bet · GK01UU13 · 1997-05-20 00:00:00 — Information och folkomröstning om EMU m.m.Birgitta (), () och () anser attden del av utskottets yttrande som börjar med "En folkomröstning om" ochslutar med "bör avstyrkas" bort ha följande lydelse:Frågan om ett svenskt deltagande i EMU:s tredje steg var ingen framträ-dande fråga i riksdagsvalet . Därför kan enligt utskottet den sittanderiksdagen inte anses ha fullt mandat att besluta i frågan om detta deltagandeutan att först ha förankrat beslutet i en folkomröstning. Utskottet anser såle-des att motionerna U11 yrkande 15 av och U12 yrkande 1 avMiljöpartiet bör bifallas.Finansutskottets yttrande1996/97:FiU3yBerättelse om verksamheten i Europeiska unionen under 1996Till utrikesutskottetUtrikesutskottet har beslutat bereda bland annat finansutskottet tillfälle attyttra sig över regeringens skrivelse 1996/97:80 om verksamheten i Europeis-ka unionen jämte de motioner som väckts med anledning avskrivelsen. har även beretts tillfälle att yttra sig över de motioner från allmänna motionstiden vilka utrikesutskottet avser att behandla ibetänkandet med anledning av regeringens skrivelse. yttrarsig över skrivelsen och motionerna i de delar de berör utskottets ämnesområ-de.Finansutskottet föreslår att utrikesutskottet avstyrker de i yttrandet behand-lade motionsyrkandena.Regeringens skrivelseEnligt riksdagsordningen 10 kap. 1 § skall regeringen fortlöpande informerariksdagen om vad som sker inom ramen för samarbetet i Europeiska unionensamt till lämna en skrivelse med berättelse över verksam-heten i Europeiska unionen. Årets skrivelse, som rör verksamheten under år1996, behandlar Europeiska unionens övergripande utveckling, det ekono-miska och sociala samarbetet, unionens förbindelser med omvärlden, deträttsliga och inrikes samarbetet samt unionens institutioner, svenska språketoch rekrytering av svenskar.MotionsyrkandenaMotioner med anledning av skrivelse 801996/97:U11 av m.fl. (v) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör agera för en genomgripande förändring avunionens ekonomiska politik,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det oacceptabla tillvägagångssättet vid ingåendet av stabilitets-och tillväxtpakten,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det förberedande arbetet för det alternativ som innebär att Sverigestår utanför EMU:s tredje steg,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om initiativ för förändring av grundvillkoren för EMU,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regleringen av den offentliga upphandlingen bara behöverstyras av WTO-regler,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det i skrivelsen borde ha markerats att det är riksdag och rege-ring som i avgör storleken på den offentliga sektorn,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av en utredning om hur den offentliga sektorns ekonomipåverkats av EU-medlemskapet,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändigheten av en rådgivande folkomröstning om svensktdeltagande i EMU:s tredje steg.1996/97:U12 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en folkomröstning skall avgöra om skall gå med iEMU,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör återkomma med en redovisning av de faktiskakostnaderna för EU-medlemskapet.1996/97:U14 av m.fl. (fp) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fördelarna med ett svenskt medlemskap i från 1999.Motioner från allmänna motionstiden1996/97:U515 av m.fl. (kd) vari yrkas21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att sekretariat och budget ej skall vara delademed Ekonomiska och sociala kommittén utan vara fristående.1996/97:U516 av () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna att den bör verkaför att valutaunionen tas upp vid regeringskonferensen,5. att som sin mening ger regeringen till känna att skallförbehålla sig rätten till att stå utanför EMU,10. att som sin mening ger regeringen