bet · GL01FiU1 · 1997-11-06 00:00:00 — Motionärerna föreslår att ett särskilt glesbygdsavdrag förhöga resekostnader införs.Även m.fl. (s) framhåller i motion Sk308 att reseavdraget ärsärskilt viktigt för glesbygden där kollektivtrafiken inte räcker till.Motionärerna föreslår att tar initiativ till en analys avförutsättningarna för att rikta reseavdraget så att ett högre reseavdrag förarbetsresor med bil utgår i stödområdena.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet finner i sitt yttrande (SkU1y) att utvecklingen avbensinkostnader m.m. motiverar en uppräkning till per mil så somregeringen föreslagit och att detta belopp väl täcker merkostnaderna för resortill och från arbetet med egen bil. Uppräkningen av beloppsspärren från 6 000kr till sägs vara väl avvägd. tillstyrker såledespropositionsförslaget och avstyrker här aktuella motioner.Till yttrandet har beträffande reseavdragen fogats avvikande meningar frånModerata samlingspartiet, , de gröna ochKristdemokraterna.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker i likhet med skatteutskottet propositionens förslagom reseavdrag och avstyrker motionerna Fi403 (m) yrkandena 14-16, Fi912 (c)yrkande 2, Sk305 (m) yrkande 2, Sk308 (s), Sk321 (m) yrkandena 8 och 9, Sk325(mp) yrkandena 13 och 14, Sk326 (v) yrkande 6 och Sk327 (kd) yrkande 21.Förlängt ROT-avdrag (budgetpropositionen)BudgetpropositionenI propositionen (yrkande 44, avsnitt 8.7, volym 1) föreslår regeringen att dets.k. Det betyder att byggnadsarbeten som utförtsunder tiden 1998 kan ge rätt till skattereduktionenligt tidigare gällande regler. Förslaget medför att lagen (1996:725) omskattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus ändras så attavdragsmöjligheten förlängs.MotionernaFörslag till regelförändringar avseende ROT-avdraget förs fram i fyra motioner,nämligen i de båda partimotionerna Fi205 (m) yrkande 6 och Sk327 (kd) yrkande14 i denna del samt i motionerna Sk319 av och () och Sk320 (). I den förstnämnda motionen föreslås riksdagenbesluta att införa ett permanent ROT-avdrag. Motsvarande förslag återfinns imotion Sk319. I partimotion föreslås att avdrag skall medgesmed ett belopp motsvarande av underlaget dock högst per hushålloch år. I motion Sk320 (kd) föreslås att också fastighetsägare som använderegen arbetskraft skall vara berättigade till ROT-avdrag.I liberalernas budgetalternativ som redovisas i motion Fi212avvisas regeringens förslag om förlängning av ROT-avdraget. Även iMiljöpartiets motion Fi219 inräknas ett avslag på regeringsförslaget i partietsbudgetalternativ. Motionärerna accepterar således inte den förlängning av ROT-avdraget som föreslås i budgetpropositionen.Skatte- och bostadsutskottens yttrandenSkatteutskottet påpekar i sitt yttrande (SkU1y) att aktiviteten i byggsektornkan förväntas bli fortsatt låg framöver och är därför berett atttillstyrka propositionsförslaget. föreslår dock en marginelländring av propositionens lagförslag. Enligt gällande principer skall intekostnader beräknas i avdragsunderlaget för vilka statligt stöd har uppburits.Reglerna härom bör kompletteras med en hänvisning till två författningar omstatsbidrag som tillkommit under 1997.Till yttrandet har beträffande ROT-avdraget fogats avvikande meningar frånföreträdare för Moderata samlingspartiet, liberalerna ochKristdemokraterna.Bostadsutskottet tillstyrker i sitt yttrande (BoU1y) regeringsförslaget om enförlängning av ROT-avdrag och avstyrker förslagen i ochMiljöpartiets partimotioner. Gjorda utvärderingar visar att avdraget inneburitökad aktivitet inom byggsektorn och därmed bidragit till ökad sysselsättning.Bostadsutskottet är inte heller berett att tillstyrka motionsförslagen om enbreddad bas för ROT-avdrag m.m. såvitt avser bostadsutskottetsberedningsområden eller en höjning av den andel som berättigar till avdrag.Bostadsutskottet aviserar dessutom att det planerar att senare underriksmötet behandla motionsförslag om en utredning av effekterna av ROT-avdragen.Till yttrandet har beträffande