bet · GK01AU13 · 1997-05-14 00:00:00 — Somhuvudregel skall krävas att den arbetslöse under en ramtid av tolv månaderomedelbart före arbetslöshetens inträde skall ha förvärvsarbetat . Endast månad då förvärvsarbete utförts fårräknas in. Regeringen föreslår att denna regel skall kompletteras med enalternativregel. Alternativregeln innebär att den som inom samma ramtidförvärvsarbetat av 180 dagarockså skall ha rätt till ersättning. Förvärvsarbetet skall ha utförts undersex perioder vardera med en arbetad tid av minst 45 timmar.Huvudprincipen skall vara att man uppfyller arbetsvillkoret genom reguljärtförvärvsarbete. Vid prövning av arbetsvillkoret skall bortses från vissa typerav subventionerade arbeten, exempelvis arbete med rekryteringsstöd.Ovanstående förändringar föreslås träda i kraft den 1 juli 1997.Som normalarbetstid skall gälla den genomsnittliga arbetstiden i detförvärvsarbete som innebar att arbetsvillkoret uppfylldes eller i vissa fallden genomsnittliga arbetstiden i allt förvärvsarbete under hela ramtiden.Studier som finansieras med särskilt utbildningsbidrag skall vidkvalificering till ytterligare ersättningsperioder jämställas medförvärvsarbete.Förändringarna avseende normalarbetstiden och det särskildautbildningsbidraget föreslås träda i kraft den 29 september 1997.Den nya arbetslöshetsförsäkringenDe ovan beskrivna arbetsvillkoren föreslås även ingå i den nyaarbetslöshetsförsäkringen.MotionerFolkpartiet liberalerna anser i motion A37 att beslutet från den 12 juli 1996avseende arbetsvillkoret bör stå fast, dvs. att arbetsvillkoret skall vara niomånaders förvärvsarbete och minst 80 timmars arbete (yrk. 4).Vänsterpartiet förklarar i motion A40 att man accepterar utformningen av detnya arbetsvillkoret när det gäller huvudregeln. Detta beror på att det ärresultatet av överläggningar med fackföreningsrörelsen. Däremot bör regeringeninom kort återkomma med en redovisning för det nya arbetsvillkorets effekterför olika utsatta grupper på arbetsmarknaden och för försäkringenstäckningsgrad (yrk. 7).Utformningen av det alternativa arbetsvillkoret innebär inte någon lättnadnär det gäller att erhålla arbetslöshetsersättning enligt . Detalternativa villkoret bör utformas så att minst skall uppfyllasunder ramtiden men antalet arbetade timmar skall kunna variera (yrk.8).Vänsterpartiet anser vidare att regeln att anställningar med offentligasubventioner inte kvalificerar är ologisk och bör avvisas (yrk. Detavgörande bör vara att ett anställningsförhållande råder och att lön betalasut enligt avtal för det arbete det gäller.De föreslagna reglerna om förändringar i arbetsvillkoret innebär enligtMiljöpartiet de gröna i kommittémotion A46 att det sätts upp flera spärrarbl.a. mot grupper med tillfälliga anställningar och nytillträdande ungdomar(yrk. För att undvika detta bör arbetsvillkoret bestämmas till fyramånaders förvärvsarbete med minst 70 timmars arbete , alternativt 300timmars arbete av . Någon precisering avhur det alternativa villkoret skall fördela sig på 30-dagarsperioder behövsinte (yrk. Vidare bör alla anställningar där det föreligger normalaanställningsförhållanden kunna räknas in (yrk. 10).Miljöpartiet vill även att det görs en omfattande kartläggning av de gruppersom blir utestängda från ett fullgott försäkringsskydd (yrk. 12).Enligt kommittémotion A38 av finns det inget bärande skälatt frångå det nio månaders arbetsvillkor som föreslogs av ARBOM-utredningenoch som tidigare beslutat om (yrk. Det är angeläget att ökaflexibiliteten vid beräkningen av arbetstiden så att inte rätten tillersättning blir beroende av när man förlagt sin arbetstid. För att åstadkommadetta krävs att man slopar kravet på minsta antal arbetade timmar per månad.Det är den totala mängden arbete som bör vara avgörande förrätten till ersättning. Vidare bör det finnas en lägre tröskel förnytillträdande på arbetsmarknaden. Regeringen bör återkomma med förslag omförändringar i arbetsvillkoret för att öka flexibiliteten och för att ge allasom arbetar