bet · GK01UU15 · 1997-04-29 00:00:00 — Då demokratibistånd skall bedrivas idiktaturstater skall detta endast kunna ske via enskilda organisationer ochtill sådana grupper som är i opposition till rådande diktaturregim och somarbetar för mänskliga rättigheter och för demokratins genomförande. Detta börges regeringen till känna.Därmed tillstyrker utskottet motion U213 (fp) yrkande 4 samt avstyrks motionU201 (m) yrkande 12.dels att utskottets hemställan under moment 51 bort ha följande lydelse:51. beträffande bistånd till länder som kränker mänskliga rättigheteroch till diktatureratt med avslag på motion 1996/97:U201 yrkande 12 samt med bifalltill motion 1996/97:U213 yrkande 4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,20. Redogörelse för mänskliga rättigheter i mottagarländer (mom. 52)(), (), (), (), (), (), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 71 börjar med ?Utskottetbehandlade liknande? och slutar med ?U213 (fp) yrkande 5 besvarade? bort haföljande lydelse:Utskottet vill återigen betona vikten av att en årlig rapport om situationenoch utvecklingen när det gäller mänskliga rättigheter och demokrati imottagarländerna för svenskt bistånd i samband med budgetförslaget skulle varaav stort värde. En sådan rapport skall utgöra ett solitt underlag för enutförlig debatt inför beslut om svenska biståndsinsatser. Vetskapen om att densvenska noggrant följer och värderar utvecklingen av mänskligarättigheter och demokrati skulle vara en viktig signal till mottagarländerna.Därmed tillstyrks motionerna U201 (m) yrkande 11 och U213 (fp) yrkande 5.dels att utskottet hemställan under moment 52 bort ha följande lydelse:52. beträffande redogörelse för mänskliga rättigheter i mottagarländeratt med anledning av motionerna 1996/97:U201 yrkande 11 samt1996/97:U213 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,21. Hälsovårdsbistånd (mom. 55)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 73 börjar med ?Utskottetanser i? och slutar med ?en given plats? bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med regeringen att primärvården bör prioriteras. Idenna ingår mödra- och barnavård som en viktig del. Insatserna för att minskamödradödligheten bör förstärkas. Utbildning av barnmorskor i byarna hargenomförts med gott resultat i . I hade just utbildningen avbarnmorskor stor betydelse för att minska mödradödligheten vid sekelskiftet.Utskottet anser att barnmorskeutbildning i likhet med den som skett i Angolabör ske i fler programländer. Inom denna verksamhet har också naturligenutbildning av barnmorskor, och mer informellt av bykvinnor, en given plats.Detta bör ges regeringen till känna.Med vad som ovan anförts tillstyrks motion U204 (c) yrkande 11.dels att den del av utskottets yttrande på s. 73 som börjar med ?Därmed ansesmotionerna? och slutar med ?yrkande 11 besvarade? bort ha följande lydelse:Därmed anses motionerna U208 (fp), U213 (fp) yrkande 18 och U214 (v) yrkande11 besvarade.dels att utskottets hemställan under moment 55 bort ha följande lydelse:55. beträffande hälsovårdsbiståndatt dels med bifall till motion 1996/97:U204 yrkande 11 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, dels förklararmotionerna /97:U208, 1996/97:U213 yrkande 18 och 1996/97:U214 yrkande11 besvarade med vad utskottet anfört.Särskilda yttranden1. Svenska företags verksamhet i (mom. 7)() och () anför:Vänsterpartiet och accepterar att inte ensidigt kanålägga svenska företag restriktioner, men vi hävdar att det är av största viktatt regeringen i förhandlingar och samtal med näringslivet understrykerbetydelsen av företagsamhet som grundar sig på miljömässig hänsyn.2. Miljömässigt hållbart energibistånd (mom. 18)(), (), () och ()anför:Den av Sida särskilt framtagna policyn för miljöanpassat energibiståndinnehåller alla de sedvanliga honnörsorden om uthållighet, förnybar energi ochmiljöanpassning. Verkligheten bakom texterna är betydligt bistrare. Sedanbiomassan (ved och gödsel) eldats upp handlar det om att klara dessa ländersenergiförsörjning med fossila bränslen, kol eller fossilgas. Alternativen