bet · GL01AU2 · 1997-11-27 00:00:00 — I anslutning till detta bedömde utskottet atten parlamentarisk utredning lämpligen borde genomföras om stora förändringar avden nationella regionalpolitiken är påkallade. Utskottet utgick emellertid frånatt regeringen, när resultatet av då pågående utredningsarbete hade analyseratsoch konturerna i fråga om EG-systemets tillämpning i hade klarnat,skulle vidta erforderliga åtgärder.Någon utredning av den art som utskottet beskrev har inte tillsatts avregeringen. Utskottet kan inte tolka detta på annat sätt än att regeringenbedömer att tiden inte varit mogen för en utredning av denna karaktär.Utskottet utgår från att regeringen i den kommande regionalpolitiskapropositionen utförligt analyserar de frågor som nämnts och lägger framerforderliga förslag.Arbetsmarknadsutskottet vill i detta sammanhang också ta upp frågan omuppföljning och utvärdering av verksamheten inom utgiftsområde 19. Det är medtillfredsställelse utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen gjortflera uttalanden som visar att man fäster stor vikt vid att vidareutveckla mål-och resultatstyrningen liksom att öka kunskaperna om de regionalpolitiskastödens effekter och effektivitet. Utskottet finner anledning att i dettasammanhang betona vikten av att ytterligare förbättra resultatredovisningenavseende olika stödformer och att den i största möjliga utsträckning görjämförelser möjliga.Med hänvisning till vad som ovan anförts tillstyrker utskottet propositionensförslag (avsnitt 2.2) om mål för utgiftsområde 19 och avstyrker samtidigtmotionerna A460 (c), A453 (v), A403 (kd), A402 (m), A426 (s), A429 (fp), A447(s) och A448 (s) i berörda avseenden.Organisation, samordning och sektorsansvarPropositionenEn mycket viktig uppgift för regeringen och olika myndigheter är att se tillatt de regionalpolitiska aspekterna beaktas inom olika utgiftsområden.Exempel på sektorer som på ett avgörande sätt positivt bidrar till denregionala utvecklingen är skatteutjämningssystemet samt kommunikations- ochutbildningsväsendet. Verksamheterna inom dessa sektorer har varit väsentligaför såväl den regionala balansen som den ekonomiska tillväxten i hela landet.Utvecklingen inom de utsatta regionerna kan dock kräva en helhetssyn inomytterligare sektorer. Brister i helhetssynen vid t.ex. utformningen av nyaorganisationsstrukturer inom statliga verksamheter medför attbesparingseffekten inom en enskild sektor kan motverkas av ökade utgifter inomandra sektorer. Enligt regeringen kommer dessa frågor att behandlas närmare iden regionalpolitiska särpropositionen.MotionerCenterpartiet anser i motion A460 (yrk. 5, 34, 35 och 37) att vi nu står införett vägval när det gäller sektoriseringen i samhället. Dagens starkasektorisering måste brytas på alla nivåer så att samverkan och samordningunderlättas som det politiska inflytandet ökar. Regionalpolitikenmåste tydligare lyftas fram i . Först när den samordnas inomsamtliga politikområden går det att uppnå ordentliga resultat.Regionalpolitiken måste enligt vara enkel, begriplig och drivasdecentraliserat. Resurserna måste gå till det egentliga, utvecklingsinriktadearbetet i stället för till onödig byråkrati och krångel. Medel till lokaltutvecklingsarbete bör inte alltid kanaliseras via myndigheter utan bör kunnaslussas till exempelvis Hela skall leva. Medel böräven kunna kanaliseras direkt till de lokala utvecklingsgrupperna.Ulf m.fl. (kd) poängterar i kommittémotion A403 (yrk. 2 och 4) attden statliga sektorspolitiken måste ta regionalpolitiska hänsyn. I statensinstruktioner för verksamheter i olika sektorer bör det framgå att man därskall ha en helhetssyn där de regionala faktorerna vägs in i beslutsfattandet.Kristdemokraterna anser att regionalpolitiska konsekvensanalyser bör upprättasinnan beslut fattas som kan leda till förändrade förutsättningar för områdensom är beroende av en aktiv regionalpolitik.Utskottets