bet · GK01SoU8 · 1997-02-13 00:00:00 — I betänkandet behandlas ett femtiotal motionsyrkanden rörande barn från denallmänna motionstiden . Flera motioner tar upp ochbehovet av att den efterlevs. I andra motioner framhålls vikten avföräldrautbildning. Många motionärer förespråkar satsningar på förebyggandearbete i syfte att förhindra en negativ utveckling hos barn. En utredningrörande särskilt utsatta barn begärs också. Olika frågor om barnomsorg tasockså upp, bl.a. rörande valfrihet för föräldrarna, förbättrade villkor förden enskilda barnomsorgen, kommunala vårdnadsbidrag samt barnomsorg vidarbetslöshet.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. Till betänkandet har fogats 24reservationer. 1996/97:So230 av m.fl. (c) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skydd för barn i familjer med missbruksproblem.1996/97:So279 av m.fl. (mp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om barnskyddsombud.1996/97:So280 av m.fl. (fp) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förebyggande arbete inom ,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förebyggande arbete inom fritidssektorn,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förebyggande arbete i skolan.1996/97:So285 av andre vice talman m.fl. (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om EU-arbete för att få bort EU-direktiv som innebär risker förbarnen.1996/97:So603 av m.fl. (m) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att stärka familjen.1996/97:So606 av andre vice talman och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vikten avbarnkonsekvensbeskrivningar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i övrigtanförts om barnkonsekvensbeskrivningar,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om som ansvarig myndighet för utvecklingen avbarnkonsekvensbeskrivningar.1996/97:So613 av () vari yrkas att hos regeringenbegär förslag som innebär att landstingens PBU-verksamhet förs över tillkommunerna i enlighet med vad som anförts i motionen.1996/97:So621 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av attaktivt sprida kunskaper om förebyggande arbete.1996/97:So622 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombred samverkan för att skapa bra uppväxtvillkor för barn och unga.1996/97:So624 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om barns rätt tillsamhällets stöd.1996/97:So631 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärderför att minska våldet i samhället.1996/97:So632 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om träning i socialaaktiviteter som exempelvis simning, cykling och skridskoåkning inom förskolansram.1996/97:So633 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om barnomsorgsgarantin,2. att hos regeringen begär förslag till ett kommunaltvårdnadsbidrag i enlighet med vad som i motionen anförts.1996/97:So634 av m.fl. (kd) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en eller flerakommuner på försök får införa ersättning för vård av egna barn iåldern för föräldrar som så önskar.1996/97:So635 av m.fl. (s, m, c, fp, v, mp, kd) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en parlamentarisk utredning kring barn som misshandlas, vanvårdaseller utsätts för övergrepp.1996/97:So636 av m.fl. (kd) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av föräldrautbildning,7. att hos regeringen begär förslag om ändringar i lagstiftningeni syfte att möjliggöra införandet av kommunala ersättningar för de barn somkommunen har skyldighet att stödja enligt socialtjänstlagen, i enlighet medvad som anförts i motionen,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om familjernas möjlighet att välja barnomsorg,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om statens och kommunernas uppgift att anpassa sig till familjernasval.1996/97:So637 av m.fl. (v) vari yrkas3. att hos regeringen begär att får i uppdrag attavsätta , utgörande projektmedel till studieförbunden förbedrivande av föräldrautbildning,4. att hos regeringen begär att ges i uppdrag attupprätta en plan för återuppbyggandet av barnvårdarverksamheten,5. att hos regeringen begär en plan för utvidgad verksamhet medfamiljerådgivningsbyråer,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att öka möjligheterna att utse kontaktperson/ombud för barn.1996/97:So638 av m.fl. (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om föräldrautbildning vid alla barnavårdscentraler,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om föräldrautbildning under barnens hela uppväxt,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om