bet · GK01JoU16 · 1997-04-08 00:00:00 — Det bör utredas hurkontrollen av importerade råvaror från kontaminerade ställen skall ske, ochregler för detta inkluderande gränsvärden för radioaktivt besmittade råvarorbör upprättas.I motionerna Jo723 (c) yrkande 2 och Jo739 (mp) kritiseras det brittiskaatomenergiorganets, UKAEA, planer på utökad behandling av radioaktivt avfallmed ökade radioaktiva utsläpp som följd vid Dounreay på Skottlands nordkust.Utsläppen innebär allvarliga hälsorisker och hotar hela det ekologiskasystemet i . måste enligt motion Jo723 kraftfullt agera motdessa planer. I motion Jo739 yrkas att regeringen undersöker möjligheterna attstoppa de radioaktiva utsläppen vid Dounreay.I motion Jo791 (c) understryks behovet av fortsatta provtagningar avcesiumhalten i naturen efter . Kommunernas analyskostnadermåste täckas av staten. Ett sätt för staten att finansiera detta är att åläggakärnkraftsindustrin att genomföra regelbundna analyser.Utskottets övervägandenSom framgår av utskottets redovisning av gällande bestämmelser påstrålskyddsområdet har i strålskyddslagen delegerat rätten attbesluta om vissa detaljföreskrifter till regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer. Här ingår bl.a. föreskrifter i form av utsläppsgränseroch gränser för stråldoser, vilka utfärdas av () imyndighetens författningssamling SSIFS. I regeringens skrivelse 1996/97:50 mot ett ekologiskt hållbart samhälle redovisas yrkesexponering ochstråldoser till följd av utsläpp till omgivningen från kärnkraftverken (s.118). De årliga stråldoserna till allmänheten ligger betydligt under detriktvärde för årsutsläpp som föreskrivits av SSI om 0,1 mSv . för SSI skall myndigheten i samarbete med Statenskärnkraftinspektion (SKI) och till regeringenredovisa säkerhets- och strålskyddsläget vid de svenska kärnkraftverken. SSIskall redovisa ambitionen i de svenskautsläppsbegränsningarna och lämna förslag på eventuella ytterligare åtgärder.När det gäller EG-rätten bör nämnas att rådet fattade beslut omatt anta direktiv /29/Euratom om fastställande av grundläggandesäkerhetsnormer för skydd av arbetstagarnas och allmänhetens hälsa mot defaror som uppstår till följd av joniserande strålning. Direktivet lägger fasthögsta tillåtna doser som är förenliga med tillräckligt hälsoskydd, högstatillåtna exponering och kontamination samt grundläggande principer förhälsokontroll av arbetstagarna.I samband med utskottets utfrågning har representanterna för SSI anfört attmyndigheten ser över gällande gränsvärden bl.a. med utgångspunkt i attriskerna för cancer i samband med lågdosstrålning har omvärderats och skrivitsupp sedan de nu gällande gränsvärdena sattes år 1977.Utskottet konstaterar att yrkande 36 i motion Jo727 (c) kan ansestillgodosett genom det uppdrag som lämnats till SSI och SKI. Vidare utgårutskottet från att synpunkterna i yrkande 37 kommer att beaktas i den översynsom pågår av gällande strålskyddsföreskrifter. Motionen påkallar således ingensärskild åtgärd i nu behandlade delar.Det avsnitt av motion Jo741 (mp) som kan relateras till yrkande 4 innehålleren kort beskrivning angående den situation som påstås råda för offren förHarrisburgolyckan. Det framgår inte vilka åtgärder från regeringens sida sommotionärerna förväntar sig med avseende på de personer som på olika sättdrabbats av olyckan i . Över huvud taget framstår det som oklart förutskottet vilka statliga insatser från sida som motionärerna anserangelägna eller möjliga att vidta beträffande en grupp utländska medborgaresom ej är bosatta inom svenskt territorium. Motionen kan i denna del inteläggas till grund för något preciserat ställningstagande från sida.Utskottet konstaterar vidare att motion Jo754 (mp) innehåller ett yrkandesom gäller gränsvärden för radioaktivitet i livsmedel (yrkande 1). Ianslutning till detta yrkande hänvisar utskottet till uppgifterna ovan omSSI:s verksamhet och uppdrag på området. I