är iviss ringa mån solenergi men framför allt kärnkraft eller vattenkraftdammar.När det gäller elektrifiering blir detta särskilt påtagligt.3. Miljöaspekter i undervisning och näringslivssamarbete (mom. 21)() och () anför:I motion U207 hänvisas i yrkande 15 till motionens avsnitt omnäringslivsutveckling, som i inledningen poängterar, att näringslivsutvecklingoch handel måste ha en miljömässigt hållbar utveckling, och att en solidariskhandel tar hänsyn till både människa och miljö. Utskottet svarar med attregeringen beslutade att alla biståndsinsatser skall genomgåmiljökonsekvensanalys och att man liksom regeringen ser positivt på insatserför integrering av miljöaspekter i näringslivssamarbetet, liksom i allbiståndsverksamhet, dvs. utskottet tar upp miljöaspekten.Vår syn på en solidarisk handel omfattar inte bara hänsyn till miljön utanockså till människan.I avsnittet om handel och näringsliv talas därför också om de socialaaspekterna, om arbetstagarnas ålder, arbetstidens omfattning och arbetsmiljön.Stöd för att få i gång en affärsverksamhet framhålls också, när t.ex.familjejordbruket får ett överskott eller hantverkarens lokala marknad ärmättad.De nuvarande mönstren för världshandel är huvudorsaken till underutvecklingi vissa producentländer, och det är därför viktigt att i sinbiståndspolitik påverkar handelsavtal och näringslivsutveckling i de länderman har utvecklingssamarbete med.4. Partnerskap enligt holländsk modell (mom. 35)() och () anför:Vi anser att den bör gå ett steg längre i samarbetet medutvecklingsländerna än vad modellen ?partnerskap? Den senaremodellen är positiv för att människor som är berörda av ett biståndsprojektsjälva också skall påverka det. Detta borde vara en självklarhet. Vi vill gålängre. I har man också etablerat ett kontrakt medrepresentanter från utvecklingsländer, t.ex. med , där dessainbjudits att ge synpunkter på det holländska samhället. Vi tror att ettsådant samarbete även för del skulle vara av stort värde.5. Inriktningen av stöd till demokrati, MR och jämställdhet mellan könen (mom.50)() anför:För att bedriva ett bra arbete med demokratibistånd krävs en definition av vaddetta bistånd kan innehålla och vad det innebär. Som framgår av reservationerfrån liberalerna till detta betänkande har svensktdemokratibistånd varit alltför vagt och försiktigt. Detta gäller såväl biståndförmedlat genom Sida som genom enskilda organisationer. Demokratibistånd ärinte endast diverse utbildningsprojekt eller information om mänskligarättigheter, som ofta bedrivs av enskilda organisationer, eller uppbyggnad avrättssystem, som ofta bedrivs av Sida. Mänskliga rättigheter och demokrati hörihop, men demokrati är också något mer än att människor tillförsäkrasgrundläggande rättigheter.Vid framtagandet av en svensk policy inom demokratibiståndet är det viktigtatt slå fast att det är en skillnad mellan det demokratibistånd vars primäramål är att bygga upp demokratins ramverk och dess huvudaktörer, såsom partieroch aktiva opinionsbildande organisationer, och det som skulle kunna kallasbistånd för demokrati vars sekundära syfte är människors deltagande i olikaorganisationer etc. Svenskt bistånd är i hög grad koncentrerat tilldenna andra inriktning, dvs. vad som här kallas bistånd för demokrati. Dennatyngdpunkt bör förskjutas till ett mera jämnt stöd till de olika delarna av enfungerande demokrati. Innehållet i ett sådant åtgärdsprogram fördemokratibistånd skulle kunna bygga på följande punkter:- Biståndsdialogen måste vara ett kraftfullt instrument för att främjademokrati och mänskliga rättigheter. Budskapet skall vara entydigt även tillländer där vi har starka exportintressen.- Då demokratibistånd skall bedrivas i diktaturer skall detta endast kunna skevia enskilda organisationer.- Budskapet skall fästa stort avseende vid rättsstatens betydelse, vikten avyttrande- och organisationsfriheten samt kampen mot tortyr och dödsstraff.- Motståndet mot enpartisystemet och förord för flerpartisystem skall varaentydigt.