pappagrupper,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om föräldrautbildning i behandlingsarbetet.1996/97:So639 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om barnomsorgsgarantin,3. att som sin mening ger regeringen till känna att enskildbarnomsorg skall få samma ekonomiska stöd som den som bedrivs i offentlig regii enlighet med vad som anförts i motionen.1996/97:So644 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om särskilt utsatta barn iriskzonen.1996/97:So646 av och (mp, v) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt kunskap om barns behov av kontinuitet inom barnomsorgen förmedlas ut tilllandets kommuner liksom kunskap om att behovet kvarstår även vid arbetslöshet.1996/97:So658 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att hos regeringen begär att den tillsätter en parlamentariskutredning om barns situation med förslag till konsekvensanalys av nuvarandebeslut som berör barn samt förslag till åtgärder,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av utbildning och fortbildning om barns rättigheter,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att sprida kunskap om barns förhållanden och om idomstolsväsendet och hos polisen.1996/97:So808 av m.fl. (mp) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om socialakonsekvensanalyser vid nedskärningar.1996/97:So811 av m.fl. (mp) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regeringenskall göra en tydlig redovisning av den samhällsbesparing som neddragningen iden offentliga sektorn medfört.1996/97:So812 av m.fl. (mp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om barns behov av ökat medinflytande,5. att hos regeringen begär en utredning som även ger förslag påhur barn och ungdomar lättare skall kunna delta i den demokratiskabeslutsprocessen.1996/97:Fi207 av m.fl. (m) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts under avsnittet Trygghet och normer.1996/97:Ju512 av m.fl. (kd, s, m, c, fp, v, mp) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att föräldrar och barn får stöd och hjälp efter frigivandet så attförutsättningar för en normal livssituation kan skapas.1996/97:Sf223 av m.fl. (c) vari yrkas2. att hos regeringen begär ett förslag om fri etablering inombarnomsorgen.1996/97:Sf239 av m.fl. (fp) vari yrkas6. att beslutar att 18 § socialtjänstlagen (lex Pysslingen) frånden skall ges den lydelse den hade fram till den 1 januari1995,7. att beslutar att lagen (1987:442) om försöksverksamhet medkommunal tillståndsprövning skall återfå den lydelse som gällde föratt främja enskilda alternativ inom barnomsorgen.1996/97:Sf241 av m.fl. (v) vari yrkas8. att beslutar att en barnbilaga skall bifogas regeringensbudgetproposition som innehåller konsekvensanalyser över hur besparingarnapåverkar barns situation.1996/97:Ub245 av m.fl. (v) vari yrkas3. att hos regeringen begär förslag om krav på barn- ochungdomspolitiska handlingsplaner enligt vad i motionen anförts,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om särskilda projektpengar för att stimulera kommunernas arbete medbarnkonventionen.12. att beslutar att 14 a § socialtjänstlagen skall ges följandelydelse: Förskoleverksamheten och skolbarnsomsorg skall tillhandahållas i denomfattning det behövs med hänsyn till barnets eget behov. Förskoleverksamhetskall tillhandahållas för barn som har fyllt . För barn som ännu intefyllt skall förskola tillhandahållas om barnet omfattas av 16 §.1996/97:A820 av m.fl. (fp) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en väl fungerande barnomsorg är en förutsättning för attsmåbarnsföräldrar skall kunna arbeta.1996/97:A821 av m.fl. (kd) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändigheten av att kunna välja en väl fungerande barnomsorg medett varierat utbud,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om föräldrautbildning för nyblivna föräldrar,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att komma till rätta med de problem som uppstår närkontakten mellan barn och ena föräldern inte fungerar.