bet · GK01UU12 · 1997-03-06 00:00:00 — I motionen pekas på de viktigaste anledningarna för att föra enpolitik gentemot som mer präglas av avståndstagande och kraftigauppmaningar till förändringar än vad som sker . I yrkande 1 uppmanarmotionärerna regeringen att ta initiativ till multilateralt agerande på högstanivå mot kränkningar av de mänskliga rättigheterna. I yrkande 4 påtalarmotionärerna kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Xinjiang, en provinsi nordvästra . Här har kinesiska talesmän aviserat att hårdare tag skalltas mot muslimska separatister.I yrkande 6 hemställs att skall ge regeringen till känna vad som imotionen anförs om förekomsten av summariska rättegångar och det stora antaletutdömda och verkställda dödsdomar. I motionen refereras till uppgifter frånAmnesty International om att kommer att sätta rekord i dödsstraff under1996. fängslas i hundratusentals människor utan att vare sig åtaleller rättegång kommer till stånd. Oliktänkande skickas till arbetsläger utanrättegång. Erkännanden tvingas fram genom tortyr.I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om vad som i motionen anförs omKinas inhumana familjepolitik. Det hävdas att ettbarnspolitiken har lett tillatt miljoner småflickor dödades redan vid födseln eller att de lämnats tillstatliga barnhem, i vilka dödligheten uppges ligga på , medan denpå vissa barnhem är total. Rapporter förekommer om tvångsaborter ochtvångssteriliseringar på människor som ej vill följa ettbarnspolitiken.Det ökade religiösa intresset har enligt motionärerna oroat de kinesiskamyndigheterna. En ny lag inskränker det praktiska utövandet av degodkända religionerna. I vissa områden krävs att religiösa skall registrerasig. Religiösa aktiviteter som ?underminerar landets gemensamma politik? I motionen hänvisas till som uttalat attarbetsläger, fängelsedomar och trakasserier används mot icke önskvärdareligiösa utövare. Motionärerna vill i yrkande 8 att regeringen ges till kännavad som anförts om religiös förföljelse i Kina.I yrkande 9 anförs att bör ge regeringen till känna att Kinabryter mot världshandelsreglerna om bl.a. nationell likabehandling genom attall distribution av ekonomisk och finansiell information utanför landets egnakanaler är förbjuden. Alla utländska nyhetsbyråer måste registreras hos denofficiella kinesiska nyhetsbyrån som bestämmer om information skall fåspridas, hur den får spridas och kostnaden för att sprida information i Kina.Regeringen avser vidta åtgärder mot nyhetskanaler som sprider förbjudeninformation eller baktalar nationella intressen. Censurbeslutet börenligt motionärerna medföra att inte bör välkomnas in i WTO.Regeringen uppmanas i yrkande 11 föra en mer restriktiv och kritiskt hållenKinapolitik.I motion U636 (kd) beskrivs den bristande respekten för de mänskligarättigheterna i . Politiska aktivister och religiösa fängslas, värstdrabbade är nu tibetanska munkar och muslimska Xingjiang-invånare. Politiskarättegångar följer inte internationella normer - det är närmast fråga omskenrättegångar, tortyr och misshandel av fångar förekommer och det omfattandebruket av dödsstraff fortsätter. Motionärerna anför att nu sammantagetavrättar fler personer än resten av världen. Av ettbarnspolitiken följer enkönsmässig snedfördelning av befolkningen på grund av att av aborteradefoster är flickor. De barn som lämnas till barnhem är flickor ochhandikappade. Världens befolkningsmässigt största stat håller på att bli enekonomisk jätte men inte mer demokratisk. I motionens yrkande 4 anhålls om etttillkännagivande att den ej utan föregående konsultationeroch konsensus ändrar sin policy att inte göra besök på högsta nivå när detgäller Kina.TibetTre motioner, U602 (fp) och U608 (mp, m, c, v, kd) och U629 (mp), tar upp degrova kränkningar av de mänskliga rättigheterna som förekommer i Tibet.I den enskilda motionen U602 (fp) behandlas kränkningar av de mänskligarättigheterna i . Motionären hänvisar till rapporter från AmnestyInternational, och