ROT-avdraget fogats avvikande meningar frånModerata samlingspartiet, liberalerna och ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker i likhet med skatte- och bostadsutskottenpropositionens förslag om förlängt ROT-avdrag och avstyrker motionerna Fi205(m) yrkande 6, Sk319 (c), Fi219 (mp) yrkande 21 i denna del, Sk320 (kd) ochSk327 (kd) yrkande 14 i denna del. Som skatteutskottet anmärker finns detemellertid anledning att göra ett litet tillägg i lagförslaget.I 2 § tredje stycket lagen (1996:725) om skattereduktion för utgifter förbyggnadsarbete på bostadshus finns en bestämmelse om att i det underlaget förskattereduktion inte får räknas in utgifter för åtgärder för vilka bidragbeviljats enligt ett antal uppräknade förordningar. har regeringenfattat beslut om nya statsbidrag för vissa investeringar som görs för attminska elberoendet. Stöden i fråga regleras i förordningen (1997:634) omstatligt bidrag till investering för ombyggnad och anslutning av eluppvärmdabyggnader till fjärrvärme och förordningen (1997:635) om statligt bidrag tillvissa investeringar för att minska elanvändningen i bostäder och vissa lokaler.En skattskyldig bör - i enlighet med redan nu gällande principer - inte kunnamedges skattereduktion för utgifter som täcks av bidrag enligt 1997 årsförordningar. Utskottet föreslår därför att lagrummet i fråga kompletteras mednämnda förordningar.Reducering av det särskilda grundavdraget (budgetpropositionen)BudgetpropositionenDen som under ett beskattningsår uppburit folkpension med kanvid taxeringen ha rätt till särskilt grundavdrag för pensionärer ().Maximalt SGA-belopp motsvarar summan av folkpension och ett pensionstillskottför ålderspensionär. Pensionsinkomster över detta belopp reducerar detsärskilda grundavdraget. SGA reduceras emellertid inte av t.ex.arbetsinkomster, pensionsförsäkring eller livränta.I propositionen (avsnitt 3.4, volym 6) anförs att då en person uppbär bådearbetsskadelivränta och förtidspension så täcker livräntan helainkomstbortfallet som personen med anledning av förtidspensionen kanha rätt till SGA. Detta leder till en överkompensation där nettoinkomsten kanbli högre än vid förvärvsarbete. Enligt regeringens mening är ett sådantsystem orimligt. Det skapar felaktiga incitament och motverkar arbetslinjen.Regeringen föreslår därför ändring i kommunalskattelagen på så sätt att egenarbetsskadelivränta som är samordnad med förtidspension skall reducera detsärskilda grundavdraget för pensionärer. I propositionen anges att förslagetberäknas ge ökade skatteintäkter med per år.Inga motioner har väckts med anledning av förslaget.Socialförsäkringsutskottets yttrandeSocialförsäkringsutskottet tillstyrker i sitt yttrande (SfU1y) regeringensförslag, men föreslår en viss justering av lagförslaget.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker i likhet med socialförsäkringsutskottetpropositionens förslag. Utskottet utgår från att regeringen noga följer vilkaeffekter den föreslagna förändringen kan få för den enskilde individen. påpekar finns det emellertid anledning att göra ettlitet tillägg i lagförslaget. Utskottet föreslår att orden ?erhållen livränta?,skall ersättas med orden ?erhållen sådan livränta? i fjärde stycket punkt 1 avanvisningarna till 48 § kommunalskattelagen (1928:370). ?Enligt vad utskottet erfarit har effekter av det reducerade grundavdragetinte beaktats i budgetpropositionens beräkning av statsinkomster. Utskottetförordar därför att inkomsterna räknas upp med år 1998.Hänsyn har då tagits till den uppbördsförskjutning som uppstår för första året.