bet · GK01UU13 · 1997-05-20 00:00:00 — Ett förstärkt EU-samarbete för att bekämpa arbetslösheten,främja jämställdhet och förbättra löntagarnas villkor innebär en viktig driv-kraft för en förbättrad situation för arbetstagare och övriga medborgare ikandidatländerna.Utskottet noterar att det har skett framsteg inom arbetet på detta område.Bland annat har minimidirektiv antagits 1993, omeuropeiska företagsråd samt om utstationering av arbetstagare somtillfälligt placeras i andra medlemsländer och om rätten till föräldraledighetår 1996.Utskottet vill här även fästa uppmärksamheten på den möjlighet som finnsenligt artikel 4 i avtalet om socialpolitik att upprätta avtal mellan arbets-marknadens parter på Europanivå. Sådana avtal kan tillämpas antingen enligtde förfaranden som gäller för arbetsmarknadens parter i de olika medlemssta-terna eller genom beslut av rådet på förslag av kommissionen, dvs. genom ettdirektiv eller en förordning. Direktivet om föräldraledighet grundades på ettsådant avtal. Ett avtal på Europanivå mellan arbetsmarknadens parter omdeltidsarbete är under förhandling. Utskottet noterar att kommissionen harför avsikt att ytterligare underlätta för arbetsmarknadens parter på Europani-vå att ingå sådana avtal.Utskottet konstaterar att regeringens målsättning i regeringskonferensenhar varit att det materiella innehållet i avtalet om socialpolitik förs in i födraget, vilket även har ställt sig bakom (skr. 1995/96:30, bet.1995/96:UU13, rskr. Frågan har diskuterats i konferensen men hartidigare stupat på brittiskt motstånd. Den nya brittiska regeringen har enligtvad utskottet erfarit uttalat som sin avsikt att skall ansluta still det sociala protokollet. Därmed torde förutsättningarna för att det mate-riella innehållet översätts i artiklar i fördraget ha förbättrats. Enligt vad uskottet inhämtat förordar nu samtliga medlemsländer att innehållet i avtaletom socialpolitik integreras i fördraget.I motionerna anförs vidare i berörda delar att alla beslut som rör arbets-marknads- och sociala frågor bör kunna fattas med kvalificerad majoritet.Motionärerna menar också att, för att kostnaderna för samhällets socialaåtaganden på ett acceptabelt sätt skall fördelas mellan arbete och kapital, börbeslut om bolags- och kapitalskatter kunna fattas med kvalificerad majoritet.Utskottet konstaterar att det sociala protokollet innebar att gemenskapenskompetens utvidgades samt att möjligheten till beslut med kvalificerad ma-joritet utökades. Beslut med kvalificerad majoritet kan enligt artiklarna 2.1och 2.2 i avtalet om socialpolitik fattas i frågor som rör- förbättringar, särskilt av arbetsmiljön, för att skydda arbetstagarnas hälsaoch säkerhet,- arbetsvillkor,- information till och samråd med arbetstagarna,- lika möjligheter för kvinnor och män på arbetsmarknaden och lika be-handling i arbetslivet,- inträde på arbetsmarknaden av personer som står utanför denna.Utskottet kan således konstatera att det till det sociala protokollet fogadeavtalet redan i dess nuvarande utformning ger möjlighet till beslut med kva-lificerad majoritet när det gäller vissa arbetsrättsliga frågor. När det gällerfrågor om social trygghet och socialt skydd för arbetstagarna och vissa andrafrågor skall beslut däremot enligt artikel 2.3 fattas med enhällighet.Utskottet vill framhålla att vad gäller beslut inom det arbetsrättsliga ochsociala området medgav , före tillkomsten av det sociala proto-kollet, endast majoritetsbeslut för vissa regler som gäller personers fria rör-lighet och för arbetsmiljöregler. Det sociala protokollet och det till protokollet fogade avtalet innebär, i jämförelse med motsvarande bestämmelser iRomfördraget, utökade möjligheter till majoritetsbeslut i de frågor som re-dovisats ovan.Enligt vad utskottet erfarit är regeringen, efter samråd med arbetsmarkna-dens parter, beredd att överväga en ytterligare utvidgning av beslut medkvalificerad majoritet för vissa andra frågor, vilka omfattas av enhälligbeslut.När det gäller bolags- och