bet · GK01JoU9 · 1997-02-25 00:00:00 — Förstudien har bedrivits som ett forskningsprojekt iÖstergötlands och gemensamt mellan SLU, SFS och Jordbruksverket.Samråd och samarbete har skett med den lokala djurskyddsinspektionen. Arbetethar fungerat bra, och många goda erfarenheter har vunnits inför det fortsattaarbetet.De svenska äggen håller en mycket hög kvalitet. Vi har varken problem medsalmonella, antibiotika eller pesticider. Därför skall vi också värna om densvenska äggproduktionen. Vad gäller djurhållningen ställer den svenskadjurskyddslagen redan nu betydligt högre krav än andra länders inom EU.Den rapport som överlämnades till kommissionen har somutgångspunkt EU:s direktiv /166 om minimistandarden för värphöns i burar. Idirektivet sägs att före skall kommissionen utarbeta enrapport om välfärden för värphöns i olika produktionssystem och komma medförslag till framtida produktionsformer.I maj 1992 lämnade över sin rapport, men denföranledde inga åtgärder. togs saken upp på nytt på begäran avjordbrukskommissarie . En ny grupp av experter tillsattes föratt uppdatera rapport. Denna grupp, där även doktor i ingick, har granskat ca 400 vetenskapliga rapporter frånvärldens främsta forskare på området. I rapporten har man bl.a. tittat påhönans naturliga beteende, djurhälsa, produktivitet, äggkvalitet ocharbetskraft. Det är alltså ganska omfattande. I sin sammanfattning anger manför- och nackdelar med olika produktionsformer.För burar är fördelarna: Djuren separeras från sin gödsel, djuren är i enliten stabil social grupp och näbbtrimning är inte nödvändig.Nackdelarna är: Djuren kan inte utöva ett naturligt beteende, ökadfrustration och benskörhet.Om frigående system säger man följande. Fördelar: Möjligheter till naturligtbeteende, starkare ben.Nackdelar: Risken för kannibalism och fjäderplockning är stor om inte näbbenklipps, högre risk för ecto- och endoparasitinfektioner.Man framhäver att modifierade burar med rede och sandbad visar godamöjligheter vad gäller välfärd och produktion. Däremot säger man ingenting omatt värpburar skall förbjudas.Det skall också påpekas att man inom EU utgår från en mycket lägre nivå pådjurskyddets område än den som finns i Sverige.Här tar jag mig friheten att lägga in en egen passus. Jag läser helt enkeltrapporten från punkt 21 på engelska. Det står så här:High standards of layinghenwelfare can only be implemented and sustained ifthe EU-market is protected against imports of eggs from third countrys withlower standards.Vad vill då SFS och svensk äggnäring. Svensk äggnäring måste finnas kvar.Det tror jag att vi alla är överens om. Villkoren för en svensk äggnäringmåste också vara rimliga. Regeringen kom med en skrivelse,Alternativ till traditionell burhållning av värphöns. I den föreslås attförbudet mot traditionella burar kvarstår men kompletteras genom attfunktionskrav införs i 9 § i djurskyddsförordningen. föreslås attdispens från delar av funktionskraven för en begränsad tid förutsätts kunnages för traditionella burar som uppfyller högt ställda djurskyddskrav.Från näringens sida ser vi positivt på denna skrivelse trots det storaproduktionsekonomiska handikapp gentemot vår omvärld som skrivelsen innebär.Under förutsättning att kraven i skrivelsen får en rimlig och verklighets-anknuten tillämpning finns här vissa möjligheter för svensk äggproduktion attäven producera konsumtionsägg av hög kvalitet där även hänsyn tasbåde till livsmedelssäkerhet och etiska värderingar.Denna skrivelse innebär också att de svenska hönsen får bättreförutsättningar att tillgodose sina naturliga beteenden. Detta var ocksåandemeningen i den djurskyddslag som antog 1988.Skulle burförbudet kvarstå eller skulle näringen få alltför orealistiskakrav på sig, kommer detta att innebära kraftiga försämringar för de svenskahönsen. Svensk äggproduktion kommer då till stora delar att slås ut ochmiljontals höns flyttas ur landet till förhållanden som är sämre än de somgäller , och som vi dessutom själva inte kan kontrollera