Övriga förslag beträffande inkomstskatt för fysiska personerMotionernaModerata samlingspartiet föreslår en rad förändringar beträffande inkomstskattför fysiska personer i motion Fi403. Motionärerna föreslår att grundavdragethöjs till (yrkande 5), ett grundavdrag för barn införs för denkommunala beskattningen (yrkande 6), den statliga inkomskatten sänks till (yrkande 7) och att begär förslag från regeringen om höjtavdragsutrymme för pensionssparande (yrkande 17). I motion Fi205 föreslårModeraterna dessutom att en skattereduktion av betald arbetskostnadför rena hushållstjänster införs (yrkande 5).Folkpartiet liberalerna föreslår i motion Sk735 att den statligainkomstskatten sänks till (yrkande 3) och att avdragsrätten för sparande iprivata pensionsförsäkringar höjs till 1 basbelopp och 1,5 basbelopp år1999 (yrkande 19). Motionärerna föreslår vidare att som sin meningger regeringen till känna att en ny värnskatt inte skall införas (yrkande 4).Vänsterpartiet föreslår i motion Sk326 att värnskatten behålls så attytterligare tas ut i statlig skatt för inkomster (yrkande2), att grundavdraget slopas för inkomster över brytpunkten genom en successivavtrappning från (yrkande 3), att grundavdraget höjs(yrkande 4), att ett nytt skikt införs i skatteskalan på för inkomsteröver (yrkande 5), att bilförmånsbeskattningen förändras för attbl.a. skapa en bättre miljöprofil (yrkande 7) samt att avdragstaket förräntekostnader för skärps till 70 000 kr.Kristdemokraterna föreslår i motion Sk327 att avdragsgränsen förpensionssparande höjs (yrkande 11), att den statliga inkomstskatten sänks till20 % och att grundavdraget vid den statliga inkomstbeskattningen slopas(yrkande 18), att skiktgränsen justeras upp (yrkande 19) samt att beskattningenav bilförmån ändras (yrkande 31). Motionärerna lägger också fram förslag föratt främja arbetstillfällen inom tjänstesektorn. De föreslår att den s.k.danska modellen prövas för tjänstesektorn (yrkande 13) och dessutom attriksdagen beslutar om en bredare bas för skattereduktion inom tjänstesektornoch att denna skall medges med ett belopp motsvarande av underlaget, dockhögst per hushåll och år (yrkande 14 i denna del). I yrkande 15föreslås att hos regeringen begär förslag om ett system medskattebefriade utbildningskonton. Kontona föreslås vara gemensamma förarbetsgivare och anställd. Syftet med förslaget är att stimulera ökad kompetensoch utbildning.Vid sidan om partimotionerna har förslag beträffande inkomstskatt för fysiskapersoner även väckts i enskilda motioner och kommittémotioner.Ett förslag om att införa en skattereduktion på av betald kostnad förhushållstjänster föreslås även i motion Sk322 av och (m, kd).Förmånsbeskattningen av personaloptioner tas upp i två motioner. I bådemotion Sk309 av och () och motion Sk323 yrkande 1av m.fl. (m) föreslås en ändring så att förmånen frånpersonaloptionen anses ha åtnjutits för utnyttjandet. Såsomreglerna är utformade riskerar anställda att tvingas betala mer än 100 %av förmånens värde i skatt. Det inträffar om värdet på aktierna faller.I motion Sk324 av m.fl. (m) föreslås att kapitalinkomstskattensänks till och till (yrkande 4).Dessutom föreslås fullt inflationsskydd i inkomstskatteskalan (yrkande 6).Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet avstyrker i sitt yttrande (SkU1y) här aktuella förslag.Till yttrandet har beträffande övriga inkomstskatteförslag för fysiskapersoner fogats avvikande meningar från Moderata samlingspartiet, Folkpartietliberalerna, och ställningstagandeFinansutskottet instämmer i skatteutskottets yttrande och avstyrker motionernaFi205 (m) yrkande 5, Fi403 (m) yrkandena 5-7 och 17, Sk309 (fp), Sk322 (m, kd),Sk323 (m) yrkande 1, Sk324 (m) yrkandena 4 och 6, Sk326 (v) yrkandena 2-5, 7och 12, Sk326 (kd) yrkandena 11, 13, 14 i denna del, 15, 18, 19 och 31 samtSk735 (fp) yrkandena 3, 4 och 19.Företagsbeskattning och dubbelbeskattningTabell 31. Företagsbeskattning och dubbelbeskattningMotionernaModerata samlingspartiet föreslår i motion Fi205 att dubbelbeskattningen avutdelade och kvarhållna vinster slopas (yrkande 1), att spärreglerna förfåmansbolag lindras (yrkande 2) och att inkomster av royalty som härrör frånpatent skall beskattas som kapitalinkomst (yrkande 8). Förslaget om slopaddubbelbeskattning återfinns dessutom i motion Sk321 av ochGöthe () (yrkande 3).