kapitalskatter vill utskottet framhålla att endastde skattefrågor som har betydelse för den inre marknadens funktion utgörgemenskapskompetens, t.ex. vissa indirekta skatter. Direkta skatter sombolags- och kapitalskatter utgör huvudsakligen nationell kompetens, dvs.beslut i dessa frågor fattas i allt väsentligt i de enskilda medlemsländerna.Utskottet menar att detta även fortsättningsvis bör vara fallet. Utskottet villäven framhålla att om beslut om dessa frågor skall fattas på gemenskapsnivåkan dessa skatter komma att bli föremål för harmonisering, vilket är en ut-veckling som utskottet inte förordar.Vidare anförs i motion U505 (s) att ett antal fackliga och sociala rättigheterfrån den sociala stadgan förs in i . Även i mo-tion U514 (s) anförs att fackliga rättigheter bör skrivas in i fördraget.EG:s sociala stadga omfattar såväl individuella rättigheter - t.ex. rätten tillskälig lön, rätten till fullgott socialt skydd och kollektiva rättigheter - somfackliga rättigheter - att bilda fackföreningar, förhandla kollektivt och vidtastridsåtgärder.Utskottet menar att i perspektivet av en utvidgning av EU med länder somhar en kort erfarenhet av föreningsrätt och fria fackföreningar, kollektivförhandlingsrätt och rätt att vidta stridsåtgärder kan det finnas anledning attöverväga om dessa rättigheter behöver fördragsfästas.Utskottet har erfarit att regeringen i regeringskonferensen har presenteratett förslag med denna innebörd. Förslaget bygger på att gemenskapens insti-tutioner skall beakta dessa grundläggande fackliga rättigheter. Avsikten meddet svenska förslaget är att slå fast att rättigheterna är en väsentlig del aveuropeiska modellen och att alla medlemsländer, även de nytillträdande,skall förplikta sig att uppfylla dem. Rättigheterna är reglerade i kon-ventioner nr 87 och 88, som har ratificerats av samtliga nuvarande medlems-länder.I motion U505 (s) och U514 (s) anförs även att ett särskilt sysselsättnings-kapitel bör införas i fördraget och att unionen bör komplettera den nationellaarbetsmarknadspolitiken.Regeringen anförde i skrivelsen 1995/96:30 inför regeringskonferensen attden hade för avsikt att verka för ett nytt avsnitt om sysselsättningspolitik,vilket ställde sig bakom (1995/96:UU13).Utskottet kan konstatera att i regeringskonferensen har presenteratförslag om en förstärkt samverkan inom sysselsättningsområdet. Enligt för-slaget inrättas en ny avdelning i fördraget där bestämmelserna om syssel-sättning ingår. I den nya avdelningen upprättas gemensamma mål och proce-durer liksom ett gemensamt åtagande att följa vissa principer. Ett övervak-ningsförfarande skall införas enligt principerna för den multilaterala över-vakningen av den ekonomiska politiken och slutsatserna från . inrättas för att förbättra samordningen avmedlemsstaternas sysselsättningspolitik. Däremot innebär inte förslaget attkompetensen vad gäller arbetsmarknadspolitiken överförs till gemenskapen.Ansvaret för utformning och genomförande av denna ligger kvar på nationellnivå. Regeringen framhåller i den nu aktuella skrivelsen att det irländskaordförandeskapets fördragsutkast ligger nära det svenska förslaget och anförvidare att det står klart att en majoritet av medlemsländerna är eniga om attföra in en text om sysselsättning i fördraget.I motion U514 (s) yrkas även att arbetsmarknadsdialogen och EU:s tre-partssamverkan bör stärkas.Utskottet vill i denna fråga peka på att viktiga bestämmelser om treparts-samverkan finns i det sociala protokollet, artiklarna 3 och 4. Av artiklarnaframgår bl.a. att kommissionen skall främja samråd mellan arbetsmarknadensparter, kommissionen skall samråda med parterna innan den lägger framsocialpolitiska förslag och parterna kan upprätta avtal på gemenskaps-nivå.Utskottet delar motionärernas uppfattning att arbetsmarknadsdialog ochtrepartssamverkan är viktigt men konstaterar att det som motionä-rerna eftersträvar till stor del redan är uppfyllt genom det sociala protokollevilket innebar en betydande förstärkning av