- Det måste stå klart för mottagarländerna att biståndets omfattning ochinriktning kan påverkas av hur demokratifrågan hanteras. I denna meningskall inslaget av villkor i biståndet öka.- Insatser för uppbyggnad av ett oberoende rättsväsende och stöd tillorganisationer på detta område är av strategisk betydelse, både för attfrämja demokrati och för att åstadkomma det som brukar kallas goodgovernance.- Effektiva rättssäkra förvaltningar, som styrs av regler och präglas avöppenhet i stället för av traditionella lojaliteter, egenintresse ochkorruption, måste utvecklas.- Utveckling av ekonomisk revision, offentlighet och andra opartiskakontrollrutiner är områden där bistånd bör kunna göra god nytta.- Stöd till uppbyggnad av andra demokratiska institutioner, såsom lokaltsjälvstyre, parlament och politiska regelsystem, bör ha hög prioritet. Hithör också ett allmänt idé- och kunskapsutbyte om demokratin som styrelseformoch förhållningssätt.- Det bistånd som främjar fria massmedier, inte minst tidningar ochradiostationer, bör utvecklas. Journalistutbildning är ett av flera exempel.- Alternativa kanaler för biståndet, som inte har anknytning till u-ländernasregeringar, bör i större utsträckning väljas. Det kan bl.a. handla ominternationella icke-statliga organisationer (NGO) och direktstöd tillorganisationer som är verksamma i mottagarländerna när lämpliga sådana kanidentifieras.6. Bistånd till länder som kränker mänskliga rättigheter och till diktaturer(mom. 51)(), (), () och ()anför:Det är ytterst angeläget att bistånd inte får utbetalas till statsmakt somgrovt och systematiskt kränker mänskliga rättigheter och förtrycker sinamedborgare eller accepterar utbredd korruption, något som understryks i motionU201 (m) yrkande 12. Det är därför nödvändigt att exempelvis demokratistöd iländer med starkt statligt förtryck som exempelvis , och Burmakanaliseras enbart via enskilda organisationer.7. Varsamhet vid skuldavskrivningar (mom. 59)(), (), () och ()anför:Skuldavskrivningar är befogade i lägen där en demokratisering har skett och enny utvecklingsvänlig regim har tagit över efter tidigare förtryck ochutvecklingshinder. Vid sådana systemskiften som t.ex. har skett i ,men också på åtskilliga håll i u-världen, kan en ny utvecklingsinriktningslippa bära på alltför kraftiga bördor av det förgångnas misstag, vilketframhålls i motion U201 (m) yrkande 6.Skuldavskrivningar öppnar dock nya upplåningsutrymmen för statsmakten. Storvarsamhet bör därför iakttas så att inte mer kosmetiska regimskiftenframställs som systemskiften. Skuldavskrivningar får inte ske så attmisshushållning och korruption främjas.8. Skuldlättnad för de fattigaste länderna (mom. 60)(), () och () anför:Många av världens fattigaste länder har stora skulder. En ansenlig del avexportinkomsterna och också biståndspengar kan gå åt att betala räntor ochamorteringar på lån. och ger numera stöd till fattiga ochskuldtyngda länder som genomför ekonomiska reformprogram. Det gällerskuldlättnader i olika former. Avskrivningarna är villkorade med en bantningav landets utgifter. Vi vill framhålla att här är det viktigt att också ivillkoren väga in reformernas sociala konsekvenserna, så att inte de redanfattiga i ett land drabbas hårdast av sparbetingen, medan t.ex. landetsmilitära utgifter inte minskas. bör också i FN och andra forum verkaför att rika länder avskriver skulderna för de fattigaste länderna .9. Bistånd till enskilda organisationer (mom. 61)(), (), () och ()anför:Fria och frivilliga organisationer gör goda insatser, särskilt vad gällerkunskapsöverföring. Personligt engagemang och egna arbetsinsatser gör att ettsådant bistånd har en betydligt större betydelse än den formella ekonomiskavolymen. Via dessa organisationer når vi direkt ut till de behövandebefolkningarna, utan omvägar via statsapparaten. I enlighet med vad som anförsi motion U201 (m) yrkande 5 bör därför en större del av insatserna slussasdenna väg. Sammanfattning........................................1Motionerna............................................2Motionsyrkanden med anledning av regeringens skrivelse 1996/97:5011Motionsyrkande med anledning av