bet · GL01BoU1 · 1997-11-25 00:00:00 — Dessutom förordas att definitionen av vad som ärett utsatt bostadsområde skall förstärkas så att det klart framgår att det iförsta hand är en klassfråga och inte en etnisk fråga.Med anledning av vad som i motionerna förordats om utsatta bostadsområdenoch om åtgärder för att motverka boendesegregation vill utskottet anföraföljande.Regeringen har , genom proposition 1997/98:16 ,framtiden och mångfalden - från invandrarpolitik till integrationspolitik,förelagt ett förslag till mål och inriktning av den framtidaintegrationspolitiken. Utan att några förslag läggs fram redovisar regeringen ipropositionen också sin bedömning av situationen och behovet av åtgärder iutsatta bostadsområden. Propositionen har hänvisats tillsocialförsäkringsutskottet som berett bl.a. bostadsutskottet tillfälle attyttra sig över densamma jämte vissa motioner. I sitt yttrande (1997/98:BoU2y)anför bostadsutskottet bl.a. följande.Till grund för ställningstagandena i såväl proposition som motioner ligger attSverige har ett segregerat boende. Förslagen utgår i första hand frånproblemen i vissa bostadsområden där befolkningssammansättningen är sådan attett segregationsmönster har uppstått. Segregationen kan ha både sociala,ekonomiska och etniska orsaker. Det segregerade boendet har dock under senareår fått en alltmer etnisk dimension. Ofta är det fråga om bostadsområden iutkanten av större städer där andelen invandrare är hög. I dessa områdenförekommer också en överrepresentation av bl.a. ensamstående föräldrar,arbetslösa och personer med sociala problem. Sammantaget har detta lett tillatt dessa bostadsområden i betydande utsträckning präglas av hög arbetslöshet,låga inkomstnivåer, högt socialbidragsberoende, höga ohälsotal och högsjukfrånvaro m.m.De problem som finns i de nu aktuella bostadsområdena har uppmärksammatsunder . Trots detta har de åtgärder som satts in oftast inte hafttillräcklig effekt för att bryta en negativ utveckling mot ökad segregation ochen koncentration av olika former av ekonomiska och sociala problem till vissautsatta bostadsområden. Olika insatser för att förbättra situationen harvisserligen vidtagits såväl inom bostadspolitikens ram som inom andrasamhällssektorer, men de har uppenbarligen sällan varit tillräckliga. Enbidragande orsak till detta kan vara att åtgärderna inte varit nog samordnade,inte ingått i en samlad strategi för ett bostadsområde med problem eller inteupplevts som relevanta av de boende.En stor majoritet i bostadsutskottet (s, c, fp, v, mp, kd) har också vidflera tillfällen (senast bet. 1996/97:BoU1 s. 26-29) uttalat sig för vikten avatt söka lösningar på problemen som utgår från en samlad politik som även tarfasta på de förutsättningar som gäller för varje enskilt bostadsområde.Särskilt angeläget har det enligt utskottet varit att understödja de positivainitiativ som redan tagits i de områden som i övrigt har de största problemen.Det synes sålunda föreligga en bred politisk enighet vad gäller bådenödvändigheten av att bryta en negativ utveckling i vissa bostadsområden ochvikten av att såväl staten som kommunerna tar sitt ansvar för de åtgärder sombedöms vara nödvändiga.Det är mot bakgrund av utskottets tidigare ställningstaganden värdefullt attdet nu läggs fram ett förslag som avser den samlade integrationspolitiken.Också i flertalet av de nu aktuella motionerna är utgångspunkten att deinsatser som görs skall ingå som en del i ett större sammanhang. Utskottetdelar denna uppfattning. Som utskottet tidigare framhållit är en helhetssyn somsyftar till att åstadkomma en samverkan mellan alla samhällssektorer enförutsättning för att insatser på enskilda politikområden skall svara mot deuppsatta övergripande målen. För att de bostadspolitiska åtgärderna skall ledatill minskad segregation och ökad integration måste de sålunda ha stöd iinsatser på en rad andra områden. är naturligtvis bostadspolitisktmotiverade insatser i sig en viktig del i integrationssträvandena. En väg