Ärendets beredning i utskottetUnder beredningen av ärendet har utskottet anordnat ensluten utfrågning om barns förhållanden med företrädare förSocialdepartementet, , ,, , , och . FN:s konvention om barnets rättigheterMotionernaI motion 1996/97:So658 av m.fl. (fp) begärs etttillkännagivande av vad i motionen anförts om behovet av utbildning ochfortbildning om barns rättigheter (yrkande 2) samt om att sprida kunskap ombarns förhållanden och om i domstolsväsendet och hos polisen(yrkande 3). Motionärerna anför att under den socialdemokratiskaregeringen visat sig vara sämre än väntat på att leva upp tillbarnkonventionens artiklar och andemening, bl.a. genom att placeraflyktingbarn i fängelse samt utvisa barn och föräldrar. Enligt motionärerna ärdet viktigt att implementeras så att alla i förvaltningar ochandra offentliga verksamheter får kännedom om konventionen. Barns rättigheteroch måste vara ett viktigt inslag i all lärarutbildning. Ut-och fortbildning av olika yrkeskategorier som arbetar med barn bör enligtmotionärerna ses över för att säkerställa att idéer om barns rättigheterförankras och vidareutvecklas. Inte minst måste kunskap om konventionenspridas inom domstolsväsendet och inom relevanta myndighetsorgan, inklusivepolisen. Det krävs att de som handlägger ärenden där barn är inblandade delssjälva ökar sin kunskap om barn och barns sätt att uttrycka sig, dels anlitarsakkunniga med reell kompetens.I motion 1996/97:So624 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande av vad i motionen anförts om barns rätt till samhällets stöd.Motionärerna anför att ett samhälles brister tenderar att alltid utsätta barnför de hårdaste påfrestningarna och att barn därför kan sägas vara den mestutsatta gruppen i vårt samhälle. Det gäller främst dem som i sin uppväxtmiljösaknar vuxna som kan ge trygghet, stöd och omvårdnad. De blir helt beroende avatt det finns andra vuxna som uppmärksammar deras krissituation och engagerarsig. Motionärerna menar att en viktig förutsättning för att det barn sombefinner sig i en krissituation får hjälp och stöd är att den vuxne som detmöter, och som t.ex. representerar samhället, är medveten om vad som ärbarnets bästa. Innehållet i måste bli bättre känt hosmyndigheter och handläggare. Det är enligt motionärernas mening nödvändigt attde som handlägger ärenden där barn, direkt eller indirekt, är inblandade delssjälva ökar sina kunskaper om barns rättigheter, barns behov och barns sättatt kommunicera, dels har insikt om att vid behov anlita sakkunniga med reellkompetens angående barn. Den av regeringen tillsatta böruppmärksamma behovet av att hos handläggare sprida kunskaper ombarnkonventionen, barns bästa och vikten av att anlita sakkunniga för hjälpoch stöd till barn i riskzon.I motion 1996/97:Ub245 av m.fl. (v) yrkas att hosregeringen begär förslag om krav på barn- och ungdomspolitiska handlingsplanerenligt vad i motionen anförts (yrkande 3) samt begärs ett tillkännagivande avvad som anförts om särskilda projektpengar för att stimulera kommunernasarbete med (yrkande 4). Motionärerna påpekar att BO i sinrapport konstaterat att det är ett fåtal kommuner som använderbarnkonventionen som ett aktivt verktyg i beslutsprocessen. Motionärernakräver att kommunerna skall åläggas att i särskilda barn- och ungdomspolitiskahandlingsplaner redovisa hur intentioner och de nationellamålen kan uppfyllas på den kommunala nivån samt att regeringen i en tidsplananger när detta skall vara genomfört. Motionärerna vill också att regeringenskall avsätta särskilda projektpengar för att stimulera kommunernas arbete medbarnkonventionen.I motion 1996/97:So812 av m.fl. (mp) yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om barns behov avökat medinflytande (yrkande 4) samt att hos regeringen begär enutredning som även ger förslag på hur barn och ungdomar lättare skall kunnadelta i den demokratiska beslutsprocessen (yrkande 5). Motionärerna menar attbarn pressas hårt av att de inte får vara med och bestämma hur deras vardagoch närmiljö skall se ut och fungera. Enligt motionärerna skulle barn ochungdomar förmodligen ställa långtgående krav på restriktioner av miljöfarligaprodukter och avfall samt skolorna nog inte se ut som där har dåligventilation och underhåll. Ett barn mår dåligt av att känna vanmakt, anförsdet. Unga människor vet inte om det finns någon plats för dem i samhället.Genom att tillförsäkra det uppväxande släktet ökad delaktighet i dendemokratiska processen skulle samhället enligt motionärernas mening kunnaförbättras. Motionärerna vill därför att regeringen tillsätter en utredningsom ser över barns och ungdomars möjligheter att i ökad utsträckning medverkavid beslutsfattande på skilda nivåer.I motion 1996/97:So606 av andre vice talman och () yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavikten av barnkonsekvensbeskrivningar (yrkande 1), vad som i övrigt anförts ombarnkonsekvensbeskrivningar (yrkande 2) samt vad i motionen anförts omSocialstyrelsen som ansvarig myndighet för utvecklingen avbarnkonsekvensbeskrivningar (yrkande 3). Motionärerna anför att det inte finnsnågra krav på barnkonsekvensbeskrivningar