arbetsmarknadsparternas roll iutarbetandet och genomförandet av gemensamma åtgärder på det arbetsrätts-liga och sociala området.Ett införlivande i av det materiella innehållet i avtalet omsocialpolitik skulle till yttermera visso medföra att dessa bestämmelser om-fattar samtliga medlemsländer och därmed ytterligare förbättra möjligheternatill trepartssamverkan.Avslutningsvis kan utskottet i denna del återigen framhålla att företrädareför kommissionen aviserat att kommissionen kommer att verka för en för-stärkt dialog mellan arbetsmarknadens parter på gemenskapsnivå.Med vad som anförts ovan anser utskottet att motionerna U505 (s) och U514(s) är besvarade.I motion U515 (kd) yrkande 7 menar motionärerna att familjen bör stå icentrum när det gäller den sociala dimensionen.Socialutskottet anför i sitt yttrande 1996/97:SoU5y följande:Utskottet vill utifrån sina utgångspunkter ställa sig bakom regeringens upp-fattning att alla åtgärder inom EU bör prövas utifrån subsidiaritetsprincipen.Beslut bör sålunda fattas på den nivå där de hör hemma eller med andra ordså nära medborgarna som möjligt. När det gäller utskottets ansvarsområdebeslutas de hälso- och socialpolitiska frågorna i huvudsak nationellt. Rådetkan vidta stimulansåtgärder och utfärda rekommendationer, dock utan syfteatt uppnå en harmonisering av medlemsländernas lagstiftning. Inom EUpågår olika program för utbyte av information - seminarier, nätverksbyggan-de, projektverksamhet m.m. deltar aktivt i detta arbete. Utskottetanser att det är av stor vikt att subsidiaritetsprincipen tillämpas när det gälfrågor om hälso- och sjukvård samt social omsorg och familjepolitik. Sverigemåste kunna gå längre än EU och ha en mer omfattande och strängare lag-stiftning anpassad efter våra nationella förutsättningar och befolkningensbehov. Förslag till hur på kort och på lång sikt bör agera för attfrämja folkhälsa läggs fram i departementspromemorian från Socialdeparte-mentet Ds 1997:4 Strategi för EG-arbete i frågor som gäller folk-hälsa och hälso- och sjukvård. Något initiativ med anledning av motion1996/97:U14 (fp) yrkande 4 eller motion 1996/97:U515 (kd) yrkande 7behövs inte enligt utskottets mening.Utrikesutskottet delar socialutskottets uppfattning att familjepolitiska frågorinte skall hanteras på EU-nivå. Utskottets uppfattning är att dessa frågor börbeslutas nationellt och inte vara föremål för regleringar på gemenskapsnivå.Utskottet vill vidare anföra att utvecklingen av den sociala dimensionen -vilket också har framhållits tidigare i detta betänkande - är en viktig del avden europeiska integrationen. En övergripande målsättning med den pågåen-de regeringskonferensen är att unionen skall vara mer verksam i frågor somdirekt berör medborgarna. Ett förstärkt samarbete i frågor som rör den socia-la dimensionen är ett viktigt led i ansträngningarna att uppflytta denna mål-sättning. Den insikten har också i hög grad styrt agerande i rege-ringskonferensen.Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motion U515 (kd) yrkande 7.I motion U515 (kd) yrkande 5 föreslås att bör inledas med enkomplett förteckning över grundläggande mänskliga fri- och rättigheter och imotion U15 (kd) yrkande 4 (delvis) föreslås att EU ansluter sig till Europarå-dets konvention om skydd för de mänskliga rättigheterna.Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna är enligt utskottets uppfattning av mycket storbetydelse. I regeringskonferensen har diskuterats olika sätt att i fördragenförstärka de grundläggande rättigheterna samt vilken roll som EG-domstolenskall ha i detta sammanhang.Regeringen framhöll i skrivelse 1995/96:30 inför regeringskonferensen attett sätt att ytterligare betona den vikt som EU:s medlemsländer fäster vidrespekten för mänskliga rättigheter vore att ansluta den europeiska gemen-skapen till den ovan nämnda framhåller i sitt yttrande 1996/97:Ku8y att de för-ändringar i fördraget som det irländska ordförandeskapet har föreslagit syftartill att framhäva de grundläggande