regeringens skrivelse 1996/97:80111 Mål och prioriteringar i det svenska utvecklingssamarbetet121.1 Allmänt........................................12Propositionen (s. 7 11)..........................12Motionerna.......................................15Utskottets överväganden..........................181.2 Fattigdom......................................241.3 Demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet mellan könen241.4 Hållbar utveckling.............................29Utskottets överväganden..........................332 Multilateralt utvecklingssamarbete.................392.1 Allmänt........................................392.2 FN:s ekonomiska och sociala verksamhet.........43Utskottets överväganden..........................442.3 Multilaterala utvecklingsbanker................453 EU:s gemensamma utvecklingssamarbete...............47Utskottets överväganden..........................494 Bilateralt utvecklingssamarbete....................514.1 Allmänt........................................514.2 .........................................56Allmänt .................................57Angola.........................................57Utskottets överväganden..........................574.3 ..........................................58Allmänt ..................................59Kina, ....................................59Afghanistan....................................60Mongoliet......................................60Utskottets överväganden..........................604.4 ...................................63Kuba...........................................63Guatemala......................................644.5 .........................................65Utskottets överväganden..........................664.6 Stöd till demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet mellankönen. 674.7 Sociala sektorer (hälsovård och utbildning)....71Utskottets överväganden..........................734.8 Infrastruktur, näringsliv och kunskapsöverföring74Utskottets överväganden..........................754.9 Krediter för utveckling........................754.10 Ekonomiska reformer och skuldlättnader........764.11 Bistånd genom folkrörelser och enskilda organisationer samthumanitärt bistånd78Hemställan.........................................80Reservationer........................................861. Parlamentarisk biståndspolitisk utredning (mom. 1)862. Översyn av de biståndspolitiska målen (mom. 2)..873. Synpunkter på de biståndspolitiska målen (mom. 3)884. Synpunkter på de biståndspolitiska målen (mom. 3)885. styrning av biståndet (mom. 8)906. Sidas interna organisation och verksamhet (mom. 10)907. Miljöfrågor i FN-samarbetet (mom. 14)...........918. Skyddet av färskvattenresurser och marin miljö (mom.16)929. Utvecklingssamarbete via FN och utvecklingsbanker m.m. (mom. 23)9210. Nedläggning av (mom. 24)..................9311. Landramar, fleråriga samarbetsavtal m.m. (mom. 33)9312. Landramar, fleråriga samarbetsavtal m.m. (mom. 33)9413. Landramar, fleråriga samarbetsavtal m.m. (mom. 33)9514. Triangelsamarbete (mom. 34)....................9615. (mom. 36)......9616. Bistånd till (mom. 42)....................9717. Bistånd till (mom. 46)....................9718. Omklassificering av bistånd till det (mom. 49)9819. Bistånd till länder som kränker mänskliga rättigheter och tilldiktaturer (mom. 51)9820. Redogörelse för mänskliga rättigheter i mottagarländer (mom. 52)9921. Hälsovårdsbistånd (mom. 55)....................99Särskilda yttranden.................................1001. Svenska företags verksamhet i (mom. 7)1002. Miljömässigt hållbart energibistånd (mom. 18)..1003. Miljöaspekter i undervisning och näringslivssamarbete (mom. 21)1004. Partnerskap enligt holländsk modell (mom. 35)..1015. Inriktningen av stöd till demokrati, MR och jämställdhet mellankönen (mom. 50)1016. Bistånd till länder som kränker mänskliga rättigheter och tilldiktaturer (mom. 51)1037. Varsamhet vid skuldavskrivningar (mom. 59).....1038. Skuldlättnad för de fattigaste länderna (mom. 60)1039. Bistånd till enskilda organisationer (mom. 61).103