bet · GK01FiU20 · 1997-05-29 00:00:00 — villockså att det inrättas ett Kvinnomuseum med nationellt ansvar. Enligtmotionärerna är det också angeläget att se över vilka effekter principer förförvaltning och hyressättning av fastigheter ger på kulturområdet.Miljöpartiet de gröna föreslår i motion Fi45 en omfördelning avkulturbudgeten inom den ram för utgiftsområdet som regeringen har föreslagit.I stället för till fackliga organisationers uppsökande verksamhet önskarmotionärerna föreslå att mer medel fördelas till musik, lokalt arrangörsstöd,kulturminnesvård, kvinno- och filmmuseum. de gröna utgår ifrånatt inte erhåller någon sommarolympiad och menar att deextra medel till elitidrott som regeringen föreslår därför bör ingå som extrastöd till permanenta kultursatsningar i hela landet.Inledningsvis i motion Fi46 anför att ett mångsidigtkulturliv och en förståelse för vår egen och andras kulturtraditioner är enviktig förutsättning för ett högtstående samhälle. satsningar på denideella sektorn har, enligt motionärernas uppfattning, successivt urholkats.Kristdemokraterna anser att extra satsningar bör göras på bland annatfolkbildningen och länsmusiken.Kulturutskottet anför i sitt yttrande (KrU6y) att regeringen inte särskilt hartagit upp frågan om en ändring av ramen för utgiftsområde 17 med hänsyn tillfolkbildningens behov. De uttalanden som framförts motionsvägen om besparingarpå anslaget till folkbildningen eller om ökning av detta anslag motiverarenligt kulturutskottets mening inte en ändring av storleken på ramen förutgiftsområdet. Frågan huruvida medel bör anvisas för en elitidrottssatsninginför ett i får enligt kulturutskottets mening prövas ibudgetsammanhang och sedan beslut om förläggningen av nämnda år harfattats. anser dock att utrymme för en sådan satsning börskapas inom utgiftsramen. beaktar också att det avvårpropositionen framgår att regeringen för räknat med ettvisst reformutrymme, delvis finansierat genom omprioriteringar inomutgiftsområdet. Regeringen har också i viss utsträckning angivit vilkeninriktning reformerna bör ha. anför att det inte har att taställning till inriktningen i detta sammanhang.Kulturutskottet tillstyrker regeringens förslag samt avstyrker behandlademotionsyrkanden. Företrädarna för Moderata samlingspartiet, Folkpartietliberalerna, , de gröna respektiveKristdemokraterna har till yttrandet avgivit avvikande meningar.Finansutskottet återkommer senare i avsnittet sammanfattandebedömning av budgetförslagen och redovisar sina överväganden beträffandefördelningen av utgifter på utgiftsområden.Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggandeUtgiftsområdet omfattar plan-, bygg- och bostadsväsendet, planering avmarkanvändning och bebyggelse, geotekniska frågor, länsstyrelserna samtlantmäteri- och fastighetsdataverksamhet. De totala utgifterna förutgiftsområdet uppgår enligt statsbudget för till 33,4 miljarderkronor, varav räntebidrag m.m. , bostadsbidrag 5,9miljarder kronor, länsstyrelserna samtBostadskreditnämndens garantiverksamhet . Utgifterna inomutgiftsområdet beräknas minska främst som en följd av att utgifterna förräntebidragen minskar.I propositionen föreslår regeringen två regelförändringar i bostadsbidragssy-stemet. Dels införs en lägsta nivå under vilken den bidragsgrundandeboendekostnaden inte skall reduceras på grund av bostadsytans storlek, delsexkluderas räntebidrag från bidragsgrundande inkomst. Finansiering sker främstgenom en effektivisering av utbetalningsrutinerna inom räntebidragssystemet.Regeringen har i beräkningen av den ekonomiska ramen utgått ifrån att enytterligare besparing på görs engångsvis för påräntebidrag m.m. samt att tillskapandet av en ny länsstyrelse gerbesparingseffekter. För att öka takten i omställningen till ett ekologiskthållbart samhälle tillförs utgiftsområdet medel för ett lokaltinvesteringsprogram för att öka den ekologiska hållbarheten.Propositionens och oppositionspartiernas förslag till preliminär ramnivå