Även liberalerna föreslår i motion Sk735 att dubbelbeskattningenavskaffas och att beskattningen av fåmansbolag ändras (yrkandena 5 och 6).Vänsterpartiet föreslår i motion Sk326 att bolagsskatten höjs till (yrkande 30), att en bolagsvärnskatt införs på på vinster över 50 miljonerkronor (yrkande 31), att gällande bestämmelser för lättnad avdubbelbeskattningen ändras så att underlaget för lättnaden endast omfattar denskattskyldiges anskaffningskostnad för aktierna (yrkande 32) och attaktiebolags kostnader för ökning av aktiekapitalet, de s.k.organisationskostnaderna, inte skall vara avdragsgilla (yrkande 33). För attkompensera för den diskriminering som små företag utsätts för påriskkapitalmarknaden föreslår i motion Fi220 yrkande 13 att småföretag skall få göra ett särskilt kreditavdrag. I motion Fi209 tarVänsterpartiet upp frågor om den ekonomiska makten. I motionen anförs attarbetarrörelsens ursprungliga definition av en kapitalist är en person somlever på att köpa och exploatera andra personers arbetskraft. Målet attavskaffa kapitalismen innebär enligt motionärerna att denna typ av kapitalisterskall försvinna. Att äga sina egna kunskaper, sin egen bostad eller aktier idet företag man arbetar i gör emellertid inte en person till en kapitalist. Detinnebär att socialismen är förenlig med ett utbrett privat ägande, om än dettaägande i första hand bör ta sig olika kollektiva och kooperativa former. Iyrkande 1 föreslår motionärerna att hos regeringen begär en utredningkring möjligheterna till sänkt skatt för entreprenörer, aktivt arbetandeföretagare och långsiktigt ägande som är förenligt med motionärernasgrundläggande målsättning.Miljöpartiet de gröna föreslår i motion Sk325 att representationsavdragetslopas (yrkande 21).Kristdemokraterna föreslår i motion Sk327 att ett permanent riskkapitalavdraginförs (yrkande 3), att royalty på patenterade uppfinningar skall varaskattebefriade (yrkande 4), att dubbelbeskattningen på aktieravskaffas (yrkande 7) och att kostnader för vin och sprit ej skall ingå iavdragsramen för representation (yrkande 26).Förslag om företagsbeskattning och dubbelbeskattning har även lagts fram ikommittémotioner och enskilda motioner.Carl m.fl. (m) föreslår i motion Sk312 attrepresentationsavdraget höjs till 180 kr.I syfte att få försörjningen av riskkapital till företagen att fungera bättreföreslår m.fl. (m, kd) i motion Sk314 dels att ett nytt,förbättrat riskkapital införs (yrkande 1), dels att hos regeringenbegär en utredning om en indirekt finansieringsform för privata investeringar ionoterade företag (yrkande 2). Riskkapitalinvesteringar föreslås kunna görasvia någon form av projektkapitalfonder eller andra investeringsföretag enligtförebild från det brittiska systemet med s.k. Venture Capital Trusts, VCT.Bo Lundgren m.fl. (m) föreslår i motion Sk624 att hos regeringenbegär förslag till ändrade regler för beskattning av utdelning ochrealisationsvinst i fåmansbolag (yrkande 1). Huvdregeln vid beskattning avutdelning till aktiv ägare bör, enligt motionärerna, vara att all utdelningfrån bolaget anses som kapitalinkomst om ägaren tagit ut en lön som minstmotsvarar den som en kollega i samma yrke har.Gullan m.fl. (m, fp, kd) föreslår i motion N217 förbättrade villkorför fåmansföretagen (yrkande 6) och att dubbelbeskattningen helt bör avskaffas(yrkande 7).Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet avstyrker i sitt yttrande (SkU1y) här aktuella förslag.Till yttrandet har beträffande företagsbeskattning och dubbelbeskattningfogats avvikande meningar från Moderata samlingspartiet, Folkpartietliberalerna, , de gröna och ställningstagandeFinansutskottet instämmer i skatteutskottets yttrande och avstyrker motionernaFi205 (m) yrkandena 1, 2 och 8, Fi209 (v) yrkande 1, Fi220 (v) yrkande 13,Sk312 (m), Sk314 (m, kd), Sk321 (m) yrkande 3, Sk325 (mp) yrkande 21, Sk326 (v)yrkandena 30-33, Sk327 (kd) yrkandena 3, 4, 7 och 26, Sk624 (m) yrkande 1,Sk735 (fp) yrkandena 5 och 6 samt N217 (m, fp, kd) yrkandena 6 och 7. Utskottetvill också erinra om att på skatteutskottets förslag (bet.1997/98:SkU2) beslutade