vilka visar att övergreppen är väldokumenterade. Över en miljon tibetaner beräknas ha mist livet sedan denkinesiska ockupationen av det självständiga . Förtrycket har tagit mycketgrymma uttrycksformer: tvångsarbete, tvångsaborter, obligatoriskasterilisationer och t.o.m. mord på nyfödda. Den kinesiska strategin har ocksåriktat sig mot kultur, religion, språk och traditioner. En svensk delegationfrån UD som besökte och 1994 bekräftar i sin rapport bilden av denallvarliga situationen. Yttrandefriheten är praktiskt taget obefintlig.Medborgarna har rätt att demonstrera, dock inte för att skapa opinion mot detsocialistiska systemet, förespråka separation eller skada landets suveränitet.Politiska dissidenter döms för påstådda våldsbrott. MR-organisationernabeskriver ett stort antal fall där fredliga demonstranter dömts för grovavåldsbrott genom bekännelser framtvingade under tortyr.I yrkande 1 krävs att övergreppen mot de mänskliga rättigheterna i Tibetfördöms. Motionärerna poängterar vidare vikten av att omvärlden fortsätter attfölja utvecklingen i genom besök och kontakter med oppositionella. Ikontakter med den kinesiska regimen bör Tibetfrågan regelmässigt föras upp pådagordningen. Detta skall ges regeringen till känna, yrkande 2. I yrkande 3hemställs att skall göra ett liknande uttalande som detEuropaparlamentet gjorde när en resolution antogs 1993 om att det i allasamarbetskontrakt med , främst de offentliga, skall införas en klausul omrespekt för de mänskliga fri- och rättigheterna. I yrkande 4 krävs att iinternationella sammanhang bör betraktas som en självständig stat och gesmöjlighet till egen representation. I yrkande 5 betonas att aktivt börstödja internationella initiativ som tas i syfte att stödja folk.Även motion U608 (mp, m, c, v, kd) behandlar politik gentemot Tibet.Omvärlden måste nu sätta hårdare tryck mot den kinesiska regimen för attupprätta respekten för de mänskliga rättigheterna, inklusive rätten tillsjälvbestämmande i . I yrkande 2 föreslås att skall stödja Dalailamas icke-våldskamp genom att försöka påverka FN:s generalsekreterare attåstadkomma ett möte mellan denne själv och . Det föreslås också attregeringen underlättar genomförandet av ett seminarium eller en utfrågning iriksdagen om , i likhet med vad som skett i , yrkande 3.I motion U629 (mp) hävdar motionärerna att det kinesiska förtrycket i Tibethar hårdnat alltmer . senaste drag gentemot är attangripa religionen eftersom den är en sammanhållande faktor. När tibetanernautsåg en ny andlig ledare valde kineserna en annan företrädare som de menadevar den riktige. Den först utnämnde pojken är försvunnen och man tror att hanhålls i fångenskap i . Motionärerna hävdar att tibetanerna enligt denofficiella nyhetsbyrån utlovas religionsfrihet på villkor att de taravstånd från sin ledare . När denne gästade Sverigefördömdes besöket av . I motionen hävdas att skyndsamt bad omursäkt och försäkrade att fick komma hit endast i sin egenskap avfredsapostel, inte som exiltibetan samt förklarades att inteifrågasätter anspråk på . I yrkande 3 krävs ett tillkännagivande omvad som anförts i motionen om kränkningar av de mänskliga rättigheterna iTibet.HongkongUtvecklingen i inför återföreningen med behandlas i de tvåmotionerna U620 (fp) och U629 (mp).I U620 (fp) yrkande 3 krävs att inom EU verkar för att med garanteras fortsatt demokrati inomramen för de demokratiska institutioner som folket självt valt.Motionärerna i U629 (mp) yrkande 2 kräver ett tillkännagivande om att Kinakränker demokratiska rättigheter. Det demokratiska partiet som vannnärmare hälften av de 60 platserna i den lagstiftande församlingen får intedelta i den politiska process som nu styr. Det råder en form avsjälvcensur i den lokala pressen för att ej stöta sig med den kommandeöverheten, och intellektuella och journalister fruktar att den yttrandefrihetde nu åtnjuter ej kommer att bevaras.