bet · GL01SfU1 · 1997-12-02 00:00:00 — En sådananalys är viktig och bör enligt motionärerna alltid genomföras.Familjepolitiken är ett område som i synnerhet varit utsatt fören rad olika beslut som oftast resulterat i försämringar av exempelvisbarnfamiljers ekonomi och valfrihet. Därför är det enligt motionärerna välmotiverat med en sammanhållen konsekvensanalys av vad de olika besluten harresulterat i för de människor som berörs. En sådan analys kan sedan ligga tillgrund för att värdera kommande förändringar inom området.KristdemokraternaI motion Sf224 yrkandena 8 och 9 av m.fl. (kd) begärstillkännagivanden om rättvisa principer för stöd till barnfamiljerna och omvärdering av arbete i hemmet. Enligt motionärerna strider nuvarande stöd tillbarnfamiljerna mot viktiga principer som rättvisa, valmöjligheter och godfördelningspolitik. Kostnaden för den som själv ordnar sin barnomsorg blirorimligt stor genom den höga inkomstbeskattningen på låga inkomster kombineradmed inkomstrelaterade bidrag och taxor. För att motverka detta och skapadrivkrafter för förvärvsarbete tillhandahåller stat och kommun kraftigtsubventionerad offentlig barnomsorg där sambandet mellan verkliga kostnader ochden avgift som betalas är mycket svagt. Den som på hel- eller deltid självvelat sköta barnomsorgen eller velat ha en annan lösning har svårt attförverkliga sin önskan. Det system som byggts upp har brister urfördelningspolitisk synvinkel. Barnomsorgssubventionerna går i storutsträckning till redan resursstarka hushåll. Föräldrapenningen är lägre jusämre ekonomisk situation kvinnan har innan hon får barn och omvänt högre förredan välavlönade kvinnor. Barnbidraget utbetalas lika för alla. I motionenframhålls vidare att hemarbetet inte värderas. Ett sådant arbete måste alltidutföras och är viktigt inte minst ur livskvalitetssynpunkt och är dessutomstörst då barnen är små. Vård och underhåll av maskiner är enskattebas men enligt motionärerna räknas vård och underhåll av människor inomhemmet inte i skattesammanhang och registreras inte i den ekonomiskastatistiken. Enligt motionärerna kan en ökad insikt om detta skönjas i det nyaålderspensionssystemet, men denna insikt borde också gälla andra reformer.I motion 1996/97:So636 yrkande 8 av m.fl. (kd) begärs etttillkännagivande om en översyn av familjepolitiken. Motionärerna förordar enöversyn av hela det ekonomiska stödet till barnfamiljerna, barnbidrag inklusiveflerbarnstilläggen, föräldraförsäkringen och kostnaderna för den offentligabarnomsorgen. Ett syfte är att få ett bättre underlag för vad eventuellaförändringar i någon del av systemet leder till. Ett annat syfte bör enligtmotionärerna vara att ge föräldrar och vårdnadshavare större inflytande överhur resurserna används.UtskottetSvensk familjepolitik sätter enligt utskottets uppfattning barnens bästa icentrum och har som mål att stödja föräldrarna i uppgiften att ge barnen en goduppväxt oavsett familjetyp. Familjepolitiken är en del av dengenerella välfärdspolitiken. Den bygger på principer om jämställdhet mellankvinnor och män och individuella rättigheter. Målet är att ge barnen en godstart i livet och att ge båda föräldrarna möjlighet att delta i arbetslivet ochrätt till nära och tidiga relationer till sina barn. Den svenskafamiljepolitiken spänner över ett vitt område som inte bara innefattar detekonomiska stödet utan också bygger på respekt för barn och ungdomar som egnasociala individer. har också kommit långt när det gäller att utveckladet barnperspektiv som bl.a. ger uttryck för.I budgetpropositionen framhålls att centrala delar av familjepolitiken ärutformade för att stödja föräldrarnas möjligheter att förvärvsarbeta. Vidareanförs att för att underlätta för barnfamiljerna har samhället byggt upp ettstödsystem som syftar till att ge en ekonomisk grundtrygghet under den periodde har en stor försörjningsbörda. Genom de olika stödens utformning omfördelasresurser över livscykeln och mellan familjer med och utan barn. Det