att ett aktiebolags kostnader för ökningeller nedsättning av aktiekapitalet skall vara avdragsgilla. Vänsterpartietsförslag om avdragsrätt för organisationskostnader avslogs i det sammanhanget.Social- och arbetsgivaravgifterTabell 32. Social- och arbetsgivaravgifterFörändrad avgiftsstruktur (budgetpropositionen)BudgetpropositionenI den ekonomiska vårpropositionen (1996/97:150) framhölls att det under desenaste åren har gjorts stora förändringar i regelverket om socialavgifter somhar inneburit att det uppstått en obalans i den meningen att intäkterna från deolika avgifterna inte motsvarar kostnaderna för motsvarande försäkringar.Regeringen avsåg mot bakgrund härav att se över strukturen på socialavgifternaoch återkomma till riksdagen.I budgetpropositionen läggs nu fram förslag till en ändrad struktur påsocialavgifterna (avsnitt 8.3, volym 1).Regeringen framhåller att de allmänna socialförsäkringarna är en hörnsten förvälfärdssamhället. Genom dem tillförsäkras medborgarna både en grundtrygghetoch en generell inkomsttrygghet inför sådant som föräldraskap, sjukdom ochålderdom. Socialförsäkringarna finansieras av socialavgifter, allmännaegenavgifter och allmänna skattemedel. Totalt uppgår intäkterna frånsocialavgifter och allmänna egenavgifter till av utgifterna för deförmåner som dessa avgifter är avsedda att finansiera. Socialavgifterna äravsedda för finansiering av den allmänna försäkringen och vissa andra socialaändamål. Avgifterna tas ut som arbetsgivaravgifter eller egenavgifter.De senaste åren har det gjorts stora förändringar av regelverken, bl.a. allmänna avgiften för finansiering av kontantförmåner vid arbetslöshetslopats. I stället höjdes den allmänna sjukförsäkringsavgiften. Denna har ocksådärefter höjts i flera etapper. Vidare har utgifter flyttats mellan de olikaförsäkringarna. har inkomsterna från den allmännasjukförsäkringsavgiften tillsammans med sjukförsäkringsavgift i form avarbetsgivar- och egenavgift betydligt överstigit utgifterna för de förmånerdessa avgifter är avsedda att finansiera. Detta är en konsekvens av attförmånerna inom sjuk- och föräldraförsäkringen reducerats till följd av bl.a.införande av sjuklöneperiod, sänkta ersättningsnivåer, minskande sjuktal m.m.Det förhållandet att sjukförsäkringen uppvisar ett finansiellt överskott harenligt regeringen i olika sammanhang uppfattats som ett oskäligt överuttag avavgifter alternativt som ett utrymme för reformer. Sjukförsäkringen betraktasdå som mer eller mindre fristående i förhållande till statsbudgeten.Sjukförsäkringen utgör emellertid en integrerad del av statsbudgeten. Enligtden finansieringsmodell som använts har intäkterna frånsjukförsäkringsavgifterna bokförts tillsammans med andra socialavgifter påinkomsttitel och förmånerna finansierats med anslagsmedel på budgetensutgiftssida. De besparingar som gjorts inom försäkringenhar motiverats av underskottet i de samlade offentliga finanserna, inte avsjukförsäkringens finansiella ställning.Inom folkpensioneringen är å andra sidan inkomsterna frånfolkpensionsavgiften mindre än folkpensionsutgifterna. Detta underskott stegkraftigt när folkpensionsavgiften reducerades med knappt 2 procent-enheter. Denna åtgärd hade emellertid rent stabiliseringspolitiska motiv ochkunde ha avsett någon annan socialavgift. Allmänt sett har det skett fleraförändringar rörande socialförsäkringens förmåner och av socialavgifterna sominte varit samordnade. Under- eller överskott har därför uppstått som inteavspeglar utvecklingen av inkomster eller utgifter inom respektive försäkring.Samtidigt sker i flera sammanhang en redovisning av inkomster och utgifter inomrespektive försäkringsgren som om de vore från statsbudgeten friståendeförsäkringar. Enligt regeringens mening har det uppstått en oklarhet omsocialförsäkringens ställning i förhållande till statsbudgeten.Nedan redovisas regeringens förslag till ändrad avgiftsstruktur.Den allmänna egenavgiftenI budgetpropositionen föreslås att den allmänna egenavgiften i form