till känna att den bör ver-ka för att EU omprövar sin extrema stabiliseringsinriktning.UtskottetEMU samt ekonomisk politikSkrivelsenI skrivelsen redogörs för EMU-processen . dominera-des denna av tre frågor:- förhållandet mellan EU-länder som deltar i valutaunionen och de ländersom står utanför,- säkerställandet av budgetdisciplin i den tredje etappen (stabilitetspakten)och- eurons legala status.Vidare redogörs bland annat för agerande i EMU-frågan under 1996samt verksamheten i Europeiska monetära institutet.När det gäller sysselsättningsfrågan var denna, enligt regeringens skrivelse,föremål för intensivt arbete i EU, dels inom ramen för rege-ringskonferensen, dels i det reguljära rådsarbetet.MotionernaEtt par motioner tar upp frågor om EMU och den ekonomiska politiken.I motion U516 av () föreslås att regeringen bör verka föratt valutaunionen tas upp vid regeringskonferensen. Enligt motionären börinte frågan ställas utanför dagordningen vid regeringskonferensen, även omdetta är avsikten (yrkande 4). Vidare bör som sin mening ge rege-ringen till känna att skall förbehålla sig rätten till att stå utanförEMU (yrkande 5).Enligt motion U11 av m.fl. (v) är det ännu inte för sent attinom regeringskonferensen eller i förberedelsearbetet ta upp frågan om enförändring av grundvillkoren för EMU. Regeringen bör ta sådana initiativ(yrkande 6).Enligt samma motionärer var frågan om svenskt deltagande i EMU:s tredjesteg ingen framträdande fråga i riksdagsvalet . Den sittande riksdagenkan inte anses ha fullt mandat att fatta beslut om denna mycket stora frågautan att först ha förankrat beslutet i en rådgivande folkomröstning. En rådgi-vande folkomröstning om svenskt deltagande i EMU:s tredje steg är därförnödvändig (yrkande 15). Även m.fl. (mp) anser imotion U12 att en folkomröstning skall avgöra om skall gå med iEMU (yrkande 1).I motion U14 av m.fl. (fp) framhålls att börvara med i det tredje steget av EMU från starten . Såväl ekonomiskasom politiska skäl talar för att inte bör sitta på åskådarläktaren närden ekonomiska integrationen drivs vidare (yrkande 7).I motion U11 (v) påpekas att enligt regeringens skrivelse skall i arbetet medatt förbereda ett eventuellt svenskt deltagande i EMU:s tredje steg också"alternativet utanförskap" belysas. Enligt motionärerna borde det vara ensjälvklarhet att också alternativet utanförskap grundligt skall förberedas. Ettlikvärdigt förberedande arbete bör göras för båda alternativen (yrkande 5).Enligt motion U516 av () finns det nu en medvetenhetinom EU om att arbetslösheten måste bekämpas om EU skall vara trovärdigthos medborgarna, men det är uppenbart att de medel som huvuddelen avmedlemsländerna kan tänka sig är defensiva åtgärder. bör som sinmening ge regeringen till känna att den bör verka för att EU omprövar sinenligt motionären extrema stabilitetsinriktning (yrkande 10).I motion U11 (v) anförs att regeringen bör agera för en genomgripandeförändring av unionens ekonomiska politik. Enligt motionärerna har syssel-sättningsmålen underordnats prisstabiliteten såväl i EU som i (yrkande 3).Vidare tas den s.k. stabilitets- och tillväxtpakten upp i motion U11 (v). Pak-ten innebär att vid ett beslut att stå utanför valutaunionen ocksåfortsättningsvis skall lämna konvergensprogram vars innehåll skall motsvarade s.k. stabilitetsprogrammen för de länder som deltar i valutaunionen. Re-geringens godtagande av principen om konvergensprogrammen i stabilitets-pakten betyder enligt motionärerna svårigheter för att fatta beslutom att permanent stå utanför EMU:s tredje steg. Stabilitets- och tillväxtpak-ten har också ingåtts utan vare sig riksdagsbeslut eller riksdagsdebatt. Ingå-endet av pakten, som förmodligen hotar att binda eko-nomiska politik, borde ha hanterats på annat sätt än bara genom viss infor-mation till finansutskottet och samråd i . Tillvägagångssättet vidingåendet av stabilitets- och tillväxtpakten är enligt motionärerna oaccepta-belt (yrkande 4).Motionärerna bakom motion U11 (v) finner det anmärkningsvärt att densvenska regeringens företrädare vid ställde sigbakom följande rekommendation:Framför allt rekommenderar rådet att åtgärder för budgetanpassning koncent-reras till utgiftssidan, så att den offentliga sektorn och dess känslighet förmakroekonomiska svängningar minskas och incitamenten för ekonomiskaktivitet och sysselsättning förbättras genom att skattetrycket på hushåll ochföretag begränsas så mycket som möjligt.Enligt motionärerna borde det i skrivelsen ha markerats att det är och regering som avgör hur stor den offentliga sektorn bör vara iSverige (yrkande 8).Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis framhålla att regeringens skrivelse om verksam-heten i Europeiska unionen fyller en viktig funktion. Skrivelsen utgör en delav regeringens informationsplikt gentemot avseende samarbetet iEU. Utskottet följer också arbetet i EU på flera andra sätt, bland annat ge-nom utfrågningar i aktuella frågor med företrädare för Regeringskansliet.Utskottet har tidigare behandlat frågor om EMU och dess tredjesteg. Utskottet vill erinra om att i regeringens skrivelse 1995/96:30 framhölls att EMU inte är tänkt att bli ett ämne vidregeringskonferensen. Utskottet avstyrkte i samband med behandlingen avskrivelsen motionsyrkanden om att vid regeringskonferensen bordeställa krav på att kunna ställa sig utanför den monetära unionen(1995/96:FiU3y).I oktober 1995 gavs en kommitté uppdraget att utreda konsekvenserna aven eventuell svensk anslutning till den tredje etappen av den ekonomiska ochmonetära unionen. Utredningen, som antog namnet , pre-senterade sitt betänkande, och EMU (SOU 1996:158), i november1996. Utöver huvudbetänkandet har kommittén tagit fram 21 underlagsrap-porter. Betänkandet sändes ut på remiss till en vid krets intressenter. Re-missyttrandena har publicerats (Ds 1997:22). Betänkandet och remissvarenskall tjäna som underlag för regeringens och ställningstaganden ifrågan.Utskottet har tidigare erinrat om att i medlemskapsförhandlingarnadeklarerade att ett slutligt svenskt ställningstagande avseende övergången tillden tredje etappen av EMU kommer att göras i ljuset av den fortsatta ut-vecklingen och i enlighet med fördraget. Beslutet om skall delta skallfattas av . Utskottet har inte sett anledning attförorda en annan beslutsordning (se t.ex. 1995/96:FiU1, 1995/96:FiU10,1996/97:FiU1).Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning. Mot bakgrund av det anfördaanser utskottet att utrikesutskottet bör avstyrka motionerna U11 (v) yrkande-na 6 och 15, U12 (mp) yrkande 1, U14 (fp) yrkande 7 samt U516 (s) yrkan-dena 4 och 5.Som anförs i regeringens skrivelse innebär starten av den tredje etappen avEMU behov av anpassningar och åtgärder oavsett om deltari detta samarbete eller inte. För att skall ha en reell valmöjlighet vagäller medlemskap i valutaunionen måste de praktiska förberedelserna hakommit i gång innan tar ställning. beslutade rege-ringen att det inom skulle inrättas en samordningsfunk-tion med uppgift att koordinera euroförberedelserna. Den första fasen avarbetet har redovisats i departementspromemorian Praktiska euroförberedel-ser i (Ds 1997:9). Enligt departementspromemorian skall förberedel-searbetet bedrivas på ett sätt som skapar möjligheter att delta men som inteinskränker möjligheterna att stå utanför valutaunionen.