bet · GK01SoU8 · 1997-02-13 00:00:00 — Tidiga insatser av förebyggande och stödjande karaktär kan bidratill en mer gynnsam utveckling för barn i s.k. riskzon men förefaller enligtmotionärens mening otillräckliga. Motionären föreslår att en kommissiontillsätts med uppgiften att analysera situationen för särskilt utsatta barnsamt ange förslag till en strategi för hur arbetet i skall bedrivasför att på olika sätt kunna ge dessa barn en mer gynnsam utveckling. I arbetetbör också ingå en genomgång av den kunskap och forskning som finns omstörningar hos vuxna (t.ex. missbruk, kriminalitet och psykiska problem) ochom de riskindikatorer som finns i barndomen. Den stora kunskap som finns iSverige om barn, barns utveckling och behov bör kunna sammanställas och utgöragrund för vidare forskning och utveckling av arbetet kring barn på central ochövergripande nivå, anförs det.I motion 1996/97:So279 av m.fl. (mp) begärs etttillkännagivande av vad i motionen anförts om barnskyddsombud (yrkande 4).Motionärerna föreslår att arbetsmiljölagen (AML) även skall omfatta förskolan.Förskolebarnen vistas regelbundet i en miljö som omfattas av AML eftersomvuxna har sin arbetsplats där, men åtnjuter inte något stöd enligt lagen.Eftersom barn inte själva kan bevaka sina intressen föreslår motionärerna atten skyddsorganisation utvecklas och bemannas med vuxna som blir lokalabarnskyddsombud. Ombuden kan bistå organisationer och myndigheter medrådgivning och beslutsunderlag då miljöer för barn planeras och utvecklaseller då befintliga miljöer skall besiktigas, anförs det.I motion 1996/97:So285 av andre vice talman m.fl. (c) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omEU-arbete för att få bort EU-direktiv som innebär risker för barnen (yrkande2). Motionärerna påpekar att de svenska reglerna vad gäller tillsatser ibarnmat har varit restriktiva. Enligt ett EU-direktiv, som träder i krafthösten men i praktiken kan tillämpas , får emellertid bl.a.vitaminer, kalcium, magnesium, aminosyror, kalium, järn, koppar, zink, manganoch jod tillsättas, i flera fall utan maxgränser. Motionärerna anser attregeringen bör agera mycket kraftigt för att förändra direktiven men framförallt för att stoppa tillämpningen i . Ett barn reagerar lätt negativtpå för stora doser av sådant som inte är ?vanlig? Motionärerna påtalarockså hur viktigt det är för barnets utveckling med en riktig kost.Tidigare behandling m.m.I betänkande 1994/95:SoU15 Socialpolitik - inriktning och anslag behandladeutskottet bl.a. motioner om barns och ungdomars villkor. Utskottet uttalade ianledning av den negativa utvecklingen när det gällde missbruk av alkohol ochandra droger samt ungdomsvåld att det var nödvändigt med ökade satsningar påtidigt samarbete mellan polis, frivård, skola, föreningar,arbetsmarknadsmyndigheter, föräldrar och ungdomarna själva för att försökafinna nya vägar som skulle kunna leda till en lösning av dessa problem. Detförebyggande arbetet bland barn och ungdomar måste ske på bred front, dvs.över de traditionella sektorsgränserna, för att åstadkomma hållbara lösningarför framtiden, anförde utskottet. Utskottet framhöll i sammanhanget vikten avatt barn som tidigt visar tecken på att utvecklas ogynnsamt uppmärksammas ochåtgärder vidtas, vilket ofta kräver samarbete mellan föräldrar, skola,barnomsorg, socialtjänst och hälso- och sjukvård. Utskottet uttalade att detvar viktigt att den kunskap och erfarenhet som byggts upp genom forskning,utvecklingsarbete och på annat sätt kontinuerligt fördes vidare till berördapersonalgrupper för att vidareutveckla arbetet inom . anfört i bl.a. dessa delar gav regeringen till känna.I budgetpropositionen 1996/97:1 (utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård ochsocial omsorg avsnitt 6.1.1) konstateras att arbetet inom socialtjänstensindivid- och familjeomsorg har präglats av det ansträngdaekonomiska läget i landet. De åtgärder som regeringen föreslår har som enutgångspunkt att inte åsamka kommunerna ökade kostnader, anförs det. I