ekonomiskafamiljestödet är också utformat så att det tillgodoser ett antal specifikastödbehov hos bl.a. ensamföräldrar och hos föräldrar till funktionshindradebarn.De tre senaste årens sanering av statsfinanserna är enligt regeringen i ochmed årets budgetproposition fullt ut genomförd. Flerbarnsfamiljer ochensamföräldrar har enligt regeringens fördelningspolitiska analys drabbatsnågot hårdare av de företagna budgetåtgärderna i jämförelse med andrafamiljetyper. Flera studier har analyserat barnens situation i det svenskasamhället. Rapporten (Ds 1996:57) och en genomförduppföljningsstudie Barnens bästa - Vår framtid har enligt regeringen visat attbarnen i till övervägande del lever under goda förhållanden. Trotsvissa försämringar i de generella stödsystemen går det i flertalet fall attupprätthålla en bra kvalitet i basverksamheten. Det förtjänar också enligtutskottets mening att framhållas att () i två rapporter(1997:24 och 1997:7) framhållit att effektiviteten i barnbidragssystemet är högoch att målen nås på ett tillfredsställande sätt som läckagen avstatliga medel är små och effektiviteten i föräldraförsäkringen ärförhållandevis hög. Försäkringen uppfyller enligt RRV i huvudsak de i systemetuppsatta målen nämligen kort- och långsiktig försörjningsförmåga, jämställdhetmellan kvinnor och män och barnens möjligheter till kontakt med bådaföräldrarna.Enligt utskottets mening bör den nuvarande inriktningen av familjepolitikenbibehållas då denna erbjuder flexibla lösningar av olika familjesituationer ochfrämjar jämställdheten samt har en god fördelningspolitisk inriktning.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 1996/97:Sf223yrkande 1, 1996/97:Sf239 yrkande 8, 1996/97:So636 yrkande 8, 1996/97:So638yrkande 1, 1996/97:So639 yrkande 4, So240 yrkandena 15 och 18, Sf213 yrkande 2,Sf262 yrkande 2 och Sf224 yrkandena 8 och 9.Utskottet avstyrker också motion Sf262 yrkande 1 om en utvärdering avvårdnadsbidragsreformen.Övrig motion rörande ekonomisk familjepolitikHelena och () begär i motion Sf272 ett tillkännagivandeom en analys av gymnasiefamiljernas ekonomi. Enligt motionärerna har ipraktiken föräldrarna numera ansvar för sina barns försörjning till det år defyller . Kostnaderna för en tonåring är betydligt högre än för yngreskolbarn. är samhällsstödet till tonårsfamiljernas ekonomi enligtmotionärerna mindre än till de yngre skolbarnens. Den rätt till fria måltidersom slås fast för finns inte i den formellt frivilligagymnasieskolan. Enligt motionärerna ställer också allt fler gymnasieskolor kravpå egna insatser för visst skolmaterial, ibland till ganska höga belopp.Familjer som måste inackordera barn på skolorten får ofta höga kostnader, sominte täcks av inackorderingsbidragen. Vidare har gymnasieungdomarna inte rätttill studiebidrag under sommarferierna. Sammantaget måste enligt motionärernaett långsiktigt stabilt stöd till barnfamiljerna baseras på en ingående kunskapom köpkraften hos olika barnfamiljer. Det är därför angeläget med en merdjupgående analys av ekonomin hos familjer med gymnasieelever i förhållandetill andra barnfamiljer.UtskottetAtt gymnasieungdomar och tonårsbarn över huvud taget är mer kostnadskrävande änyngre barn och att i princip alla ungdomar numera går i skola till dess defyller 18 eller är givet. kan de äldre barnen genom feriearbeteoch liknande i många fall ha egna inkomster och på så sätt själva finansieraexempelvis kläder och fritidsaktiviteter i åtminstone viss utsträckning. Vidarekan beträffande skolmåltider noteras att utbildningsutskottet i betänkande1997/98:UbU5 anför att enligt utskottets mening är det naturligt attkostnadsfria måltider erbjuds elever i gymnasieskolan. Utbildningsutskottetdelar härvidlag den uppfattning som regeringen i proposition 1997/98:6Förskoleklass och andra skollagsfrågor ger uttryck för. Utskottet anser dock ilikhet med regeringen att eftersom det är fråga om en frivillig utbildning bördet inte lagstiftas härom. noterar också att regeringeninformerat om att den noga kommer att följa utvecklingen på området. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Sf272.BarnbidragI motion 1996/97:Sf254 yrkande 29 av m.fl. (m) begärs enutredning om ett behovsprövat barnbidrag. Motionärerna ifrågasätter ombarnfamiljer med mycket höga inkomster skall ha rätt till ett offentligt stödsom de egentligen inte behöver, särskilt i tider då statsfinanserna äransträngda. Även om det finns argument mot ett behovsprövat barnbidrag ansermotionärerna att det finns skäl att utreda möjligheterna och konsekvenserna avett behovsprövat barnbidrag.I motion Sf294 yrkande 7 av m.fl. (mp) begärs förslagtill höjt och beskattat barnbidrag. Av fördelningspolitiska skäl bör ett sådantbidrag på per barn och månad införas. Detta medför attbarnfamiljer med lägst inkomst får en förstärkning av ekonomin. I motion1996/97:Sf253 yrkande 12 av m.fl. (mp) begärs också förslag omett höjt och beskattat barnbidrag.UtskottetDet allmänna barnbidraget har under det senaste halvseklet utgjort en viktigdel i svensk generell välfärdspolitik. Barnbidrag utgår med ett belopp lika föralla barn. Ett sådant system omfördelar resurser dels mellan familjer utan barnoch familjer med barn, dels mellan hög- och låginkomsttagare genom att skattbetalas i relation till inkomst som bidraget betalas ut lika för allabarn.RRV har som ovan nämnts i en effektivitetsrevision granskat det allmännabarnbidraget. Sammanfattningsvis anser RRV att tre huvudsakliga mål kanidentifieras bakom barnbidragssystemet. Målen är försörjningsförmåga,socialpolitisk målsättning samt fördelningspolitisk målsättning. Enligt RRVindikerar granskningen en förhållandevis hög måluppfyllelse ibarnbidragssystemet. Bidraget kännetecknas av låg risk och stor väsentlighetoch har en viktig roll i svensk socialpolitik.Utskottet anser inte att barnbidraget bör beskattas. Även detta skulle brytamot principen om ett barnbidrag lika för alla barn. Det skulle också ökarundgången av pengar i systemen och därmed öka administrationen.Utskottet avstyrker bifall till motionerna 1996/97:Sf254 yrkande 29, Sf256och Sf294 yrkande 7.FöräldraförsäkringenFöräldrapenning i samband med barns födelseI motion Sf232 av och () begärs etttillkännagivande om överlåtelse av föräldrapenning. Enligt motionärerna skulledet vara av stort värde om föräldrapenningen kunde överlåtas till far- ochmorföräldrar. Detta skulle ge barnets föräldrar möjlighet att gå tillbaka tillarbetslivet tidigare eller att utbilda sig som de skulle veta attderas barn hade en bra omsorg. och () begär i motion Sf246 ett beslut om att den som är ensam rättsligvårdnadshavare skall ha rätt att överlåta av föräldraledigheten pånärstående anhörig till barnet. Om fall förekommer där annan person än anhörigkommer i fråga skall en prövning ske av socialnämnden.I motion 1996/97:A820 yrkande 18 av m.fl. (fp) begärs etttillkännagivande om utformningen av föräldraförsäkringen i allmänhet och dens.k. mamma/pappamånaden i synnerhet. Ett mål för såväl familjepolitiken somjämställdhetspolitiken är enligt motionärerna att både kvinnor och män skallkunna vara föräldrar och ta det praktiska ansvaret för sina barn somde har ett arbete för sin försörjning. Det är viktigt för barnen att fädernautnyttjar sina möjligheter att vara föräldralediga. Enligt motionärerna kan enökad föräldraledighet för fäder medverka till att förändra attityder hos cheferoch arbetsledare så att de ser föräldraledigheten som något naturligt att utgåfrån vid planering och organisation av arbetet. Ett annat skäl för att ökafädernas uttag av föräldrapenning är att kvinnors möjlighet att nå jämställdhetmed männen på arbetsmarknaden är begränsad så länge det praktiska ansvaret förhushåll och barn huvudsakligen vilar på kvinnorna. Motionärerna anser att enkombination av morot och piska, ett villkorat stöd i form av en individuell ochhögre ersatt månad i föräldraförsäkringen, är användbart i det ekonomiskastödet till småbarnsföräldrar.I motion So677 yrkande 3 av