den del motionen avser livsmedelvill utskottet erinra om att SSI och utfört undersökningar avcesiumhalterna i livsmedel. har fått i uppdrag avregeringen att se över de gränsvärden för cesium i livsmedel som gäller sedanTjernobylolyckan . Översynen skall göras efter samråd med SSI ochJordbruksverket och redovisas . Med det anförda anserutskottet att motion Jo754 yrkande 1 är i huvudsak tillgodosedd.I övrigt innehåller motionen ingen närmare beskrivning av vilka åtgärder sombör vidtas från regeringens sida när det gäller hälsorisker och hälsoeffekterefter enligt yrkandena 2 och 3. Motionen kan i dessa delarinte läggas till grund för något preciserat ställningstagande och avstyrksdärför.Uppgifterna om och verksamhet är i viss mån ägnadeatt tillgodose även motion Jo791 (c). Motionen bör inte föranleda någonsärskild åtgärd i avvaktan på resultatet av den översyn som pågår.Utskottet ansluter sig till synpunkterna i motion Jo787 (mp) så till vidaatt det är viktigt att regeringen och berörda myndigheter uppmärksammarproblemen med importerade, radioaktiva råvaror. Problemen med framför alltvirkesimporten från har undersökts och redovisats i en rapport frånSSI (information 1994:02, Förekomsten av radioaktivt nedsmittat virke).Internationella överläggningar pågår, bl.a. inom EU och , omrekommendationer för enhetliga friklassningsgränser. Enligt rapporten kan, förundvikande av att friklassningsgränserna överskrids för enskilda länder,möbelfabrikanter och papperstillverkare m.fl. föreslå sina inköpare attundvika virke med en aktivitetskoncentration som överstiger vissa angivnavärden. Det påpekas i rapporten att skogsavverkning i kontaminerade områden if.d. har reducerats eller förbjudits däraktivitetskoncentrationen i vedråvara är hög.Den information som varit tillgänglig för utskottet tyder inte på attproblemen med kontaminerat importvirke är av den storleksordningen attriksdagen nu bör ta något initiativ. Frågan tillhör i första handStrålskyddsinstitutets ansvarsområde. Utskottet förutsätter att regeringen ochSSI även i fortsättningen uppmärksammar problemen med radioaktivitet iimporterade råvaror och vid behov överväger regler om skärpt importkontrolleller liknande åtgärder. Motion Jo787 (mp) bör anses tillgodosedd med vadutskottet anfört.De radioaktiva utsläppen vid Dounreay behandlades i ett frågesvar avmiljöministern . Det framgår av svaret att UKAEA:sinstallationer vid Dounreay omfattar ett flertal nukleära anläggningar. Fleraav dessa är tagna ur drift och under rivning. En av de centralainstallationerna är anläggningen för upparbetning av höganrikatbränsle. Enligt uppgifter från brittiska tillsynsmyndigheter som kommitmiljöministern till del kommer någon utökning av verksamheten vidupparbetningsanläggningen förmodligen inte att ske. regionalakonvention för skydd av den miljön i Nordostatlanten finns bestämmelserom förhindrande och eliminering av förorening från landbaserade källor.Tillstånden för utsläpp till luft och vatten från Dounreayanläggningenomprövas . Ett nytt tillstånd beviljades av de brittiskamyndigheterna . Vad beträffar utsläppen till luft och vatten visartillgängliga uppgifter angående samtliga radionuklider att den beräknade dosenper år ligger under såväl den av ICRP som i EU:s strålskyddsnormerrekommenderade dosen till kritisk grupp. De ligger också under den av debrittiska myndigheterna tillåtna utsläppsnivån. Mot bakgrund av deninformation som förelegat såg miljöministern ingen anledning att ta någrasärskilda initiativ beträffande UKAEA:s anläggningar.