mångafall handlar det om att utveckla bättre och effektivare metoder som dels höjerkvaliteten på insatserna, dels kan medverka till lägre kostnader. Iett sådant läge, anför regeringen, blir det allt viktigare att myndigheter somhar angränsande ansvarsområden samverkar i arbetet med att finna insatser förindivider och familjer. Genom samverkan åstadkommer man ett mer effektivtutnyttjande av de resurser som står till myndigheternas förfogande. Regeringenkonstaterar att det prövas nya modeller för samverkan mellanmyndigheter men menar att detta arbete kan utvecklas ytterligare. Det gällerockså samverkan med folkrörelser och frivilliga organisationer, vilka enligtregeringen har en viktig funktion i det sociala arbetet.I budgetpropositionen nämns den särskilda rapporten (Ds 1996:57),som upprättats inom och som innehåller en utförligredogörelse för barns livsvillkor i . Regeringen anför ipropositionen att det är angeläget att få en mer utförlig och genomlyst bildav hur barn lever för att kunna sätta fokus på barns behov av gynnsammabetingelser under uppväxten. Det är också viktigt, menar regeringen, att lyftafram negativa omständigheter som kan förorsaka att vissa grupper barn fårsämre livschanser liksom att ta fram åtgärder som kan hejda nedåtgåendespiraler. Det handlar om såväl barns och ungas allmänna livsvillkor somförebyggande samt vård- och stödinsatser som och andra aktörerinom barnområdet kan behöva utveckla. Syftet med rapporten är enligtregeringen att ge underlag dels för en fortsatt diskussion om och engagemangför barnfrågorna, dels för eventuella förändringar inom området.Socialdepartementet kommer att ge ut en omarbetad ochfördjupad version av Barn . Boken, som bl.a. inriktas på barn iriskzonen, kommer att vara mer åtgärdsinriktad och innehålla förslag på olikaarbetssätt, goda exempel från kommunernas verksamhet osv. Den kommer framförallt att vända sig till föräldrar, dem som arbetar med barn samt politiker ikommuner och landsting.Socialtjänstkommittén föreslår i sitt huvudbetänkande bl.a. en bestämmelse omatt i sitt arbete särskilt skall beakta behovet av tidigainsatser, dvs. sådana insatser som riktar sig till bl.a. barn och ungdomar iriskmiljöer och risksituationer i syfte att förhindra en ogynnsam utveckling.Hit hör bl.a. rådgivningsinsatser, uppsökande verksamhet i hemmen,samverkan med mödra- och barnhälsovården samt öppna förskolansstöd till småbarnsfamiljer.Kommittén föreslår också en ny bestämmelse om grupp- och områdesinriktatarbete i syfte att främja en gynnsam social utveckling. att har ett ansvar för att initiera och delta iförebyggande arbete bland barn och ungdomar. Detta arbete förutsätter enligtkommittén samverkan mellan och andra verksamheter. Kommitténunderstryker betydelsen av att medverkar i kommunens planeringoch har ett nära samarbete med andra verksamheter som berör barn och ungdom,särskilt mödra- och barnhälsovården, barnomsorgen, skolan samt kultur- ochfritidsverksamheten. Kommittén framhåller även vikten av samverkan mellansocialtjänsten och andra verksamheter i det drogförebyggande arbetet.Kommittén föreslår vidare att skyldigheten för vissa yrkesutövare att göraanmälan till beträffande barn som far illa utvidgas till attäven omfatta alla personer som är yrkesverksamma inom privat verksamhet somberör barn och ungdom, privat hälso- och sjukvård samt privat bedrivenverksamhet på område.Andra förslag till lagändringar i slutbetänkandet syftar enligt kommitténtill att förtydliga rätt och skyldighet att utan samtycke frånvårdnadshavaren inleda och genomföra en utredning som rör skyddet för barn ochungdom. Reglerna bedöms även underlätta arbetet med tillsyn och uppföljningsamt möjligheterna att utvärdera insatser för barn som farilla. Genom de föreslagna lagändringarna klargörs i vilka situationerutredning skall inledas, hur utredningen får och bör bedrivas samt hur längeden får hålla på.