ställningstagandeUtskottet finner anledning att poängtera att samverkan mellan central, regionaloch lokal nivå måste stärkas. Den centrala nivån har ett övergripande ansvarför att uppnå regional balans, men förmågan till samverkan mellan de olikasamhällsnivåerna är avgörande för resultatet. Det gäller att utformanäringspolitiska insatser, arbetsmarknadspolitik, utbildnings- ochforskningspolitik samt investeringar i infrastruktur med utgångspunkt i ettregionalt helhetsperspektiv.Av betänkandets inledande avsnitt framgår att utskottet också finner detlokala perspektivet på regionalpolitiken angeläget. Där betonas att den lokalautvecklingskraften måste tas till vara. Ett av flera organ för att ta till varalokal utvecklingskraft är Hela skall leva. Utskottetkonstaterar att betydande belopp har kanaliserats till rådet på senare tid.Enligt vad utskottet har erfarit har regeringen under de fyra senaste årenlämnat i stöd till och dessverksamhet.I budgetpropositionen betonas att en mycket viktigt uppgift för regeringenoch olika myndigheter är att se till att de regionalpolitiska aspekternabeaktas inom olika utgiftsområden. Utskottet anser att den regionalpolitiskasärpropositionen närmare bör redovisa hur denna angelägna uppgift skallutföras.Som framgått ovan avser regeringen att i den regionalpolitiskasärpropositionen närmare ta upp frågor om lokalisering i samband med nyaorganisationsstrukturer inom statliga verksamheter. Också sektorsfrågor kommeratt behandlas i propositionen.Arbetsmarknadsutskottet vill med anledning av vad som anförts i motionerna omlokalisering av statlig verksamhet erinra om utskottets förslag tilltillkännagivande i betänkande 1996/97:AU2 som senarebeslutat om. Utskottet uttryckte uppfattningen att frågor om lokalisering avstatlig verksamhet som är av större vikt eller på annat sätt av principielltintresse bör underställas . Utskottet förutsätter att regeringen,förutom i den årliga redovisningen för behandlingen av riksdagsskrivelser,också i särpropositionen redovisar vilka åtgärder som har vidtagits medanledning av tillkännagivandet.Med det anförda avstyrks motionerna A460 (c) och A403 (kd) i berörda delar iden mån de inte kan anses tillgodosedda med vad utskottet anfört.Allmänna stödområdes- och strukturfondsfrågorAllmänt om strukturfonder och målområdenBakgrundFör närvarande finns sju mål för . Sex av dessa berörSverige varav tre avser insatser inom geografiskt avgränsade områden. Desistnämnda är mål 2, 5b och 6. Utöver målen deltar i åttagemenskapsinitiativ. Inom dessa finns det flera program som är geografisktavgränsade. I flera fall avser initiativen samma regioner som de geografisktavgränsade målen.Antalet geografiskt avgränsade målområden i är elva: fem mål 2-områden, fem mål 5b-områden och ett mål 6-område. När avgränsningarna avmålområden gjordes i samband med att blev medlem i EU var det detidigare nationella prioriteringarna för regionalt stöd som utgjordeutgångspunkt för hur målområdena avgränsades.I meddelandet Agenda 2000 som lades fram av Europeiska kommissionen i juli1997 behandlas bl.a. konsekvenserna av en utvidgning av EU. Kommissionen läggeri meddelandet fram förslag om reformer inom flera politikområden, däriblandstruktur- och regionalpolitik. På detta område föreslår kommissionen en störrekoncentration av insatserna såväl geografiskt som när det gäller inriktningenpå åtgärderna. Effektiviteten måste förbättras bl.a. genom bättre kontroll,uppföljning och utvärdering samt förenklingar. Närhetsprincipen betonas, alltsåatt beslut fattas på den nivå där det är mest ändamålsenligt, liksompartnerskap.Antalet mål för strukturfonderna föreslås i Agenda minskas från dagenssju till tre, varav två skall vara geografiskt avgränsade och ett mål omfattahela länder. De områden som omfattas av de nya geografiskt avgränsade målenskall reduceras från dagens av EU:s befolkning till 35-40 %.Enligt vad