipendier (tidigare under andra anslag).Under anslaget A 4 har beräknats medel för bidrag till kostnader för resoroch boende för döva och hörselskadade elever vid riksgymnasierna i samtelever vid Rh-anpassad gymnasieutbildning i , , Stockholmoch . Vidare beräknas under anslaget medel till utgifter för studiesocialtstöd vid vissa kurser i teckenspråk för föräldrar.Under anslaget A 5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål har medelberäknats för stöd till produktion av studielitteratur för högskolestuderandesom är synskadade, rörelsehindrade eller dyslektiker. Anslaget ökades kraftigtförra året och beräknas nu på ungefär oförändrad nivå.Medel till särskilt vuxenstudiestöd för studerande i utbildning tillspecialpedagogexamen m.m. och för studerande i s.k. NT-utbildning beräknasunder anslagen A 6 respektive A 7.Moderata samlingspartiets budgetalternativ, som redovisas i motion1997/98:Ub716 yrkandena 2-5, innebär att anslaget A 1 inte räknas upp, eftersompartiet avstyrker höjningen av studiebidraget. beräknar anslaget A2 till mer än regeringen, eftersom besparingen påutlandsstudier avvisas. Anslaget A 3 dras ner i förhållande till regeringensförslag, eftersom vill omprioritera studieplatserna ivuxenutbildningen. Anslaget A 7 minskas med för utfasning avsvux vid NT-studier.Folkpartiets budgetalternativ i motion 1997/98:Ub715 yrkande 4 innebär attbesparingen på under anslaget A 2 inte görs. Detta anslag ökasdäremot med för studier - föreslårunder utgiftsområde 16 medel för 20 000 platser i sommarkurser - , och minskasmed därför att avstyrker regeringens förslag attunder utgiftsområde 23 anvisa medel för ytterligare 450 helårsstudenter vidSveriges . Anslaget A 3 ökas med förbarntillägg i svux och svuxa och minskas med förbasårsstipendierna och med för svux till YTH-studenterna, somFolkpartiet vill ta bort. Anslaget A 7 (svux vid NT-utbildning) tas iFolkpartiets budgetalternativ bort helt och hållet, vilket innebär en besparingmed drygt 517 miljoner kr.Vänsterpartiet föreslår i motion 1997/98:Ub707 att anslaget A 3 ökas med 1miljard kr (särskilt utbildningsbidrag under en tredje termin) och att anslagetA 6 (svux till studerande för specialpedagogexamen) tas bort.Miljöpartiet föreslår i motion 1997/98:Ub807 yrkande 60 samma anslagsbeloppsom regeringen.Kristdemokraterna har i motion 1997/98:Ub710 yrkande 13 beräknat anslaget A 2Studiemedel utifrån att de förordar en långsammare utbyggnad av bådevuxenutbildningen och högskolan än regeringen. Detta beräknas minska anslagetmed . avstyrker regeringensbesparing på studiemedel för utlandsstudier (). Netto blir därföranslagsförändringen jämfört med regeringens förslag -. AnslagetA 3 Vuxenstudiestöd m.m. vill öka med förbarntillägg i svuxa och med för timersättning vid sfi. De villminska anslaget med för basårsstipendier. villta bort anslaget A 7 (svux vid NT-utbildning) helt.Oppositionspartiernas budgetalternativ framgår av bilaga 6 i en spalt förvarje berört parti.U t s k o t t e t tillstyrker regeringens förslag med följande undantag. Iavsnitt 2 har utskottet föreslagit att inte skall ta ställning tillvillkoren för att få studiestöd vid utlandsstudier förrän i samband med ettförslag från regeringen om nytt studiestödssystem. Förändringar i dessa villkorhar av regeringen planerats för att åstadkomma en besparing på 26miljoner kr. Utskottet föreslår därför att anslaget A 2 Studiemedel m.m. räknas upp med . Enligt utskottets bedömning kanman - utifrån vad som är känt om antalet studenter som antagits till s.k.NT-utbildning - räkna med att det belopp som regeringen föreslagitför anslaget A 7 Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissanaturvetenskapliga och tekniska utbildningar är något större än vad som kommeratt gå åt. Om denna bedömning skulle visa sig felaktig finns ensäkerhetsmarginal i det prognostiserade överskottet på detta anslag(prop. s. 26). Utskottet föreslår att anslaget minskas med . Iövrigt tillstyrker utskottet regeringens förslag till anslagsbelopp ochavstyrker motionsyrkandena om andra belopp. Motion 1997/98:Ub807 yrkande 60 ärtillgodosedd med regeringens förslag och bör därför likaså avslås.Utskottets förslag återfinns i bilaga 5.Miljöpartiet