förutgiftsområdet redovisas i följande tabell:Förslag till ram för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjningoch byggandeBelopp i --------------------------------------------------------------------------------------------------------|År ||Proposi-||Oppositionspartiernas avvikelser|| || ||från propositionens ram |-----------------------------------------------------| || || || || || || || ||tionen ||Moderata||||Vänster-||Miljö-||Kristdemo-|| || ||samlings-||liberalerna||partiet||partiet||kraterna|| || ||partiet|| || ||de || || || || || || ||gröna || |----------------------------------------------------------------------------------------------------------|1998|| 22 || -2 || -2 ||+975 || +5 || -|| || 799 || 389 || 780 || || || 483|-----------------------------------------------------|1999|| 20 || -4 || -3 || .. || +5 || -|| || 413 || 289 || 780 || || || 483|-----------------------------------------------------|2000|| 17 || -6 || -4 || .. || +5 || -|| || 449 || 902 || 780 || || || 483|-----------------------------------------------------I motion Fi42 (m) förespråkar motionärerna lägre nivå på ramen än regeringensförslag. Reglerna för beräkning av bostadsbidrag bör ändras så attytbegränsningen slopas och att inkomstprövningen återställs till 1996 årsregler. Dessutom bör bostadsbidrag till ungdomar slopas. Vidare ansermotionärerna att räntebidragssystemet bör återställas till de ursprungligas.k. Motionärerna avvisar regeringens förslag till lokalainvesteringsprogram.Även i motion Fi43 (fp) föreslås lägre ram för utgiftsområdet. Regeringensförslag till lokala investeringsprogram avvisas (yrkande 14). I motion Fi76 avErling m.fl. (fp) (yrkandena 3 och 4) föreslås att (PBL) ändras för att möjliggöra bättre handikappanpassning av offentligamiljöer samt att medel avsätts för att utöka radon- och allergisanering. Närdet gäller radonsanering föreslås också att ett system upprättas där kommunerutfärdar intyg om att ett hus inte är beläget i ett riskområde.I motion Fi44 (v) föreslås en utökad ram för . Ytterligare medelanslås för utökade bostadsbidrag, bidrag till solvärmeanläggningar,allergisanering av fukt- och mögelskadade hus samt för handikappanpassningarav den offentliga miljön.I motion Fi45 (mp) föreslås en ökad ram för perioden. Motionärerna ställersig positiva till regeringens förslag om lokala investeringsprogram.Programmet bör dock ges en tydligare inriktning på bl.a. allergi- ochradonsanering samt sanering av miljöskadade områden (yrkande 45).I motion Fi46 (kd) föreslås en lägre ram för utgiftsområdet. Motionärernaföreslår förändrade regler för bostadsbidrag samt besparingar påräntebidragen.Bostadsutskottet tillstyrker i sitt yttrande (BoU7y) regeringens beräkning avram för utgiftsområdet. konstaterar att ramen minskatskraftigt för perioden främst beroende på minskade räntebidrag. En mer noggrannbedömning avseende sägs naturligen komma att göras i samband medbehandlingen av budgetpropositionen . Partimotionerna från Moderatasamlingspartiet, och avstyrks med motiveringenatt ytterligare minskningar av ramen skulle innebära alltför kraftiga ökningarav boendekostnaderna. Partimotionerna från och degröna samt motion Fi76 (fp) avstyrks i de delar de rör de lokalainvesteringsprogrammen med motiveringen att regeringen skall lämnakonkretiseringar och förslag . förslag om ökade medelför bostadsbidrag avstyrks då bostadsutskottet inte anser att beslutet frånvåren 1996 om bostadsbidrag bör omprövas i sina grundläggande delar nu.Moderata samlingspartiet, , , de grönasamt har var för sig i avvikande meningar anmält en annanuppfattning än utskottsmajoriteten.Finansutskottet kommer längre fram i betänkandet i avsnittet Finansutskottetssammanfattande bedömning av budgetförslagen att redovisa sin syn på denpreliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden.Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utvecklingUtgiftsområdet omfattar främst utgifter för olika former av företagsstöd,medel för medfinansiering av EG:s strukturfondsprogram, medel från EG:sregionalfond samt utgifter för och förregional forskning. uppgår enligt statsbudgeten de totalautgifterna till , varav avseranslaget Regionalpolitiska åtgärder.Utgiftsområdet brukar benämnas den ?lilla? Med den?stora? regionalpolitiken avses sakområdena inom andra samhällssektorer.Utvecklingen inom dessa andra samhällssektorer är sammantaget merbetydelsefull för den regionala balansen och den ekonomiska tillväxten än denlilla regionalpolitiken.På senare tid har verksamheten inom utgiftsområdet påverkats avförberedelser för att ta del av återflödet av medel från EG:s strukturfonder.Dessa har bl.a. skapats för att motverka de regionala obalanser som den inremarknaden bedöms kunna medföra. Det sammanlagda återflödet av medel förregionalpolitiskt inriktade åtgärder beräknas kommaatt uppgå till ca 5,5 miljarder kronor.Vid sin beräkning av den ekonomiska ramen har regeringen utgått frånföljande förändringar. ökas ramen genom dels vissa utgifter förden s.k. Söderhamnssatsningen, dels ytterligare försatsningar inom ramen för det s.k. landshövdingeuppdraget. I det sistnämndafallet föreslås en ökning med samma belopp även . Såvittgäller besparingar föreslås - utöver tidigare beslutade - att ramen minskasmed för vart och ett av de tre åren. Besparingen skall påsikt i sin helhet tas ut på anslaget för sysselsättningsbidrag genomregelförändringar. Denna besparing kan - enligt regeringens bedömning - görasutan att man försämrar möjligheten att uppnå de regionalpolitiska målen.Propositionens och oppositionspartiernas förslag till preliminär ramnivå förutgiftsområdet redovisas i följande tabell:Förslag till ram för utgiftsområde 19 Regional utjämning och utvecklingBelopp i --------------------------------------------------------------------------------------------------------|År ||Proposi-||Oppositionspartiernas avvikelser|| || ||från propositionens ram |-----------------------------------------------------| || || || || || || || ||tionen ||Moderata||||Vänster-||Miljö-||Kristdemo-|| || ||samlings-||liberalerna||partiet||partiet||kraterna|| || ||partiet|| || ||de || || || || || || ||gröna || |----------------------------------------------------------------------------------------------------------|1998||3 602 || - || -50 ||+500 ||+105 || +90|| || || 635 || || || || |-----------------------------------------------------|1999||3 553 || - || -50 || .. ||+105 || +90|| || || 795 || || || || |-----------------------------------------------------|2000||3 373 || -1 || -50 || .. ||+105 || +90|| || || 045 || || || || |-----------------------------------------------------I motion Fi42 (m) föreslås minskade ramanslag för utgiftsområdet i förhållandetill regeringens alternativ (yrkande 7 i denna del). Motionärerna anser attdet är möjligt att förbättra villkoren för de regioner som är föremålför åtgärder enligt den ?lilla? regionalpolitiken med mindre resurser än vadsom avsätts. Generella åtgärder, t.ex. minskad beskattning, avregleringoch goda möjligheter till utbildning, ger regionerna förutsättningar att växaav egen kraft. Vidare bör medel från kunna användas förutbildning och kompetensutveckling. Statens roll som medfinansiär bör minska.I motion Fi43 (fp) föreslås att ramen minskas med förvart och ett av (yrkande 5 i denna del).I motion Fi44 (v) föreslås en höjning av ramen för jämfört medregeringens förslag (yrkande 5 i denna del). Utgiftsökningarna berör treområden. Regeringens förslag om en besparing på på anslagetför sysselsättningsbidrag tillbakavisas. En sådan besparing skulle drabbasysselsättningen i regionalpolitiska stödområden, hävdas det i motionen. landshövdingeuppdraget bör tillföras utöver detbelopp som föreslås i propositionen. Teknikspridning och stöd till upprättandeav nätverk mellan mindre företag är av särskild vikt. Program som särskiltvänder sig till kvinnors näringsverksamhet och kooperativt företagande börockså