representanter för informerat utskottet omväntas riktlinjer för EU:s framtida struktur- och regionalpolitik bli antagnavid i . Våren 1998väntas kommissionen lägga fram förslag om nytt regelverk för strukturfonderna.Där kommer man bl.a. att ange kriterier för prioritering av regioner,åtgärdsinriktning och hur administrationen av fonderna skall gå till.Kommissionens förslag till nytt regelverk förhandlas i och beslutas avministerrådet. När förhandlingarna är slutförda och ministerrådets beslutföreligger kan det nationella arbetet starta inom ramen för det nyastrukturfondsprogrammet. Detta beräknas kunna ske eller, omförseningar uppstår, i början av 1999.Den ståndpunkter beträffande inriktningen av EU:sregional- och strukturpolitik har inom redovisats vidflera tillfällen. Redan innan Agenda 2000 presenterades klargjorde sinapositioner i frågan (promemoria från Närings- och ). Regeringen föreslår följande huvudinriktning för EU:s regional- ochstrukturpolitik:* koncentration såväl vad gäller geografisk omfattning som antalet åtgärder* effektivisering* reducering av budgeten* förenklingar beträffande program, genomförande m.m.* bättre samordning av nuvarande strukturfonder och så lika regelverk fördessa som möjligt* radikal minskning av dels antalet mål från nuvarande sju till tre, delsantalet gemenskapsinitiativ från fjorton till tre* ökat inflytande för medlemsländerna när det gäller avgränsning av regioneroch utformning av programSverige anser att framtida insatser skall koncentreras till de ekonomiskt minstutvecklade länderna och att budgeten bör minskas för . Vidarehar uppfattningen att gemenskapsintresset tydligt skall definieras. Detskall således klart framgå vilket mervärde som väntas uppstå till följd av dengemensamma regional- och strukturfondspolitiken och vilka prioriteringar sommedlemsländerna har ett gemensamt intresse av och solidariskt vill verka för.Regeringen konstaterade i positionspromemorian att enkonsekvens av en reformerad regionalpolitik inom EU blir att det stöd somSverige erhåller kommer att påverkas. Stödet till kommer attminska. För del kommer en reformering av strukturfondspolitiken attinnebära att ett antal val kommer att behöva göras, t.ex. mellan geografisktriktade insatser och nationella program för att lösa arbetslöshetsproblemen,men också mellan regioner som har strukturfondsprogram.Som tidigare framgått föreslår Agenda 2000 tre nya mål förstrukturfondsprogrammen. stöder enligt positionspromemorian förslagetom ett nytt mål 1 som skulle omfatta de ekonomiskt minst utvecklade ländernaoch regionerna samt perifert belägna och glest befolkade regioner. Sverigeutgår från att de norra delarna av (nuvarande mål 6 samt kommuner ikustområdet) vid inplacering i det nya mål 1 kommer att behandlas på ett medövriga regioner inom det nya mål 1 likvärdigt sätt vad gäller typ av åtgärder,nationella stöd etc.Också förslaget om ett nytt mål 2 stöds av . Målet föreslås inriktatpå regioner med strukturomvandlingsproblem inom näringsgrenar som jord- ochskogsbruk, industri, servicenäringar, offentlig verksamhet etc. Det går enligtregeringens bedömning inte att säga vilka geografiska områden som skullekunna omfattas av ett nytt mål 2.Förslaget till nytt mål 3 är inte geografiskt avgränsat utan är ett s.k.horisontellt mål med inriktning på långsiktigt kvalificerad ochframtidsinriktad kompetensutveckling. Målet stöds av Sverige.PropositionenRegeringen avser att återkomma med ytterligare information om inriktning ochgenomförande av strukturfondsprogrammen i en regionalpolitisk proposition.EG:s strukturfonder har för innevarande programperiod förstärkts bl.a. föratt motverka de regionala obalanser inom Europeiska unionen som skapandet avden inre marknaden bedöms kunna medföra. Genomförandet av EG:sstrukturfondsprogram innebär en kraftig förstärkning av regionalpolitiken.Möjligheterna att effektivisera genomförandet av EG:s