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att situationen beträffande respekten för de mänskligarättigheterna i är djupt otillfredsställande. Tillförlitlig informationom förhållandena i återfinns t.ex. i löpande rapporter från AmnestyInternational och Human Rights Watch samt dessa två organisationers ochamerikanska (State Departments) årliga MR-rapporter.Dessa ger vid handen att det förekommer omfattande och väldokumenterade brottmot de mänskliga rättigheterna i Kina.Brotten mot de mänskliga rättigheterna har bl.a. sin grund dels i attregimen icke accepterar politiskt oliktänkande, dels i rättssystemets oförmågaatt garantera skydd för de grundläggande mänskliga rättigheterna. Politiskadissidenter är en direkt måltavla för myndigheternas agerande gentemot denpolitiska oppositionen. Domstolsväsendet fungerar ej självständigt iförhållande till den politiska makten. Tortyr, misshandel av fångar,summariska rättegångar och olagliga gripanden förekommer. har under ettantal år varit det land som uppskattas verkställa flest avrättningar ivärlden. Human Rights Watch och beräknar att den kampanjsom inleddes mot kriminalitet kommer att medföra att under1996 slår sitt eget rekord då 3 000 personer avrättades. EnligtState Departments rapport , synes situationen på MR-området haförvärrats i genom att myndigheterna trappat upp sinaansträngningar för att förhindra protester och kritik mot regimen.Motionärerna i U629 (mp) begär i yrkande 6 ett tillkännagivande omförekomsten av summariska avrättningar och det stora antalet avrättningar iKina.Utskottet noterar med oro uppgifterna om förekomsten av summariskaavrättningar och det stora antalet utförda dödsstraff i . Utskottet harredan tidigare i betänkandet redogjort för sin negativa inställning tilldödsstraff.Ett positivt inslag är emellertid att har inlett ett samarbete medSverige för att via genomföra kurser om demänskliga rättigheterna bl.a. för personal inom den kinesiska kriminalvården.En annan positiv process som pågår internt i är en reformering för attförbättra lagstiftningen på flera områden, bl.a. avseende processrätten.Kina har fortsatt att tillämpa den ettbarnspolitik som antogs i slutet av1970-talet i syfte att begränsa befolkningstillväxten. I State Departments uppges att bristande tillsyn över lokala myndigheter medfört attdessa, under trycket att leva upp till planerade mål, i vissa fall begåttövergrepp i form av påtvingade aborter och steriliseringar. AmnestyInternational har i en omfattade rapport om kvinnor i , publicerad i juli1996, uppgivit att man, utan att ta ställning till officiellabarnbegränsningspolitik, vill utrycka oro över rapporter om fall därmyndigheter med tvång låtit sterilisera eller utföra tvångsaborter på kvinnor.Det finns enligt amerikanska State Departments en statistisktdokumenterad obalans i befolkningen i . Det anförs att en orsak kan varaatt vissa nyfödda flickor inte registreras i offentliga register för attföräldrarna skall kunna fortsätta försöken att få en pojke. Enligt rapportentorde statistiken även reflektera förekomsten av mord eller vanvård av nyföddaflickor eller avbrutna graviditeter med flickfoster efter könsbestämning genomultraljud. Det påpekas dock i rapporten att ultraljudsundersökningar, i avsiktatt bestämma kön inför en eventuell abort, är explicit förbjudna i den nyamoderskaps- och barnlag som trädde i kraft 1995.Det råder också dokumenterade missförhållanden vid vissa av landets barnhemför övergivna barn. Dessa hyser enligt State Departments rapport främst pojkarsom är handikappade och flickor. Enligt rapporten är det svårt att urtillgängliga data dra bestämda slutsatser om barnadödligheten vid barnhemmenmen andelen dödsfall synes vid vissa barnhem ligga mycket högt, särskilt förnyanlända barn. I rapporten refereras till uppgifter framtagna av Human RightsWatch ur officiell statistik där dödligheten på barnhemmen i tio provinserligger på . State Departments bedömning är att kvaliteten på den vård somges i barnhemmen varierar från fullgod till bedrövlig.Motionärerna i U629 (mp) yrkande 7 önskar ett tillkännagivande om denkinesiska ettbarnspolitiken.Utskottet tar avstånd från de avarter den kinesiska ettbarnspolitiken fört medsig och vill förorda det synsätt på befolkningsfrågor som fick genomslag i dethandlingsprogram som antogs vid om befolkning och utveckling iKairo 1994. I handlingsprogrammet betonas bl.a. individens fria rätt till valoch ansvar. Befolkningsutvecklingen påverkar och påverkas av en rad faktorer isamhället, och handlingsprogrammet betonar sambandet mellan befolkning,utveckling och miljö liksom exempelvis utbildning, hälsovård och kvinnorsroll. Utgångspunkten är människors välmående där familjeplanering är en del avfolkhälsan i stället för en av staten reglerad befolkningspolitik.Utskottet vill också betona skyldighet, som undertecknare av FN:sbarnkonvention, att rätta till de brister som föreligger beträffar barnensrättigheter. Utskottet noterar som positivt att samarbetar med för att följa upp sina åtaganden enligt konventionen.Med vad som ovan anförts anses motion U629 (mp) yrkandena 6 och 7 besvarad.I motion U629 (mp) yrkande 4 beskrivs förföljelser mot muslimska separatisteri Xinjiang, en provins i sydvästra , samt begärs ett tillkännagivande omsituationen för religiösa utövare i (yrkande 8).Utskottet noterar att situationen för religiös utövning försämrats genom denlag som reglerar sådan utövning. I rapporten från State Department uppgesatt situationen för många religiösa grupper försämrats som gått. Enhårdare politik förs för att upplösa icke auktoriserade religionssamfund.Situationen ger anledning till oro och utvecklingen bör, enligt utskottetsmening, följas noga.Därmed anses motion U629 (mp) yrkandena 4 och 8 besvarade.Beträffande motionsyrkande U629 (mp) yrkande 9 om att ej bör välkomnas inWTO vill utskottet anföra följande: och det internationella samfundetför en kontinuerlig dialog med om landets tillämpning avfrihandelsregler. Möjligheterna att påtala brister och påverka i positivriktning skulle upphöra om det beslutades att skall förvägras medlemskapi WTO.Med detta avstyrks motion U629 (mp) yrkande 9.Utskottet konstaterar att för en aktiv dialog med vad gällerrespekten för de mänskliga rättigheterna. deltar även aktivt idiskussioner som förs med i internationella fora såsom i arbetet i för de mänskliga rättigheterna och i de olika kommittéer somövervakar skilda efterlevnad. utarbetade 1995en långsiktig Kinastrategi för EU:s samarbete med vilket utrikesministernbeskrev i en interpellationsdebatt i . Som ett väsentligtelement i denna politik gentemot försöker EU verka för att de mänskligarättigheterna och demokrati vinner insteg i det kinesiska samhället och ilandets lagstiftning. I EU:s tal i hösten 1996välkomnades vissa lagreformer som ägt rum i samt uttalades en förhoppningatt dessa skulle leda till bättre skydd för de mänskliga rättigheterna.Samtidigt betonades att det fortsatt förekommer allvarliga kränkningar av demänskliga fri- och rättigheterna i . Det framfördes djup oro över attdissidenten dömts till ett hårt straff för att ha utnyttjat sin rätttill åsiktsfrihet. Vidare uttalades djup oro över förekomsten av tortyr ochmisshandel av fångar. Det påpekades att bruket av omskolning genom arbete ochandra administrativa bestraffningsformer är helt oacceptabelt. Användandet avdödsstraff, särskilt för icke-våldsbrott, beklagades även djupt samtbeklagades de fortsatta restriktionerna avseende åsikts-, religions- ochorganisationsfriheten i . I talet uppmanas att respektera allaindividers rätt att uttrycka politiska åsikter.I motion U636 (kd) yrkande 4 anhålls om ett tillkännagivande om att densvenska regeringen ej utan föregående konsultationer och konsensus ändrar sinpolicy att ej göra besök på högsta nivå i Kina.Utskottet konstaterar att statsminister har förklarat attregeringen har för avsikt att ta upp känsliga besöksfrågor med utrikesnämndeni enlighet med tidigare etablerad praxis.Därmed anses motion U636 (kd) yrkande 4 besvarad.Utskottet