uppmärksammas. En fortsatt prioritering av ett nationellt resurscentrummed ingår också i regionalpolitiska ram.I motion Fi45 (mp) förordas en höjning av ramen för vart och ett av åren med105 jämfört med regeringens förslag. Motionärerna anser attnedsättningen av socialavgifter i inre bör återställas till den nivåsom gällde . Det är viktigt att företagarna ges rimliga, stabilaoch förutsebara villkor - även inom regionalpolitiken, anförs det (yrkande 41i denna del). Ett separat yrkande med motsvarande syfte har framställts isamma motion (yrkande 46).I motion Fi46 (kd) avvisas regeringens aviserade besparingar om 90 miljonerkronor avseende regionalpolitiska insatser (yrkande 4 i denna del). Dettainnebär en ökning av ramen jämfört med regeringens förslag med motsvarandebelopp. Motionärerna förespråkar att medlen används för att förändrastödområdesindelningen. Gränserna för denna har gällt , anförmotionärerna som erinrar om att strukturen på arbetsmarknaden hargenomgått stora förändringar.I motion Fi84 av () betonas att för att problemen medutflyttning från landsbygden och koncentration till storstadsområdena skallkunna hejdas måste regionalpolitiken vara konsekvent, aktiv och offensiv. Denväxtkraft som finns i de tusentals utvecklingsgrupper som på landsbygdenarbetar i olika projekt måste stödjas (yrkande 2). I motionen välkomnasförslagen i propositionen om utveckling av formerna för en ny regionalnäringspolitik, men påpekas att ett sektorsövergripande arbete krävs för attdet skall bli resultat. Statens helhetsansvar för den regionala utvecklingenbetonas (yrkande 1).I motion Fi78 av () uttrycks oro för den omfattandebyråkrati som kringgärdar hanteringen av . Regeringen bördärför ta initiativ till en förenkling av rutinerna, främst genom attså mycket som möjligt hanteras på länsnivå. Vidare påpekar motionären attmånga regionalpolitiska EU-projekt kommer att kräva betydande statliga medelför medfinansiering. Han befarar att de i propositionen beräknade medlen förregional näringspolitik kan visa sig otillräckliga. Regeringen bör därför haberedskap att tillföra ytterligare medel för detta ändamål (yrkande 5). Imotionen anförs också att när myndigheter, institutioner etc. omstrukturerarfår detta dominoeffekter på övrig verksamheter på en ort. I den s.k. konstateras att betydande förändringar av statlig verksamhethar medfört att många arbetstillfällen har försvunnit från regionalpolitisktutsatta områden. Staten måste ta ett betydligt större ansvar, bl.a. genom ökaddecentralisering av sin verksamhet (yrkande 4).I motion Fi69 av () förespråkas en viss användning av deextra medel regeringen föreslår skall användas till satsningar inomlandshövdingeuppdraget. Motionären föreslår att dessa medel används tillregional medfinansiering av Lokala kooperativa utvecklingscentrum (yrkande 3).Arbetsmarknadsutskottet tillstyrker i sitt yttrande (AU7y) regeringens förslagtill utgiftsram i avvaktan på den regionalpolitiska propositionen som skallläggas fram . avstyrker därmed motionernaFi42 (m), Fi43 (fp), Fi44 (v), Fi45 (mp) samt Fi46 (kd) i berörda delar. Vadgäller motionerna Fi84 (c) yrkande 1 och Fi78 (c) yrkande 4 instämmerarbetsmarknadsutskottet i det som anförs i motionerna om den betydelse för denregionala utvecklingen som de olika statliga sektorerna har och omstatsmakternas ansvar för en regional balans. Vidare sägs dock att det ärmotiverat att avvaktar den aviserade regionalpolitiskapropositionen. Därmed avstyrks motionerna. Motion Fi84 yrkande 2 avstyrks medmotiveringen att det som motionären syftar på ryms inom landshövdingeuppdragetoch att regeringen har föreslagit en ökad satsning på denna verksamhet. Enutvärdering av landshövdingeuppdraget förutsätts presenteras ibudgetpropositionen . Slutligen säger arbetsmarknadsutskottet att detkan förutsättas att regeringen, både vad gäller byråkratin i hanteringen ochfrågan om medel för utnyttjande av , kommer att behandladetta i den regionalpolitiska