strukturfondsprogramses över.MotionerEn rad motioner tar upp frågor som rör stödet från i dagoch liksom samordningen med det nationella stödsystemet. Samtligamotionärer representerar , ochKristdemokraterna. Bland motionerna återfinns också en fyrpartimotion.Centerpartiet anser i partimotion A460 (yrk. 24-26) att antalet målområden börkunna reduceras. Det finns inget skäl att helt knyta möjligheterna att erhållamedel från strukturfonder och gemenskapsinitiativ till nationella stödområden.Dagens mål 6-område bör få likvärdigt stöd. Förutsättningarna fördagens mål 2- och mål 5b-områden får inte försämras. Stöden bör koncentrerastill de mest utsatta områdena. Regeringens agerande i förhandlingarna omframtida strukturfonder har varit alltför passivt. Det måste bli kraftfullt ochges högsta prioritet. bör få ta ställning tillsvenska riktlinjer för framtida regional- och strukturpolitik.I kommittémotion A403 (yrk. 5) av m.fl. (kd) betonar motionärernaatt måste påverka utformningen av EU:s regionalpolitiska stöd så att deger alla människor oavsett var de bor tillgång till arbete, service och en godmiljö.Enligt kommittémotion A459 (yrk. 3) av m.fl. (kd) bör Sverigeverka för ett vidgat skärgårdsbegrepp inom EU så att den nya programperiodenför strukturfondsprogrammen kan omfatta hela skärgården.I fyrpartimotionen A423 (yrk. 1) av m.fl. (kd, m, c och fp)pekar motionärerna på den byråkratiska rundgången av medel som betalas till EUför att sedan komma tillbaka i form av bidrag från strukturfonderna.Omfattningen av strukturfondernas mål och målområden bör ses över ochrundgången av medel begränsas.Ola () hävdar i motion A404 (yrk. 2) att en utvidgning av mål 6-området till att även omfatta skulle innebära försvagadeinsatser i de regionalpolitiskt prioriterade områdena i inlandet.Margareta m.fl. (c) pläderar i motion A422 för fortsatt stöd tillutvecklingen i mål 5b-området i sydöstra m.fl. (fp) uttrycker i motion A429 (yrk. 6) oro över utspädningenav de regionalpolitiska stöden till allt större områden. EU:s översyn avmålområdena får inte innebära att effektiva satsningar i de mest utsattadelarna av landet motverkas.Lennart och () anser i motion A451 (yrk. 3) attregeringen i förhandlingar om och regionalpolitik bör verkaför Stockholms skärgård.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att spelar en allt större roll förregionalpolitiken.Svensk regionalpolitik har utökats och fått delvis nya former efter EU-inträdet. Detta konstaterar revisorer i en granskningsrapport omstödgivningen för regional utveckling efter EU-inträde. Granskningen,som genomförts efter förslag från arbetsmarknadsutskottet, har inriktats på deförändringar som EU-medlemskapet har inneburit för den nationella stödgivningenvad gäller stödens inriktning och innehåll, finansiering, beslutsgång ochadministration. Några av huvudpunkterna i rapporten stödefter EU-medlemskapet är följande:* utgångspunkten bör vara att de strukturfondsmedel som har tilldelatsockså skall utnyttjas* inför nästa programperiod bör möjligheterna utnyttjas att erhålla en störreandel EG-stöd* utformningen av programmen bör bli mindre detaljerad inför nästaprogramperiod* samordningen bör öka mellan nationella insatser och sådana insatser somgenomförs inom ramen för strukturfondsprogrammen* ramprogram skulle kunna användas för att minska belastningen pålänsstyrelser och beslutsgrupper och för att underlätta ansökningsprocessenför de sökande* frågan om beslutsgruppernas roll, sammansättning och ansvar bör prövas införnästa programperiodEnligt vad arbetsmarknadsutskottet har erfarit kommer remissbehandlingen avgranskningsrapporten att påskyndas. Därmed bör det bli möjligt för utskottetatt behandla revisorernas slutliga ställningstagande i frågan i anslutning tillatt den regionalpolitiska särpropositionen behandlas.Samtliga motioner som redovisas ovan - A460 (c), A403 (kd) A459 (kd), A423(kd, m, c och