tillträde till försäkringen (yrk. 4).I en motion A271 väckt under den allmänna motionstiden påpekar och (båda s) att det arbetsvillkor som beslutades om den 12juli 1996 kan få oönskade effekter. Motionärerna vill därför att man väger indetta när man utformar en ny arbetslöshetsförsäkring.Helena och (båda s) uppger i motion A232 attmänniskors möjligheter att engagera sig politiskt inskränks ganska påtagligt ioch med att politiska förtroendeuppdrag inte kvalificerar tillarbetslöshetsersättning. Motionärerna föreslår därför att en förändring börske i detta avseende.Utskottets övervägandenDet arbetsvillkor som regeringen föreslagit innebär en skärpning jämfört medde regler som gäller . Däremot innebär förslaget en lindring jämfört meddet arbetsvillkor som beslutade om . Sistnämndaarbetsvillkor innebär att det krävs reguljärt förvärvsarbete iminst . Det bör noteras att detinfördes en särskild reglering som rörde vissa grupper av halvtidsanställda,nämligen arbetstagare som arbetar inom ett kollektivavtalsområde med kortarearbetstid än per vecka.I likhet med regeringen anser utskottet att rätten tillarbetslöshetsersättning under en första ersättningsperiod bör bygga på en fastförankring på arbetsmarknaden. Det skall krävas att sökanden harförvärvsarbetat reguljärt i en viss omfattning. Utskottet anser också liksomregeringen att nuvarande arbetsvillkor inte innebär en tillräcklig anknytningtill arbetsmarknaden. Utskottet ställer sig därför bakom en skärpning avarbetsvillkoret. Regeringens förslag till huvudregel är väl avvägt. Förslagetinnebär ett starkare krav på sökandenas anknytning till arbetsmarknaden utanatt det får effekten att stora grupper ställs utanför försäkringen. Genom attvälja ett villkor som understiger undviks risken för atthalvtidsarbetande inte skall kunna uppfylla kraven. Utskottet tillstyrkerförslaget i denna del och avstyrker motionerna A37 (fp) yrkande 4, A38 (kd)yrkande 3, A46 (mp) yrkandena 8 och 9 delvis.För de grupper som har en god anknytning till arbetsmarknaden men ändå inteförvärvsarbetar i den omfattningen att de uppfyller ett arbetsvillkor enligthuvudregeln bör det införas en alternativ möjlighet att kvalificera sig.Arbetsmarknadsutskottet anser därför i likhet med regeringen att det börinföras någon form av alternativt arbetsvillkor. Det bör vara så utformat attdet är möjligt att uppfylla villkoret även om man har relativt oregelbundnaarbetstider som varierar från tid till annan. Vad gäller den närmareutformningen av villkoret vill utskottet anföra följande.Utskottet har under hand upplysts om att det av regeringen föreslagnaalternativa villkoret innebär en hel del administrativa problem. Det innebäratt det införs ett nytt tidsmått. I den nuvarande lagstiftningen utgår manfrån att sökanden skall uppfylla ett tidsmått som är fördelat på ett antalkalendermånader. I regeringsförslaget löper däremot tidsmåttet över ett visstantal dagar. Ett arbetsvillkor som utformats på det sättet krävertillämpningsföreskrifter och omfattande förändringar av utbetalningsrutinerna.För att kunna avgöra om villkoret har uppfyllts krävs attarbetslöshetskassorna har tillgång till mycket detaljerade arbetsgivarintygsom visar hur den enskilde har arbetat . I vissa fall kan kassorna,på grund av reglerna om överhoppningsbar tid, vara tvungna att begära inarbetsgivarintyg som sträcker sig långt tillbaka i tiden. Det kan alltså blimycket svårt för kassorna att fastställa om sökanden är berättigad tillersättning eller inte. Även sökanden kommer i många fall att få det mycketsvårt att bilda sig en uppfattning av om han eller hon uppfyller kraven förarbetslöshetsersättning. Till detta kommer alltså att arbetsgivarna drabbas avmerarbete. Många arbetsgivare kommer att tvingas lägga om sina administrativarutiner.Enligt utskottets mening kan man inte heller bortse ifrån att ett införandeav det alternativa arbetsvillkor som regeringen har föreslagit skulle kommaatt kräva ett omfattande arbete hos AMS och arbetslöshetskassorna. Det