vid olika beslut i t.ex.samhällsplaneringen eller på det sociala området. Enligt barnkonventionenskall barnets bästa komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barn,vare sig de vidtas av offentliga eller privata sociala välfärdsinstitutioner,domstolar, administrativa myndigheter eller lagstiftande organ. Enligtkonventionen har varje barn vidare rätt till den levnadsstandard som krävs förbarnets fysiska, psykiska, andliga, moraliska och sociala utveckling. Enligtmotionärerna behövs därför beskrivningar av de konsekvenser som olika beslutfår. Motionärerna anser att bör få i uppdrag att i svensk laginfoga kravet på barnkonsekvensbeskrivningar före beslut. Socialstyrelsentorde enligt motionärerna ligga närmast till hands såsom den myndighet som böransvara för denna utveckling.I motion 1996/97:So808 av m.fl. (mp) begärs etttillkännagivande av vad i motionen anförts om sociala konsekvensanalyser vidnedskärningar. Motionärerna anför att underlaget för de senaste årens beslutom besparingar inom statsbudgeten ofta har saknat relevantakonsekvensanalyser. Besparingar i staten som leder till att kostnader vältrasöver till kommunerna drabbar de familjer som lever under social och ekonomiskstress extra hårt, med konsekvenser inte minst för barnen. Motionärerna anseratt det genom lagstiftning bör införas krav på att konsekvensanalyser skallgöras före beslut om nedskärningar och andra förändringar.I motion 1996/97:So811 av m.fl. (mp) begärs ett tillkännagivandeav vad i motionen anförts om att regeringen skall göra en tydlig redovisningav den samhällsbesparing som neddragningen i den offentliga sektorn medfört.Sedan socialdemokraterna kom i regeringsställning har enligt motionärernaytterligare tiotusentals arbetstillfällen gått förlorade inom vård och omsorg.Motionärerna anser det viktigt att regeringen gör en tydlig redovisning av desamhällsvinster man uppnått genom dessa åtgärder. Besparingarna bör vägas motsamhällskostnaderna, t.ex. vad en plats i arbetslöshetskön och den psykiskaohälsa som drabbar många arbetslösas barn kostar samhället, anförs det.I motion 1996/97:Sf241 av m.fl. (v) yrkas att riksdagenbeslutar att en barnbilaga, vilken innehåller konsekvensanalyser över hurbesparingarna påverkar barns situation, skall bifogas regeringensbudgetproposition (yrkande 8). Motionärerna anför att allt fler barn i Sverigemår dåligt och inte kan få den hjälp de behöver, bl.a. på grund av växandeköer till PBU. Barnens möjligheter att få en bra utbildning påverkas också avkommunernas nedskärningar. Barnomsorgen har enligt motionärerna förändratsfrån att tidigare ha haft en klar pedagogisk inriktning till att bli enförvaringsplats. Motionärerna föreslår att det, med början , till varjeårs budget skall fogas en barnbilaga där man konsekvensbeskriver barnensändrade situation utifrån t.ex. besparingar och nedskärningar i verksamhetersom direkt påverkar barnens vardag.I motion 1996/97:So658 av m.fl. (fp) yrkas att hosregeringen begär att den tillsätter en parlamentarisk utredning om barnssituation med förslag till konsekvensanalys av nuvarande beslut som berör barnsamt förslag till åtgärder (yrkande 1). Motionärerna menar att signalerna omatt barnens situation är dålig är så många och så tydliga att det fordrarpolitisk handling. En heltäckande bild av barnens totala situation finns inte.Motionärerna anser därför att det är viktigt att regeringen tar initiativ ny parlamentarisk utredning om barns situation i av i dag.Utredningen bör enligt motionärerna granska barnens situation inom allasamhällsområden samt ge en sammantagen konsekvensanalys beträffande de senasteårens alla beslut som berör barn. Utredningen bör vidare bl.a. ge förslag tillsåväl kortsiktiga som långsiktiga åtgärder för att förbättra barnenslevnadsvillkor, anför motionärerna.Bakgrund och tidigare behandling m.m.FN:s konvention om barnets rättigheter () antogs av FN:sgeneralförsamling . Konventionen betonar att barndomen harett värde i sig. Den utgår från fyra grundprinciper: principen om barnetsbästa, rätten till liv och utveckling, rätten att framföra sina åsikter och fådem respekterade samt rätten att skyddas mot övergrepp och diskriminering.Sverige hade en framträdande roll i arbetet med konventionen, vilken försvenskt vidkommande trädde i kraft . I samband med attriksdagen beslutade om att godkänna konventionen föreslogs inte någralagstiftningsåtgärder. Svensk rätt och praxis ansågs stå i godöverensstämmelse med konventionens bestämmelser. Konventionen är inte direkttillämplig som svensk lag. Den svenska lagstiftningen