eller påverka.Dessutom försvinner tusentals arbetstillfällen. Det är arbeten som finns i dagoch som är en samhällsekonomisk tillgång för Sverige.I skrivelsen gör regeringen bedömningen att aktivt bör verka för attfunktionskrav för höns införs i övriga EU-länder. Det är då av yttersta viktatt vi själva utgör ett bra exempel på hur en omställning kan genomföras.Det är alltså först om svensk äggproduktion får realistiskaomställningsmöjligheter i förhållande till den omvärld vi konkurrerar med, ochi takt med forskningens utveckling och marknaden, som vi har möjligheter attpåverka djurskyddet för hönsen i EU. skulle då kunna bli ett föredömeför övriga EU-länder för hur en omställning från traditionell burproduktionkan genomföras. Om kraven på äggnäringen blir orealistiska kommer i ställetsvensk äggproduktion att slås ut och ersättas av import från övriga EU-länderoch från produktionssystem som inte är godkända i Sverige.Jag skall avsluta med en mycket kort sammanfattning. EU-medlemskapet ochdärmed följande import av billiga statssubventionerade finska ägg har igrunden förändrat förutsättningarna för en snabb omställning av svenskäggproduktion. Fortsatt forskning är nödvändig på djurskydds- ocharbetsmiljömrådena. Den politiska inriktningen bör vara att etableringstakteni olika produktionssystem skall styras av den efterfrågan som är möjlig attuppnå. En verklighetsanknuten tillämpning av regeringens skrivelse kan geförutsättningar för en framtida svensk äggproduktion.Ordföranden: , , eller om det är vi skall tacka. Han har juskrivit mycket av det sade vid presentationen.Nu har vi en god grund för en frågestund, och vi har faktiskt rätt gott omtid också. Det skall vi utnyttja på ett klokt sätt. Vi kommer att ställaganska korta frågor och hoppas att svaren blir begränsade. Om vi märker attdet finns tid till att utveckla detta senare så gör vi det. Om vi märker attvi blir klara inom den utmätta tiden skiljs vi åt när vi är klara. Vi har enpaus inlagd , då vi har på oss att dricka kaffe och ätaen smörgås tillsammans. Vi har sagt att vi slutar före , så att ledamöterna har möjlighet att delta i den frågestund som ägerrum i riksdagen.Rent praktiskt går det nu till så att jag tar mig friheten att fördelaordet. När man sedan svarar trycker man ned knappen, och trycker sedan upp dennär man har pratat färdigt. Om någon som inte har ordet börjar trycka påknapparna brakar systemet ihop, dvs. då blir det litet komplicerat. Låt alltsåbli det när ni inte har ordet, och släpp upp knappen när ni har pratatfärdigt.Vi har försökt dela in diskussionen i några ämnesblock. Jag tror vi skallförsöka anpassa oss litet efter de blocken. Det finns många frågor som gällermarknaden, och hur den utvecklas. Självfallet finns det också många frågor somgäller prövning av nya system, och många som gäller arbetsmiljön. Där har vitre block som man kan titta på. Sedan finns det frågor som säkert falleremellan dessa block, men jag tror vi skall försöka styra det hela så här.Jag skall själv ställa två stycken ganska korta frågor. De hänger sammanlitet grand med den bild på en äggkartong som visade.Birgitta sade att detta var vilseledande marknadsföring. Bilden visade någrahönor som gick på backen och pickade, men kartongen innehöll burägg, somBirgitta påpekade. Jag vill be och att med litetolika utgångspunkt helt kort säga hur ni bedömer människors uppfattning om dehär två olika huvudströmfårorna. Om jag vågar mig på en gissning, efter att habesökt rätt många anläggningar av olika slag, är även de hönor som gick uteoch pickade på marken inte alldeles representativa för det som i verklighetenär frigående höns. Min fråga till är: Vad är din bedömning av hurmänniskor uppfattar begreppet frigående höns? Jag vill att ocksåfunderar på den frågan.Bengt Ingerstam: Tack för att jag för en gångs skull fick ordet först. Jagbrukar få det sist. Men konsumenterna brukar ju ha sista ordet. Jag är litetimponerad av att det sitter så många konsumenter här, men bara en