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att motion U11 (v) yrkande 5bör avstyrkas.Beträffande den ekonomiska politiken vill utskottet erinra om att harprioriterat sysselsättningsfrågan högt i regeringskonferensen. harföreslagit att en särskild avdelning om sysselsättning skrivs in i fördraget.Vid chefsförhandlarmötet offentliggjorde ett text-förslag om sysselsättning. Till Europeiska rådets möte i i december1996 presenterade det irländska ordförandeskapet ett sammanhållet förslagtill nytt fördrag. Ordförandeskapets förslag innehöll en text om sysselsättningsom har många likheter med det svenska förslaget. Bland annat föreslogs enny avdelning i fördraget om sysselsättning.De krav på sunda statsfinanser som ställs inom ramen för samarbetet inomEU ligger i linje med de mål som gäller för den svenska ekonomiska politi-ken. Den ekonomiska politiken har måst inriktas på attskapa budgetbalans. Saneringen av de svenska offentliga finanserna har letttill ett markant ökat förtroende för den svenska ekonomiska politiken både iSverige och internationellt. Offentliga finanser i balans bidrar till lägre ränoch ger utrymme för tillväxt och ökad sysselsättning.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motionerna U11 (v) yr-kande 3 och U516 (s) yrkande 10 bör avstyrkas.Stabilitets- och tillväxtpakten innebär bland annat att de medlemsstater sominte deltar i valutaunionen skall lämna konvergensprogram. Regeringenpresenterade ett konvergensprogram. Företräda-re för regeringen diskuterade programmet både i finansutskottet och i . I programmet angavs att regeringen skulle göra en avstämningvarje halvår med början . Avstämningar har gjorts i sambandmed propositionerna 1995/96:25 (tillväxtpropositionen), 1995/96:150 (eko-nomiska vårpropositionen), 1996/97:1 (budgetpropositionen) samt1996/97:150 (ekonomiska vårpropositionen). har således löpandeerhållit information om konvergensprogram.Utskottet kan inte dela motionärernas uppfattning att stabilitets- och till-växtpakten hotar att binda ekonomiska politik. Kravenpå sunda statsfinanser ligger väl i linje med svensk tradition. Beträffanderegeringens kontakter med rörande stabilitets- och tillväxtpaktenhar utskottet inga invändningar. Regeringen har i denna fråga uppfyllt sinaåtaganden enligt riksdagsordningen, och utskottet förutsätter att regeringenäven fortsättningsvis redovisar avstämningarna av konvergensprogrammetför riksdagen.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motion U11 (v) yrkande4 bör avstyrkas.Utskottet ser ingen anledning till att regeringen i skrivelsen om verksamheteni Europeiska unionen särskilt borde ha markerat självklarheten om att det ärriksdag och regering som avgör hur stor den offentliga sektorn bör vara iSverige.Motion U11 (v) yrkande 8 bör därmed avstyrkas.EU:s budget och återflödet till SverigeSkrivelsenAv skrivelsen framgår att EU:s budget omfattade ca 81,9 miljarderecu, vilket motsvarar ca . Den svenska avgiften uppgickenligt preliminärt utfall till . Återbetalningen till fölav den s.k. infasningsöverenskommelsen motsvarade 3 617 miljoner kronor.Nettoavgiften blev därmed . På statsbudgeten brutto-redovisas det återflöde som administreras av svenska myndigheter, dvs.betalningarna från kommissionen redovisas på inkomsttitel, medan de utbe-talningar svenska myndigheter gör på kommissionens vägnar redovisas motanslag på statsbudgetens utgiftssida. Det är dock viktigt att påpeka att svens-ka myndigheter inte administrerar samtliga EU-budgetens utgifter vilka riktarsig till och alltså skulle ingå i termen återflöde. Det preliminärautfallet 1996 uppgår till . Av dettasvarade den gemensamma jordbrukspolitiken för 5,3 miljarder medan struk-turfonderna svarade för . Utfallssiffran för strukturfon-derna är dock något missvisande eftersom utformningen av strukturfondsbe-slutet innebär att ett visst belopp görs tillgängligt för under periode1995-1999, men utfallen mellan de enskilda åren kan variera beroende på debeslutade programmens utformning och betalningstidpunkter. Tillgängligtbelopp för hela femårsperioden motsvarar i genomsnitt 2,5 miljarder kronorper år.Ett område där EU-budgetens utgifter inte administreras med hjälp avsvenska myndigheter är forskningspolitiken. Det är mycket svårt att uttala sigom hur stor del av utgifterna som avser . Enligt en uppskattning iskrivelsen uppgår den svenska andelen till runt 700 miljoner kronor.MotionernaEnligt motion U11 (v) har nettobidrag till EU blivit betydligt