attbryta den pågående segregeringen är att på olika sätt verka för en upprustningav bostäder och bostadsmiljö i dessa områden. Åtgärder som enbart avser denfysiska miljön är dock inte tillräckliga. Som framhålls i flera av motionernafinns det dessutom behov av att på olika sätt öka de boendes reella inflytande.Det är viktigt att ta till vara den kraft som kan utvecklas ur det lokalaengagemanget. Det är de boendes upplevelser och möjligheter till bestämmandesom är den viktigaste faktorn för att få en förändring till stånd. Exempel påsådana åtgärder är de förändringar i skattelagstiftningen ochhyresförhandlingslagen för att främja hyresgästernas självförvaltning somnyligen beslutats. Även insatser som riktar sig direkt till det enskildahushållet spelar en i detta sammanhang viktig roll. Det innebär bl.a. attbostadsbidragen som ett viktigt bostadspolitiskt instrument måste vidmakthållasoch förstärkas i den takt som samhällets resurser medger.Samlade bostadspolitiska insatser med den bredd och med den inriktning somutskottet nu med anslutning till flera av motionerna förordat bör enligtutskottets mening kunna utgöra ett av de viktigaste inslagen i strävandena attkomma till rätta med problemen i dagens utsatta bostadsområden. mening bör dock inte de bostadspolitiska insatser som syftartill att motverka segregation ses isolerat från andra insatser inombostadssektorn. Även om åtgärderna har det vällovliga syftet att förbättraintegrationen måste de naturligtvis stå i samklang med de övergripande målenför bostadspolitiken. Utskottet vill erinra om att regeringen ibudgetpropositionen aviserat sin avsikt att förelägga enbostadspolitisk proposition. Det kan antas att flera av de förslag som denbostadspolitiska utredningen lagt fram kommer att behandlas i propositionen.Utredningen har bl.a. ägnat frågan om boendesegregation ett stort intresse. Detframstår enligt utskottets mening därför som mindre lämpligt att nu förordavissa enskilda åtgärder före andra. Enligt utskottets mening bör ytterligareöverväganden i hithörande frågor anstå i avvaktan på det aviserade förslaget.Vad en bred majoritet (s, c, fp, v, mp, kd) i utskottet för sedananfört om att den bostadspolitiska propositionen bör avvaktas innan ställningtas till vilka ytterligare åtgärder som erfordras för att komma till rätta medproblemen i utsatta bostadsområden och för att motverka segregation står fast.Med det nu anförda får enligt utskottets mening partimotionerna 1997/98:Bo203(c) yrkande 8 och 1997/98:Bo231 (v) yrkande 5 samt motionerna 1997/98:Bo218(kd) yrkande 1, 1997/98:Bo225 (c), 1997/98:Bo523 (c) yrkande 5 och1997/98:Bo539 (c) yrkandena 12 och 15 till stor del anses vara tillgodosedda.Det kan också konstateras att företrädarna för de partier som står bakom dessamotioner även står eniga bakom den bostadspolitiska utredningens förslag tillåtgärder mot boendesegregation.Ungdomars boendeDe särskilda frågor som har samband med ungdomars bostadsbehov tas upp i ettantal motioner. Gemensamt för flera av dessa motioner är att de tar sinutgångspunkt i en beskrivning av ungdomars svårigheter att komma in påbostadsmarknaden. En stor grupp ungdomar bor kvar i föräldrahemmet trots hellre önskar ett eget boende. Skälen till att ungdomarna bor kvar ansesfrämst vara begränsade ekonomiska resurser och bristande tillgång på lämpligabostäder. Mot bl.a. denna bakgrund redovisas ett antal förslag om åtgärder föratt förbättra villkoren för ungdomar på bostadsmarknaden.I motion 1997/98:Bo204 (s) diskuteras en rad olika åtgärder som enligtmotionärerna skulle förbättra situationen såväl för ungdomar som för övrigagrupper. Bland önskvärda statliga insatser nämns en förstärkning avbostadsbidragen och skattebefrielse av egna insatser genom självförvaltning.Vidare anser motionärerna att kommunerna bör sänka sina avgifter och attbyggföretagen bör pressa kostnaderna. I övrigt efterfrågas en satsning på ökadvalfrihet vad gäller standard och servicenivå samt mer individuellt utformadehyreslägenheter. Övervägandena i motionen föreslås ges regeringen till känna.