bet · GL01UU2 · 1997-11-25 00:00:00 — Ett sådant mållåter sig inte mätas genom att studera hur stor andel av BNP somavsätts till bistånd utan mäts bäst genom att studera hur många människor iSveriges samarbetsländer som uppnår en dräglig levnadsnivå.Erfarenheter från länder som relativt utrotat fattigdomen visar atten sådan utveckling är möjlig att genomföra inom en generation och med initialtytterst begränsade medel. Förutsättningen är givetvis att en snabb ekonomisktillväxt gör det möjligt för befolkningen att försörja sig på ett effektivareoch mindre resursslösande sätt. Hög ekonomisk tillväxt är ett säkert tecken påatt naturresurser tas till vara på ett allt effektivare och resurssnålare sätt.Med tillväxten lönar sig också investeringar i humankapital i allt störreutsträckning.Utskottet vill vidare framhålla följande. Förutsättningar för ekonomisktillväxt är förekomsten av ekonomisk frihet, vilket inkluderar individuellfrihet, äganderätt, fri företagsamhet, en rättsstat, grundläggande utbildningoch hälsovård samt viss fysisk infrastruktur. Det svenska biståndet bör därförinriktas på de faktorer som krävs för en snabb ekonomisk tillväxt och därurföljande utrotande av fattigdomen. Demokrati, respekt för mänskliga rättigheteroch jämställdhet är andra nödvändiga förutsättningar för utvecklingen.Detta bör ges regeringen till känna.Utskottet instämmer också i uppfattningen att det är viktigt att främja godmiljö genom internationellt samarbete. Härvidlag har de rikare länderna enbetydande moralisk skyldighet. Vidare vill utskottet i likhet med motionärernaframhålla värdet av tekniköverföring med miljöanpassad teknik.Med vad som ovan anförts tillstyrker utskottet motion U202 (m) yrkandena 1och 2 samt anser motionerna U219 (fp) yrkandena 6 och 7, U207 (c) yrkande 1 iberörd del, U220 (kd) yrkande 5 samt Jo785 (fp) yrkande 1 besvarade med vadutskottet anfört. Motion U219 (fp) yrkande 2 avstyrks därmed.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande de biståndspolitiska målenatt med bifall till motion 1997/98:U202 yrkandena 1 och 2 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört och med avslag påmotion 1997/98:U219 yrkande 2 förklarar motionerna 1997/98:U219 yrkandena6 och 7 samt 1997/98:U207 yrkande 1 i berörd del besvarade med vadutskottet anfört,3. De biståndspolitiska målen (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 22 börjar med ?Utskottetvidhåller även ? och på s. 23 slutar med ?vad utskottet anfört.? bort haföljande lydelse:Utskottet anser dock att de biståndspolitiska målen blivit alltmer trubbigainstrument eftersom deras antal ökat. Att säga att biståndets överordnade målär fattigdomsbekämpning kan framstå som missvisande då exempelvis miljöåtgärderoch konflikthantering fått ökad betydelse och gör anspråk på större resurser.Biståndet är snarare ett sätt att åstadkomma utveckling. Att minskamänniskors lidande genom att minska deras fattigdom blir då en grundläggandefaktor bland andra för att åstadkomma utveckling.Utskottet anser också att man nu skulle kunna överväga att stryka det s.k.oberoendemålet, dvs. målet om ?ekonomisk och politisk självständighet?. Iformell mening är det självklart att liksom andra länder skall varaekonomiskt och politiskt självständiga, men detta mål kan inte nås med biståndutan genom att av världssamfundet accepterade folkrättsliga reglerupprätthålls.De som har fört en utåtvänd politik har klarat sig klart bättre ände som fört en inåtvänd politik. 