fp), A404 (m), A422 (c), A429 (fp) och A451 (c) - kan direkteller indirekt sägas ta upp frågor som rör omfattningen av strukturfondernasmål och målområden.I fyrpartimotionen A423 förs krav fram på att göra en översyn avstrukturfondernas mål och målområden. När det gäller översyn av målen sker, somframgått ovan, redan en sådan i anslutning till behandlingen av Agenda 2000-förslaget. I ett senare skede av arbetet med att ta fram ett nyttstrukturfondsprogram för kommer också de geografisktavgränsade målområdena att ses över. Om antalet mål blir färre ochstrukturfondernas budget minskar, vilket är förslag som regeringen förespråkaroch som utskottet inte har anledning att motsätta sig, måste rimligen i ettsenare skede de geografiskt avgränsade målområdena ses över och reduceras.I dagsläget, när inte ens de nya strukturfondsmålen är fastlagda, är det dockenligt utskottets uppfattning för tidigt att ta ställning till vilkageografiska områden i som bör få stöd under nästa programperiod. Ifråga om dagens mål 6 konstaterar dock utskottet med tillfredsställelse attregeringen anser att man kan utgå från att området skall ingå i det nya mål 1.Utskottet vill dock i detta sammanhang uttrycka viss tveksamhet tillregeringens uppfattning att även kommunerna i kustområdet mer generellt skallingå i det nya mål 1. Utskottet vill inte motsätta sig en utökning medkustområdet förutsatt att samma principer för fördelning av strukturfondsmedeltillämpas som för nuvarande mål 6. Detta skulle tillföra norra merstrukturfondsmedel. Vidare bör en differentiering mellan kust- och inland görasbeträffande typ av åtgärder och andelen strukturfondsmedel i enskilda projekt.EU:s regionalpolitiska stöd måste, som motionärerna i A403 (kd) framhåller,syfta till att jämna ut regionala obalanser i fråga om tillgång till arbete,service m.m. Den aktuella översynen får inte, som framhålls i motion A429 (fp),innebära att man motverkar effektiva satsningar i de mest utsatta delarna avlandet.I motionerna A459 (kd) och A451 (c) krävs att skärgårdsfrågor skallintegreras i det nya strukturfondsprogrammet. finns för del ettsärskilt mål 5b-område Skärgården som omfattar 300 öar.I EG:s nya strukturfondsprogram för väntas de enskildamedlemsländernas inflytande öka när det gäller avgränsning av regioner ochutformning av program. Detta är också en inriktning som har starkt stöd frånden . I och med att det nationella inflytandet väntas öka bördetta också kunna leda till att den enskilda medlemsstaten får störremöjligheter än att påverka om och i vilken omfattning skärgårdsområdenskall ingå i nationella målområden. Mot denna bakgrund anser utskottet attmotionerna A459 (kd) och A451 (c) bör avstyrkas.Utskottet återkommer nedan till frågor om samordning mellan nationellastödområden och målområden samt beslutsformer och administration kringstrukturfonderna.Utskottet kan inte dela uppfattningen i motion A460 (c) om att regeringenhittills agerat alltför passivt i förhandlingarna om framtida strukturfonder,eftersom några förhandlingar ännu inte påbörjats. Utskottet vill dock framhållavikten av ett kraftfullt svenskt agerande i de kommande förhandlingarna.Utskottet förutsätter att en mer ingående diskussion i de aktuella frågornakan föras i anslutning till behandlingen av den kommande särpropositionenvilken bör kunna ske . Mot bakgrund av vad som ovan haranförts avstyrker utskottet motionerna A460 (c), A403 (kd), A423 (kd, m, c ochfp), A404 (m), A422 (c) och A429 (fp) och i berörda delar i den mån de inte kananses vara tillgodosedda med vad utskottet anfört.Samordning mellan nationella stödområden och målområdenBakgrundUnder rubriken om strukturfonder och målområden redovisas ovan vissauppgifter om målområden.Målområdena omfattar betydligt fler personer än de områden som ingår i denationella stödområdena. Av tabellen nedan framgår i vilken utsträckningmålområde eller del av målområde också