förespråkar en målinriktad svensk politik - innebärande dialog, ejisolering - gentemot för att främja respekten för de mänskligarättigheterna. Hävdande av universalitetsprincipen bör utgöra grunden fördenna politik.Med detta anses motionerna U620 (fp) yrkande 1, U629 (mp) yrkandena 1 och 11besvarade.TibetUtskottet har tidigare under en rad år uttryckt sin oro över allvarligabrister vad avser respekten för de mänskliga rättigheterna i . Dettaskedde senast i betänkande 1994/95:UU24.Att situationen inte har förbättrats i framgårbl.a. av rapporter från och . I StateDepartments rapport uppges att trovärdiga uppgifter visar att dekinesiska myndigheterna fortsätter att begå omfattande kränkningar av demänskliga rättigheterna i . Kränkningarna innefattade fall av personersom avlidit i häkte, tortyr, godtyckliga arresteringar, kvarhållande i häkteutan offentlig rättegång, långa perioder av häkte för tibetanska nationalistervilka på fredligt sätt uttryckt sin politiska och religiösa uppfattning samten intensifierad kontroll av religionsutövning och utövande av press- ochåsiktsfrihet, särskilt för etniska tibetaner. Tibetansk buddism och krav påsjälvständighet är nära förknippade. Enligt rapporten tolererar myndigheternaolika former av religiös utövning endast så länge som den ej uppfattas varaförbunden med politisk opposition. När religionsutövning tolkas som ett medelför uttryckande av politisk opposition slår myndigheterna till hårt ocheffektivt för att stävja verksamheten. De kinesiska myndigheternas attitydtill har skärpts och han erkänns ej som tibetanernas religiöseledare. Det är förbjudet att sälja bilder av i och även att ikloster och annorstädes visa dessa bilder.Utskottet noterar med oro rapporterna om fortsatta kränkningar av demänskliga rättigheterna i Tibet.I motionerna U602 (fp) yrkandena 1 och 2 och U629 (mp) yrkande 3 krävs attSverige skall påtala kränkningar av de mänskliga rättigheterna i . Imotion U602 (fp) begärs i yrkande 3 att det bör införas en klausul ommänskliga rättigheter i offentliga samarbetskontrakt, det yrkas vidare attTibet i internationella sammanhang skall erkännas som en självständig stat(yrkande 4) samt hävdas i yrkande 5 att bör stödja internationellainitiativ som tas i syfte att stödja folk. I motion U608 (mp, m, c, v,kd) hemställs i yrkande 2 att skall underlätta ett möte mellan FN:sgeneralsekreterare och . I yrkande 3 föreslås att regeringenunderlättar genomförandet av ett seminarium eller en utfrågning om iriksdagen.Utskottet noterar att besökte och att handärvid togs emot av utrikesminister konstaterar att i olika sammanhangpåtalat brotten mot de mänskliga rättigheterna i , såväl bilateralt som iinternationella fora. EU tog i sitt MR-anförande i inovember 1996 upp förhållandena i och beklagande djupt Kinasuraktlåtenhet att skydda tibetaners etniska, kulturella och språkligaidentitet. Utskottet noterade i betänkande 1994/95:UU24 att överhöghetöver inte ifrågasätts av det internationella samfundet. skallenligt konstitution åtnjuta ett viss självstyre, och utskottet utgick ibetänkandet från att den skulle fortsätta att verka för attdenna autonomi ges reell innebörd. I samma betänkande uttalade utskottet,angående klausuler om de mänskliga rättigheterna i samarbetsavtal, att sådanakrav troligen endast skulle innebära att avtalen inte blev av, vilket enligtutskottet skulle ha föga effekt på situationen för de mänskliga rättigheternai Kina.Utskottet vidhåller tidigare framförda uppfattningar.Därmed anses motionerna U602 (fp) yrkandena 1-5 samt U629 (mp) yrkande 3besvarade.Beträffande yrkandet om att påverka FN:s generalsekreterare för att få tillstånd ett möte mellan denne och vill utskottet anföra följande.Såvitt känt är har inte någon sådan begäran inkommit från lama.Utskottet finner därför inte anledning att uttala sig om regeringen bör sökapåverka generalsekreteraren i denna fråga.I motion U608 (mp, m, c, v, kd) yrkande 3 önskas ett tillkännagivande om attregeringen