1983-1989 hade starkt utåtvända länder en BNP-tillväxt på mot för starkt inåtvända.Utskottet anser vidare att huvudmål för utvecklingssamarbetet är att defattiga länderna skall integreras i en världsekonomi där frihandel ochföretagsinvesteringar är centrala drivkrafter för utveckling. Protektionism ialla dess former skall bekämpas. Handelns betydelse som utvecklingsmotor måstebetonas långt starkare än vad som traditionellt skett i svensk debatt.Som medlem i EU skall driva på för en liberal europeisk teko- ochjordbrukspolitik. Nästa steg i arbetet på att liberalisera världshandeln möjligt. Då måste hänsynen till väga ännu tyngre änhittills. I detta perspektiv anser utskottet att det svenska biståndets gamlaoberoendemål är en tillgång utan riskerar att snarare vara etthinder för fortsatt utveckling. Långt efter att de nya staterna vunnitsjälvständighet i formell mening betonades relationerna mellan ochde gamla kolonialmakterna, särskilt inom den s.k. beroendeskolan. Strävandenaefter en brytning med västerländsk ekonomi och civilisation idealiserades. I deländer där denna inriktning prövades blev resultatet inte oberoende utansnarare biståndsberoende. Oberoendemålet riskerar att skapa oklarhetkring synen på och världsekonomin. Mot denna bakgrund anserutskottet att oberoendemålet bör granskas. Det bör då övervägas om detta målhelt kan strykas.Detta bör ges regeringen till känna.Utskottet vill också framhålla följande. Länge utgjorde biståndetsdemokratimål en dekoration snarare än ett mål med substans. Demokratimåletslångsiktiga karaktär betonades till den grad att några krav på praktiskaresultat i form av ökad pluralism knappast ställdes. Enpartisystem ursäktades.Det antyddes att politisk frihet inte hade någon vidare relevans för fattigaländers utveckling. Regleringar och centralstyrning ansågs näst intillnödvändiga för den resursmobilisering som skulle lyfta ur derasarmod.Världen står inför en historisk chans. Land efter land söker sig motdemokrati. Då är det skyldighet att bistå. Utskottet anser att dettainte skall ske genom en värderingsfri förståelse för den utvecklingsvägländerna väljer utan genom att hjälpa dem som står för mänskliga rättigheteroch en demokrati. Demokrati är den enda styresform som garanterar att de flestamedborgares intressen tas till vara och att politiska ledare kan avsättas genomöppna och fria val. Utskottet vill vidare framhålla att om det svenskabiståndet mot fattigdom, ökad rättvisa och mot krigshot skall få beståendeeffekter krävs det att det sker i en demokratisk atmosfär. Av dessa skäl bördemokratimålet bli överordnat inom biståndspolitiken.Detta bör ges regeringen till känna.Därmed tillstyrker utskottet motion U219 (fp) yrkandena 2, 6 och 7 samt ansermotionerna U202 (m) yrkande 2, U207 (c) yrkande 1 i berörd del, U220 (kd)yrkande 5 samt Jo785 (fp) yrkande 1 besvarade med vad utskottet anfört. MotionU202 (m) yrkande 1 avstyrks därmed.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande de biståndspolitiska målenatt med bifall till motion 1997/98:U219 yrkandena 2, 6 och 7 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört samt med avslag påmotion 1997/98:U202 yrkande 1 förklarar motionerna 1997/98:U202 yrkande 2och 1997/98:U207 yrkande 1 i berörd del besvarade med vad utskottetanfört,4. En svensk naturresurslag (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 23 börjar med ?Utskottetkonstaterar att? och på s. 23 slutar med ?1 avstyrks därmed.? bort ha följandelydelse:Utskottet konstaterar att i många av de länder där svenska biståndsinsatsergörs saknas nationell lagstiftning och praxis att ta hänsyn till naturresurseroch miljö, t.ex. vid infrastruktur- och energiprojekt.Eftersom storskaliga insatser ofta görs i samverkan med andra investerare,kan svenska pengar komma att gynna projekt som, om man ser på de miljömässigaoch sociala konsekvenser de medför, aldrig skulle ha tillåtits i Sverige.Utskottet anser därför att man bör utreda och undersöka möjligheterna attinföra en lag som vid svenskt medfinansierande av biståndsprojekt reglerar ochskyddar de svenska ekonomiska insatserna, dvs. indirekt de svenskaskattebetalarnas medel. De kan annars bidra till de negationer som drabbar enlokalbefolkning, när t.ex. en flods vatten regleras, så att fiskarbefolkningensinkomstmöjligheter försvinner, eller när vid folkomflyttningar människorberövas sin hembygd, sina hem och arbetsmöjligheter.Detta bör ges regeringen till känna.Med vad som ovan anförts tillstyrker utskottet motion U216 (mp) yrkande 1.