finnsen uppenbar risk för att de problem som följer av det föreslagna villkoretinte går att lösa innan villkoret skall börja att tillämpas.Av det skäl som angetts förordar utskottet att det alternativa villkoretså långt som möjligt anpassas till utformningen av huvudvillkoret. Dettainnebär att man bör utgå från kalendertidsberäkning. En sådan förändring iförhållande till regeringens förslag innebär dock inte att man behöver frångåövriga föreslagna villkor, dvs. omfattningen av sökandens arbetsinsats ochkravet att insatsen skall ha utförts inom vissa intervall.Utskottet föreslår därför att 12 § första stycket punkt 2 i förslaget tilllag om arbetslöshetsförsäkring, 6 § första stycket punkt 2 andra strecksatsenALF-lagen och 6 § första stycket andra strecksatsen KAS-lagen får följandelydelse.- haft förvärvsarbete av sexkalendermånader och utfört arbetet under var och en avdessa månader (arbetsvillkor).Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet motionerna A38 (kd) yrkande 4,A40 (v) yrkande 8, A46 (mp) yrkande 9 delvis.När det sedan gäller frågan om vilket slags arbete som skall kunna ge rätttill ersättning instämmer utskottet i regeringens bedömning. Huvudprincipenbör vara att endast reguljära arbeten skall kvalificera, men att de undantagför vissa typer av subventionerade arbeten som gäller även bör gälla iframtiden. Utskottet anser också i likhet med regeringen att anställningar somsubventioneras med någon form av rekryteringsstöd inte bör få tillgodoräknasför uppfyllande av arbetsvillkoret den första ersättningsperioden. Utskottettillstyrker därför regeringens förslag i denna del och avstyrker motionernaA40 (v) yrkande 9 och A46 (mp) yrkande 10.I propositionen föreslås i övrigt inte någon förändring av vad som skallanses som förvärvsarbete. Utskottet anser inte heller att det bör göras någraförändringar utöver vad som framgår ovan. Med hänsyn till det anfördaavstyrker utskottet motion A232 (s).Både och har framställt krav på olika former avredovisningar från regeringen för det förändrade arbetsvillkorets effekter.Utskottet är inte berett att ställa sig bakom dessa krav. Därför avstyrkerutskottet motionerna A40 (v) yrkande 7 och A46 (mp) yrkande 12.När det sedan gäller motion A271 kan utskottet konstatera att denna ärtillgodosedd genom det förslag som regeringen nu har lagt. Motionen avslåssåledes.Samordning med studiestödPropositionenFörändringar under år 1997Enligt nuvarande 4 § ALF- och 4 § KAS-lagarna lämnas inte ersättning till densom deltar i utbildning om det inte finns särskilda skäl. Med särskilda skälavses bl.a. att den arbetslöse bedriver studier på deltid, under förutsättningatt studierna inte hindrar honom eller henne från att söka och taheltidsarbete, samt att han eller hon är beredd att avbryta studierna om dessakan hindra honom eller henne från att ta arbete. Några egentliga regler om vadsom skall gälla för den som får studiestöd finns inte.Regeringen anser att arbetslöshetsersättning i normalfallet inte bör lämnasnär en studerande får någon form av studiestöd, som helt eller delvis bestårav bidrag. Det kan dock finnas situationer där det kan vara befogat attbevilja arbetslöshetsersättning trots att personen i fråga bedriver vissastudier med studiestöd. Det kan röra sig om en person som varaktigt vid sidanav sitt deltidsarbete har studerat och uppburit studiestöd. En sådan personbör kunna få arbetslöshetsersättning för det inkomstbortfall som uppstått pågrund av att han eller hon ofrivilligt fått lämna arbetet. Detta förslagföreslås träda i kraft den 29 september 1997.Den nya arbetslöshetsförsäkringenOvanstående regel föreslås ingå i den nya arbetslöshetsförsäkringen.MotionerVänsterpartiet förordar i motion A40 en generös syn på möjligheten förarbetslösa att utnyttja tiden i arbetslöshet till meningsfulla studier.Vänsterpartiet föreslår därför att det införs en samordningsregel mellanarbetslöshetsförsäkringen och eventuellt studiestöd (yrk. 10).Utskottets övervägandenUtskottet anser i likhet med