störreän väntat. Dessutom finns avsevärda kostnader för statsförvaltningen föranpassningsarbetet till EU. En grundlig utredning av hur den offentliga sek-torns ekonomi påverkats av EU-medlemskapet bör göras. En sådan utredningbör klargöra varför det planerade återflödet inte fungerar (yrkande 12).I motion U12 (mp) framhålls att det inte görs någon komplett redovisningav hur mycket EU-medlemskapet kostar i regeringens skrivelse. Föratt det klart skall framgå vad det kostar att vara medlem i unionenmåste även ökade administrativa kostnader och resekostnader tas med i be-räkningen. Regeringen bör återkomma med en redovisning av de faktiskakostnaderna för EU-medlemskapet (yrkande 3).Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis erinra om att regeringen i skrivelsen redovisarSveriges bidrag till EU:s budget liksom återflödet till . Som regering-en framhåller är dock inte redovisningen av EU-budgeten upplagd på ettsådant sätt att återflödet för ett enskilt land är lätt avläsbart.Utskottet vill påpeka att återflödet till bara är ett mått, och inte endet bästa, på vad får ut av medlemskapet i Europeiska unionen. Vidsidan av betydelsen av att är med och påverkar framtid, hart.ex. tillgången till den inre marknaden betydelse för vår ekonomis utveck-ling.Som regeringen anger i skrivelsen driver en återhållsam budget-politik inom EU, och förbättrad budgetdisciplin vid användningen av EU:smedel är en prioriterad fråga för . Utskottet vill erinra om att rege-ringen i proposition 1994/95:40 redovisade förslag till principer för budge-tering, redovisning och revision av de medel som betalar till respek-tive mottar från EU. I propositionen föreslogs att utgifter till och inkomsterfrån EU skall bruttoredovisas i enlighet med regelverket för statliga medel.Vidare framhöll regeringen att uppföljningen av effektiviteten och efterlev-naden av måste ges hög prioritet. tillstyrkte deprinciper som regeringen förordat (bet. 1994/95:FiU5, rskr. 67).Med hänvisning till det anförda anser utskottet att någon åtgärd enligt mo-tionärernas förslag inte är påkallad. Motionerna U11 (v) yrkande 12 och U12(mp) yrkande 3 bör avstyrkas av utrikesutskottet.Offentlig upphandlingSkrivelsenEU-kommissionen presenterade en grönbok om offentligupphandling. skall stimulera till en omfattande debatt om offent-lig upphandling inom EU. Därefter räknar kommissionen med att utarbeta enhandlingsplan med de åtgärder som bör vidtas för att stärka regelverketseffektivitet och för att bättre uppnå gemenskapspolitikens mål på upphand-lingsområdet.MotionenEnligt motion U11 (v) bygger grönboken om offentlig upphandling på enabstrakt idealmodell av EU:s inre marknad som är mycket långt ifrån verk-ligheten. Kommissionens linje innebär en extrem byråkratisk centralism. Föratt reglera den offentliga upphandlingen borde det i huvudsak räcka med attansluta sig till de regler som gäller inom WTO på detta område. Detta börges regeringen till känna (yrkande 7).Utskottets ställningstagandeUtskottet, som vid en hearing i utskottet med representanter förRegeringskansliet inhämtat information om grönboken, vill erinra om attgenom undertecknandet av och genom medlemskapet i Europe-iska unionen har förbundit sig att genomföra EG-direktiven för of-fentlig upphandling. har vid genomförandet av EG-direktivenvarit mycket kritiskt till regelverket och begärt att regelverket inte skall genomföras. har på utskottets förslag avslagit samtliga motionersom väckt med detta innehåll (se t.ex. bet. 1992/93:FiU5, rskr.120).Utskottet ser inte något skäl att frångå sitt tidigare ställningstagande ochföreslår således att motion U11 (v) yrkande 7 avstyrks.RegionkommitténSkrivelsenRegionkommittén består av 222 ledamöter utsedda . Ledamöternarepresenterar olika regionala och lokala organ i medlemsländerna. Kommit-tén har en rådgivande funktion och skall konsulteras före beslut i ministerrå-det eller i kommissionen.Sverige har 12 ledamöter