bet · GL01UbU1 · 1997-11-25 00:00:00 — Utskottet vill i sammanhangetpeka på att , efter förslag från regeringen i samband med denekonomiska vårpropositionen, har beslutat att ett begränsat antal kommunerskall kunna få bidrag för en utökning av vuxenutbildningen på grundskolenivå.Bakgrunden till beslutet är att lett till en kraftigt ökadefterfrågan också på grundskoleutbildning för vuxna, som särskilt kommuner medhög andel invandrare och hög arbetslöshet har svårt att tillgodose med egnamedel. Utskottet noterar också att harfått i tilläggsuppdrag att utreda situationen för studerande medfunktionshinder inom alla former av vuxenutbildning. Bl.a. skall de hinder somföreligger för funktionshindrade att ta del av vuxenutbildning kartläggas ochanalyseras. Kommittén skall analysera vilka åtgärder som kan gefunktionshindrade möjlighet att studera på villkor som är likvärdiga med övrigavuxenstuderandes. Med hänvisning till vad utskottet har redovisat bör riksdagenavslå motionerna 1997/98:Ub276 och 1997/98:Ub808 yrkande 2.När det gäller förslaget att inrätta en idébank med erfarenheter frånKunskapslyftet för att åstadkomma ett hjälpmedel för alla som arbetar medKunskapslyftet erinrar utskottet om att en viktig uppgift för Delegationen förKunskapslyftet är att samla och sprida erfarenheter frånvuxenutbildningssatsningen. Detta sker på olika sätt, bl.a. anordnas seminarierför att stödja kommunernas arbete med vuxenutbildningssatsningen. Utskottet harvidare erfarit att delegationen tillsammans med planerar att upprätta en webbsida på Interneti syfte att skapa en bas för erfarenhetsutbyte inom området. Med hänvisningtill vad utskottet anfört avstyrks förslaget i yrkande 4 i motion1997/98:Ub808.Utskottet är inte berett att tillstyrka förslaget i motion 1997/98:Kr601yrkandena 5 och 6 att centrala resurser inom ramen för skallavsättas för samverkan mellan folkbildning och vuxenutbildning inomsfi-undervisningen. Enligt utskottets mening innebär förslaget att ett heltnytt ändamål och en ny målgrupp skulle tillföras verksamheten medKunskapslyftet. Det är kommunerna som ansvarar för sfi-undervisningen.Kommunerna har möjlighet att lägga ut undervisningen på entreprenad. deltog av sfi-eleverna (vecka 42) i kommunernas egenundervisning medan således av undervisningen ges av andra anordnare.Utskottet avstyrker även förslaget i motion 1997/98:Fö720 yrkande 2 omförsöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildning för kvinnliga brandmän. Detankommer på yrkesutbildning att bedöma vilkautbildningar som skall ingå i försöksverksamheten.När det gäller frågan om den kvalificerade yrkesutbildningens framtid villutskottet anföra följande. Syftet med försöksverksamheten - förutom att ökautbildningsutbudet - är att vinna erfarenheter i fråga om nya utbildningar, nyapedagogiska former och nya anordnare. Avsikten är att försöksverksamheten skallge underlag för ställningstagande till hur utbildning av detta slag kaninordnas i utbildningssystemet. Utskottet hänvisar till att kommittén som lederförsöksverksamheten skall slutföra sitt arbete före utgången av . Vidaremeddelas i propositionen att regeringen har tillsatt en arbetsgrupp som bl.a.med utgångspunkt i försöksverksamheten skall förbereda ett regeringsförslag omden kvalificerade yrkesutbildningen. Mot denna bakgrund anser utskottet attriksdagen bör avslå motionerna 1997/98:Ub208 yrkande 19, 1997/98:Ub225,1997/98:Ub452 yrkandena 2-8 och 11 samt 1997/98: Ub810 yrkande 3.2.3 Informationsteknik (IT) i skolanDen nya informationstekniken förändrar förutsättningarna för skolans arbetet.ex. när det gäller arbetssätt, arbetsredskap och arbetsmiljö. Alltfler eleversöker sig fram i Internet - bl.a. med det svenska skoldatanätet somutgångspunkt - och i databaser och skaffar på detta sätt information ochkunskaper. Regeringen redovisar i budgetpropositionen (s. 29) bl.a.utvecklingen av skoldatanätet. Enligt regeringen kommer det fortsattautvecklingsarbetet för det svenska skoldatanätet att fokuseras på trehuvudområden: information till skolor, utveckling av informationsstrukturer inätet och olika särskilda pedagogiska utvecklingsprojekt kring användning avInternet. Regeringen informerar även om att ett arbete på svenskt initiativpåbörjats med att skapa ett europeiskt skoldatanät. kommer enförsta version av det gemensamma nätet att tas i bruk, heter det ibudgetpropositionen.I motion 1997/98:Ub811 (m) yrkande 16 föreslås att anvisas(under ett nytt anslag) för en IT-satsning i skolan. Den nyainformationstekniken måste införas och användas i alla skolor och på allanivåer, hävdar motionärerna. Senast vid utgången av bör alla skolorvara anknutna till Internet och ha goda tekniska förutsättningar att på etteffektivt sätt använda tekniken fullt ut i undervisningen. Även i motion1997/98: Ub208 (m) yrkande 7 framhålls behovet av en förnyelse av skolansarbetsformer och satsning på den nya informationstekniken. I motion 1997/98:K333 (m) yrkande 15 föreslås att alla skolor senast vid utgången av år 2000skall vara anknutna till Internet via fasta höghastighetsförbindelser. För attnå det målet krävs att lärarna fått god utbildning och är väl förtrogna med dennya tekniken.Likartade förslag finns i motionerna 1997/98:Ub267 (c) yrkande 8 och1997/98:T815 (c) yrkande 1. Alla klassrum bör vara anslutna till Internet ochalla elever skall ha tillgång till dator . I det sistnämndayrkandet anförs även att varje elev bör ha en egen e-postadress. I motion1997/98:So411 (c) yrkande 6 framhålls att datorer i skolan fyller en mycketviktig funktion för att hjälpa elever med speciella behov. Vikten av engenomtänkt satsning på IT i skolan påpekas i motionerna 1997/98:Ub250 (fp)yrkande 14 och 1997/98:Ub221 (fp) yrkande 22. Tekniken måste elevanpassas ochintegreras i övrig undervisning för att bli en naturlig del av skolansarbetsmetodik. Alla elever skall ha tillgång till egna datorer. Detfinns enligt motionärerna en risk att flickorna kommer på undantag viddatoranvändning, vilket skolan aktivt måste förebygga. Det är viktigt attkommunerna tar upp satsningar på IT i sina skolplaner.Frågan om IT och jämställdhet i skolan berörs i motion 1997/98:T912 (v)yrkande 1. Ett prioriterat mål bör vara att alla barn och ungdomar har tillgångtill IT i skolan. är IT i stor utsträckning ett område för pojkar vilketinnebär att flickor halkar efter. Frågan om att alla elever och lärare bör haen egen e-postadress tas också upp i motionerna 1997/98:T911 (kd) yrkande 6 och1996/97:T917 (kd) yrkande 16. Enligt yrkande 19 i den sistnämnda motionen börSkolverket få ett ansvar för att sprida information om lyckade IT-satsningar.Frågor om utbildning och fortbildning av lärare i IT behandlas i fleramotioner. I motion 1997/98:T815 (c) yrkande 2 och 1996/97:T916 (c) yrkande 4framhålls vikten av utbildning och fortbildning av lärare i IT. Skolan, isynnerhet lärarna, har ett mycket stort ansvar för att inga klyftor uppstår isamhället vad avser tillgång och tillgänglighet till och kunskaper om attanvända datorer och IT. Fortbildning av lärare kommer att vara en förutsättningför utveckling. bör genomföra en utvärdering avfortbildningsverksamheten. Även i motion 1997/98:T912 (v) yrkande 13 framhållsvikten av välutbildade lärare inom området. Fortbildning av redanyrkesverksamma lärare behöver prioriteras.Enligt motion 1997/98:Ub256 (kd) yrkande 8 bör en plan för rullandefortbildning av redan examinerade lärare utarbetas av isamverkan med lärosätena. Det är viktigt - inte minst för de elever som intehar tillgång till datorer hemma - att skolan snabbt kommer i gång meddatoriserad utbildning, heter det i motionen. Enligt motion 1996/97:T917 (kd)yrkande 17 innebär IT att lärarens roll förändras. Lärarens auktoritet kommerinte längre att kunna baseras på ett kunskapsövertag. I motion 1997/98: Ub263(s) framhålls behovet av utbildning i IT-pedagogik för redan utbildade lärareoch barnomsorgspersonal.U t s k o t t e t har vid ett flertal tillfällen behandlat frågor omanvändning av IT i skolan, senast i samband med