regeringen att en person som uppbär någon form avstudiestöd, som helt eller delvis består av bidrag, normalt inte skall ansessom arbetslös, eftersom det kan ifrågasättas om han eller hon verkligen stårtill arbetsmarknadens förfogande. Utskottet delar dock regeringensuppfattningen att det kan finnas situationer där det kan vara befogat attlämna arbetslöshetsersättning, exempelvis vid deltidsstudier som är påbörjadeföre arbetslöshetens inträde. Regeringsförslaget tillstyrks således.En samordningsregel mellan studiemedel och arbetslöshetsersättning skulleinnebära ett avsteg från den ovan angivna principen. Utskottet avstyrkerdärför motion A40 (v) yrkande 10.Samordning med bisysslaPropositionenFörändringar under år 1997I den nuvarande regleringen finns ingen beloppsgräns dåarbetslöshetsersättningen samordnas med bisyssla. Detta innebär att de totalainkomsterna under arbetslösheten kan bli betydande. Regeringen anser attbisyssla bör få betydelse både i början av arbetslösheten, när det gäller attbedöma om verksamheten är en bisyssla, och i arbetslöshet, dåinkomster som överstiger en viss nivå bör reducera arbetslöshetsersättningen.Inkomster av verksamheten bör inte få ha överstigit igenomsnitt för att betraktas som en bisyssla. Bisysslan bör inte heller fåhindra den sökande från att aktivt söka och anta nytt heltidsarbete. Den fårinte heller utvidgas under arbetslösheten.Den del av inkomsten av bisysslan som överstiger skalltill hälften reducera ersättningen från arbetslöshetsförsäkringen.Ändringarna föreslås träda i kraft den 29 september 1997.Den nya arbetslöshetsförsäkringenI den nya försäkringen föreslås att inkomstgränsen i bisysslereglerna börknytas till grundbeloppet. Inkomstgränsen för vad som skall anses som bisysslaföreslås motsvara sex grundbelopp.Utskottets övervägandenUtskottet delar regeringens uppfattning att det bör införas en beloppsgränsför bisyssla. De nuvarande reglerna medför i vissa fall direkt stötanderesultat. Arbetslösa kan få höga inkomster av sina bisysslor och ändå erhållaarbetslöshetsersättning. För att förhindra detta bör arbetslöshetsersättningenreduceras i vissa fall när det föreligger en bisyssla. I likhet med regeringenanser utskottet att den föreslagna nivån på den inkomst av bisyssla som denenskilde kan uppbära utan avräkning är väl avvägd. Den som har en bisyssla kanmed den föreslagna regeln erhålla ca utöver sinarbetslöshetsersättning. Det finns enligt utskottets mening dock inte någotskäl till varför inte hela det överskjutande beloppet skall avräknas från denfastställda dagpenningen. Utskottet föreslår därför att samordningsregelnutformas så att inkomster som överstiger i sin helhetavräknas från dagpenningen. Motsvarande förändring bör införas i den nya lagenom arbetslöshetsförsäkring.Utskottet föreslår att 23 § tredje stycket ALF-lagen skall ha följandelydelse.Om inkomsten från bisysslan efter arbetslöshetens inträde överstiger 1 400 krper vecka skall hela det överskjutande beloppet dras av från dagpenningen.Vidare föreslår utskottet att 39 § tredje stycket i den nya lagen omarbetslöshetsförsäkring skall ha följande lydelse.Om inkomsten från bisysslan efter arbetslöshetens inträde överstiger ettbelopp som motsvarar 6 grundbelopp skall hela det överskjutandebeloppet dras av från dagpenningen.Överhoppningsbar tidPropositionenFörändringar under år 1997För att beviljas arbetslöshetsersättning krävs som tidigare påpekats att denarbetslöse under en ramtid av närmast före arbetslösheten utförtförvärvsarbete. I ramtiden inräknas inte (?