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna Jo723 yrkande2 (c) och Jo739 (mp). Utskottet förutsätter givetvis att regeringen bevakarfrågan om utsläpp från Dounreayanläggningen och vidtar nödvändiga åtgärder omde förutsättningar som låg till grund för miljöministerns svar skulleförändras.Kärnsäkerhet och kärnavfall m.m.MotionernaEnligt motion Jo727 (c) yrkande 34 är det av största vikt att de förändringarsom föreslagits av den internationella bereds ochgenomförs enligt förslagen i SOU 1996:73. förändringar vad gäller organisation, utbildning och användning avtilldelade medel inom SSI och SKI.Frågor om slutförvaring av kärnkraftsavfallet tas upp i motionerna Jo706(fp), Jo713 (kd) yrkande 2 samt Jo768 (mp). Enligt fp-motionen krävs en ny ochklar strategi för slutförvaringen. SKB:s rätt att göra förstudier ochgrundliga undersökningar i alla kommuner skall tydliggöras. skallfatta beslut om var kärnavfallet skall placeras. Lokala medborgarkommittéerbör tillsättas i de kommuner som blir aktuella efter urvalsprocessen. Enligtmotion Jo713 bör ett tioårigt moratorium gälla innan slutgiltiga beslut fattasom slutförvaringen av avfallet. I motion Jo768 framförs yrkanden om bl.a.tredubbling av avgiften för kärnavfall, stopp för slutförvaring av utländsktkärnbränsle i , lagändring om att även aska från processing m.m. räknassom kärnavfall och skärpning av kärntekniklagen. Vidare yrkastillkännagivanden rörande platsvalsprocessen för slutförvaring och om denkritik som framförs i motionen mot förfarandet vid SKB, SSI och SKI (yrkandena1-7).I motion Jo741 (mp) framförs kritik mot det internationellaatomenergiorganet, , och internationella , ICRP.Enligt motionen bör dessa organisationer upplösas och ersättas av nya organmed oberoende kompetent expertis. Den t.ex. kanta över övervakningsansvar (yrkandena 1-3).I motion Jo744 (mp) yrkas att verkar internationellt för etttotalförbud mot mobila kärnkraftverk och för att mobila kärnkraftverkuppmärksammas i det internationella konventionsarbetet.Enligt motion Jo794 (v) yrkande 11 bör Euratomfördraget avvecklas ochersättas med ett mellanstatligt samarbete om energisparande och utveckling avenergisystem baserade på förnybara energislag. Ett yrkande om revidering avEuratomfördraget framförs även i motion Jo727 yrkande 39 (c).I motion Jo784 (c) föreslås en ändring i lagen om finansiering av framtidautgifter för använt kärnbränsle, så att vattenkraft och andraelproduktionsanläggningar inte får utgöra säkerhet för kärnkraftensavfallshanteringskostnader.I motion Jo795 (mp) yrkas ett tillkännagivande att ?de som är angelägna attha kärnkraften kvar skall skriva på en försäkran att ställa upp vid enkärnkraftskatastrof för att sanera? (yrkande 2). I yrkande 3 föreslås etttillkännagivande angående den kanadensiska processen förmiljökonsekvensbeskrivning i kärnavfallsfrågor. Enligt yrkande 4 börregeringen lämna förslag till regler hur en MKB-process skall gå till och hursådana beskrivningar skall utformas.Utskottets övervägandenNationell och internationell kärnsäkerhet m.m.Som anförs i motion Jo727 har granskning av densvenska tillsynen inom kärnteknikområdet lämnat vissa förslag om den svenskatillsynen av reaktorsäkerhet och omhändertagandet, hanteringen och förvaringenav kärnavfall. Utskottet har tidigare anordnat en särskild utfrågning ianslutning till att betänkandet publicerades (SOU 1996:73). Betänkandetremissbehandlas och kommer att beredas i . Regeringen hargett SKI i uppdrag att redovisa sin analys avbetänkandet och de åtgärder SKI vidtagit eller avser att vidta med anledningav kommissionens rekommendationer. Utskottet delar motionärernas bedömning såtill vida att kärnkraftens säkerhetsfrågor måste ges en hantering somuppfyller även mycket höga krav. I avvaktan på det arbete som pågår för attfullfölja rekommendationer bör motion Jo727 (c) inteföranleda någon särskild åtgärd i denna del (yrkande 34).I anslutning till motion Jo741 (mp) vill utskottet understryka att ICRP(International Commission on Radiological Protection) är en internationellfrivilligorganisation. Enligt utskottets mening finns det ingen laglig grundför den svenska statsmakten att vidta åtgärder med syfte att upplösa en sådanorganisation. När det gäller , , börframhållas att detta är ett fackorgan inom FN som har 