och 12 ersättare i kommittén. De utnämns avministerrådet på förslag av regeringen. De svenska ledamöterna finns för-tecknade i en bilaga till regeringens skrivelse.MotionenI motion U515 av () föreslås att den av ges ökat inflytande i frågor som rör dess intresse-områden. Dess sekretariat och budget bör inte vara delade med Ekonomiskaoch sociala kommittén utan bör vara fristående (yrkande 21).Utskottets ställningstagandeEnligt protokoll 16, som omfattas av , skall Ekonomiskaoch sociala kommittén och ha en gemensam organisa-tionsstruktur. Ekonomiska och sociala kommittén, Ecosoc, är reglerad iRomfördraget. Ledamöterna representerar arbetstagare, arbetsgivare ochallmänna samhällsintressen.När Regionkommittén inrättades fick Ekonomiska och sociala kommittén iuppdrag att administrativt organisera verksamheten. Därmed kunde mansnabbt komma i gång med arbetet utan att för den skull dubblera de admi-nistrativa resurserna.Utifrån de synpunkter finansutskottet har att företräda vill utskottet erinraom att en uppdelning av den administrativa organisationen kan vara kost-nadsdrivande. Som utskottet redan påpekat driver en återhållsambudgetpolitik inom EU, och utskottet har tidigare kraftigt understrukit attuppföljningen av effektiviteten av måste ges hög prioritet(prop. 1994/95:40, bet. 1994/95:FiU5).Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att motion U515 (kd) yrkande21 bör avstyrkas.Stockholm den 17 april 1997På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (),(), (), (), SusanneEberstein (s), (), (), (), (), Per () och ().Avvikande meningar1. EMUSonja Rembo (m), (), (), () och Per () anser att den del av finansutskottets yttrande sombörjar med "Utskottet har flera" och slutar med ""yrkandena 4 och 5" bort haföljande lydelse:Utskottet vill framhålla att det är angeläget att deltar fullt ut iEMU:s tredje fas från starten . Det skulle stärka kronan och sänkaräntenivån om regeringen klargjorde sin avsikt att när konvergensvillkoren äruppfyllda föreslå att skall delta i valutaunionen från starten. Detfinns också ett stort politiskt värde i att tillhöra den grupp av länder somaktivt arbetar för fortsatt integration. Möjligheten att spela en mer pådrivan-de och inflytelserik roll för EU:s utveckling, t.ex. i fråga om östutvidgningenÖstersjösamarbetet, miljön samt förstärkningen av fred och demokrati iEuropa, ökar om vi deltar i det valutapolitiska samarbetet fullt ut.Vad utskottet här anfört om fördelarna med ett svenskt medlemskap iEMU:s tredje fas bör utrikesutskottet med anledning av motionU14 (fp) yrkande 7 föreslå att som sin mening ger regeringen tillkänna. Motionerna U11 (v) yrkandena 6 och 15, U12 (mp) yrkande 1 samtU516 (s) yrkandena 4 och 5 bör avstyrkas.2. Ekonomisk politikSonja Rembo (m), (), (), (), () och Per () anser att den del av finansutskot-tets yttrande som börjar med "Beträffande den ekonomiska" och slutar med"och ökad sysselsättning" bort ha följande lydelse:Beträffande den ekonomiska politiken och sysselsättningen vill utskottetanföra följande.De krav på sunda statsfinanser som ställs inom ramen för samarbetet inomEU ligger enligt utskottets mening helt i linje med de mål som bör gälla förden svenska ekonomiska politiken. Enligt artikel 3a.3 i i desslydelse enligt skall följande vägledande principer iakttas:stabila priser, sunda offentliga finanser och monetära förhållanden samt enstabil betalningsbalans. har framför allt rekommenderat Sverigeatt åtgärder för budgetanpassning koncentreras till utgiftssidan, så att denoffentliga sektorn och dess känslighet för makroekonomiska svängningarminskas och incitamenten för ekonomisk aktivitet och sysselsättning förbätt-ras genom att skattetrycket på hushåll och företag begränsas så mycket sommöjligt.Enligt motion U516 (s) innebär en politik av detta slag en extrem stabili-tetsinriktning. Motionären menar att medlemsländerna ägnar sig åt defensivaåtgärder för att bekämpa arbetslösheten.