m.fl. (v) begärs etttillkännagivande om en successiv utökning av kvoterad föräldraledighet. Enligtmotionärerna är det ett viktigt jämställdhetsmål att männen tar större ansvarför barnen. Pappan skall ha rätt till föräldraledighet, men denna skall intekunna överlåtas på mamman. Därför bör den kvoterade föräldraledigheten byggasut. I motion 1996/97:So637 yrkande 1 av m.fl. (v) framförs ettlikadant yrkande.I motion Sf281 yrkande 1 av () begärs att regeringen ivårpropositionen återkommer med förslag till hur föräldraförsäkringen under enförsöksperiod kan byggas ut till och kvoteras mellan båda föräldrarna.Enligt motionären borde ett genomförande av förslaget innebära att viljan attföda barn skulle öka och barnet ges bättre förutsättningar till nära kontaktmed båda föräldrarna. Dessutom skulle det ge flera personer möjlighet att kommain på arbetsmarknaden eftersom fler vikarier då måste anställas. I yrkande 2begärs ett tillkännagivande om att försöket bör finansieras med medel frånArbetsmarknadsdepartementet.I motion So805 yrkande 3 av () begärs förslag på att utökakvoteringen av föräldraledigheten från . I yrkande 4 begärsett tillkännagivande om att rätten till föräldraledighet förlängs till 18månader. Likadana yrkanden förs fram i motion A804 yrkandena 12 och 14 avBarbro m.fl. (mp) och i motion 1996/97:Sf236 yrkandena 1 och 2 avBarbro m.fl. (mp). I motionerna framhålls bl.a. att kvantitet iumgänge är lika med kvalitet när man har små barn och att det är viktigt attfler pappor tar aktiv del i omvårdnaden om sina barn och det dagligaomsorgsarbetet i hemmet. I A804 yrkande 15 av m.fl. (mp)begärs dessutom ett tillkännagivande om att de iföräldraförsäkringen med ersättning enbart på garantinivå kan omvandlas till enekonomisk grundtrygghet för de föräldrar som får ersättning enbart pågarantinivå.UtskottetFöräldraförsäkringen kan sägas ha fyra huvudsakliga mål: kort- och långsiktigförsörjningsförmåga, jämställdhetspolitiska ambitioner samt målsättningen attbarnet skall få en god och nära kontakt med föräldrarna. Vad gällerjämställdhetsmålet är föräldraförsäkringen i sig neutral men markerar också entydlig viljepolitisk inriktning om att främja ett mera lika beteende mellankvinnor och män när det gäller vård och omhändertagande av barn.Föräldraförsäkringen har enligt utskottets uppfattning på ett avgörande sättbidragit till en förändring av traditionell arbetsfördelning i hemmet mellankvinnor och män samt gjort det möjligt att förena förvärvsarbete medföräldraskap. Införandet av den s.k. pappamånaden var ett sätt att få fäder atti större utsträckning utnyttja föräldraförsäkringen och markera att vården avbarnen är båda föräldrarnas ansvar.Ovan har utskottet tillstyrkt en höjning av barnbidragen och att flerbarns-tilläggen återinförs. Vidare har beslutat att fr.o.m. den 1 januari1998 höja ersättningsnivån i bl.a. föräldraförsäkringen till . Sammantagetinnebär detta ett betydande tillskott med avseende på barnfamiljernas ekonomimen också stora utgiftsökningar inom utgiftsområdet. Redan av statsfinansiellaskäl anser utskottet att det inte finns möjlighet att höja ersättningsnivån iföräldraförsäkringen eller att utöka antalet dagar med rätt tillföräldrapenning. Utskottet har betonat vikten av att barn får god kontakt medbåda sina föräldrar och detta gäller kanske i än högre grad under barnetstidiga levnadsålder. Utskottet anser därför att rätten till föräldrapenningskall vara knuten till föräldraskapet. En utökning av kvoteringen avföräldraförsäkringen skulle möjligen vara ett sätt att öka fädernas utnyttjandeav föräldraförsäkringen. En sådan kvotering inom ramen för den nuvarandeföräldraförsäkringen skulle dock i många fall innebära en ökad belastning försåväl mödrar som barn i de fall där fäder av olika anledningar inte kan ellerinte vill utnyttja möjligheten till ledighet. Utskottet anser därför att ensådan kvotering nu inte bör genomföras. Även garantidagarna är kopplade tillbarnens rätt att se mer av sina föräldrar. För