föreslår i motion 1997/98:Ub807 yrkande 61 att skallställa sig bakom en beräknad fördelning av anslagen inom utgiftsområdet förbudgetåren 1999 och 2000. Den fördelning motionärerna beräknar överensstämmerhelt med den som regeringen beräknat i propositionen.U t s k o t t e t anser att bör avslå yrkandet. och2000 har godkänt den preliminära fördelningen av utgifternapå utgiftsområden som riktlinje för regeringens budgetarbete (prop. 1997/98:1,yttr. UbU1y, bet. FiU1, rskr. Utskottet anser inte att nu mer idetalj bör ta ställning till anslagsfördelningen inom utgiftsramen för åren1999 och 2000.5 ÖvrigtRegeringen beräknar det samlade behovet av lån i till 71miljarder kr för studielån tagna t.o.m. år 1998.U t s k o t t e t föreslår att med bifall till regeringens förslaggodkänner att lån tas upp i för det samlade behovet avstudielån om t.o.m. budgetåret 1998.Regeringen anser att Talboks- och bör få bemyndigandeatt beställa sådan produktion av studielitteratur som förfaller till betalningefter till ett belopp av 6 miljoner kr.U t s k o t t e t har inget att invända mot regeringens förslag utantillstyrker att lämnar regeringen det begärda bemyndigandet.Utöver de ändringar i studiestödslagen som utskottet behandlat i det föregåendeföreslår regeringen ändringar i 7 kap. 20 § som är av rent språklig natur ellerföljer av förslagen rörande 9 kap. 2 §. Även i 4 kap. 8 § andra stycket görsrent språkliga ändringar. Ändringarna i studiestödslagen föreslås träda i kraftden 1 januari 1998.U t s k o t t e t tillstyrker regeringens förslag till lag om ändring istudie- stödslagen (1973:349) i den mån det inte omfattas av vad utskottet harföreslagit i det föregående. beträffande studiemedel under forskarutbildningatt med avslag på motionerna 1997/98:Ub441 yrkande 7 och1997/98:Ub482 yrkande 6, antar regeringens förslag till lag om ändring istudiestödslagen (1973:349) såvitt avser 4 kap. 8 § första stycket,res. 1 (m, v, mp, kd)2. beträffande det s.k. fribeloppetatt avslår motionerna 1997/98:Ub702, 1997/98:Ub706, 1997/98:Ub710yrkandena 3-5, 1997/98:Ub713 och 1997/98: Ub719,res. 2 (fp, kd)3. beträffande regler för dem som studerar i Kunskapslyftetatt avslår motionerna 1997/98:Ub260 yrkandena 1 och 2, 1997/98:Ub278,1997/98:Ub721, 1997/98:Ub808 yrkande 1 och 1997/98:Kr601 yrkande 7,res. 3 (v)res. 4 (mp)4. beträffande anslag under utgiftsområde 15 Studiestöd budgetåret1998, m.m.att riksdagena) med avslag på motion 1997/98:Ub716 yrkande 1 antar regeringens förslagtill lag om ändring i studiestödslagen (1973:349) i den mån det inteomfattas av vad utskottet hemställt under moment 1,b) antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1983:1030) omsärskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa,c) med avslag på motion 1997/98:Ub710 yrkande 9 godkänner vad regeringenföreslår angående timersättning,d) antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) omallmän försäkring såvitt avser 3 kap. 5 §,e) med anledning av regeringens förslag antar utskottets förslag till lag omändring i lagen (1997:245) om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring med den lydelse som framgår av bilaga 4,f) med anledning av regeringens förslag och motionerna 1997/98: Ub221yrkande 12, 1997/98:Ub474 yrkandena 14 och 15, 1997/98: Ub710 yrkande 10,1997/98:Ub720 yrkandena 1 och 2 samt 1997/98: Ub805 yrkande 15 i dennadel och med avslag på motionerna 1997/98:Ub474 yrkandena 9, 12 och 13,1997/98:Ub707, 1997/98: Ub710 yrkandena 6-8 och 13, 1997/98:Ub715 yrkande4, 1997/98: Ub716 yrkandena 2-5, 1997/98:Ub806 yrkande 3, 1997/98:Ub807yrkande 60 och 1997/98:A806 yrkande 17 för anvisaranslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd enligt uppställning i bilaga 5,5. beträffande anslagsfördelningen inom utgiftsområde 15 Studie-stödbudgetåren 1999 och 2000att avslår motion 1997/98:Ub807 yrkande 61,6. beträffande lån i Riksgäldskontoretatt godkänner att lån tas upp i för det samladebehovet för studielån om t.o.m. ,7. beträffande visst bemyndigandeatt bemyndigar regeringen att för Talboks- ochpunktskriftsbiblioteket beställa sådan produktion av studielitteratur, förhögst , som medför utgifter efter år 1998.Stockholm den 25 november 