Även i motion 1997/98:Bo219 (s) föreslås flera olika åtgärder i syfte attförbättra villkoren för ungdomars boende. föreslås göratillkännagivanden i följande frågor. En förbättrad uppsamling och bearbetningav statistik som belyser ungdomars bostadssituation behövs - yrkande 1.Åtgärder bör vidtas för att underlätta för ungdomar att bygga sina egna hem -yrkande 2. En regional syn på bostadsmarknaden bör ligga till grund församhällets planering och prioriteringar - yrkande 4. En diskussion bör inledasom hur en generationsväxling på bostadsmarknaden kan genomföras - yrkande 5. sistnämnda frågan förordar motionärerna att en viss del av bostadsbeståndet?öronmärks? för ungdomsboende.Riksdagen bör enligt ett förslag i motion 1997/98:Bo218 (kd) yrkande 14 geregeringen till känna att åtgärder bör vidtas för att öka utbudet avungdomsbostäder. Enligt motionärerna bör ungdomar ges ökade möjligheter attdelta i planering, byggande och förvaltning.I motion 1997/98:Bo215 (s) hänvisas till det tillfälliga investeringsstöd på10 % som t.o.m. kan utgå för byggande av studentbostäder (se SFS1996:1371). Motionärerna anser att ett investeringsstöd behövs för att främjatillkomsten av bostäder även för andra kategorier ungdomar än studenter.Centerpartiet föreslår i sin utbildningspolitiska partimotion 1997/98:Ub810 yrkande 4 att krav på planering för studenternas ökade bostadsbehov börställas på berörda parter i samband med att antalet utbildningsplatser vidhögskolor och universitet ökar kraftigt. Motionärerna föreslår att detta gesregeringen till känna.Utskottet vill anföra följande. Den bostadspolitiska utredningen har i sittslutbetänkande tagit upp frågor om ungdomars boende. De överväganden somutredningen redovisar sammanfaller till stora delar med de frågor som tas upp ide nu aktuella motionerna. En bred politisk samsyn råder således vad gällerbehovet att särskilt beakta ungdomars önskemål och behov på bostadsmarknaden.Olika åtgärder har också vidtagits i detta syfte. Exempelvis kan som ovannämnts ett stöd utgå till studentbostäder. Vidare kan nämnas att harett uppdrag från regeringen att samla, utvärdera och aktivt sprida erfarenheteroch nya idéer kring billiga och bra ungdomsbostäder. En idéskrift i ämnet harnyligen publicerats (1997:3) och verket genomför förnärvarande en tävling för kommuner, fastighetsägare och hustillverkare att isamarbete med ungdomar utforma förslag till åtgärder för att underlätta förunga att komma in på bostadsmarknaden.Det kan således konstateras att flertalet av de frågor som tagits upp imotionerna är uppmärksammade i olika sammanhang. Det kan förväntas attregeringen redovisar sin syn på hur ungdomarnas särskilda problem påbostadsmarknaden bör hanteras i den bostadspolitiska propositionen. Somframhållits av motionärerna bör givetvis hela ungdomsgruppens och inte enbartstudenternas bostadsbehov uppmärksammas i detta sammanhang.Utskottet anser mot den redovisade bakgrunden att vidare överväganden ifrågan bör kunna anstå i avvaktan på den bostadspolitiska propositionen. Avdetta skäl avstyrker utskottet motionerna 1997/98:Bo204 (s), 1997/98:Bo215 (s), 1997/98:Bo218 (kd) yrkande 14, 1997/98:Bo219 (s) yrkandena 1, 2, 4och 5 samt 1997/98:Ub810 (c) yrkande 4.Bostadsfinansieringen på längre siktUtskottet har ovan tagit ställning till förslag om bostadsfinansieringen tillden del de avser åtgärder som kan påverka budgeten för . I detta avsnittskall behandlas sådana förslag som avser åtgärder på eller merprincipiella ställningstaganden avseende det statliga ansvaret förbostadsfinansieringsfrågorna.I Moderata samlingspartiets partimotion 1997/98:Bo202 yrkande 2 föreslås attriksdagen beslutar om en snabbare avveckling av de äldre räntesubventionernaparallellt med en sänkning av fastighetsskatten. Yrkandet innebär att takten iräntebidragsavtrappningen för fastigheter byggda ökar. Förfastigheter i det s.k. Danellsystemet föreslås räntesubventionerna helt upphöranär bidragsnivån nått ned till . befrias dessa fastigheter frånfastighetsskatt. I motionens yrkande 3 föreslås göra etttillkännagivande med innebörden att för bostäder som nyproduceras fr.o.m. år1999 bör varken subventioner eller fastighetsskatt utgå.