Även framhåller i sin slutrapport från Barn i fokus-projektetatt det finns många goda skäl för myndigheter att samverka när det gäller stödtill utsatta barn. Projektet har lagt stor vikt vid samverkansfrågor och velatstimulera till långtgående samverkan. I rapporten anges en rad olikasamverkansprojekt som bedrivits inom ramen för Barn i fokus-projektet ochvarav många fungerat som modell och inspirationskälla.Projektet har vidare initierat ett utvecklingsarbete inom medmålsättningen att sätta barnet än mer i centrum i det sociala arbetet. Arbetethar bl.a. riktats till barn till missbrukare, barn som utsatts för sexuellaövergrepp och barn i familjehemsvård. Insatser har också gjorts för attförbättra dokumentation kring de utsatta barnen.Socialstyrelsens utredning Skydda skyddsnätet om barnhälsovårdens funktion ochuppgifter föreslog en nationell strategi för förebyggandearbete med barn under hela förskoleåldern. En av de främsta uppgifterna skullevara att ge ökade möjligheter till tidiga insatser för barn och barnfamiljersom är utsatta genom missbruk, sociala kriser, ensamhet, isolering ochfamiljevåld. Programmet preciserar kvalitet och kompetens och tar upp frågorom utbildning.Storstadskommittén har enligt sina direktiv till uppgift att i dialog medberörda i de tre storstadsområdena föreslå och initiera åtgärder som syftartill att skapa bättre förutsättningar för bostadsområdena i storstäderna attta till vara de olika resurser och möjligheter som finns och som kan användasför en positiv utveckling, särskilt vad beträffar barn och ungdom med svårauppväxtförhållanden. Ett delbetänkande från kommittén kommer under 1997.Regeringen fattade beslut om ett nationellt brottsförebyggandeprogram. En utgångspunkt för programmet är att brottsligheten måste mötas medett omfattande och långsiktigt förebyggande arbete inom alla samhällssektorer.I programmet beskrivs olika faktorer som påverkar risken för att en ung personskall dras in i en kriminell livsstil. Skolans och föräldrarnas betydelse föratt minska risken för att barn och ungdomar dras in i kriminalitet ägnassärskild uppmärksamhet. understryks behovet av en målmedveten ochlångsiktig kunskapsuppbyggnad inom området.Av 2 kap. 8 § skollagen framgår att det i alla kommuner skall finnas en avkommunfullmäktige antagen skolplan som visar hur kommunens skolväsende skallgestaltas och utvecklas. Av skolplanen skall särskilt framgå de åtgärder somkommunen avser vidta för att uppnå de nationella mål som har satts upp förskolan i skollagen, läroplanen och kursplanerna. Kommunen skall kontinuerligtfölja upp samt utvärdera skolplanen.Enligt gällande läroplan, Lpo 94, ansvarar skolan för att varje elev eftergenomgången grundskola har grundläggande kunskaper om förutsättningarna för engod hälsa samt har förståelse för den egna livsstilens betydelse för hälsan.I kursplanen för ämnet idrott och hälsa anges att ämnet skall ha en tydliginriktning mot god hälsa och god miljö så att eleverna blir förtrogna medsambanden mellan livsstil, livsmiljö och hälsa för att skapa livskvalitet.Undervisningen skall göra eleverna i vid bemärkelse kroppsmedvetna så att dekan bedöma vad som är bra och vad som är skadligt och kan förbättra sina egnaförutsättningar för hälsa. Bland annat ätstörningar och dopning är angelägnafrågor som bör tas upp i undervisningen.Läroplanen ålägger rektor ett särskilt ansvar för att ämnesövergripandekunskapsområden, exempelvis riskerna med tobak, alkohol, narkotika och andradroger, integreras i undervisningen i olika ämnen.Utskottet anförde i betänkande 1995/96:SoU3 Alkoholfrågor bl.a. att det ärviktigt att det ute i skolorna förs en levande diskussion om alkohol- ochnarkotikafrågor i syfte att stärka elevernas motstånd mot olika drogpositivabudskap. Utskottet betonade även vikten av att lärare och andra som arbetarmed barn har tillräckliga kunskaper om skadeverkningarna hos olika droger samtatt personalens utbildning också omfattar hur man identifierar barn ochungdomar som vistas i missbrukarmiljöer eller som eljest riskerar att hamna imissbruk.Enligt 1 kap. 2 § skollagen skall den som verkar i