avsjukförsäkringsavgift omvandlas till en allmän pensionsavgift. Den allmännapensionsavgiften kommer därmed för att uppgå till . Denföreslagna förändringen innebär enligt regeringen att ett tydligare sambandmellan pensionsavgifter och utgående pensionsförmåner uppnås då avgiften förstill Allmänna pensionsfonden för finansiering av försäkringen förtilläggspension. Som en följd av regeringens förslag om avgifter föreslås ocksåatt rubriken till lagen om allmänna egenavgifter ändras till lag om allmänpensionsavgift. Detta föranleder följdändringar i andra lagar enligt förslag ipropositionen.TilläggspensionsavgiftenVidare föreslås att tilläggspensionsavgiften för arbetsgivare och för dem somhar inkomst av annat förvärvsarbete sänks från till avavgiftsunderlaget. Av influtna tilläggspensionsavgifter förs 7 %till staten och avses motsvara pensionsavgifter på inkomstdelar över 7,5basbelopp, och placeras på konto hos för att användasför framtida pensioner inom det premiereservsystem som skall inrättas inom detreformerade ålderspensionssystemet. Återstoden förs till Allmännapensionsfonden. De planerade avgiftsändringarna skall enligt propositionen intepåverka de avgiftsintäkter som förs till Allmänna pensionsfonden respektiveRiksgäldskontoret. För att en oförändrad nivå på avsättning tillpremiereservsystemet skall vidmakthållas måste avsättningen av influtnatilläggspensionsavgifter till höjas från till 22,4 %.Riksförsäkringsverket får som förskott på tilläggspensionsavgiften frånegenföretagare tillgodoräkna sig av den preliminära skattsom debiterats fysiska personer . Sänkningen avtilläggspensionsavgiften föranleder enligt propositionen en sänkning av nämndaprocentsats till 5,4 %.SjukförsäkringsavgiftenI propositionen anförs att sjukförsäkringens kostnader finansieras överbudgeten och att avgiftsnivån bör anpassas till de beräknade kostnaderna.Beträffande sjukförsäkringsavgiften för arbetsgivare föreslås en höjning från2,94 till av avgiftsunderlaget fr.o.m. och till 7,fr.o.m. . I höjningen av sjukförsäkringsavgiften ingår enhöjning för år medanledning av regeringens förslag att återta kompensationen för den förlängdasjuklöneperioden då denna nu föreslås återställas . För dem somhar inkomst av annat förvärvsarbete föreslås att avgiften höjs från till8,fr.o.m. . Enligt propositionen börsjukförsäkringsavgiften bestämmas så att den även täcker kostnaderna förfolkpension i form av förtidspension inklusive pensionstillskott. Skälethärtill är det arbete som pågår inom Utredningen om ersättning vid långvarigtnedsatt arbetsförmåga (S 1997:03) angående ersättning till personer somdrabbats av långvarig ohälsa. Detta arbete syftar till att inrymma såvälsjukpenning som den ersättning som skall utbetalas till sådana personer i sammaförsäkringssystem. Om det skulle uppstå en signifikant avvikelse mellanintäkter och kostnader kommer regeringen att pröva om det finns skäl att återjustera hur avgiftsuttaget skall fördelas.Vidare föreslås att bestämmelserna om att det för reglering av över- ochunderskott skall finnas en fond, allmänna sjukförsäkringsfonden, slopas. Ipropositionen föreslås också lagändringar så att det framgår attsjukförsäkringsavgiften endast skall finansiera en del av försäkringskassornasförvaltningskostnader och att avgiften även avses finansieraläkemedelssubventioner. Även i övrigt föreslås förtydliganden av vadsjukförsäkringsavgiften skall finansiera.FolkpensionsavgiftenRegeringen föreslår att folkpensionsavgiften för arbetsgivare höjs från 5,86 %till av avgiftsunderlaget. För den som har inkomst av annatförvärvsarbete föreslås en höjning av avgiften från till . Enligtpropositionen föreligger inte någon försäkringsmässig grund till en skillnad iavgiftsuttag mellan arbetsgivare och egenföretagare. Vidare föreslås en lag-ändring som innebär att endast de särskilda folkpensionsförmånernabostadstillägg och särskilt bostadstillägg till pensionärer,handikappersättning och vårdbidrag för funktionshindrade finansieras medstatsmedel .