behandlingen av regeringensskrivelse Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning - kvalitetoch likvärdighet (skr. 1996/97:112, bet. Utskottet har därvid betonatbl.a. vikten av att alla elever, oavsett bakgrund, kön, bostadsort etc., görsväl förtrogna med IT för att undvika uppkomsten av nya kunskapsklyftor. För attalla elever skall få sådana kunskaper som minst motsvarar kraven i läroplaneroch kursplaner, fordras att eleverna dels har tillgång till datorer, programoch nätverk, dels får använda datorn som ett verktyg i skolarbetet. Atteleverna får förmåga att använda och dra nytta av IT är en mycket viktiguppgift för skolan.Utskottet vill påminna om att har regeringens uppdrag att ansvaraför utvecklingen och genomförandet av en nationell IT-politik för skolområdet.Skolverket har bl.a. inlett en stor satsning på sju nationellt prioriteradeområden under . Ett av dessa områden ärinformationstekniken i undervisningen. har också regeringens uppdragatt driva och utveckla skoldatanätet, som är ett virtuellt nätverk och baseratpå Internet och webb. En första version av ett europeiskt skoldatanät,finansierat och skapat av , har tagits i bruk. Syftet med deteuropeiska skoldatanätet är att underlätta, fördjupa och öka antaletinternationella kontakter för elever, lärare och skolledare. Utskottet vill isammanhanget även peka på att i november 1996publicerat skriften IT - om IT som en förändringskraft i skolans utveckling (Ds1996:67).Utskottet kan konstatera att mycket har hänt inom IT-området och attutvecklingen går oerhört snabbt. Utskottet har erfarit att aktuella uppgifterom t.ex. i vilken utsträckning skolor har tillgång till Internet och omkommunerna har upprättat handlingsplan för IT, etc. kommer att finnas inomkort.Med hänvisning till vad utskottet har anfört avstyrks motionerna1997/98:Ub208 yrkande 7, 1997/98:Ub221 yrkande 22, 1997/98:Ub250 yrkande 14,1997/98:Ub267 yrkande 8, 1997/98:K333 yrkande 15, 1997/98: So411 yrkande 6,1997/98:T815 yrkande 1, 1997/98:T911 yrkande 6, 1997/98:T912 yrkande 1 och1996/97:T917 yrkandena 16 och 19.Utskottet avstyrker med samma motivering och mot bakgrund av detstatsfinansiella läget även förslaget i motion 1997/98:Ub811 yrkande 16 om ettsärskilt anslag på för en IT-satsning.Frågan om utbildning och fortbildning av lärare i informationsteknik harbehandlats av utskottet senast i betänkande 1996/97:UbU6 (s. 27). Utskottetredovisade där bl.a. att medel avsatts i budgetpropositionen för föratt säkerställa kompetensen inom IT-området hos lärarutbildarna och möjliggöraforskning i pedagogikämnet med inriktning på användningen av IT iundervisningen. Vidare har regeringen beslutat om ett tillägg till examens-ordningen för berörda lärarexamina att gälla . Tillägget avser kravpå förmåga att använda datorer och andra informationstekniska hjälpmedel föregen inlärning samt kunskap om hur dessa kan användas i undervisningen.Utskottet vill också hänvisa till att en parlamentarisk utredning hartillsatts för att lämna förslag till förnyelse av lärarutbildningen (dir.1997:54). I direktiven framhålls att informationsteknik, multimedia m.m.innebär att nya former för lärande utvecklas. Utredningen skall överväga om detbehövs ytterligare insatser, utöver vad regeringen beslutat, när detgäller lärares IT-kompetens m.m.Utskottet föreslår att motionerna 1997/98:Ub256 yrkande 8, 1997/98: Ub263,1997/98:T815 yrkande 2, 1997/98:T912 yrkande 13, 1996/97:T916 yrkande 4 och1996/97:T917 yrkande 17 skall avslås med hänvisning till vad utskottet nu haranfört.2.4 Läs- och skrivsvårigheter/dyslexiI flera motioner aktualiseras ett antal frågor om läs- ochskrivsvårigheter/dyslexi. I motion 1997/98:Ub807 (mp) yrkandena 8 och 9föreslås att ett särskilt dyslexiprojekt genomförs. Motionärerna anser att ensamverkan mellan (), förhandikappfrågor i skolan (), , vissa universitetsforskareoch de aktiva intresseorganisationerna skulle ge förutsättningar för en lösningav dyslexiproblemet. () bör få uppdraget att samordnaoch administrativt