skolan bemöda sig atthindra varje försök från elever att utsätta andra för kränkande behandling. Iskollagens förarbeten anges att varje skola bör ha ett åtgärdsprogram för attmotverka alla former av trakasserier och mobbning. Läroplanen ålägger rektorett särskilt ansvar för skolans program för att motverka bl.a. mobbning.Barnombudsmannen fick i uppdrag att samordna arbetet mellanmyndigheter och organisationer för att förebygga och motverka mobbning.BO skall enligt regleringsbrev för senast den 31 mars 1997lämna en särskild rapport om arbetet med frågor om mobbning och därvid ange deförslag till åtgärder från samhällets sida som BO anser lämpliga för attförstärka arbetet mot mobbning.Enligt 1 kap. 2 § skollagen åligger det alla som arbetar i skolan att verkaför demokratiska arbetsformer. Läroplanen fastställer att de demokratiskaprinciperna att kunna påverka, ta ansvar och vara delaktig skall omfatta allaelever. Elevernas kunskapsmässiga och sociala utveckling förutsätter att detar ett allt större ansvar för det egna arbetet och för skolmiljön samt att defår ett reellt inflytande på utbildningens utformning. Läraren skalltillsammans med eleverna planera och utvärdera undervisningen, anges det iläroplanen.Enligt 2 kap. 7 § skollagen skall varje kommun och landsting se till attfortbildning anordnas för den personal som har hand om utbildningen.Enligt Socialtjänstkommittén är det personliga stödet till missbrukaresanhöriga en angelägen uppgift för . Genom tidiga stödinsatserför barn och andra anhöriga till missbrukare kan framtida skador, bl.a. i formav eget missbruk eller ohälsa bland de anhöriga, förebyggas. Såvälinternationella som svenska studier har visat att barn som växer upp medmissbrukande föräldrar oftare än andra får beteendestörningar, skolproblemsamt anpassnings- och missbruksproblem, anförs det. Kommittén pekar därförsärskilt på betydelsen av att missbrukares barn tidigt uppmärksammas och gesstöd.Barn i fokus-projektet har prioriterat barn till missbrukare. Av slutrapportenframgår att antalet verksamheter för barn till alkoholmissbrukare ökatkraftigt , från tio verksamheter till närmare 80 våren1996. Ytterligare ett tjugotal verksamheter kommer enligt slutrapporten attstarta /. har i samarbete med RäddaBarnen ordnat en gruppledarutbildning för personal som vill arbeta med barntill missbrukare i grupp. Utbildningen ges vid i . har vidare bl.a. gett bidrag till entvåårig försöksverksamhet i som erbjuder gruppverksamhet för barntill alkoholister. En väsentlig del av arbetet består av information tillolika personalgrupper, konsultation och rådgivning till personal och familjersamt utbildning.Rädda Barnen driver ett projekt, Barnet i alkoholistfamiljen, som tar sikte påatt få de professionella i kommunen att samverka kring familjer med missbruk.Projektet består av tre delar: en arbetsgrupp med uppgift att hitta brasamarbetsformer, informationsarbete samt stödgrupper för barn tillmissbrukare. 64 kommuner eller projekt har deltagit i Rädda Barnensverksamhet.I alkohol- och narkotikaprogram stöds insatser för barntill missbrukande föräldrar, vilka enligt institutet utgör en högriskgrupp förframtida missbruk. FHI har samarbetat med kring olikasatsningar, bl.a. inom ramen för Barn i fokus-projektet. Institutet har även isamarbete med Vändpunkten utvecklat och utvidgat en gruppledarutbildningför personal.FHI genomförde en kartläggning av insatser för barn tillalkoholmissbrukare, vilken presenteras i rapporten för barn tillmissbrukare. I rapporten framhålls betydelsen av att personal inomförskola/skola har kunskap om missbruk och om hur missbruk påverkar barn, såatt de kan upptäcka och stödja de barn som lever i familjer med missbruk.Likaså betonas vikten av kunskap om barn och barns behov hos dem som arbetarmed missbrukare inom hälso- och sjukvård, socialtjänst etc. I rapportenpresenteras dels exempel från olika län på kunskaps- och kompetenshöjandeinsatser för personal som arbetar med barn, dels såväl pågående som