Även i motion 1997/98:B218 (kd) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande medinnebörden att räntebidragssystemet bör avvecklas. Motionärernaifrågasätter det generella stödet till bostadsproduktionen och förordar istället ett selektivt system med riktade bidrag till stora hushåll med barn.Centerpartiet tar i sin partimotion 1997/98:Bo203 upp flera frågor omförändrade villkor för bostadsfinansieringen och föreslår att göratillkännagivanden i enlighet med förslagen. I motionen riktas kritik mot detnuvarande räntebidragssystemet som enligt motionärerna medverkat till enhögkostnadssituation för såväl staten som de enskilda hyresgästerna.Motionärerna föreslår vad gäller nyproduktionen att räntebidragssystemetersätts av ett system med investeringsbidrag (yrkande 3). Investeringsbidragetsstorlek föreslås bli konjunkturberoende och bidragsgivningen förutsätts kunnarambegränsas. För fastigheter som redan erhåller subventioner enligt Danellsy-stemet föreslås att bidragsnivån efter det att fastigheten nått 30-procents-nivån sänks med en procentenhet. Vidare föreslås i motionens yrkande 9att en snabbare avskrivningstakt bör få tillämpas för bostadsfastigheter iskattesammanhang. Den normalt tillämpade nivån på årligtvärdeminskningsavdrag föreslås höjas till . I detta sammanhang skall ocksåmotionens yrkande 11 behandlas som innebär att bör uttala sitt stödför de förslag angående statlig kreditgaranti som den bostadspolitiskautredningen lagt fram i sitt slutbetänkande (SOU 1996:156).Miljöpartiet föreslår i partimotion 1997/98:Kr270 yrkande 43 att riksdagenbör fatta ett principbeslut med innebörden att av den totala inve-steringskostnaden avsätts till estetisk utsmyckning. Kravet föreslås gälla vidbyggande av såväl bostäder som infrastrukturanläggningar och lokaler i den måninvesteringarna ges någon form av statligt stöd.I två motioner föreslås åtgärder särskilt inriktade på den del avbostadsbeståndet som drabbats av ekonomiska problem.Enligt motion 1997/98:Bo217 (s) föreligger ett stort behov att sänkaboendekostnaderna i de s.k. krisårgångarna, dvs. bostäder byggda runt år 1990.Motionärerna anser att bör uppmana regeringen att i arbetet med denbostadspolitiska propositionen beakta att en långsammare avtrappning avräntebidragen och ett uppskov med infasningen i fastighetsskattesystemet skullege lindring för drabbade hushåll i detta bostadsbestånd. I motion 1997/98:Bo223(s) föreslås att en utredning genomförs om ett regionalt system för att täckaen del av de kostnader som vissa bostadföretag har för tomma lägenheter.Systemet skulle enligt motionärerna kunna utformas så att samtligabostadsföretag i en region avsätter pengar till en gemensam fond. När detuppstår tomma lägenheter skulle fonden kunna träda in och betala exempelvishalva hyreskostnaden.Bostadsutskottet har i olika sammanhang redovisat sin principiellainställning i flera av de frågor som tas upp i de ovan återgivna motionerna.Det gäller exempelvis frågor om sambanden mellan statens stöd genom räntebidragoch fastighetsskattenivån. Utskottet anser emellertid att det inte finns skälatt , när en bostadpolitisk proposition är nära förestående, utveckla sin synpå dessa frågor. Det finns anledning att avvakta regeringens konkreta förslagom bostadsfinansieringen på och föra den vidare diskussionen meddessa förslag som utgångspunkt.Den bostadspolitiska utredningen redovisade i sitt slutbetänkande förslag iett flertal frågor med betydelse för den framtida bostadsfinansieringen.Utskottet kan bl.a. konstatera att de tre yrkanden i partimotionsom tagits upp här i huvudsak sammanfaller med de förslag som utredningen ibred politisk enighet förde fram. Även den fråga om satsningar på estetiskutsmyckning som tas upp i partimotion