126medlemsstater. driver inom denna organisation aktivt frågor omkärnsäkerhet, strålskydd och fredlig användning av kärnenergin. fungerarockså som sekretariat kärnsäkerhetskonvention (se nedan). Förnärvarande pågår ett intensivt arbete inom med att förbereda enkonvention om säker hantering av radioaktivt avfall m.m. Ett initiativ frånSveriges sida i enlighet med motionen skulle sannolikt av de övriga 125medlemsstaterna uppfattas som ett både drastiskt och orealistiskt agerande.Under alla förhållanden torde ett förslag om upplösning av allvarligtförsvåra möjligheter att påverka den internationella utvecklingeninom kärnenergiområdet. Det gäller även sådana internationellakärnsäkerhetsfrågor som tas upp i en annan mp-motion, Jo744, vilken behandlasnedan. Med det anförda avstyrks yrkandena 1-3 i motion Jo741.I motion Jo744 (mp) yrkas att verkar internationellt för bl.a.förbud mot mobila kärnkraftverk.Miljöministern har besvarat en fråga angående Rysslandsplaner på att bygga ut sin kärnkraftsproduktion med mobila anläggningar.Frågeställningen avsåg då ryska fartygsburna elproducerande reaktorer,baserade på samma teknologi som isbrytarflottans reaktorer. Miljöministernuppgav att hon såg med skepsis på denna utveckling och underströk vikten avdet internationella arbete som utförs för att förbättra säkerheten vidkärnkraftverk i framför allt det forna och . Det är ihuvudsak genom detta arbete som kan påverka utvecklingen. harverkat och kommer att fortsatt verka för en säker kärnkraft i olikainternationella sammanhang, framför allt inom ramen för och /(). I och med medlemskap i har Sverigeockså bättre möjligheter att påverka EU:s program med bäring på kärnsäkerhet iÖsteuropa, framför allt det s.k. TACIS-programmet. Miljöministern hänvisadeockså till kärnsäkerhetskonventionen, som trädde i kraft den 24 oktober 1996.I konventionsarbetet har haft en pådrivande roll. Konventionen är detförsta legala instrument som på ett världsomspännande sätt behandlarsäkerheten vid landbaserade civila kärnkraftverk. I konventionens inledandedel gör de fördragsslutande staterna ett starkt åtagande att främja en högkärnsäkerhetsnivå över hela världen och att bedriva ett intensivt arbete föratt få till stånd internationella instrument på säkerhetsområdet också inomövriga kärntekniska verksamheter. kommer enligt miljöministern attfortsatt verka för detta i sitt internationella arbete.Som framgår av svaret är ett av de internationella organ där Sverigekan fortsätta sitt viktiga arbete för ökad kärnsäkerhet. Förpliktelsernaenligt kärnsäkerhetskonventionen baseras på de säkerhetsprinciper somdokumenterats i det internationella samarbetet, t.ex. inom . Konventionenåterges i sin helhet i regeringens skrivelse 1994/95:116. Utskottet utgår frånatt regeringen motverkar utvecklingen av mobila kärnkraftsanläggningar och idet internationella samarbetet noga följer frågan. Motion Jo744 (mp) bör ansestillgodosedd med det anförda.Förvaring av kärnavfall m.m.Som framgår av utskottets bakgrundsredovisning har näringsutskottet tidigarebehandlat ett stort antal motionsyrkanden om olika kärnavfallsfrågor(1995/96:NU17). I likhet med näringsutskottet vill jordbruksutskottet peka påden noggranna beslutsprocess som omgärdar prövningen av lagringsmetoder förkärnavfall. Det bör särskilt framhållas att några bindningar inte finns vadgäller metoder för inkapsling och slutförvaring av använt kärnbränsle ochkärnavfall och inte heller vad gäller valet av plats för slutförvaring.Regeringen har prövat SKB:s forskningsprogram angåendekärnbränsle och kärnavfall. Beslutet innebär inte att regeringen tagitställning till hur det använda kärnbränslet skall slutförvaras. Regeringen harsatt upp ett antal villkor för det fortsatta arbetet som bl.a. innefattar kravpå systemanalys av hela slutförvarssystemet jämte alternativa lösningar tillden metod som SKB tidigare redovisat. Regeringen anser också att SKB