endakonsumentföreträdare. Det var därför mycket positivt att började såhär.Marknaden är det som styr utvecklingen. Priserna har i hög grad styrt helamaknadsutvecklingen. Man säljer på ?9:90?, och man säljer väldigt litet påkvalitet. Man har fokuserat på priset och konkurrensen mer än på kvalitetenoch valutan för pengarna.Man ser att folk väldigt sällan tittar på kartongen. De tar sex eller tolvägg, beroende på vad de skall ha. Det är mycket få människor som är insatta idessa problem. När man sitter här och lyssnar på problemen och de enormautredningar som har gjorts blir man imponerad. Jag är glad att jag ärkonsument och inte höna. Men jag är litet chockad över den enorma okunskap sområder ute på marknaden, dvs. bland konsumenterna och även bland handlarna. Närman frågar handlarna vet de ingenting. Om man frågar om det inte finns äggfrån frigående höns säger de bara att det inte finns att få tag på. Detstämmer alltså inte alls att det inte går att sälja dessa ägg - det är baradet att de blockeras och inte kommer fram till butikerna. Det görs väldigtlitet reklam och ingen propaganda och det ges ingen upplysning gentemotkonsumenterna om kvaliteten och vad som ligger bakom ett ägg.Ordföranden: du försöka vinkla in svaret litet på den fråga jag ställde?Hur tror du människor uppfattar begreppet frigående höns? Vi är ju vanligakonsumenter allihop. Vad är frigående höns i vår sinnevärld?Bengt Ingerstam: Tyvärr är det bilden av hönan som går på gödselstacken ochpickar.Ordföranden: så mycket, . Har någon fundering kring detta?Ragnar Tauson: Det är ju en konsumentfråga, som kanske är litet svår för migatt svara på. Men jag tror att man uppfattar frigående höns ungefär som denbild som visas på äggkartongen. Jag tror också att många uppfattar den nyadjurskyddslagen ungefär som att ?nu skall alla höns gå ut och picka i detfria?. Vi har fått många exempel på det. Att har ett klimat som intemedger att så många höns kan göra det är en annan sak. Men jag tror definitivtatt man uppfattar frigående höns som djur som går fria ute. Jag tror också attkonsumenten kanske inte är så insatt i vilka frågeställningar som dyker upp närman släpper hönsen fria. Jag tror att många tror att allt är gott och väl omman gör så, vilket har visat sig inte alltid vara fallet.När vi startade med Marielundsanläggningen märke vi att vid de besök vifick blev många förvånade när de såg de intensiva systemen. Det var inte allsvad de hade förväntat sig. Djuren gick inte ute, och systemet var ganskaintensivt. Det var ofta samma människor som i debatten före djurskyddslagenhade hänvisat till system som fanns t.ex. i . Marielundssystemet är ettexempel på ett system som härrör från utvecklingen i både och Schweiz.Det var sådana system vi tittade på.Ordföranden: Då går ordet till . Som jag sade har jagförsökt ringa in det hela och börja med frågor om marknadsdelen.Ann-Kristine : Min fråga vänder sig till packerierna. Det har kommitfram att marknadsföringen tydligen är dålig i affärerna osv. Jag har funderatpå vad det beror på. Beror det på dålig satsning på marknadsföring från ersida? Som konsumenter skall vi kunna välja mellan alternativa ägg när vi kommeroch handlar.Mary : Jag vill gärna svara på det. Det stämmer nämligen inte allsatt vi inte gör några reklaminsatser för ägg från frigående höns. Dessa äggtillsammans med Guldgula är stora profilprodukter. Kronägg gör väldigt mycketför att få ut dem till handeln. Tyvärr säger man från handelns sida att maninte kan ta emot äggen därför att det inte finns någon efterfrågan.Konsumenterna efterfrågar alltså inte äggen från frigående höns i butikerna ochdärför tycker inte handlarna att de kan ta in dem. De står och blir för gamla.Jag kan alltså inte alls hålla med om de synpunkter som har kommit fram här.Jag kan tillägga att vi gör allt vi kan för att sälja dessa ägg. Vi förlorarnämligen väldigt mycket pengar på dem. Det är inte alls vår mening att hållainne med dem.Ingvar : Herr ordförande! Förra gången behandlade