principer som unionen är byggd på samtatt stärka och säkerställa unionens åtaganden bl.a. när det gäller grundläg-gande rättigheter.I fråga om grundläggande rättigheter råder bred enighet om tre förändring-ar i konferensen, anför vidare. För det första skallfastslås i fördraget att "unionen bygger på principerna om frihet, demokrati,respekt för de mänskliga rättigheterna samt rättsstatsprincipen, vilka hävdasav medlemsstaterna" (artikel F). För det andra skall det krävas att varje euro-peisk stat som ansöker om att bli medlem av unionen skall respektera dessaprinciper (artikel O). För det tredje införs ett förfarande för att fastslå omi någon medlemsstat fortlöpande förekommer allvarliga brott mot dessaprinciper samt möjliggöra en tillfällig indragning av vissa av den berördastatens rättigheter enligt fördraget (artikel Fa). Det nederländska ordförande-skapet har noterat att tanken på att ansluta EU till intehar stöd av majoriteten av medlemsstaterna. Man föreslår därför som ettalternativt sätt att garantera domstolskontroll av respekten för grundlägganderättigheter att föra in artikel F (se ovan) inom jurisdiktion.Konstitutionsutskottet framhåller i sitt yttrande att liksom ,, , och har förespråkat att EU skalltillträda konventionen.Konstitutionsutskottet anför vidare i sitt yttrande följande:Utskottet beklagar att ingen majoritet uppnåtts för tanken på att ansluta EUtill . noterar utskottet med tillfredsställelse attdet råder bred enighet om att förstärka unionens engagemang i fråga omgrundläggande rättigheter, icke-diskriminering och jämställdhet mellan kvin-nor och män. Det pågår dessutom en diskussion om att införa sociala ochekonomiska rättigheter och bestämmelserna i det sociala avtalet i självafördraget. Man diskuterar också utformningen av den rättsliga kontrollen avrespekten för de grundläggande rättigheterna.Utrikesutskottet delar bedömning och betraktar mo-tionerna U515 (kd) yrkande 5 och U15 (kd) yrkande 4 (delvis) som besvara-de med vad som ovan anförts.Europeiska unionens förbindelser med omvärlden inklusive dengemensamma utrikes- och säkerhetspolitikenSom framgår av skrivelsen etablerade medlemsländerna genom Unionsför-draget ett samarbete på det utrikes- och säkerhetspolitiska området (GUSP).Samarbetet sker inom den s.k. andra pelaren, som till skillnad från den förstapelaren är mellanstatlig till sin karaktär och inom vilken beslut i principfattas med enhällighet. Inom ramen för den gemensamma utrikes- och säker-hetspolitiken möts utrikesministrarna regelbundet för att diskutera utrikes-politiska frågor. På tjänstemannanivå bereds frågorna inom () samt därunder i ett stort antal arbetsgrupper.I flera motioner framhålls att den gemensamma utrikes- och säkerhetspoli-tiken bör utvecklas. I motion U509 (fp) yrkande 3 framhålls att ett områdesom kräver större befogenheter på EU-nivå är den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken. I motion U515 (kd) yrkande 43 framför motionärerna attEU skall kunna ta ett aktivt ansvar för säkerhet genom fredsbeva-rande och fredsskapande operationer.I betänkande 1995/96:UU13 med anledning av regeringens skrivelse införregeringskonferensen om unionens framtida utveckling framhöll utskottetföljande:Anpassningen till en ny säkerhetspolitisk verklighet blir en av de viktigasteuppgifterna för . För att stå bättre inför de nyautmaningarna måste EU och dess medlemsstater kunna agera med olikamedel, från preventiv diplomati till fredsbevarande insatser. Exemplet f.d.Jugoslavien visar hur viktigt det är att statssamfundet kan agera samfällt ochbeslutsamt, långt innan en konflikt blir akut. Ett flertal reformer inom dengemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken måste också övervägas inför enutvidgning av EU.I den utrikespolitiska deklarationen i fram-höll regeringen att den ser EU och dess utvidgning som navet för att för-verkliga en alleuropeisk säkerhetsgemenskap. Regeringen anförde vidare attden Europeiska unionen har sin främsta roll i att säkra