överhoppas?) tid då den arbetslösehar varit hindrad att arbeta på grund av exempelvis styrkt sjukdom,heltidsutbildning eller vård av eget barn eller adoptivbarn som inte fyllt tvåår.Med anledning av att adoptivbarn oftast kommer till familjen eftersin födelse föreslås att den överhoppningsbara tiden för vård av adoptivbarnknyts till tidpunkten för barnets ankomst till adoptivfamiljen i stället förtill barnets ålder.Vidare föreslås en utvidgning av reglerna för överhoppningsbar tid till attäven avse sökande som inte har arbetat på grund av att han eller hon följt medsin maka eller make vid dennes arbete i utlandet. Det krävs dock att makaneller maken arbetat hos en arbetsgivare med säte i och att lönenutbetalas härifrån.MotionerUnder den allmänna motionstiden har framställts två motioner som båda tar uppproblematiken med s.k. medföljande vid utlandsarbete.Jan () föreslår i motion A212 att reglerna för överhoppningsbar tidför utlandsstationerade medföljande bör ändras.I motion Sf254 (yrk. 1), som väcktes /95, framför GörelThurdin och (båda c) kravet på att UD-makar skall fåtillgodoräkna sig tid i utlandet som överhoppningsbar tid.Utskottets övervägandenUtskottet vill i detta sammanhang ta upp vissa problem som utskottetuppmärksammats på och som rör ersättningsrätten för de personer som arbetarutomlands. Det leder för långt att gå in på alla de frågeställningar somuppkommer vid utlandstjänstgöring varför utskottet valt att behandla någrafrågor som rör ersättningsrätten inom EU.Genom medlemskap gäller EG:s förordning om social trygghet näranställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inomgemenskapen, rådets förordning (EEG) nr 1408/71. Av förordningens artikel 67följer att en person som flyttat till ett EU- eller EES-land och som blivitarbetslös där har rätt att tillgodoräkna sig kvalifikationsperioder som haneller hon fullgjort i en annan medlemsstat eller i ett EES-land, för det fallatt han eller hon inte har arbetat tillräckligt i detta land för att uppfyllade nationella kraven för ersättningsrätt.En vanlig uppfattning är att om man uppfyller kraven för ersättningsrätt iett EU-land så övergår ersättningsrätten automatiskt om man flyttar till ettannat EU-land. Så är inte fallet. Som framgår av artikel 67 måste en arbetslösför att vara berättigad till arbetslöshetsersättning uppfylla de nationellakraven i det land där han eller hon söker ersättning. Utskottet bortser dåfrån reglerna för de s.k. tremånaderssökandena.För att en arbetslös person från ett annat EU- eller EES-land skall kunnaerhålla ersättning från den svenska arbetslöshetsförsäkringen krävs alltså atthan eller hon uppfyller de svenska kraven. Detta innebär att det inte ärtillräckligt att den arbetslöse kan tillgodoräkna sig kvalifikationstid genomarbete. Det krävs också att han eller hon blir medlem i en arbetslöshetskassa,dvs. uppfyller det s.k. inträdesvillkoret. För att kunna göra det krävs atthan eller hon har arbetat under en viss tid.Det ovan beskrivna problemet kan även drabba hemvändande svenskar vilket kanbelysas med följande exempel.A är snickare. Han har arbetat i . Undersin yrkesverksamma tid har han varit medlem i en arbetslöshetskassa. flyttar han utomlands och arbetar där tills han blir arbetslös den1 . A flyttar då hem. utomlands har han utträtt urden svenska arbetslöshetskassan. När A kommer hem kan han inte beviljasinträde i arbetslöshetskassan eftersom han inte har något arbete. Detta fårtill följd att A inte kan erhålla någon arbetslöshetsersättning.Utskottet övergår härefter till att behandla förslagen om överhoppningsbartid. Utskottet har ingen erinran mot de föreslagna förändringarna av reglernaom överhoppningsbar tid. Utskottet anser dock att bestämmelsen som regleraröverhoppningsbar tid för medföljande make eller maka bör utvidgas så att denäven omfattar sammanboende. Detta kan man åstadkomma genom ett tillägg tillberörda lagrum med innebörden att med make eller maka jämställs person, medvilken den sökande sammanbor under förhållanden som liknar makars.Med ovan angivna tillägg tillstyrker utskottet regeringens förslag i nuberörda delar. Motionerna A212 (m) och Sf254 (c) yrkande 1 avslås i den mån deinte får anses vara tillgodosedda genom detta förslag.Utskottet återkommer till ytterligare förslag på förändringar av reglerna omöverhoppningsbar tid vid behandlingen av regeringens förslag om Aktivareanvändning av arbetslöshetsersättning.FöretagarePropositionenFörändringar under budgetåret 