leda verksamheten. För genomförande av projektet föreslåsatt sammanlagt anvisas under detta utgiftsområde, fördelatpå anslagen A 4 Genomförande av skolreformer (), A 6 Skol-utveckling ochproduktion av läromedel för elever med handikapp (), D 1Forskningsrådsnämnden: Forskning och forskningsinformation () och D 2Forskningsrådsnämnden: Förvaltning ().I motion 1997/98:Ub250 (fp) yrkande 4 välkomnas den utredning som regeringenhar tillsatt inom området läs- och skrivsvårigheter. Motionärerna utgår frånatt utredningen kommer att ge en tydlig belysning av skolans roll somproblemlösare. Enligt motion 1997/98:So674 (fp) yrkandena 2 och 3 finns det många bra hjälpmedel som bör erbjudas barn med dyslexi och deras föräldrar.I finns flera dyslexicentrum men dessa resurser räcker inte för alladem som behöver hjälp. Det bör därför upprättas fler stödcentrum för barn meddyslexi. I motion 1997/98:Ub256 (kd) yrkande 13 framhålls vikten av att glappetmellan de åtgärder som kommer att föreslås av Läs- och skrivkommittén och deresurser som avsätts i kommunerna inte blir för stort.Frågor med anknytning till lärarutbildning och lärarfortbildning inom områdetläs- och skrivsvårigheter behandlas i flera motioner. I motion 1997/98:Ub801(m) yrkande 1 påpekas att behovet av utbildning för blivande lärare och i änhögre grad fortbildning och vidareutbildning för redan utbildade lärare ärofantligt. Enligt motion 1997/98:Ub214 (fp) krävs, för att skolan skall kunnata sitt ansvar för barn och ungdomar med läs- och skrivsvårigheter, att entillräcklig undervisning i ämnet sker i de olika lärarutbildningarna. De sominte har fått hjälp i skolan måste få det som vuxna. I motion 1997/98:Ub807(mp) yrkande 7 framhålls behovet av att kvalificerad undervisning om dyslexioch dess behandling ges till alla lärare i så att nödvändigkompetens kan garanteras elever med specifika läs- ochskrivsvårigheter.U t s k o t t e t har tidigare behandlat frågor om läs- ochskrivsvårigheter/dyslexi och därvid betonat vikten av att åtgärder sätts in föratt särskilt hjälpa de nu aktuella eleverna. En utredning - - har haft i uppdrag att redovisa viktiga utgångspunkter förarbetet med att stödja elever med stora läs- och skrivsvårigheter samt föreslååtgärder i förebyggande och avhjälpande syfte (dir. 1996:60). Kommittén harnyligen lämnat sitt slutbetänkande Att lämna skolan med rak rygg - Om rättentill skriftspråket och om förskolans och skolans möjligheter att förebygga ochmöta läs- och skrivsvårigheter (SOU 1997:108). Kommittén framhåller att detgäller att inte i första hand se läs- och skrivsvårigheter som elevens problemutan främst som undervisningsproblem. Kommittén föreslår bl.a. att man inomsamtliga lärarutbildningar skall få möjlighet att förvärva grundläggandekunskaper om läs- och skrivutveckling samt om läs- och skrivsvårigheter.Studenterna på lärarutbildningarna måste enligt kommittén få förståelse ochkunskap om samtalandets, läsandets och skrivandets betydelse för lärandet ialla ämnen. Betänkandet remissbehandlas (t.o.m. 15 januari1998). Utskottet förutsätter att regeringen därefter återkommer till riksdageni frågan.Utskottet vill även peka på att den parlamentariska kommittén som skall lämnaförslag till förnyelse av lärarutbildningen enligt sina direktiv bl.a. skallanalysera behovet av specialpedagogisk kompetens bland lärarna. Kommittén skallredovisa sitt uppdrag den 2 juni 1998.Utskottet vill i sammanhanget även hänvisa till att kommunsektorn kommer attfå ett betydande tillskott av medel. Denna förstärkning av kommunernas ekonomiavser bl.a. resurser för skolan och bör enligt utskottets bedömning kunnamedverka till att situationen underlättas för många elever med särskilda behov.Utskottet föreslår att motionerna 1997/98:Ub214, 1997/98:Ub250 yrkande 4,1997/98:Ub256 yrkande 13, 1997/98:Ub801 yrkande 1, 1997/98:Ub807 yrkande 7 samt1997/98:So674 yrkandena 2 och 3 avslås med hänvisning till vad utskottet nuanfört.Utskottet avstyrker med samma motivering och mot bakgrund av detstatsfinansiella