enregeringsskrivelse i anledning av kontrollstationer fastslog jordbruksutskotteti betänkandet ambitionen att svenska konsumenter även skulle få ensäker tillgång på svenskproducerade ägg. Avgörande för om detta skall kunna skeär, såvitt jag förstår, möjligheten att producera till konkurrenskraftigakostnader och priser och därmed till kostnader som kan ge de rätta priserna.Det gäller också vad konsumenten är beredd att betala. Det är avgörande för detbeslut som jordbruksutskottet kan fatta den här gången, som jag ser det.Hittills har det alltså inte lyckats. Ord står mot ord i den föredragning vihar fått. Den ena sidan säger att det finns ägg som inte blir sålda, och attförlusterna uppgår till tiotals miljoner . Den andra sidan säger att omman inte presenterar sig på marknaden kan man inte heller sälja. Det är viktigtatt vi får verkligheten klarlagd. Därför vill jag ha svar från Kronägg, SvenskaLantägg och från motståndarsidan Nordiska Samfundet.Håkan : Först vill jag göra en kommentar som delvis också gäller denförra frågan. Vi från packeriernas sida möter ju inte slutkunden direkt, utansom regel möter vi grossisthandeln. Det gäller att hela systemet fungerar. Mantycker kanske att prisskillnaden mellan vanliga ägg från burhöns och frånfrigående höns inte är särskilt stor, och att den kan vara försumbar förkonsumenten. Men man skall ha klart för sig att när det handlar om grossistnivågäller det väldigt stora kvantiteter i inköp. För ICA, KF och t.ex. kandet röra sig om 10 000-20 000 ton ägg. Då är en krona lika med 10-20 miljoner.Eftersom handeln är väldigt prisfixerad är detta stora pengar. Jag har enoverheadbild som gäller fråga. Den är inte alldeles färsk, men denbeskriver problemet bra.Situationen är sådan att vi är beroende av prissättningen på produkterna iandra länder inom EU. För del gäller det framför allt Finland.Produktionskostnaderna i och i är ungefär lika stora, menFinland får för sin del ett bidrag till produktionen på per kilo ägg. Detgör att vid den prisnivå på , som vi har , ärproduktionen i lönsam. Detta pressar prisnivån i , och det ären av orsakerna till de låga prisutbud vi såg i annonserna förut. Det lågapriset beror helt enkelt på låga priser inom andra länder i EU och påöverproduktion. Ägg är alltså en prispressad vara. Vi får alltså ut enprisnivå i producentledet på i . Det täcker kostnader förfoder, rekrytering och arbete i en burhönsanläggning, men det ger ingentingför fasta kostnader för anläggningen.Överför man resonemanget på frigående höns är merkostnaden för produktionmed frigående höns lågt räknat per kilo. I burhönsfallet har vi antagitatt produktionskostnader är per kilo, men för frigående höns är de 11 kr.Vid inköpet från producenterna betalar vi för vår del ett pris som ger fullkostnadstäckning. För den överskottsproduktion som förekommer är värdet intestörre än värdet på ägg från burhöns på den nivån. Förlusten tar i vårt fallpackeriledet. Den utgör för vår del för föregåendeår. Om man tvångsvis ökar produktionen från frigående höns ökar överskottet.Följden blir prispress, och prisnivån till producenterna av ägg från frigåendehöns tenderar att närma sig priset för burhönsägg. Det kan de inte klara sigpå, därför att det bara ger täckning för foder och rekrytering samt något tillarbete. Det ger ingenting till deras anläggningar. Det kvittar om det gällerstora eller små producenter av golvhönsägg - det blir ingen lönsamhet.Birgitta sade inledningsvis att av äggproducenterna ilandet bryter mot andemeningen i lagen, nämligen att djuren skall fåbete sig på sitt naturliga sätt. Det är riktigt, men frågan är om det finnsekonomiskt realistiska möjligheter för producenterna att kunna gå över tilldenna produktionsform i den nuvarande situationen med konkurrens från EU-länderna. Kanske är det så att lagen inte är riktigt genomförbar.Ordföranden: för det. Som svar på fråga tänkte jag låtaMary göra ett kort inlägg om hon vill, och sedan BirgittaCarlsson. Sedan tänker jag lämna denna del.Mary : Egentligen har jag inte så mycket att tillägga till det somHåkan har sagt. Det är en alldeles klar bild som han har kommit fram till. ÄvenKronägg förlorar väldigt mycket pengar på äggen från de frigående hönsen. Somjag sade tidigare gör vi väldigt mycket för att marknadsföra äggen. Vi görfaktiskt mycket mer för äggen från de frigående hönsen och andraprofilprodukter än för vanliga burägg. Vi har t.ex. rabattkuponger. Detta görvi helt enkelt för att bli av med äggen. Som sagt förlorar även Kronägg väldigtmycket pengar på detta, i storleksordningen ungefär dubbelt så mycket som detsom kom fram med här.Birgitta : Man kan läsa statistik på olika sätt. Den statistik som dethela tiden talas om här är , men det sägs det ingenting om.Statistiken gäller ett stort antal packerier i , . Men 25 %saknas alltså i statistiken. Detta enligt de uppgifter jag har fått från SFS.De som saknas är mindre packerier och producenter som säljer direkt tillbutik. Det är dessa som säljer de flesta äggen från frigående höns och somockså har intresse av att göra det. Detta har också bekräftats av TorbjörnEriksson, ordförande i statistik finns med i och där kan man ocksåse en annan sak som man inte talar om i sammanhanget. Om man tittar på 1995års statistik ser man att visserligen har inte alla de invägda äggen sålts,men att ökningen av försäljningen av ägg från frigående höns var . Även omvolymen inte var så stor är detta en mycket stor ökning av en enda produkt.Under 1996 har ett antal alternativproducenter etablerats, t.ex. har ekoäggenkommit. För dessa är efterfrågan nu större än tillgången. I och för sig ärdetta bara en liten nischprodukt fortfarande, men det är ändå ett exempel påatt det finns konsumenter som köper denna typ av ägg om den marknadsförs pårätt sätt och med korrekt information.Detta är naturligtvis en oerhört viktig fråga. Jag menar att man inte kanskylla på konsumenterna, som man har försökt göra från producenternas ochpackeriernas sida. Makten ligger på deras sida - i de olika leden frånpackeri, buräggsproducent, olika distributionsled och handeln. Detta är mycketkomplicerat. Vi har många medlemmar i runt om i landet somär engagerade i denna kampanj. De har fått i uppgift att gå ut i butikerna ochefterfråga ägg, och på det sättet försöka få upp efterfrågan. Det har visatsig att i väldigt många butiker på väldigt många orter finns det inte, ellerhar inte förrän funnits, ägg från frigående höns. Precis som jaghävdade tidigare kan man inte köpa en vara om den inte finns.Dessutom har vi andra erfarenheter. Jag har själv varit ute mycket ibutikerna. När man talar med butikspersonal och frågar varför det inte finnsägg från frigående höns får man höra att packerierna, ellerdem som butikerna köper ifrån, inte vill att butikerna skall ta in äggen. Devill att butikerna skall ta buräggen, och det är naturligtvis dessa ägg somman får billiga priser på. De är inte intresserade av att leverera de andraäggen. Beställningar restnoteras ofta osv. Det finns alltså en mängd olikainvändningar mot resonemanget att konsumenterna inte vill köpa äggen.Ingvar : Det finns ägg som är producerade av frigående höns som säljs inärmarknad. Det fungerar väl. Men när det gäller de stora kvantiteterna blirförlusterna stora för packerierna. Jag vet att det finns kontraktsteckningmellan handel och producenter i vissa fall. Det har också visat sig attbenägenheten att skriva ned kontrakt har minskat på grund av de härförlusterna. Det är angeläget att den situationen ut, därför att den harbetydelse för framtiden. Jag vet inte om någon representerar handeln här ,men grossisterna vet ju hur det hänger ihop. Jag skulle vilja ha ettkompletterande svar på biten om kontraktsteckning. Kommer man att kunnafullfölja förlängda kontrakt när det gäller försäljning av ägg från frigåendehöns?Håkan : I den situation vi befinner oss i med en stor överproduktionav ägg från frigående höns kan vi inte skriva flera kontrakt. Vi diskuterar två utvägar: Antingen måste vi minska de