skall dock anpassas tillkonventionen och svenska lagregler tolkas så att de inte står i strid medkonventionens bestämmelser.Varje konventionsstat skall avlämna en rapport till Kommitténför barnets rättigheter om hur landet i fråga uppfyller sina åtaganden enligtkonventionen. lämnade sin första rapport . Regeringen har nutillsatt en arbetsgrupp inom med uppdrag att utarbeta enny rapport som skall avlämnas senast den 1 september 1997.Enligt artikel 42 i skall konventionsstaterna vidare genomlämpliga och aktiva åtgärder göra konventionens bestämmelser och principerallmänt kända bland såväl vuxna som barn.I betänkande 1995/96:SoU4 Barn och ungdom behandlade utskottet motioner medyrkanden om införlivande av i svensk rätt.Konstitutionsutskottet avgav yttrande över motionerna från i huvudsakkonstitutionella och författningstekniska synpunkter (1995/96:KU2y).Socialutskottet delade inställning attbarnkonventionen inte borde inkorporeras utan införlivas med svensk rätt genomtransformering. För detta talade inte enbart konstitutionella skäl utan ävenatt barnen härigenom torde ges det bästa skyddet, sades det. Utskottetpåpekade dock att en fortgående kontroll och anpassning av all svensklagstiftning och tillämpning är helt nödvändig samt att barnkonventionensbestämmelser och intentioner måste beaktas på alla nivåer i samhället iarbetet med frågor som rör barn och barns rättigheter. Utskottet uttalade attregeringen, som framhållit, borde besluta om en översyndels av om svensk lagstiftning och praxis stämmer överens medbarnkonventionens bestämmelser, dels av den föreliggande översättningen avkonventionstexten. Vad utskottet anfört gav regeringen till känna.Regeringen tillsatte en parlamentarisk kommitté() med uppdrag att göra en bred översyn av hur svensklagstiftning och praxis förhåller sig till regler och attskapa större klarhet och ökat mått av samsyn vad gäller innebörden avbegreppet ?barnets bästa? i och svensk rätt samt att därvidsärskilt analysera eventuella målkonflikter. Kommittén skall redovisa sittuppdrag . har lämnat en delrapport,och utlänningslagen (SOU 1996:115). Kommittén fann irapporten att utlänningslagen borde förändras på vissa punkter för att varaförenlig med samt lade fram förslag till lagändringar.Kommittén påpekade också att lagstiftningen måste tillämpas ibarnkonventionens anda. Ett antal praktiska förslag i detta syfte fördes frami rapporten.Socialtjänstkommitténs huvudbetänkande Ny socialtjänstlag (SOU 1994:139)innehåller ett förslag om att portalparagrafen i socialtjänstlagen skallkompletteras med en föreskrift om att barnets bästa skall sättas i främstarummet när åtgärder rör barn. Förslaget syftar enligtkommittén till att markera att hänsynen till den vuxnes självbestämmanderättoch integritet får vika för barnets bästa när barns och vuxnas intressen stårmot varandra. Kommittén föreslår även en bestämmelse som tillförsäkrar barneten rätt att uttrycka sin åsikt i saken när en åtgärd rör barnet. Enproposition med anledning av betänkandet planeras inom kort.I budgetpropositionen 1996/97:1 (utg.omr. 9 avsnitt 6.1.1) uttalar regeringenatt arbete med barn och unga skall präglas av ett barnper-spektiv, vilket innebär att barnets bästa alltid skall sättas i första rummet.Barn och unga skall komma till tals i frågor som rör dem. Detta skall enligtregeringen vara en ledstjärna i alla åtgärder som rör barn. Socialtjänstensarbete med utsatta barn och deras familjer har varit föremålför utvecklingsinsatser, bl.a. inom ramen för de utvecklingsmedel somSocialstyrelsen disponerar. Även fyller en viktig funktiongenom att följa och bevaka barns och ungas rättigheter och intressen, anförsdet i propositionen.I betänkande 1996/97:SoU1 betonade utskottet vikten av att barnets bästa sättsi främsta rummet vid alla åtgärder som rör barnen och att det sociala arbetetmed barn utförs utifrån ett sådant perspektiv.I proposition 1996/97:25 Svensk migrationspolitik i globalt perspektiv ladesförslag fram till ändringar i bl.a. utlänningslagen, vilka trädde i kraft den1 . I propositionen uttalade regeringen att hänsyn till barnsbästa redan togs i utlänningsärenden. Utlänningslagstiftningen var förenligmed de krav ställer men förtydliganden borde göras. I 1 §utlänningslagen har införts en portalparagraf om att det i fall som rör ettbarn särskilt skall beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utvecklingsamt barnets allmänna bästa i övrigt kräver. Vidare kan numera etttidsbegränsat uppehållstillstånd ges till ett barn och dess vårdnadshavarebl.a. om barnet är omhändertaget enligt LVU.