1997I propositionen konstateras att enligt gällande regler anses en företagare somarbetslös när hans eller hennes personliga verksamhet har upphört annat äntillfälligt. Detta innebär i normalfallet bl.a. att företagaren skall haavyttrat fast egendom och rörelsetillgångar, att inregistrerat företagavregistrerats etc. Orsaken till att företagares ersättningsberättigadearbetslöshet anses inträffa först när verksamheten lagts ned annat äntillfälligt är främst kontrollsvårigheter och risk för konkurrenssnedvridning.Regeringen anser att dessa principer i huvudsak skall gälla ävenfortsättningsvis när det gäller att bedöma om en företagare har upphört medsin verksamhet definitivt. Enligt regeringens mening är det en risk att enalltför snäv innebörd av arbetslöshetsbegreppet avhåller människor från attstarta nya verksamheter. Regeringen föreslår därför att en samlad bedömningbör göras. Enstaka omständigheter, såsom en kvarvarande skyldighet att vararegistrerad för mervärdesskatt eller innehav av F-skattesedel, skall inte fåvara styrande. Inte heller det förhållandet att en företagare, som har sinprivatbostad på samma fastighet som rörelsen eller i anslutning till denna,bor kvar på näringsfastigheten efter den definitiva nedläggningen av rörelsenbör ensamt innebära att arbetslöshetsersättning inte kan utgå. Det bör varamöjligt för en företagare som blivit arbetslös att under vissa förhållandenhyra ut lokaler eller arrendera ut mark.Vid en samlad bedömning bör man även beakta en medlems roll i ett kooperativeller en ekonomisk förening. av ett förtroendeuppdrag ellertillhörigheten till ett kooperativ eller en förening bör inte vara avgörandeför den enskildes möjlighet att erhålla ersättning. Det väsentliga vidbedömningen bör vara medlemmens funktion och inflytande samt ekonomiskaengagemang och beroende av kooperativet eller föreningen och om detta hindrarpersonen i fråga från att stå till arbetsmarknadens förfogande.Genom att det skall göras en samlad bedömning av relevanta förhållandenförbättras även möjligheten för företagare som är partiellt arbetslösa att fåersättning. Detta gäller dock inte de företagare som utnyttjar hela ellerdelar av sin restarbetsförmåga i det egna företaget. Denna grupp kommer inteatt vara berättigad till någon arbetslöshetsersättning.Regeringen anser att det bör finnas en möjlighet för företagare som endasttillfälligt upphör med sin verksamhet att i vissa fall kunna erhållaarbetslöshetsersättning. Genom att införa en regel om att företaget intebehöver läggas ned definitivt med åtföljande krav på omedelbar avyttring avlager och inventarier med risk för underpriser, kan risktagandet för den somstår inför att starta ett företag minskas. Förslaget kan bidra till att flervågar starta företag samt att onödig kapitalförstöring undviks.Regeringen föreslår därför att det införs en regel om att en företagare ivissa fall skall kunna betraktas som arbetslös vid ett tillfälligt uppehåll ien och samma verksamhet. Uppehållet i rörelsen får dock inte till någon delvara av säsongskaraktär. Möjligheten att få ersättning under ett avbrott skallbegränsas till en gång. Rätten till ersättning skall vara knuten till bådepersonen och företaget.Någon egentlig verksamhet får inte bedrivas i företaget under uppehållet ochden försäkrade måste anmäla sig som arbetslös och stå till arbetsmarknadensförfogande. I likhet med när verksamheten avvecklas definitivt skallföretagaren även i dessa situationer kunna hyra ut lokaler eller arrendera utmark.När det gäller uppdragstagarbegreppet har regeringen funnit att det är såkomplext att det inte lämpar sig att reglera i lag utan bör vara en fråga förrättstillämpningen. Regeringen anser dock att tillämpningen bör ske medutgångspunkt i att det skall finnas realistiska möjligheter för enuppdragstagare att erhålla arbetslöshetsersättning vid brist på uppdrag.Enligt de nuvarande reglerna för beräkningen av företagares dagpenningmotsvarar dagsförtjänsten för företagare till 1/260 av årsinkomsten.