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande en svensk naturresurslagatt med bifall till motion 1997/98:U216 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,5. Sida-enhet i södra (mom. 6), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 23 börjar med ?Utskottethar ? och på s. 24 slutar med ?U202 (m) yrkande 12.? bort ha följandelydelse:För all framgångsrik verksamhet inom bistånd krävs, enligt utskottets mening,en förtrogenhet med de villkor under vilka verksamheten sker. Att i en i-landsmiljö administrera och bestämma inriktningen på biståndsprojekt ärerfarenhetsmässigt svårt. söder om är en del av världen därfattigdomen fortfarande ökar, och det är därför där huvuddelen av de svenskabiståndsinsatserna görs. Därför bör en särskild enhet med ansvar författigdomsavveckling, mänskliga rättigheter och demokratiutveckling förläggastill södra , så att verksamheten kan utformas i den afrikanska miljön.Det programinriktade biståndet bör successivt koncentreras på ,medan bistånd till andra delar av världen främst bör ges via det multilateralasystemet och via EU. Detta bör i enlighet med motion U202 (m) yrkande 12 gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande Sida-enhet i södra med bifall till motion 1997/98:U202 yrkande 12 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,6. Biståndsramen och enprocentsmålet (mom. 7)(), (), () ochIngrid () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 26 börjar med ?Ipropositionen, yrkande? och på s. 27 slutar med ?besvarad vad utskottetanfört.? bort ha följande lydelse:I budgetpropositionen föreslår regeringen att biståndsramen skall ligga kvarpå den för del biståndshistoriskt låga nivån av BNI för år 1998.I vårpropositionen föreslog regeringen att biståndsramen skall uppgå till 0,7 %även 2000 höjas till av BNI. Det är enligtutskottets åsikt svårt att tolka detta som tecken på en allvarligt menadambition att åter nå upp till enprocentsmålet. Om samma takt hållsfortsättningsvis kommer det att dröja länge innan åter uppnårenprocentsmålet.Sedan regeringsskiftet har regeringen med stöd av Moderatasamlingspartiet och kraftigt skurit ned biståndsnivån frånfyrpartiregeringens nivå på till dagens nivå på . Denna kraftiganedskärning av biståndsnivån har regeringen föreslagit i då deninternationella solidariteten är satt under hård press. Detta finner utskottetoacceptabelt.Regeringen har fjärmat sig från det moraliskt bindande enprocentsmålet, somen enig riksdag en gång ställt sig bakom. I en situation med enorma behov avkatastrofhjälp och omfattande behov av långsiktigt bistånd till stöd förspridande av demokrati och respekt för mänskliga rättigheter samt ekonomiskareformprocesser är det fel att låta världens fattiga vara med att betalasaneringen av ekonomi.Utskottet anser principiellt att den alltför låga biståndsnivån på bortavvisas och att höjningen av biståndsnivån redan tidigare bort påbörjas.Biståndsnivån måste framöver höjas i en helt annan takt än den regeringenantyder. Det finns utrymme för stegvisa höjningar under åren 1999 och 2000.Vägen som leder mot enprocentsmålet måste genast anträdas, om skallbehålla sin trovärdighet vad gäller internationell solidaritet. Utskottet anserdärför att en plan för hur återgången till enprocentsnivån skall ske börupprättas. Detta bör ges regeringen till känna.Därmed tillstyrker utskottet propositionens yrkande 1. Motionerna U207 (c)yrkande 7, U209 (c) yrkande 2, U213 yrkandena 1 och 2, U219 (fp) yrkande 27,U220 (kd) yrkande 1 samt U223 (mp) yrkandena 2 och 15 anses i huvudsaktillgodosedda.