kontrakt vi har eller sänka prisetpå alla ägg så att det förslår till att täcka i varje fall en del av förlustenpå överskottet. Vi styr inte medvetet åt något håll, utan vi säljer både Krav-ägg, ägg från frigående höns med låg beläggning och ägg från burhöns. Vi jobbarlika hårt på alla områden. Detta är helt och hållet en fråga om vad marknadenkan ta emot.Eva : Jag har en fråga som mer handlar om relationerna mellan konsumentoch industri. Hur fördelar sig produktionen mellan dessa parter i användandetav äggproduktionen?Det skulle också vara intressant att veta om svensk livsmedels- ochläkemedelsindustri genomgående använder sig av svensk äggproduktion i sinlivsmedels- och läkemedelstillverkning.Ordföranden: det någon som kan svara på de frågorna? finns interepresenterat här.Håkan : Eftersom vi är en av leverantörerna till kan jagsvara på den frågan. har på grund av priset på svenska råvaror gåttöver till att köpa ungefär en tredjedel av sitt behov i . Man är mycketkraftigt prisfixerad, vilket inte är så konstigt eftersom man använder ungefär7 ägg . Det motsvarar av den svenska produktionen. iprisskillnad gör för . En produktionskostnadsökningpå gör alltså för , om man skulle väljaägg från frigående höns. Det är inte genomförbart.Eva : Hur ser fördelningen mellan konsumenterna och industrin ut? Hurstor del av produktionen går till de olika delarna?Jan-Olof : går till industrin och tillläkemedelsindustrin. Det är alltså som inte är renakonsumtionsägg. Det är en marknad som ökar sakta . Den har ökat äveni vår omvärld.Ordföranden: Jag hade tänkt att vi skulle hinna med så mycket som möjligt avmarknadsmomentet före kaffet. Men var inte oroliga - vi kan återkomma till detsenare i en allmän pott på slutet.Kaj : Herr ordförande! Jag vill fortsätta på den fråga som gälldeläkemedelsindustrin. Under de år vi har diskuterat burhöns har det vid någottillfälle sagts från läkemedelsindustrins sida att om produktionen gick överfrån burhöns till frigående höns var man inte beredd att ta ägg från densvenska produktionen. Jag undrar om detta är riktigt och vilket skälet är tillatt man resonerar så här.Ordföranden: har ett problem, och det är att företrädaren för intehar kommit hit.Kaj : Jag tror att producenterna är på det klara med det här.Ordföranden: , men jag vill markera att ingen från finns här ochkan ge sin sida av det hela. Är det någon från producenterna som kan redovisadenna del?Håkan : Det gäller två saker - dels den ekonomiska frågan som vi harberört, dels den hygieniska aspekten. hade man uppfattningen atthygienen var bättre i burproduktion än i golvproduktion. Men man vågar inteprata så mycket om det numera. Man har nämligen fått kritik för detta yttrande.Gudrun : Jag har förstått att det naturligtvis finns många synpunkterpå hur de svenska förhandlarna har skött förhandlingen gentemot EU. harfått bättre övergångsregler än , och det får vi leva med. Reglerna fasasju ut och försvinner . Jag har också förstått att packeriernatjänar betydligt mindre pengar på sprättäggen än på buräggen. Det är junågonting som jag förstår påverkar hur intresserade packerierna är av den enaeller den andra typen av ägg.Men någonting jag inte riktigt förstår är att antalet producenter somproducerar ägg från frigående höns ökar. Jag kan inte tänka mig atten producent tar fram en vara som han inte kan sälja. Därför vill jag frågadels , dels och dels någon från Fria Höns om de märker en ökadefterfrågan eller om de har svårt att bli av med sina produkter. Säljer ni via era egna kanaler eller via packerier?Bertil : Jag säljer den största delen till grossister som Kronägg, menen del säljer jag själv. Denna del har ökat väldigt. Det skulle inte vara någonkonst för mig att sälja alla mina ägg själv, utan någon marknadsföring, om jagskulle vilja det. Det är bara en arbetskraftsfråga. Jag känner mångaproducenter av alternativägg runt om i hela från ned till södraSkåne. De har svårt att få fram tillräckligt med ägg. De säljer mer än kan deproducera själva.