freden genom eko-nomiskt och politiskt samarbete - den uppgift samarbetet en gång skapadesför - och att kommer att bekräfta samhörigheten mellanEuropas länder och folk. Integrationen byggs genom ett vardagligt samarbetemellan regeringar, företag, organisationer och människor. Det ömsesidigaberoendet bäddar för att ena det som varit delat under femtio år.Vidare framhöll regeringen att den strävar efter en tydlig och öppen ge-mensam utrikes- och säkerhetspolitik för EU. Bl.a. vill regeringen söka ut-veckla förmågan till konflikthantering.Utskottet ansluter sig till vad regeringen anfört.Utskottet noterar att regeringen i flera avseenden spelat en pådrivande roll iregeringskonferensen i syfte att unionen skall kunna ta ett större ansvar förEuropas säkerhet och stärka EU som utrikespolitisk aktör. Utskottet ser posi-tivt på det initiativ som den tillsammans med den finskaregeringen tagit och noterar att initiativet har utgjort ett viktigt bidrag tilansträngningarna att förbättra unionens möjligheter att agera vad avser kon-flikthantering.Grunden i förslaget är att humanitära insatser och militär krishanteringskrivs in i som medlemskapsuppgifter. Unionen skall såledesfå ökade möjligheter att ta initiativ t.ex. till en fredsbevarande styrka, somsätts upp inom VEU på grundval av ett mandat från FN eller OSSE.Det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet anförde i betänkande1996/97:UFöU1 följande angående det svensk-finska initiativet:Sveriges och gemensamma förslag rörande de s.k. Petersbergsupp-gifterna innebär inte att ger avkall på andra ambitioner inom detfredsfrämjande arbetet, t.ex. inom FN:s ram, utan skall ses som ett led i våraambitioner att effektivisera EU:s agerande på ett område som är centralt iuppbyggandet av en ny alleuropeisk säkerhetsarkitektur - de konflikthante-rande uppgifterna.Det sammansatta utskottet anförde vidare i samma betänkande attEtt centralt moment i det svensk-finska initiativet är förslaget att uttryckligi ange att Petersbergsuppgifterna är gemenskapsuppgifter ochdärmed understryka vikten av ett samfällt europeiskt agerande i dessa frågor.Förslaget innebär inte att accepterar en rörelse i riktning mot ettgemensamt försvar för egen del,- - -Inte heller skulle dess förverkligandeinnebära att en gemensam väpnad kapacitet byggs upp inom EU:s ram. För-slaget har bäring på de fall där fredsfrämjande operationer genomförs underVEU:s ledning, efter ett initiativ från menar att dessa bedömningar alltjämt har giltighet.Utrikesutskottet noterar att regeringen har verkat för att s.k. tidig förvarninskall bli en av huvuduppgifterna för den särskilda analys- och planeringsen-het som planeras bli inrättad inom ramen för den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken, för att därigenom bidra till att förbättra unionens förmågatill förebyggande insatser.Utskottet vill framhålla att genom bredden i samarbetet har unionen unikamöjligheter att verka med ett flertal instrument - diplomati, katastrofbistånd,långsiktigt utvecklingssamarbete, handel m.m. - när det gäller att förebyggaoch hantera konflikter. Unionens roll i de delar av krishantering som krävermilitära medel, dvs. vissa typer av humanitära uppdrag och fredsbevarandeinsatser, är emellertid alltför svag. Utskottet menar att unionen bör gesförbättrade möjligheter att få tillgång till hela den arsenal av instrument somkrävs för ett effektivt och trovärdigt agerande på detta område, inklusivemilitär krishantering.Vidare konstaterar utskottet att i denna fråga pågår förhandlingar i rege-ringskonferensen och att dessa är föremål för löpande samråd i EU-nämnden.Utskottet betraktar därmed motionerna U509 (fp) yrkande 3 och U515 (kd)yrkande 43 som besvarade.I regeringskonferensen har väckts förslag om ett framtida protokoll om öm-sesidiga försvarsgarantier att fogas till fördraget om den Europeiska unionen.Enligt förslaget kan medlemsstater som så önskar ansluta sig till de ömsesi-diga försvarsgarantierna.I motionerna U11 (v) yrkande 