utgör nationellt stödområde. Ett kryssvisar att områdena eller delar av områdena sammanfaller.Samband mellan målområden för EU:s strukturfondsmedel och nationellastödområden-------------------------------------------------------|Målområde |Stöd- |Stöd- |Tillfälligt|Ej || |område |område |stöd- |nationellt || |1 |2 |område |stödområde |-------------------------------------------------------|Mål 2 | | | | || | | | | ||Norra | | | x | x ||Norrlandskus- | | | | ||ten | | | | |-------------------------------------------------------|Ångermanlands-| | | x | ||kusten | | | | |-------------------------------------------------------|Bergslagen | | x | x | x |-------------------------------------------------------|| | | | x |-------------------------------------------------------|| | | x | x |-------------------------------------------------------|Mål 5b | | | | |-------------------------------------------------------|// || | x | x |-------------------------------------------------------|Västra | | x | | x ||| | | | |-------------------------------------------------------|Sydöstra | | | x | x ||| | | | |-------------------------------------------------------|| | | | x |-------------------------------------------------------|Mål 6 | | | | |-------------------------------------------------------|| x | x | | |-------------------------------------------------------|| x | x | | |-------------------------------------------------------|| x | x | | |-------------------------------------------------------|| x | x | | x |-------------------------------------------------------|| | x | | |-------------------------------------------------------|| | x | | |-------------------------------------------------------|| | x | | |-------------------------------------------------------Källa: revisorer, 1997 och , 1997.PropositionenEftersom den regionalpolitiska problembilden inte har förändrats nämnvärtföreslår regeringen i budgetpropositionen ingen ändring istödområdesindelningen. Regeringen avser att, som framgått tidigare, återkommamed ytterligare information om inriktning och genomförande avstrukturfondsprogrammen i en regionalpolitisk proposition.MotionAxel m.fl. (s) förespråkar i motion A412 (delvis) förhandlingar medEG-kommissionen i syfte att förändra reglerna för lokaliseringsbidraget enligtvad som behandlas nedan under . En förändringbör enligt motionärerna åtföljas av anpassning av den nationellastödområdesindelningen så att de kommuner som ingår i EU:s olika målområdenockså innefattas i det nationella stödsystemet.Som framgått tidigare under rubriken om strukturfonder och målområdenanser i motion A460 att antalet målområden bör kunna reducerassamt att det inte finns något skäl att helt knyta möjligheterna att erhållamedel från strukturfonder och gemenskapsinitiativ till nationella stödområden.Utskottets ställningstagandeRegeringen anser att en koordinering bör ske mellan EU-medlemsstaternasprioriteringar i den nationella politiken och de insatser som sker genom EU.Det kan t.ex. gälla avgränsningen av stödområden för nationellaregionalpolitiska stöd till företag och avgränsningen av områden för insatsermed strukturfondsmedel. Detta framgår av en den förut nämndapositionspromemorian rörande Agenda 2000 (Närings- och handelsdepartementet1997-06-19).Frågan om samordning mellan nationella stödområden och målområden behandlasvidare i rapporten stöd efter EU-medlemskapet som nyligenpublicerats av revisorer men som ännu inte har remissbehandlats. Somframgått av den tidigare redovisningen av några av rapportens huvudförslag,presenteras förslag om ökad samordning mellan nationella insatser och sådanainsatser som genomförs inom ramen för strukturfondsprogrammen. Det gäller bådestödformer, stödområden och planering av stödåtgärder för regional utveckling.Utskottet är inte berett att ta definitiv ställning i defrågor som har aktualiserats i ovannämnda motioner.