behandlades i utredningensslutbetänkande. Det får således anses givet att regeringen i arbetet med denkommande propositionen överväger de aktualiserade frågorna och i förekommandefall lämnar förslag till riksdagsbeslut.Utskottet förutsätter vidare att övervägandena och förslagen i propositionenkommer att omfatta frågor om förutsättningarna för bostadsfinansieringen såvälför bostadsbeståndet som för nyproduktionen. Detta torde innebära att ettbättre underlag kommer att föreligga för att ta ställning till förslag omåtgärder med betydelse för bl.a. de bostadsföretag som under de senaste årendrabbats av ekonomiska svårigheter.Det anförda innebär att utskottet anser att ställningstagande tillde aktuella motionsförslagen bör kunna anstå i avvaktan på regeringens förslagi frågan. Av detta skäl avstyrker utskottet partimotionerna 1997/98:Bo202 (m)yrkandena 2 och 3 samt 1997/98:Kr270 (mp) yrkande 43 och motionerna1997/98:Bo203 (c) yrkandena 3, 9 och 11, 1997/98:Bo217 (s), 1997/98:Bo218 (kd)yrkande 7 samt 1997/98:Bo223 (s).BosparandeFörslag om införande av ett bosparsystem lämnas i tre motioner.Sparandet till egen bostad bör enligt Moderata samlingspartiets partimotion1997/98:Bo202 yrkande 21 stimuleras. Utöver de fördelar ett bosparande innebärför det enskilda hushållet vid förvärv av en bostad ger det enligt motionen enstabilisering av bostadsmarknaden. Ett bosparande som bygger på ett system medstatlig kreditgaranti bör därför införas i enlighet med det förslag som ladesfram i betänkandet (SOU 1994:121) Bosparande.Det är enligt motion 1997/98:Bo218 (kd) yrkande 8 viktigt att lära ungdomarbospara. Enligt motionen bör det därför övervägas om ungdomsbosparandet kanutvecklas för att bli mera attraktivt och kanske övergå till ett allmäntbosparande utan åldersgräns. Ett i detta sammanhang intressant alternativ angesvara det förslag till bosparsystem som lagts fram av Bofrämjandet och sombygger på den tyska ordningen med särskilda bosparkassor.Även i motion 1997/98:Bo220 (c) förordas att ett bosparande efter tyskförebild skall införas. Enligt motionen skulle ett premierat bosparande bl.a.minska behovet av det generella stödet till boendet och medverka tillatt sänka fastighetsskatten.Utmärkande för den svenska bostadsmarknaden har varit attbostadsinvesteringar till helt övervägande del finansierats med lånat kapital.Behovet av en ökad egen insats har dock uppmärksammats allt mer. Den föregåenderegeringen tillsatte en utredning om ett nytt statligt premierat bosparsystem.Utredningen har redovisat sina förslag i betänkandet Bosparande (SOU 1994:121).Förslagen innebär i korthet att sparandet kopplas till ett statligtkreditgarantisystem för förvärv av småhus eller bostadsrätt. Frågan ombosparande har också behandlats av den bostadspolitiska utredningen. har det inte kunnat visas att statliga sparpremier leder till ettökat nysparande. Något förslag om sparstimulanser förs därför inte fram iutredningens slutbetänkande. Däremot förordar utredningen att bl.a.konsumentskyddet för spararna stärks. I övrigt bör det enligt utredningenlämnas åt kreditmarknadens aktörer att i eget intresse informera om ochmarknadsföra bosparande liksom att premiera spararna.Det kan förutsättas att även frågan om bosparande kommer att övervägas iarbetet med den bostadspolitiska propositionen. Förslagen i partimotionen1997/98:Bo202 (m) yrkande 21 samt motionerna 1997/98:Bo218 (kd) yrkande 8 och1997/98:Bo220 (c) avstyrks.Bostadsbidragen på längre siktUtskottet har ovan behandlat förslag som avser reglerna för bostadsbidragen förår 1998 och det anslagsbehov som kan beräknas . I flera motionerläggs fram förslag som avser utformningen av bostadsbidragen på något längresikt. Förslagen avser såväl en mera genomgripande reformering avbostadsbidragen som enskildheter i dagens bidragssystem.I Moderata samlingspartiets partimotion 1997/98:Bo202 yrkande 9 förordas attbostadsbidragen skall samordnas med övriga socialpolitiska åtgärder. Enligtmotionen ger en sådan samordning en