1997På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), ()1, BengtSilfverstrand (s), (), (), ()1,(), (), ()1, ()1, (), (), ()1, (), ()1, © ochTanja Linderborg (v)1.1Har ej deltagit i beslutet under moment 4. Studiemedel under forskarutbildning (mom. 1)(), (), (), (),(), () och () anför:Vi anser att bör avslå regeringens förslag till lagändring ochbifalla motionsyrkandena. Våra resonemang rörande bl.a. studiefinansieringunder forskarutbildning redovisas i betänkandet 1997/98:UbU7.Mot bakgrund av detta anser vi att utskottet under moment 1 bort hemställa1. beträffande studiemedel under forskarutbildningatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub441 yrkande 7 och1997/98:Ub482 yrkande 6, avslår regeringens förslag till lag om ändring istudiestödslagen (1973:349) såvitt avser 4 kap. 8 § första stycket,2. Det s.k. fribeloppet (mom. 2)() och () anför:Vi anser att fribeloppet bör höjas rejält och helst avskaffas. Regeringen böråterkomma med förslag om ändring i studiestödslagen för att tillgodose detta.Studiestödsutredningen har pekat på möjliga besparingsåtgärder som skulle kunnafinansiera en höjning av fribeloppet. Kravet på studieresultat för att fåfortsatta studiemedel kan höjas något. Utredningen har kommit fram till en braavvägning mellan morot och piska på den punkten. Det får anses rimligt att mangenomför en striktare kontroll av studieaktivitet. har det kommit framatt en stor del (siffran har nämnts) av studenterna på sommarkurser intetar några poäng och alltså i praktiken får studiemedel utan några som helstprestationskrav. Det är inte acceptabelt. bör med bifall tillmotionerna 1997/98:Ub710 yrkandena 3-5 och 1997/98:Ub719 som sin mening geregeringen till känna vad vi här har anfört.Mot bakgrund av det vi nu sagt anser vi att utskottet under moment 2 borthemställa2. beträffande det s.k. fribeloppetatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub710 yrkandena3-5 samt 1997/98:Ub719 och med avslag på motionerna 1997/98: Ub702,1997/98:Ub706 och 1997/98:Ub713 som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan anförts,3. Regler för dem som studerar i (mom. 3)() anför:Tyvärr är det många som i realiteten är arbetslösa, men som ändå inte gesmöjlighet till studier. Den stora kategori som anställs på deltid eller påtimbasis eller på korta vikariat med perioder av arbetslöshet däremellan har inte möjlighet att studera med särskilt utbildningsbidrag. Regeringen bördärför liberalisera bestämmelserna på detta område.Mot bakgrund av vad jag nu anfört anser jag att utskottet under moment 3 borthemställa3. beträffande regler för dem som studerar i Kunskapslyftetatt med anledning av motion 1997/98:Kr601 yrkande 7 och med avslag påmotionerna 1997/98:Ub260 yrkandena 1 och 2, 1997/98:Ub278, 1997/98:Ub721och 1997/98:Ub808 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,4. Regler för dem som studerar i (mom. 3)() anför:Jag anser att enhetliga regler skall gälla för deltagare i Kunskapslyftet.Även den som är bör kunna få studielån efter att ha haft särskiltutbildningsbidrag , vilket inte är möjligt eftersom en lägreåldersgräns gäller för studiemedel. Samordning och information är viktigainslag i en reform av det slag som utgör. Det har brustit på denpunkten, och dessa brister måste åtgärdas. Detta bör man tänka på också vidgenomförandet av liknande reformer i framtiden.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under moment 3 borthemställa3. beträffande regler för dem som studerar i Kunskapslyftetatt med bifall till motion 1997/98:Ub260 yrkandena 1 och 2 och medanledning av motionerna 1997/98:Ub278, 1997/98:Ub721 och 1997/98:Ub808yrkande 1 samt med avslag på motion 1997/98: Kr601 yrkande 7 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,Särskilda yttranden1. Det s.k. fribeloppet (mom. 2), , och (alla m)anför:Vår principiella uppfattning är att fribeloppsgränsen bör höjas eller heltavskaffas. De negativa konsekvenserna med dagens fribelopp är tydliga. Deminskar den enskilda studentens möjlighet att ta fullt ansvar för sin ekonomi,och de uppmuntrar till svartarbete. Vi räknar med att återkomma till dennafråga när regeringen har lagt fram sitt förslag till framtidastudiestödssystem.2.