propositionen. Motion Fi78 (c) yrkande 5avstyrks därmed.Moderata samlingspartiet, , , de grönasamt har var för sig i avvikande meningar anmält en annanuppfattning än utskottsmajoriteten.Näringsutskottet avstyrker i sitt yttrande (NU8y) motion Fi69 av RonnyKorsberg (mp) yrkande 3 med motiveringen att ställningstagande nuendast avser ramen för utgiftsområdet. I samband med budgetpropositionenkommer att ta ställning till mer detaljerade förslag av den karaktärsom förs fram i motionen.Finansutskottet kommer längre fram i betänkandet i avsnittet Finansutskottetssammanfattande bedömning av budgetförslagen att redovisa sin syn på denpreliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden.Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvårdUtgiftsområdet omfattar frågor rörande hushållning med naturresurser,biologisk mångfald och naturvård, vatten- och luftvård, avfallsfrågor,bilavgasfrågor, miljöskydd, miljö- och kretsloppsforskning, kemikaliekontroll,strålskydd och säkerhetsfrågor kopplade till kärnkraften samt internationelltmiljösamarbete. Utgiftsområdet omfattar vidare utgifter för , , ,och Statens kärnkraftinspektion.De totala utgifterna för utgiftsområdet uppgår enligt statsbudgeten år 1997till ca , varav ca för miljövård och0,för strålskydd och kärnsäkerhet.Utöver de besparingar som ingår i konsolideringsprogrammet för (177miljoner kronor) har regeringen i vårpropositionen vid sin beräkning av depreliminära utgiftsramarna utgått från att ytterligare besparingar görs inomutgiftsområdet. Dessa besparingar uppgår till fr.o.m. år1998. Vidare bortfaller resterande medel frånenergiskatteöverenskommelsen. Ambitionen är att vissa besparingar skall kunnakompenseras genom medel från miljöforskning(MISTRA).I en särskild bilaga till propositionen redovisas utförligt regeringensstrategi för att öka takten i omställningen till ett ekologiskt hållbartsamhälle (bilaga 5). Under utgiftsområde 18 har regeringen som ett inslag idenna strategi beräknat totalt förett lokalt investeringsprogram för ett ekologiskt hållbart samhälle.Propositionens och oppositionens förslag till preliminär ramnivå förutgiftsområdet redovisas i följande tabell.Förslag till ram för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvårdBelopp i --------------------------------------------------------------------------------------------------------|År ||Proposi-||Oppositionspartiernas avvikelser|| || ||från propositionens ram |-----------------------------------------------------| || || || || || || || ||tionen ||Moderata||||Vänster-||Miljö-||Kristdemo-|| || ||samlings-||liberalerna||partiet||partiet||kraterna|| || ||partiet|| || ||de || || || || || || ||gröna || |----------------------------------------------------------------------------------------------------------|1998||1 150 || + || + || + || + 1 || +|| || || 100 || 290 ||410 || 054 || 180|-----------------------------------------------------|1999||1 113 || + || + || -- || + 1 || +|| || || 100 || 290 || || 072 || 180|-----------------------------------------------------|2000||1 124 || + || + || -- || + 1 || +|| || || 100 || 290 || || 073 || 180|-----------------------------------------------------Enligt Moderata samlingspartiets motion Fi42 saknar regeringens miljöpolitiken tydlig och sammanhållen strategi för att åstadkomma en verkningsfullmiljöpolitik och för att uppfylla statens ansvar på miljöområdet. Sänkningenav anslagen för miljöforskning kan inte kompenseras med medel frånforskningsstiftelsen . En del av den neddragning som regeringen föreslårbör inte genomföras. Utgiftsramen bör höjas med denärmaste åren.I budgetalternativ anslogs nära 300 miljoner kronorutöver regeringens förslag till miljövården. Det gällde uppköp av värdefullmark, kalkning av försurade sjöar, miljöforskning, sanering av gamlamiljösynder och miljöövervakning. I motion Fi43 föreslår attutgiftsramarna bör höjas med 290 miljoner kronor.Enligt måste kalkningen av sjöar och vattendragupprätthållas. Ramen