planeradegruppverksamheter för barn till missbrukare.Barnombudsmannen anför i sin årsrapport att förhållanden för barn ochungdom som far illa kontinuerligt måste uppmärksammas och lyftas fram och atten av förutsättningarna för detta är att man har aktuell och tillförlitligkunskap om barns och ungas situation. BO anser därför att det är nödvändigtatt mer genomgripande och regelbundet följa upp och utreda de utsatta barnenssituation samt föreslår att det tillsätts en parlamentarisk kommitté meduppgift att utreda frågor om barn som misshandlas, vanvårdas eller utsätts förövergrepp.Den så kallade utreder vården och stödettill barn och ungdomar med psykiska problem. Kommittén skall enligt direktivenbl.a. definiera gruppen barn och ungdomar med psykiska problem samt bedömaproblemens omfattning och samhällets kostnader för vård och stöd i relationtill nyttan av vården och stödet. I uppdraget ingår också att redogöra för ochanalysera hur olika samhällsinstanser arbetar med barn och ungdomar medpsykiska problem och hur samarbetet mellan samhällsinstanserna fungerar.Kommittén skall vidare överväga och föreslå olika insatser för att förebyggaatt psykiska problem uppstår, fördjupas och befästs samt olika åtgärder föratt förbättra samarbetet mellan hälso- och sjukvården och ochandra samhällsinstanser. Kommittén bör överväga om nuvarande ansvarsgränser ärde mest ändamålsenliga. Enligt direktiven skall kommittén även redogöra församt föreslå olika rehabiliteringsåtgärder. Utredningsarbetet skall varaslutfört vid utgången av år 1997.Barnpsykiatrikommittén presenterade ett delbetänkande,Röster om barns och ungdomars psykiska hälsa (SOU 1997:8). I betänkandetföreslår kommittén att ges i uppdrag av regeringen attutarbeta en modell för systematisk bevakning och analys av barns och ungdomarspsykiska hälsa. Bakgrunden till förslaget är att den samlade bilden avförekomsten av psykiska problem hos barn enligt kommitténs mening ärsvårtolkad. Allvarliga oklarheter råder också i fråga om utvecklingen över tidi , dvs. huruvida de psykiska problemen ökar eller förändras och ivilken mån de är relaterade till fenomen som exempelvis arbetslöshet.Kommittén uttalar att det är angeläget att få en bättre överblick över hurbarns och ungdomars psykiska hälsa utvecklas, inte minst mot bakgrund av desnabba förändringar som präglar samhället.Regeringen kommer att till avlämna en skrivelseangående sexuella övergrepp mot barn, bl.a. rörande utbildning ochfortbildning av personer som i sin yrkesutövning möter problem förbundna mednämnda slags övergrepp.Ett av fyra ansvarsområden är barns och ungdomars säkerhetoch roll i samhällsplaneringen. Området innefattar ansvar för samordning avsamhällets förebyggande arbete med barns och ungdomars säkerhet. Miljö,hälsoskydd och fysisk samhällsplanering är andra aspekter som BO bevakar inomområdet.I betänkande 1995/96:SoU4 behandlade utskottet ett motionsyrkande om att detbör skapas minimiregler som garanterar en god miljö på daghem, fritidshem ochskolor - en lag som värnar om barnens hälsa och säkerhet. Utskottet ansåg inteatt det behövdes någon speciell lagstiftning rörande miljön på förskolorna ochavstyrkte därför yrkandet. följde utskottet.Europaparlamentets och rådets direktiv /2/EG innehåller föreskrifter omandra livsmedelstillsatser än färgämnen och sötningsmedel.Enligt företrädare för har verket efter samrådmed pediatriker inte funnit anledning att vidta några särskilda åtgärder medanledning av de nya reglerna.Enligt uppgift från respektive (Findus) har företagen inte föravsikt att till följd av ifrågavarande EU-direktiv ändra sammansättningen avden barnmat som de producerar.Utskottets bedömningSocialdepartementets rapport har till syfte att initiera fortsattadiskussioner om och skapa engagemang för barnfrågorna samt ge underlag föreventuella förändringar på området. En fördjupad version av Barn i dagutarbetas . Utskottet ser mycket positivt på att det förnärvarande på bred front pågår arbete med att studera barns förhållanden ochatt