9 betonas att den svenska alliansfriheten börförsvaras och i U515 (kd) yrkande 46 att inget medlemsland mot sin viljaskall tvingas åta sig förpliktelser om ömsesidigt försvarsbistånd.Regeringen har i konferensen bestämt avvisat tanken på försvarsförpliktel-ser i eller i anslutning till unionsfördraget.Utskottet vill i detta sammanhang även framhålla att återslog fast att militära alliansfrihet som syftar till att vårt land skakunna vara neutralt i händelse av krig i vårt närområde, består (bet.1996/97:UFöU1).Utskottet vill även betona att det samarbete som utskottet förordar mellanEU och VEU vad gäller humanitära och fredsbevarande insatser,och somnämnts tidigare i betänkandet, inte innebär att åtar sig ömsesidigaförsvarsförpliktelser. Denna typ av insatser skiljer sig inte från liknandeinsatser inom FN:s ram där deltagit i ett stort antal fredsbevarandeoch humanitära operationer.Med det anförda anser utskottet motionerna U11 (v) yrkande 9 och U515(kd) yrkande 46 besvarade.En näraliggande fråga rör det förslag om en stegvis integration av VEU i denEuropeiska unionen som en grupp länder har lagt fram i regeringskonferen-sen.I motionerna U11 (v) yrkande 10 och U515 (kd) yrkande 45 samt i motionU15 (kd) yrkande 4 (delvis) anförs att regeringen bör verka för att en sam-manslagning mellan EU och VEU förhindras.Möjligheten till sammanslagning har diskuterats i konferensen. Ett förslaghar presenterats som bygger på att de medlemsländer som önskar delta går ini detta samarbete.Utskottet noterar att det nu gällande fördraget, som styr VEU-samarbetet, iartikel 5 innehåller territoriella försvarsförpliktelser. Den svenska militäraalliansfriheten har bidragit till stabiliteten i vår del av . Så längeVEU:s territoriella försvarsförpliktelser bibehålls är ett deltagande i dennatyp av samarbete oförenligt med militära alliansfrihet. Vid ett flertatillfällen har av regeringen framhållits att inte är berett att ta emoteller utfärda några militära säkerhetsgarantier.Vid förhandlingarna om ett svenskt medlemskap i konstaterades frånsvensk sida att en gemensam försvarspolitik, som enligt Maastrichtfördragetmed tiden skulle leda till ett gemensamt försvar, hörde till EU:s långsiktigamål på utrikes- och säkerhetspolitikens område. förklarade sig ej haför avsikt att för sin del hindra en utveckling i denna riktning.Utskottet vill vidare,som nämndes ovan, framhålla att förslaget om ettsammanslaget EU-VEU bygger på att endast de länder som så önskar skallansluta sig till samarbetet. skulle således inte direkt beröras, efter-som inte avser att delta i ett gemensamt försvar.Utskottet konstaterar slutligen att även i denna fråga pågår förhandlingar iregeringskonferensen och att dessa är föremål för löpande samråd med riks-dagen i EU-nämnden.Med det anförda anser utskottet att motionerna U11 (v) yrkande 10, U515(kd) yrkande 45 samt U15 (kd) yrkande 4 (delvis) är besvarade.I motion U515 (kd) yrkande 47 menar motionärerna även att aktivtskall förhindra att EU disponerar gemensamma kärnvapen. Utskottet, somockså tidigare (bet. 1995/96:UU13) behandlat ett liknande yrkande, får där-vid erinra om följande:Enligt artikel I i NPT () har kärnvapenstaterna för-bundit sig att inte till någon som helst mottagare överlåta kärnvapen ellerandra kärnladdningar eller kontrollen över sådana vapen eller laddningar,vare sig direkt eller indirekt till icke-kärnvapenstater. I artikel II har ickekärnvapenstaterna förbundit sig att inte ta emot kärnvapen eller kontroll översådana vapen.Unionens båda kärnvapenmakter, och , som bådaär parter till NPT, kan således inte överlåta kontrollen av sina kärnvapen tillandra stater. Vidare kan EU:s övriga stater, som i kapacitet av icke-kärnvapenstater är parter till NPT, inte acceptera att ta över en sådan kon-troll. NPT ger således dubbla garantier för att någon överlåtelse inte kan ske.Frågan saknar dessutom aktualitet eftersom någon framställning i denriktning som motionärerna befarar ej har gjorts i regeringskonferensen.