skall underlätta genomförandet av ett seminarium om iriksdagen. Utskottet konstaterar att möjligheten att anordna sådana seminarierinom redan föreligger varför något tillkännagivande härom tillregeringen ej synes vara behövligt.Därmed avstyrks motion U608 (mp, m, c, v, kd) yrkandena 2 och 3.HongkongUtskottet konstaterar att det finns anledning att noga följa situationen iHongkong inför det kinesiska övertagandet . En provisoriskförsamling som inte har stöd i konstitutionen har tillsatts avKina i ett administrativt förfarande, utan allmänna val. Bakgrunden ärkortfattat följande: nationella folkkongress antog en separatkonstitution (Basic ) 1990 som skall gälla i efter överträdandet.Där fastställdes att den lagstiftande församlingen i (Legco) även iframtiden skulle tillsättas enligt då gällande regler i . Dendåvarande ordningen (1990) innebar att av Legcos 60 ledamöter cirka entredjedel vardera utsågs i allmänna val, yrkesvalkretsar och direkt avguvernören. Inför val 1995 ändrade britterna valkretsarna för attgöra dem mer demokratiska, och i praktiken kom även de personer som skulleutses i yrkesvalkretsar att tillsättas efter allmänna val. Detta irriteradeKina som handplockade en provisorisk församling för Hongkongbestående av 60 personer, vilka delvis var samma personer som de som redaningick i den ordinarie lagstiftande församlingen. En ny exekutiv ledare utsågsäven. Det parti som fick flest röster vid valen 1995, ofHongkong, ställde sig utanför förfarandet när den provisoriska församlingenutsågs av , men hade enligt vissa bedömare ej heller accepterats om deönskat delta.I den internationella överenskommelsen mellan omHongkong slås fast att efter maktskiftet skall utgöra ensärskild administrativ region inom med hög grad av autonomi. Hongkongsnuvarande samhällssystem, levnadsmönster och juridiska system skall förblioförändrade. beslutade nationella folkkongress omatt drygt 20 lagar, främst på rättighetsområdet, helt eller delvis kommer attupphävas enär de ej anses vara förenliga med den konstitution som skall gällai efter övergången . Förslag till ny lagstiftningkommer den nye, av utsedde, exekutive ledaren att lägga fram, efterkonsultationer med olika grupper i samhället, för beslut i Hongkongslagstiftande församling.Utrikesministern har skriftligt besvarat riksdagsfråga1996/97:218 om tillsättning av fullmäktige i varvid anfördesatt regeringen, mot bakgrund av de förändringar som skett, känner oro förHongkongs möjligheter att behålla ett system som ger medborgarna skydd förderas mänskliga rättigheter. Utrikesministern framhöll att det är oroande atten provisorisk församling tillsatts utan regelrätta val. betonadesatt regeringen tar fasta på försäkringar från den kinesiska ledningen om attprovisoriet skall bli kortvarigt och att val till den ordinarie församlingenkommer att hållas . Utrikesministern anförde vidare:Det är naturligtvis utomordentligt angeläget att får en lagstiftandeförsamling som tillsätts enligt bestämmelserna i gällande överenskommelse omsuveränitetsövergången. Det är också viktigt att de senaste årensansträngningar att stärka demokratin och öka skyddet för grundläggande fri-och rättigheter i inte omintetgörs.Utrikesministern uppgav slutligen att statsministern direkt till den kinesiskaledningen vid besöket i framhållit att anser detvara utomordentligt viktigt att lever upp till utfästelserna om attgarantera en hög grad av autonomi.I motion U620 (fp) yrkande 3 krävs att inom EU skall verka för attHongkong skall garanteras fortsatt demokrati. I U629 (mp) yrkande 2 krävs etttillkännagivande om att kränker demokratiska rättigheter.Utskottet konstaterar att det kinesiska agerandet beträffande densenaste tiden inger farhågor. Det är inte acceptabelt om övergången tillkinesiskt styre för innebär ett bakslag för den demokratiskautvecklingen. Det är enligt utskottets mening viktigt att hongkongborna ävenfortsättningsvis, i allmänna val, får delta när den lagstiftande församlingenutses.