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande biståndsramen och enprocentsmåletatt med bifall till proposition 1997/98:1 utgiftsområde 7 yrkande 1samt med anledning av motionerna 1997/98:U207 yrkande 7, 1997/98:U209yrkande 2, 1997/98:U213 yrkandena 1 och 2, 1997/98:U219 yrkande 27,1997/98:U220 yrkande 1 och 1997/98:U223 yrkandena 2 och 15 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. Biståndsramen och enprocentsmålet (mom. 7)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 27 börjar med ?Det finnsdäremot? och på s. 27 slutar med ?besvarad vad utskottet anfört.? bort haföljande lydelse:Utskottet vill framhålla att återgången till enprocentsnivån bör skesuccessivt och på ett planerat sätt. Regeringen bör ge Sida i uppdrag attplanera för hur en återgång till en biståndsram på en procent av BNI börgenomföras så att en sådan utökning av biståndsramen kan ske med bibehållenkvalitet. Utskottet anser att regeringen bör återkomma till med ensådan redovisning i samband med vårproposition.Därmed tillstyrker utskottet propositionens yrkande 1 samt motionerna U207(c) yrkande 7, U209 (c) yrkande 2 samt anser motionerna U213 yrkandena 1 och2, U219 (fp) yrkande 27, U220 (kd) yrkande 1 samt U223 (mp) yrkandena 2 och 15i huvudsak tillgodosedda.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande biståndsramen och enprocentsmåletatt med bifall till proposition 1997/98:1 utgiftsområde 7 yrkande 1samt motionerna 1997/98:U207 yrkande 7 och 1997/98:U209 yrkande 2 samt medanledning av motionerna 1997/98:U213 yrkandena 1 och 2, 1997/98:U219yrkande 27, 1997/98:U220 yrkande 1 och 1997/98:U223 yrkandena 2 och 15 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,8. Ett nationellt råd för Världsbanksfrågor (mom. 18)(), () och ()anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 42 börjar med ?Utskottetanser att? och på s. 42 slutar med ?4 avstyrks därmed.? bort ha följandelydelse:Utskottet anser att och andra Bretton Woods-institutioner spelaren central roll i det internationella utvecklingssamarbetet. De utgör en del avFN-systemet. För att det svenska agerandet i FN skall ha ett så brett stöd ochen så bred förankring som möjligt deltar varje höstrepresentanter för riksdagspartier och folkrörelser i i . Till stora FN-konferenser inbjuds på samma sättpartier och folkrörelser till samråd och deltagande. Detta bidrar till attSverige tar upp frågor som har stort folkligt stöd.För samarbetet med Bretton Woods-institutionerna äger ett visst informelltsamråd, framför allt i fråga om skuldfrågorna, rum med vissa enskildaorganisationer. Däremot saknas helt parlamentariskt inflytande.Utskottet anser att det skulle vara värdefullt att inrätta ett speciellt rådmed deltagande från de politiska partierna och enskilda organisationer församråd angående det svenska agerandet vad gäller frågor som rör Världsbankenoch de övriga Bretton Woods-institutionerna.Detta bör ges regeringen till känna.Med vad ovan anförts tillstyrker utskottet motion U217 (v) yrkandena 3 och 4.dels att utskottets hemställan under 18 bort ha följande lydelse:18. beträffande ett nationellt råd för Världsbanksfrågoratt med bifall till motion 1997/98:U217 yrkandena 3 och 4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,9. Biståndsgräns utifrån mottagarlandets BNP (mom. 23), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 60 börjar med ?Utskottethar tidigare? och på s. 60 slutar med ?avstyrks med detta.? bort ha följandelydelse:Utskottet delar uppfattningen att biståndet till statsmakten bör behandlasmed särskild varsamhet. De samlade biståndsflödena till ett u-lands statsmaktbör knappast överstiga av BNP. Satsningar på en grundutbildning och engrundläggande hälsovård för alla ryms, enligt utskottets mening, gott och välinom denna ram. Den samlade offentliga konsumtionen i ett fattigt u-land understark tillväxt ligger erfarenhetsmässigt just kring . De egna genereradeskattemedlen kan därutöver med fördel satsas i kapitaluppbyggnaden för vägar,vatten och avlopp. Energiproduktion, telesystem och liknande