börkomplettera sin översiktsstudie genom att mer ingående redovisa de faktorersom bör styra valet av plats för slutförvar. Vikten av en väl definierad ochtydlig platsvalsprocess betonas. Berörda kommuner måste enligtregeringsbeslutet ges ett så bra underlag som möjligt inför olikaställningstaganden i lokaliseringsarbetet.I samband med utskottets utfrågning med SKB och berörda myndigheter framkomdet att SKB:s redovisning enligt ovannämnda beslut beräknas bli färdig år1999.Frågan om allmänhetens inflytande m.m. vid uppförande av kärntekniskanläggning har behandlats i betänkandet Ds 1996:22, Ökat inflytande förallmänheten vid prövning av tillstånd enligt kärntekniklagen. förslag skall en ansökan om tillstånd alltid innehålla enmiljökonsekvensbeskrivning. Bestämmelser om skyldighet att samråda medstatliga och kommunala myndigheter samt organisationer och enskilda föreslås.Betänkandet har enligt uppgift överlämnats till församordning med arbetet på följdlagstiftning till miljöbalken.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att motionerna Jo706 (fp)och Jo713 yrkande 2 (kd) lämnas utan vidare åtgärd.Motiveringen i motion Jo768 (mp) består till stor del av en diskussion omfarorna med kärnkraften och kärnavfallet och ett antal till synes retoriskafrågor angående vissa verksamheter inom SKI och SKB. Enligt yrkande 1 imotionen bör som sin mening ge regeringen till känna vad som anförtsi motionen om kärnavfall. Såvitt utskottet kan utläsa finns inga direktaförslag om åtgärder från regeringens sida som kan relateras till dettayrkande. Yrkandena 6 och 7 i motionen synes avse några avsnitt som innehållerkritiska synpunkter på SSI:s, SKI:s och SKB:s agerande i olika frågor.Utskottet hänvisar till vad som anförts ovan om SKB:s uppdrag och villdärutöver framhålla att kontrollfunktion utövas avkonstitutionsutskottet i samband med granskningen av regeringsärendenashandläggning. I övrigt är det ombudsmän som har att utöva tillsynöver tillämpningen i offentlig verksamhet av lagar och andra författningar.Ett motionsyrkande som enbart eller i huvudsak går ut på att vissa myndigheterbör kritiseras kan inte läggas till grund för något tillkännagivande omkonkreta åtgärder från regeringens sida. Utskottet avstyrker yrkandena 1, 6och 7 i motion Jo768.Yrkandena 3 och 4 i motion Jo768 tar upp frågor som behandlats avnäringsutskottet (1995/96:NU17) respektive i ett frågesvar av miljöministernden . Motionen avser bl.a. bestämmelserna i kärntekniklagenom förbud mot att utan särskilt tillstånd här i riket slutförvara använtkärnbränsle eller kärnavfall från en kärnteknisk anläggning i ett annat land.Utskottet gör samma bedömning som näringsutskottet och avstyrker yrkande 3 imotionen.Enligt yrkande 4 i motionen bör reglerna om kärnavfall ändras så att askafrån processing m.m. räknas som sådant avfall. Bestämmelser om definition avkärnavfall m.m. finns i kärntekniklagen. Bestämmelser om s.k. friklassningfinns i strålskyddslagen. Enligt 3 § strålskyddslagen får regeringen ellerbehörig myndighet utfärda föreskrifter om friklassning i fråga om radioaktivaämnen eller tekniska anordningar som kan alstra strålning. I 2 §strålskyddsförordningen (1988:293) har regeringen meddelat bestämmelser omgenerella undantag från strålskyddslagen. Bl.a. gäller undantaget förradioaktivt ämne, vars specifika aktivitet inte överstiger 100 kilobecquerelper kilogram. Regeringen har vidare i 3 och 4 §§ strålskyddsförordningenbemyndigat att meddela ytterligare undantag i denutsträckning det kan ske utan att syftet med strålskyddslagen åsidosätts.Begreppet radioaktivt avfall i strålskyddslagen innefattar när det gäller ensäker hantering från strålskyddssynpunkt även kärnavfall. Med hänvisning tilldet anförda avstyrker utskottet även yrkande 4 i motionen.Enligt yrkande 5 i motion Jo768 bör göra ett tillkännagivande omskärpning av kärntekniklagen. Det framgår inte i vilket avseende motionärernaanser