det på olika sätt vidtas åtgärder för att främja goda levnadsförhållandenför barn. Det är också angeläget att de kunskaper och erfarenheter somframkommer i det förebyggande arbetet sprids till samtliga kommuner. Utskottetutgår från att detta arbete kommer att fortsätta även sedanSocialdepartementets projekt avslutats.Utskottet vidhåller sin tidigare inställning att olika myndigheter, skola,barnomsorg, ideella föreningar, hälso- och sjukvården och den berörda familjenmåste samarbeta i ärenden som rör barn. Utskottet har erfarit att regeringen iden kommande socialtjänstpropositionen redovisar en positiv inställning tillsamverkan mellan och andra samhälleliga verksamheter.Motionerna So621 (s) och So622 (s) får anses tillgodosedda och avstyrksdärför.Utskottet har tidigare framhållit vikten av att barn som lever under svårasociala förhållanden eller som tidigt visar tecken på att utvecklas ogynnsamtuppmärksammas och att åtgärder vidtas. Vad beträffar barn till missbrukare serutskottet positivt på att antalet verksamheter som riktar sig just till dessabarn ökar. Av FHI:s kartläggning av gruppverksamheter för barn och ungdomarmed missbrukande föräldrar framgår att samtliga verksamheter har till syftebl.a. att ge barnen möjlighet att möta andra barn med liknande levnadsvillkor.Enligt uppgift kommer regeringen i den ovannämnda propositionen att föreslånya bestämmelser i socialtjänstlagen dels om att i sitt arbetesärskilt skall beakta behovet av tidiga insatser i syfte att förebygga ochmotverka behov av mera omfattande insatser, dels om en vidgning av denpersonkrets som är skyldig att underrätta socialnämnden om barn far illa.Enligt vad utskottet erfarit kommer regeringen även att föreslå en bestämmelseom att bör stödja frivilligt socialt arbete. Utskottet anseratt motion So280 (fp) yrkande 10 därmed får anses i huvudsak tillgodosedd ochavstyrker därför densamma. Även motion So230 (c) yrkande 5 avstyrks.Såsom tidigare nämnts kommer regeringen i den kommandesocialtjänstpropositionen att betona vikten av att personalen inomsocialtjänsten har lämplig utbildning och erfarenhet samt att kompetens- ochkunskapsutveckling sker för olika personalgrupper. Utskottet utgår från attkommunerna tillser att fritidsledare, lärare och andra som arbetar med barnfår erforderlig kunskap vad gäller att förebygga och upptäcka missbruk,ätstörningar och andra hälsoproblem. Utskottet förutsätter att samverkandärvid sker med övriga berörda myndigheter. I såväl läroplanen som kursplanenför ämnet idrott och hälsa finns bestämmelser om att elever skall erhållagrundläggande kunskaper om förutsättningarna för en god hälsa. Vidare skallinformation om riskerna med droger ingå i undervisningen i olika ämnen.Läroplanen stadgar att läraren skall planera och utvärdera undervisningentillsammans med eleverna. Åtgärder mot mobbning tas upp särskilt i såvälskollagen som läroplanen. kommer att lämna ensärskild rapport om arbetet med frågor om mobbning. Vidare vill utskotteterinra om att kommunerna enligt skollagen är skyldiga att kontinuerligt följaupp och utvärdera skolplanerna. Utskottet avstyrker med det sagda motion So280(fp) yrkandena 11 och 12.Ansvaret för barnen är i ett modernt samhälle delat mellan familjen ochsamhället. Utskottet har tidigare uttalat att familjepolitikens mål bör varaatt ge barnen en god start i livet samt att ge båda föräldrarna möjlighet attdelta i arbetslivet och rätt till tidiga och nära relationer med sina barn.Detta förutsätter, anfördes det vidare, en flexibel föräldraförsäkring, likabarnbidrag för alla barn, bostadsbidrag, utbyggd barnomsorg av god kvalitetoch en bra skola. Utskottet vidhåller att denna familjepolitik ser till bådebarnens och föräldrarnas bästa, främjar jämställdheten och ökar valfrihetenför både kvinnor och män. Samhället bör på olika sätt stödja föräldrarna iförsörjningen av och omvårdnaden om barnen. Den svenska generella välfärdenhar enligt utskottets mening varit oöverträffad i sin förmåga att skaparättvisa och trygghet.