bör finansieraskommersiellt. Enligt utskottets uppfattning måste biståndet till statsmakteninriktas på de mest prioriterade sektorerna samt på kunskapsöverföring inomstrategiskt viktiga områden. Mänskliga rättigheter, demokrati, rättsstat ocharbete mot diskriminering, uppbyggnad av mark-nadsekonomins regler ochinstitutioner samt kunskap om naturvård och miljöhänsyn är exempel på detsenare. Detta bör ges regeringen till känna.Motion U202 (m) yrkande 8 tillstyrks därmed av utskottet.dels att utskottets hemställan under 23 bort ha följande lydelse:23. beträffande biståndsgräns utifrån mottagarlandets BNPatt med bifall till motion 1997/98:U202 yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,10. Landramar, samarbetsavtal m.m. (mom. 24), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 60 börjar med ?Beträffandeförslagen om? och på s. 60 slutar med ?U220 (kd) yrkande 18.? bort ha följandelydelse:Utskottet anser att det nuvarande systemet med landramar bör avskaffas tillförmån för ett avtalsbundet samarbete. Detta bör ges regeringen till känna.Utskottet tillstyrker därmed motionerna U224 (m) yrkande 1 i berörd del ochmotion U202 (m) yrkande 10 i berörd del. anses motion U220 (kd)yrkande 18 besvarad.dels att utskottets hemställan under 24 bort ha följande lydelse:24. beträffande landramar, samarbetsavtal m.m.att med bifall till motionerna 1997/98:U202 yrkande 10 i berörd deloch 1997/98:U224 yrkande 1 i berörd del som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört och förklarar motion 1997/98:U220 yrkande 18besvarad med vad utskottet anfört,11. Landramar, samarbetsavtal m.m. (mom. 24)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 60 börjar med ?Beträffandeförslagen om? och på s. 60 slutar med ?U220 (kd) yrkande 18.? bort ha följandelydelse:Enligt utskottets mening bör flexibiliteten i biståndet öka. De storareservationerna på som uppkommit ärinte ett tecken på minskande behov, utan snarare ett bevis på att vårt biståndinte är tillräckligt flexibelt. Under fyrpartiregeringen vidtogs åtgärder föratt komma bort från tidigare låsningar i form av automatiska landramshöjningaroch alltför långa avtalsperioder på ända upp till fem år.Utskottet anser det olyckligt att dessa långa avtalsperioder återinförts medmottagarländerna. Utskottet förordar i stället större flexibilitet och en ökadmöjlighet att överföra delar av landramarna från länder, därmottagningskapaciteten visar sig vara begränsad till andra behövande länder ochregioner. På så sätt kan de medel som anslagits på ett effektivt sätt kommatill nytta inom andra biståndsområden.Vad utskottet anfört om fleråriga samarbetsavtal m.m. bör ges regeringen tillkänna.Därmed tillstyrker utskottet motion U220 (kd) yrkande 18. Motionerna U202 (m)yrkande 10 i berörd del och U224 yrkande 1 i berörd del avstyrks således.dels att utskottets hemställan under 24 bort ha följande lydelse:24. beträffande landramar, samarbetsavtal m.m.att med bifall till motion 1997/98:U220 yrkande 18 samt med avslag påmotionerna 1997/98:U202 yrkande 10 i berörd del och 1997/98:U224 yrkande 1i berörd del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,12. ansvar för biståndet (mom. 25), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 60 börjar med ?Utskottethar tidigare? och på s. 61 slutar med ?motion U202 (m) yrkande 11.? bort haföljande lydelse:Enligt utskottets mening måste utrikespolitik alltmer präglas av enhelhetssyn. bör ha den centrala funktionen förutvecklingssamarbetet och det sammanhållande ansvaret för relationerna tillsamarbetsländerna och till internationella organisationer. Ambassaderna har enviktig roll i utvärdering och kontroll. Därför bör regeringen ges till kännavad som anförts i motion U202 (m) yrkande 11 om att bör hadet centrala ansvaret för utvecklingssamarbetet och relationerna tillsamarbetsländerna och internationella organisationer och erhålla resurserhärför.Utskottet