bör därför utökas med för bibehållnakalkningsinsatser. har när det gäller miljöskadadeområden identifierat 2 000 förorenade områden där sanering borde göras. Ramenför sanering bör därför utökas med . Vidare framhålls attdet saknas skydd av produktiv skog i framför allt och samtNorrlands kustland. Anslaget för inköp av värdefull skog bör därför ökas med100 . Vidare föreslås att ram ökas med50 . Sammanlagt bör utgiftsramen höjas med 410 miljoner kronordet närmaste året.Miljöpartiet de gröna föreslår högre utgiftsramar än regeringen. Avhöjningen skall knappt hälften gå till skydd av urskogar genom inköp. I övrigtföreslås ökade anslag till , kalkning, miljöforskning och tillsanering och återställning av miljöskadade områden. 40 miljoner kronoråterläggs till miljöforskningen eftersom det inte framgår klart att medlenfrån MISTRA täcker behovet.Kristdemokraterna avvisar i motion Fi46 regeringens aviserade besparingaravseende miljöpolitiken. Ytterligare resurser bör i stället tillföras bl.a.kalkningsverksamhet, miljöövervakning och miljösanering. Utgiftsramen börhöjas med de närmaste åren.I ett särskilt yrkande i samma motion föreslår motionärerna etttillkännagivande om vad som i motionen anförts om miljöpolitiken (yrkande 13).I motion Fi80 av och () framhållsbetydelsen av fortsatt stöd till sjökalkningen. En förnyad satsning på attkalka sjöar och vattendrag på sydsvenska höglandet är nödvändig för attbehålla vattenkvalitet, flora och fauna i alla de vattendrag som rinner upp påhöglandet.Jordbruksutskottet delar i sitt yttrande (JoU4y) regeringens uppfattning attvissa besparingar bör kunna kompenseras genom medel från Stiftelsen förstrategisk miljöforskning (MISTRA). konstaterar jordbruksutskottetatt tidigare beslutade och föreslagna besparingar måste medföra enomprioritering mellan de olika anslagen inom utgiftsområdet. Av propositionenframgår inte närmare hur de föreslagna besparingarna skall genomföras.Regeringen har däremot i budgetpropositionen för innevarande budgetårförklarat sig ha för avsikt att återkomma till 1998 med konkreta förslag till besparingsåtgärder.Jordbruksutskottet ansluter sig till regeringens bedömning att verksamhetenkan genomföras inom den ram som regeringen preliminärt beräknar förutgiftsområdet. tillstyrker regeringens förslag. MotionernaFi42 (m) yrkande 7 delvis, Fi43 (fp) yrkande 5 delvis, Fi44 (v) yrkande 5delvis, Fi45 (mp) yrkande 41 delvis, Fi46 (kd) yrkande 4 delvis och Fi80 (c)avstyrks.Till yttrandet har fogats avvikande meningar av , ,och företrädare.Finansutskottet återkommer senare i avsnittet sammanfattandebedömning av budgetförslagen och redovisar sina överväganden beträffandefördelningen av utgifter på utgiftsområden.Utgiftsområde 21 EnergiUtgiftsområdet omfattar energiforskning och energiteknisk utveckling, in-vesteringsbidrag till utbyggnad av el- och värmeproduktion, ekonomiskt stödför effektivisering och minskad elanvändning samt ett program förenergieffektivisering m.m. i bl.a. och . uppgårde totala utgifterna för utgiftsområdet enligt statsbudget till 0,5 miljarderkronor.I vårpropositionen (avsnitt 5.6.2) redovisas att regeringen i proposition1996/97:84 En uthållig energiförsörjning har föreslagit riktlinjer förenergipolitiken. Ett nytt energipolitiskt program skall inrättas föromställningen av det svenska energisystemet. Programmet, som omfattar drygt 9miljarder kronor och löper fram , syftar till att på ettkostnadseffektivt sätt minska användningen av el för uppvärmning, utnyttja detbefintliga elsystemet effektivare och öka tillförseln av el och värme frånförnybara energikällor. En ny central energimyndighet föreslås bli inrättadden 1 januari 1998.Programmet skall finansieras i huvudsak på följande sätt. Inledningsvis() avses befintliga reserverade medel från tidigareenergiprogram samt medel från Energiteknikfonden dras in. Vidare planerasbefintligt resursutrymme inom utgiftsområde 21, motsvarande knappt 300miljoner kronor , utnyttjas.