läget även förslaget i motion 1997/98:Ub807 yrkandena 8 och 9om ett särskilt dyslexiprojekt.2.5 Vissa resursfrågorI motionerna 1997/98:Ub208 (m) yrkande 12, 1997/98:Sk734 (m) yrkande 4 och1997/98:Ub229 (m) yrkande 2 föreslås att en nationell skolpeng införs.Motionärerna anser att en nationell skolpeng är ett medel för att garanteravalfrihet och likvärdighet, konkurrens och mångfald. Reformen bör införasstegvis genom en skatteväxling mellan stat och kommun. Eftersom ett relativtgenerellt skolpengssystem inte kan ta de speciella hänsyn som krävs i vissafall, skall det på nivå finnas resurser för elever med särskildabehov.U t s k o t t e t har tidigare , senast i betänkande 1996/97:UbU13 Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning avstyrktmotionsyrkanden om en nationell skolpeng. Utskottet har ingen annan uppfattningnu än vad utskottet redovisat tidigare. En schablonberäknad nationell skolpengger inte de grundläggande förutsättningarna för att kraven på en likvärdigskola av hög kvalitet för alla elever skall kunna uppfyllas. Utskottet hartidigare betonat att resurser till skolans verksamhet skall fördelas medutgångspunkt i de behov som enskilda elever, olika grupper av elever och skolorfaktiskt har. Utskottet har uppmärksammat att det finns oroande signaler om attelever med behov av särskilt stöd inte får den undervisning de har rätt till.Utskottet noterar därför än en gång med tillfredsställelse att kommunerna nufår ett betydande resurstillskott - avsett bl.a. för skolan - genom att degenerella statsbidragen till kommunsektorn höjs med 8 miljarder , 12miljarder och 16 miljarder . Utskottet noterar att de senasterapporterna från (nr 133 och 134) visar att kommunerna nu har brutittrenden med de kraftiga besparingarna på skolområdet.Utskottet anser att motionerna 1997/98:Ub208 yrkande 12, 1997/98: Ub229yrkande 2 och 1997/98:Sk734 yrkande 4 bör avslås av riksdagen.Resurstilldelningssystemet i behandlas i motion 1997/98:Ub256 (kd)yrkandena 1 och 16. Motionärerna föreslår ett system som ger alla skolor entillräcklig basresurs per elev, lika stor för alla elever, och entilläggsresurs som varierar med de enskilda elevernas behov av hjälp och stöd.Bidrag till lokalkostnader och andra kringkostnader bör anpassas efter denenskilda skolans faktiska kostnader (yrk. Motionärerna framhåller vidareatt det är nödvändigt att elevvården inte utarmas på resurser. Tilläggsresursenför elever med behov av särskilt stöd skall bl.a. kunna användas föranställning av elevvårdande personal (yrk. 16).U t s k o t t e t har tidigare behandlat likartade förslag, senast i sambandmed behandlingen av budgetpropositionen för (bet. 1996/97:UbU1 s. 77).Utskottet fann att motionärerna gav uttryck för en misstro mot kommunernasförmåga att fullgöra sina åligganden på skolområdet. Detta ville inte utskottetinstämma i. Trots det mycket kärva ekonomiska läge som många kommuner befinnersig i borde hävda deras ansvar för att skolans verksamhet bedrivs ienlighet med de bestämmelser som beslutat och att skolansundervisning når de mål som statsmakterna har fastställt. Vidare ansågutskottet bl.a. att borde kunna utgå från att kommunerna i sinaprioriteringar tillför skolan de resurser som är nödvändiga för attupprätthålla en hög standard på verksamheten.Utskottet är, som utskottet redovisat i det föregående, positivt till attbesparingstrenden för skolområdet nu förefaller vara bruten. Utskottet är inteberett att föreslå några förändringar i den gällande ansvarsfördelningen mellanstat och kommun när det gäller skolans resurser, t.ex. genom särskilda centralaföreskrifter. Det bör även framgent vara kommunerna själva som beslutar hurresurser skall tilldelas respektive skola i kommunen. Utskottet vill ocksåhänvisa till vad utskottet i det föregående anfört om att kommunsektorn underde kommande åren kommer att få höjda generella statsbidrag, avsedda för bl.a.skolan.