helhetssyn på den ekonomiska situationenför de berörda som är eftersträvansvärd. förbättras enligt förslagetförutsättningarna för att växla dagens bidrag mot sänkta skatter. Ävenförslaget i motion 1997/98:Bo227 (m) yrkande 6 har anknytning till förslaget ipartimotionen. Enligt motionen bör bostadsbidragen ersättas med ett system medavdrag på skatten.Ungdomsbostadsbidraget är enligt motion 1997/98:Bo219 (s) ett mycketträffsäkert stöd. Det bör enligt motionens yrkande 3 därför ges regeringen tillkänna att bidragen måste finnas kvar även i framtiden.Enligt motion 1997/98:Bo226 (s) har föräldraansvaret i praktikenutsträckts till att omfatta också barn som är myndiga och gått ut gymnasiet mensom bor hemma. Mot bakgrund härav förordas att en översyn görs av reglerna förbostadsbidragen så att stödet tillfaller dem som har störst behov.Höjda bostadsbidrag var enligt partimotion 1997/98:Bo232 (v)yrkande 4 en förutsättning för skattereformen. När nu värnskatten försvinnerbör bostadsbidragen enligt motionen därför höjas.Med anledning av vad som i motionerna föreslagits om utformningen avbostadsbidragen på vill utskottet anföra följande.I och med ingången av har, som framgår ovan, betydande ändringargjorts i reglerna för bostadsbidragen. Även om förändringarna till stor delvidtagits av statsfinansiella skäl medför de i grunden att utgåendebostadsbidrag får anses bli mera rättvisande. Till en betydande del uppkommerden beräknade besparingen genom att ett nytt system för inkomstprövning införs.Systemet innebär att ett preliminärt bidrag betalas ut som sedan justeras medhänsyn till den taxerade inkomsten för bidragsåret. I denna del innebär sålundade nya reglerna ingenting annat än att bidragen anpassas till hushålletsverkliga inkomst som den kommer till uttryck vid taxeringen. är defulla effekterna av det nya inkomstprövningssystemet ännu inte kända. anfört ovan finns det därför anledning att även fortsättningsvisnoggrant följa effekterna av de nya reglerna. Frågan får ny aktualitet när deslutliga bostadsbidragen fastställs i slutet av år 1998.Först blir det möjligt att på ett mera heltäckande sättöverblicka utfallet för bidragshushållen av de nya reglerna förbostadsbidragen.För att bostadsbidragen skall få en riktig utformning med avseende på de målde är avsedda att uppfylla fordras att de fortlöpande ses över så att de kananpassas till samhällsutvecklingen. Varje sådan översyn bör enligt utskottetsmening grundas på att bostadsbidragen skall svara mot bostadspolitiska mål,dvs. de skall ge möjlighet för resurssvaga hushåll att efterfråga goda ochtillräckligt rymliga bostäder. Utformningen av bostadsbidragen bör sålunda ävenfortsättningsvis vägledas av bostadspolitiska hänsyn.En väsentlig roll vid bestämningen av bostadsbidragen spelar naturligtvisutvecklingen av löner och boendekostnader. När det gäller boendekostnadernapåverkas dessa bl.a. av den allmänna prisutvecklingen, ränteläget och avförändringar i samhällets stöd till byggande och boende i övrigt. Det innebärenligt utskottets mening att den aviserade bostadspolitiska propositionen, sombl.a. kan förutsättas innehålla förslag om bostadsfinansieringens utformning,bör avvaktas innan ställning tas till bostadsbidragens framtida utformning.Partimotionerna 1997/98:Bo202 (m) yrkande 9 och 1997/98: Bo232 (v) yrkande 4samt motionerna 1997/98:Bo219 (s) yrkande 3, 1997/98:Bo226 (s) och1997/98:Bo227 (m) yrkande 6 avstyrks.För att förbättra bostadsbidragen för familjer som berörs av skilsmässorföreslås i partimotion 1997/98:So677 yrkande 9 att bådaföräldrarna skall ges rätt till bostadsbidrag vid skilsmässa.Till de föräldrar som inte bor tillsammans men har gemensam vårdnad utgår denbostadsanknutna delen av bidraget till båda föräldrarna. Den ickebostadsanknutna delen, det s.k. särskilda bidraget, tillfaller dock endast denförälder hos vilken barnet är folkbokfört. och hartidigare avvisat motionsförslag om att fullt bidrag skallutgå till båda föräldrarna (senast bet. 1996/97:BoU1 s. 35).