tillstyrker därmed motion U202 (m) yrkande 11.dels att utskottets hemställan under 25 bort ha följande lydelse:25. beträffande ansvar för biståndetatt med bifall till motion 1997/98:U202 yrkande 11 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,13. En problemorienterad anslagsstruktur (mom. 26)(), (), (), ()och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 61 börjar med ?Utskottethar senast? och på s. 62 slutar med ?U207 (c) yrkande 2.? bort ha följandelydelse:Utskottet vill framhålla att det svenska biståndet måste bli mer flexibelt.Nya angelägna projekt måste kunna startas och måste andra projekteller landsamarbeten kunna minska i omfattning eller helt avvecklas. uppfattning bör tonvikten i biståndsprioriteringarna ligga vid deproblem som bör lösas. Landvalet eller regionvalet blir då beroende av varproblemen uppträder.Utskottet anser att anslagsposten för det bilaterala utvecklingssamarbetetbör ges en mer problemorienterad anslagsstruktur. Detta bör ges regeringen tillkänna.Utskottet tillstyrker motion U207 (c) yrkande 2.dels att utskottets hemställan under 26 bort ha följande lydelse:26. beträffande en problemorienterad anslagsstrukturatt med bifall till motion 1997/98:U207 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,14. En redogörelse för mänskliga rättigheter i mottagarländerna (mom. 29)(), (), (), (), (), (), () ochIngrid () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 63 börjar med ?Med dettaanses motionerna U219? och på s. 63 slutar med ?yrkande 3 besvarade.? bort haföljande lydelse:Vetskapen om att den svenska noggrant följer och värderarutvecklingen av mänskliga rättigheter och demokrati skulle vara en viktigsignal till mottagarländerna. Därför bör regeringen ges till känna vad sommotionsledes anförts om vikten av en årlig rapport i samband medbudgetförslaget om situationen och utvecklingen när det gäller mänskligarättigheter och demokrati i mottagarländerna för svenskt bistånd.Därmed tillstyrks motionerna U609 (m) yrkande 3, U219 (fp) yrkande 13 ochU220 (kd) yrkande 20.dels att utskottets hemställan under 29 bort ha följande lydelse:29. beträffande en redogörelse för mänskliga rättigheter imottagarländernaatt med anledning av motionerna 1997/98:U219 yrkande 13, 1997/98:U220yrkande 20 samt 1997/98:U609 yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,15. Ett fristående utvärderingsinstitut (mom. 31)(), (), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 63 börjar med ?Utskottethar tidigare? och på s. 64 slutar med ?yrkande 14 avstyrks därmed.? bort haföljande lydelse:Även om Sidas utvärderingsenhet har stärkts och Expertgruppen förutvecklingsfrågor, EGDI, tillsatts, kan detta enligt utskottets mening inteersätta ett självständigt och oberoende utvärderingsinstitut liknandeSekretariatet för analys och utvärdering av det svenska utvecklingsbiståndet(SAU). Utskottet anser det beklagligt att det oberoende sekretariatet föranalys och utvärdering av det svenska biståndet, som inrättades underfyrpartiregeringen, lagts ner. Detta innebär att Sida åter utvärderar denna delav sin egen verksamhet.Utskottet noterar att (), som reviderar , har riktat anmärkningar mot Sidas årsredovisning. RRV har bl.a.pekat på brister avseende kopplingen mellan mål och resultat, redovisningen avprestationer och kostnader samt kvalitetssäkring av underlaget förredovisningen. kritiserades Sida av RRV i samband med en granskning avÖsteuropastödet för att inte tillräckligt följa upp hur biståndsmedel används.Enligt RRV saknades en dokumenterad uppföljning av de finansiella insatserna inästan samtliga de akter som ingått i RRV:s granskning. RRV ansåg att bristernagör att Sida bör se över sina rutiner för att förbättra kontrollen.Utskottet anser att de anmärkningar som RRV riktat mot Sidas redovisningpekar på det orimliga i att en myndighet på ett objektivt sätt förväntasutvärdera den egna verksamheten.