förvärvsarbetande föräldrarfungerar som en förlängning av den tid som de kan vara hemma isamband med barnets födelse. Det är heller inte ovanligt att garantidagarsparas för att användas under barnets uppväxt, inte minst i samband medinskolning i barnomsorgen och i . Utskottet anser att garantidagarnaskall finnas kvar i föräldraförsäkringen. Utskottet erinrar också om att enligtföräldraledighetslagen har en förälder rätt till hel ledighet för vård av barntill dess barnet är oavsett om föräldern får föräldrapenning ellerinte. Som villkor gäller att arbetstagaren varit anställd hos arbetsgivarenantingen eller sammanlagt desenaste två åren.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 1996/97:Sf236,1996/97:So637 yrkande 1, 1996/97:So677 yrkande 3, Sf232, Sf246, Sf281, So805yrkandena 3 och 4 samt A804 yrkandena 12, 14 och 15.Tillfällig föräldrapenningI motion Sf279 yrkande 7 av m.fl. (m) begärs etttillkännagivande om uppföljning av den tillfälliga föräldrapenningen. Enligtmotionärerna finns det signaler om att föräldrar vid egen sjukdom och för attslippa karensdagen utnyttjar möjligheten att ta ledigt för vård av sjukt barn.Detta kan enligt motionärerna inte accepteras, varför det är väsentligt attregeringen och RFV mycket noga följer utvecklingen så att missbruk kan beivras.Utskottet avstyrker bifall till motion Sf279 yrkande 7 med hänvisning tillatt utskottet ovan under anslaget A 2 avstyrkt motioner med hänvisning till attriksdagen beslutat om åtgärder avsedda att förbättra försäkringskassornasutrednings- och kontrollmöjligheter.Per () framhåller i motion Sf282 att slopandet av de s.k.kontaktdagarna innebar en försämring av möjligheterna till kontakter mellanföräldrar och förskola och skola. Rätt till kontaktdagar med föräldrapenningbör därför återinföras. Motionären begär ett tillkännagivande om det anförda.I motion 1996/97:Sf207 av () framhåller motionären attbeslutet att slopa kontaktdagarna fått till konsekvens att föräldrabesöken iskolorna minskats drastiskt. Beslutet strider dessutom mot den nya läroplanensintentioner om en utökad samverkan mellan skolan, eleven och föräldrarna. Iyrkandena 1 och 2 begärs tillkännagivanden om att per läsårbör återinföras för besök i skolan för barn mellan åtta och samt attbesöken skall ske under ordinarie skoldagar och inte på exempelvisexamensdagar.Även i motion 1996/97:A707 yrkande 3 av m.fl. (kd) begärs etttillkännagivande om att återinföra kontaktdagarna. Enligt motionärerna har fåföräldrar råd att vara borta från arbetet för att besöka barnens skola. Imotion 1996/97:Sf37 yrkande 2 av m.fl. (kd) begärs motbakgrund av att kontaktdagarna slopats en alternativ lösning innebärande attdet införs en rätt att spara per barn upp till tolvår.Slopandet av kontaktdagarna fr.o.m. gjordes i syfte att bidratill saneringen av statens finanser. Att återinföra iföräldraförsäkringen skulle innebära ytterligare utgiftsökningar inomutgiftsområdet. Utskottet anser att utöver höjda barnbidrag och återinfördaflerbarnstillägg saknas ekonomiskt utrymme för ytterligare utgifter inomområdet. Utskottet kan inte heller tillstyrka ett sparande avföräldrapenningdagar. är i första hand avsedda för yngre barn då deär i störst behov av föräldrarna.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 1996/97:Sf37yrkande 2, 1996/97:Sf207, 1996/97:A707 yrkande 3 och Sf282.UnderhållsstödI motion Sf279 av m.fl. (m) framhålls att föräldrar aldrig kankomma från sitt försörjningsansvar. Om den underhållsskyldige inte hartillräckliga resurser för att klara detta ansvar får hans eller hennes fallprövas av de sociala myndigheterna på samma sätt som vid andra tillfällen närresurser saknas för att täcka nödvändiga utgifter. Om underhållskraven gör attden underhållsskyldige hamnar under socialbidragsnormen skall det offentligaträda in med lån och inte med bidrag. Den underhållsskyldige föräldern betalarsjälv underhållet och sätts i skuld till det offentliga. Vidare ansermotionärerna att en