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 1997/98:Ub256yrkandena 1 och 16.Ett tidsbegränsat statsbidrag till nedläggningshotade små skolor föreslås imotion 1997/98:Ub267 (c) yrkande 7. Motionärerna anser att de resurser om 50miljoner kronor som regeringen avser att använda under innevarande budgetår förregionala pedagogiska utvecklingscentrum i stället bör användas som enakutinsats för att rädda nedläggningshotade små skolor.U t s k o t t e t hänvisar till att (bet. 1996/97:UbU1, rskr. 100)i samband med föregående års budgetbehandling beslutade i enlighet medregeringens förslag till budget för (för utgiftsområde 16) på allapunkter. Av detta följer bl.a. att vissa medel under anslagen disponeras avregeringen. I den nu föreliggande budgetpropositionen (volym 8 utgiftsområde 16s. 22) har regeringen framhållit att lärarna är den grupp som har störstbetydelse för skolans utveckling. Regeringen informerar om att den har föravsikt att under innevarande budgetår genomföra en särskild satsning på attutveckla och stärka lärarna, bl.a. genom stimulans av regionala pedagogiskautvecklingscentrum. Av ett uttalande från statsrådet (pressmeddelande från ) framgår att regeringen haravsatt för ett projekt i syfte att utveckla lärarnasyrkesroll. Landets grund- och gymnasieskolor har inbjudits att delta iprojektet. Utskottet har inhämtat att medel till projektet har avsatts frånanslagsposter som disponeras av regeringen för innevarande år.Enligt utskottets uppfattning är det inte möjligt för att nuföreskriva att dessa medel tas i anspråk för ett nytt speciellt ändamål.Utskottet vill i sammanhanget framhålla att utskottet - mot bakgrund av desnabba förändringar som har skett i samhället och i skolan - ser positivt påregeringens ambition att starta ett brett utvecklingsprojekt för lärare. Närdet gäller förslaget om ett tidsbegränsat statsbidrag för att räddanedläggningshotade små skolor vill utskottet peka på att det är kommunernasjälva som beslutar om resurser till skolor i kommunen. Som utskottet haranfört i det föregående är utskottet inte berett att föreslå någon ändring igällande ansvarsfördelning mellan stat och kommun när det gäller resursfrågor.Utskottet vill också hänvisa till vad utskottet anfört i det föregående om detbetydande resurstillskott som kommunsektorn kommer att få under åren 1998-2000.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifall till motion1997/98:Ub267 yrkande 7.3 Universitet och högskolorRiksdagen arbetar nu aktivt med uppföljning och analyser av verksamheten inomolika områden. har som ett led i detta bland annatstuderat formerna för politik och planering av den grundläggandehögskoleutbildningen. Arbetet har omfattat två delar. Under våren 1997utarbetades en rapport om den övergripande politiken och planeringen,Grundläggande högskoleutbildning Former för politik och planering (Utredningarfrån , 1996/97:URD4). genomfördes ett seminarium omutbildningsplaneringen vid universitet och högskolor. I seminariet deltogföreträdare för universitet, högskolor, andra berörda myndigheter ochorganisationer. Seminariet kommer att redovisas i en rapport. Analyserna ochdiskussionerna har givit utskottet en bild av möjligheterna att utformautbildningsutbudet med hänsyn till såväl arbetsmarknadens behov ochstudenternas önskemål som till resurserna vid universitet och högskolor.3.1 Utbyggnaden av den högre utbildningenBakgrundRiksdagen fattade vid förra , på förslag av regeringen, beslut om enutbyggnad av den grundläggande högskoleutbildningen med permanenta platsermotsvarande ytterligare 30 000 helårsstudenter (prop.1996/97:1 utg.omr. 16, bet. UbU1, rskr. Resurser för hälften av de nyaplatserna beräknades fr.o.m. , och återstoden skulle . Merparten av utbyggnaden skulle ske vid de mindre ochmedelstora högskolorna samt vid (främst för utbildning iNorrköping). Cirka hälften av utbyggnaden skulle avse naturvetenskapliga ochtekniska utbildningar.I den senaste vårpropositionen anmälde regeringen sin avsikt att föreslåytterligare 30 000 nya platser i grundläggande högskoleutbildning, fördelade påhälften och hälften (prop.