att lagen bör skärpas, utöver de lagändringar som åsyftas i yrkandena 3och 4. Motionen avstyrks även i denna del.Enligt yrkande 2 i motion Jo795 (mp) skall de som är angelägna att hakärnkraften kvar skriva på en försäkran att ställa upp vid en kärnkraftskata-strof för att sanera. Som försvarsutskottet påpekat vid sin behandling avyrkande 1 i motionen finns det ingen laglig grund för att ta ut personer medtjänsteplikt för sådant saneringsarbete (se 1996/97:FöU1 s. 179). Därmed tordeockså yrkande 2 i motionen vara inaktuellt, eftersom motionärerna tycks utgåfrån att tjänsteplikten omfattar även sanering av angivet slag. Det börtilläggas att föreskrifter om åligganden för enskilda av det slag som föreslåsi motionen enligt regeringsformen skall meddelas i form av lag (8 kap. 3 §).Utskottet anser emellertid att bestämmelserna i regeringsformen 2 kap. 2 §torde utgöra hinder mot att enskilda medborgare åläggs en sådan skyldighet sommotionärerna avser, i detta fall ett tvång att gentemot det allmänna ge tillkänna sin uppfattning i kärnkraftsfrågan. Utskottet avstyrker motion Jo795yrkande 2.Yrkande 3 i motion Jo795 om den kanadensiska processen förmiljökonsekvensbeskrivning tycks syfta på en kort beskrivning i motionenangående erfarenheterna i av viss lagstiftning. Såvitt utskottet kanutläsa av motiveringen framförs inget yrkande om preciserade åtgärder frånregeringens sida, och motionen avstyrks i denna del.I anslutning till yrkande 4 i samma motion hänvisar utskottet tillredovisningen ovan om SKB:s verksamhet och förslagen i Ds 1996:22. Motionentorde i denna del kunna anses tillgodosedd, eftersom den fortsatta beredningenkommer att innefatta bl.a. miljökonsekvensbeskrivningar i prövning av ärendenenligt kärntekniklagen.Motionsyrkanden om avveckling av Euratom har tidigare avstyrkts avnäringsutskottet med hänvisning till att det inom EU pågick diskussioner omatt slopa Euratomfördraget och i stället införa ett kapitel om energi iMaastrichtfördraget (1994/95:NU21). Enligt uppgift från ingårfrågan om Euratom i det pågående arbetet inom regeringskonferensen. Enarbetsgrupp som tillsatts för att kodifiera och förenkla grundfördragen harnyligen lämnat en rapport angående arbetsläget i fråga om Euratomfördraget.Frågan hur det fortsatta arbetet skall bedrivas har diskuterats vidministerrådsmötet . I avvaktan på resultatet frånregeringskonferensen bör motionerna Jo727 yrkande 39 (c) och Jo794 yrkande 11(v) ej föranleda någon åtgärd.Finansiering av framtida kärnavfallskostnader m.m.Som framgår av utskottets bakgrundsredovisning har beslutatom ändring i två lagar som avser finansieringen av framtidakärnavfallskostnader m.m. (se 1995/96:NU10). Lagändringarna har trätt i kraftden . Den s.k. finansieringslagen (1992:1537) åläggerreaktorinnehavarna att täcka kostnaderna för hanteringen av kärnkraftensrestprodukter. För detta ändamål uttas en avgift som uppgårtill i genomsnitt per kWh. Avgiftsskyldigheten kompletteras med ettgarantisystem som innebär krav på reaktorinnehavarna att ställa sådanasäkerheter att de kan täcka kostnaderna för avfallshanteringen m.m. omfonderingen enligt finansieringslagen är otillräcklig.I lagen (1988:1597) om finansiering av hanteringen av visst radioaktivtavfall m.m. (den s.k. Studsvikslagen) finns bestämmelser om avgifter såsomkostnadsbidrag till viss verksamhet vid Studsvik AB.Storleken på avgifterna enligt finansieringslagen bestäms avregeringen efter förslag av SKI. Till grund för SKI:s förslag liggerkostnadsberäkningar utförda av SKB. De faktorer som påverkar avgiften och detframtida avgiftsbehovet är - förutom realräntans storlek - den nuvarandefondbehållningen, de framtida kostnaderna och storleken på de framtidaelleveranserna. De framtida kostnaderna skall beräknas efter den mängd använtkärnbränsle och kärnavfall m.m. som genereras vid drift av reaktorerna i 25 åreller, om reaktorn går , den avfallsmängd som då produceras.