underhållskyldigs förbehållsbelopp inte skall baseras påbarn som kan finnas i ett nytt förhållande och som han eller hon inte ärförälder till. Även en inkomstprövning mot vårdnadshavarens inkomst bör göras.I yrkande 5 begärs en utredning om ett reformerat underhållsstöd i enlighet meddet anförda.I motion Sf238 yrkandena 1 och 2 av () begärstillkännagivanden om att återbetalningsskyldigheten skall fastställas medutgångspunkt från aktuell inkomst samt att såväl underhållsstödets förskottsdelsom utfyllnadsbidraget bör bli föremål för behovsprövning.Yrkanden om att aktuell inkomst skall ligga till grund föråterbetalningsskyldigheten förs också fram i motion Sf290 yrkande 1 av m.fl. (kd) och i motion Sf273 av m.fl. (s).Barbro m.fl. (fp) anför i motion Sf306 beträffandeunderhållsstödet att utgångspunkten bör vara föräldrarnas gemensamma ansvar försina barn och den gemensamma skyldigheten att sörja för barnens ekonomiskabehov. När en förälder av någon anledning inte klarar att försörja sina barnupp till den nivå som rekommenderar, är det enligt motionärernadet allmännas ansvar att sörja för barnen. Stödet skall inte vara generelltutan behovsprövat. Motionärerna förordar en modell som tar hänsyn till behovenoch där utfyllnadsbidraget fyller ut delen mellan vad föräldrarna ocheventuella styvföräldrar kan betala. Därvid skall samtliga involveradesinkomster beaktas. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om ett nyttunderhållsstöd.Ulla m.fl. (v) framhåller i motion Sf264 att de står bakomgrundprincipen att återbetalningsskyldigheten skall baseras på denunderhållsskyldiges inkomst. Vissa förändringar av stödet bör dock göras så attbestämmelserna inte kränker de underhållsskyldiga och förhindrar barnen att hagod relation med båda föräldrarna. I yrkande 1 begärs ett tillkännagivandehärom. Motionärerna menar att återbetalningsskyldighetens bestämmande utifrånsenaste taxeringen slår hårt mot exempelvis dem som därefter blivit arbetslösa.Enligt motionärerna bör samma regler som återbetalning av stu-diestöd tillämpas även när det gäller återbetalningsskyldighet förunderhållsstöd. Detta innebär att om inkomsten förändrats med skallåterbetalningsskyldigheten beräknas på aktuell inkomst. Det nuvarande systemetleder till att många återbetalningsskyldiga inte kan betala och att ärendenalämnas över till kronofogdemyndigheten. Motionärerna kräver också att deåterbetalningsskyldiga som fått sin inkomst fastställd efter nuvarande reglerskall få dessa belopp korrigerade i efterhand. Enligt yrkande 2 bör riksdagenhos regeringen begära omedelbara ändringar med avseende på det anförda. Enligtyrkande 3 begäs ett beslut om att räntekostnader skall beaktas vidfastställande av inkomstunderlaget. I motion So678 yrkande 1 av . (v) begärs ett beslut om återinförande av rätt för kommunerna att ansökaom underhållsstöd för familjehemsplacerade barn.I motionerna Sf223 av m.fl. (s), Sf235 av (), Sf249 av () och Sf296 av m.fl. (s)begärs en utvärdering av det nya underhållsstödet. I motionerna framhålls bl.a.att det kan finnas skäl att beräkna inkomstunderlaget på aktuell inkomst samtvidta åtgärder för att öka inbetalningsgraden.UtskottetLagen om underhållsstöd trädde i kraft och ersatte dettidigare bidragsförskottssystemet och det särskilda bidraget till vissaadoptivbarn. Syftet med det nya systemet är att genomföra besparingar genombl.a. en bättre kostnadskontroll och så långt möjligt eliminera de negativaverkningar som den tidigare samordningen mellan reglerna för underhållsbidragoch bidragsförskott innebar. Ett annat och grundläggande syfte från principiellsynpunkt är att föräldrarnas ekonomiska ansvar tydliggörs och att barnetgaranteras en rimlig försörjning. Utskottet vill redan här klargöra attutskottet bestämt motsätter sig ett system där en boförälder, i fall där denunderhållsskyldige inte kan eller vill sörja för sitt barn eller är okänd,skall hänvisas till att söka socialbidrag om han eller hon inte ensam kan sörjaför sitt barn.