bet · GL01UbU7 · 1997-11-25 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet regeringens förslag i budgetpropositionentill reformering av forskarutbildningen samt ett 40-tal motionsyrkanden.Utskottet föreslår att godkänner regeringens förslag till principerför att ställa upp examensmål för forskarutbildningen.Det förslag som utskottet nu tagit ställning till innebär följande.Kvantitativa mål införs för examinationen inom forskarutbildningen viduniversitet och högskolor. Graden av måluppfyllelse kommer att utgöra ettunderlag för statsmakternas beslut om resurser för forskning ochforskarutbildning. De nu gällande reglerna för antagning skärps vad avserstudiefinansieringen. Doktorander som har utbildningsbidrag skall erbjudasanställning som doktorand senast när återstår av studierna.Möjligheterna att utnyttja studiemedel under forskarutbildning begränsas.Utskottet anser dock inte att frågan huruvida särskilda studierektorer skallfinnas för forskarutbildningen vid universitet och högskolor bör reglerascentralt.Med anledning av motioner har utskottet gjort vissa förtydliganden i fråga omstudiefinansiering som villkor för antagning till forskarutbildning.Utskottet föreslår dessutom att hos regeringen begär attHögskoleverket får i uppdrag att göra en kvalitetsmässig utvärdering avexamensmålen inom forskarutbildningen.Avslag på regeringens förslag till reformering av forskarutbildningen begärsi reservationer från Moderata samlingspartiet och . Övrigareservationer främst från (mp) och (kd) rör invändningar på enskilda punkter iregeringens förslag. Regeringen har i proposition 1997/98:1 Budgetpropositionen för ,utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, bl.a. föreslagit11. att godkänner principerna för uppställande av examensmål förforskarutbildningen (avsnitt 5.5.4). Motioner från allmänna motionstiden 19971997/98:Ub401 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om doktorandstipendier vid dekonstnärliga högskolorna.1997/98:Ub441 av Skånberg m.fl. (kd) vari yrkas2. att avslår regeringens förslag om mål för antalet examinationer,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att öka incitamenten för en högre studietakt,5. att avslår regeringens förslag om att kräva en färdigstudiefinansiering innan en doktorand antas,6. att , vid avslag på yrkande 5, som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att doktorander skall kunna antas om detillsammans med handledaren kan lägga upp en individuell studieplan i syfte attfullgöra sina studier med i genomsnitt av full studietakt ochavlägga sin doktorsavhandling senast ,8. att , vid avslag på yrkande 7, som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att det inte prövas hur doktorandenuppburit studiemedel, utan hur stor hans faktiska skuldbörda är,9. att avslår regeringens förslag att tillfälligt inaktivadoktorander skall avvisas,10. att avslår regeringens förslag att doktorsavhandlingar skallkunna produceras i ett enklare utformande än en monografi och tryckas bara i enmindre upplaga för disputationen,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att obligatoriskt låta varje doktorsavhandling åtföljas av enpopulärvetenskaplig sammanfattning.1997/98:Ub458 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till ny forskarutbildning somutarbetats i dialog med forskarsamhället och studentorganisationer,2. att beslutar avslå regeringens förslag till forskarutbildningenligt vad som anförts i motionen.1997/98:Ub474 av m.fl. (fp) vari yrkas5. att hos regeringen begär en plan för hur de som är inskrivnasom forskarstuderande och som saknar finansiering enligt de nya reglerna förforskarutbildning skall kunna fortsätta sina studier,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskarutbildningen.1997/98:Ub482 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att pröva ett system där medel för forskarutbildningen kan flyttamed doktoranden till en annan högskola,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rättigheten att byta handledare,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en överklaganderätt för sökande till doktorandtjänster,4. att avslår regeringens förslag om examinationsmål,5. att avslår regeringens förslag om antagningsregler.1997/98:Ub804 av och () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rekrytering till forskarutbildningen.1997/98:Ub805 av m.fl. (m) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskarutbildningen.1997/98:Ub807 av m.fl. (mp) vari yrkas32. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nackdelarna med att inrätta särskild anställning av studierektor förforskarutbildning vid varje fakultet,33. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av särskilt anslag för finansiering av doktorandersforskningsarbeten,34. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om finansiering av doktorandtjänster genom införande avgrundforskningsavdrag (GFA),35. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det olämpliga i att begränsa antagningen till forskarutbildningenför sökande som ej kan uppvisa full studiefinansiering för den beräknadestudietiden,36. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det olämpliga i regeringens förslag att begränsa finansiering avforskarutbildning vad gäller studiemedel och utbildningsbidrag,37. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att all forskarutbildning skall innehålla undervisningsmoment ibiologi, ekologi och filosofi,38. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av åtgärder för att erbjuda likvärdiga villkor för kvinnoroch män i forskarutbildning vid universitet och högskolor.1997/98:Ub810 av m.fl. (c) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en mer aktiv rekrytering av kvinnor till forskarutbildningen.1997/98:A806 av m.fl. (fp) vari yrkas16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om doktorandtjänster.Motioner från allmänna motionstiden 19961996/97:Ub411 av m.fl. (m) vari yrkas15. att hos regeringen begär förslag om förändring avforskarutbildningen i enlighet med vad som anförts i motionen.1996/97:Ub448 av m.fl. (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rekrytering till forskarutbildningen.1996/97:Ub451 av m.fl. (c) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett program för doktorandtjänster,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett socialt skydd för doktorander.1996/97:Ub512 av m.fl. (kd) vari yrkas21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i utökad grad ge doktorander anställning på doktorandtjänster.1996/97:Ub514 av m.fl. (mp) vari yrkas28. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att all forskarutbildning skall innehålla undervisningsmoment ibiologi, filosofi och ekologi för att skapa en kunskapsteoretisk grund förvidare studier.Motioner med anledning av proposition 1996/97:5 Forskning och samhälle1996/97:Ub5 av m.fl. (fp) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att examinera 2 500 doktorer ,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ytterligare doktorandtjänster.1996/97:Ub10 av m.fl. (mp) vari yrkas23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att all forskarutbildning initialt skall innehållaundervisningsmoment i biologi, filosofi och ekologi för att skapa enkunskapsteoretisk grund för vidare studier.Motioner med anledning av proposition 1996/97:141 Högskolans ledning, lärareoch organisation1996/97:Ub34 av m.fl. (v) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om överklagande av doktorandtjänstärenden.1996/97:Ub35 av m.fl. (fp) vari yrkas14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av utökning av antalet doktorandtjänster. En reformerad forskarutbildning - vissa övergripande ställningstagandenI budgetpropositionen, avsnittet 5.5 En reformerad forskarutbildning (s.90-103), gör regeringen inledningsvis en tillbakablick reform avforskarutbildningen. Statsmakterna hade då ambitionen att få till stånd en välplanerad forskarutbildning som inte bara skulle förbereda för en forskarkarriärutan också för kvalificerade insatser i yrkeslivet utanför högskolan. Studiernaskulle läggas upp så att den effektiva studietiden kunde begränsas till fyraår. För varje enskild doktorand skulle finnas en genomtänkt, systematisktplanerad utbildningsgång. Inslaget av metodisk undervisning och handledningskulle öka väsentligt.Regeringen konstaterar att denna uppläggning av forskarutbildningen, somenligt statsmakternas intentioner skall gälla också , i stort sett finnsvid fakulteter med laborativ eller klinisk inriktning. Vid övriga fakulteterhar den förverkligats bara i begränsad utsträckning; dock har en förändringtill det bättre inträtt på många håll. Som en följd av dettahar bl.a. examinationsfrekvensen ökat.Det är enligt regeringen angeläget att befästa och förstärka dessa positivatendenser. Regeringen presenterar därför i propositionen ett antal åtgärder isyfte att effektivisera forskarutbildningen vid samtliga fakulteter. Åtgärdernaär i sammanfattning följande.Kvantitativa mål för examinationen föreslås bli införda. Graden av mål-uppfyllelse kommer att utgöra ett underlag för statsmakternas beslut omresurser för forskning och forskarutbildning. De nu gällande reglerna förantagning skärps vad avser studiefinansieringen. Doktorander som harutbildningsbidrag skall erbjudas anställning som doktorand senast när två åråterstår av studierna. Möjligheterna att utnyttja studiemedel underforskarutbildning begränsas.Utskottet, som återkommer mera utförligt längre fram till regeringens förslagoch till de åtgärder som regeringen aviserat, tar först ställning till deyrkanden som finns om avslag på regeringens förslag om förändringar avforskarutbildningen.Enligt motion 1997/98:Ub805 (m) yrkande 9 betyder regeringens förslag att entotal reglering görs av antagningen till forskarutbildning. Enkonsekvensbeskrivning av förslagen saknas. De har inte heller remissbehandlats,vilket enligt motionärerna är mycket beklagligt med tanke på den betydelseforskarutbildningen har. Motionärerna kritiserar bl.a. förslagen om förbud motantagning av doktorander som saknar fullständig studiefinansiering och ombegränsade möjligheter att disputera med studiemedel. De anser att dessaförslag innebär en onödig inskränkning av antagningen i ett läge när Sverigebehöver fler forskarutbildade. I motionen föreslås att universitet ochhögskolor vid antagning av forskarstuderande skall vara skyldiga att utgå frånden sökandes kvalifikationer och förutsättningar samt tillse att såvälhandledning som villkoren i övrigt uppfyller de krav forskarutbildningenställer. Liknande tankegångar uttrycks i motion 1996/97:Ub411 (m) yrkande 15som väcktes under föregående . Där sägs att man kan uppnå en högreexaminationsfrekvens och en kortare studietid inom forskarutbildningen genomatt förbättra anställningsförhållandena, skärpa kraven på handledarna, ökagranskningen vid antagningen och minska tiden för extra sysslor.Avslagsyrkandet motiveras i motion 1997/98:Ub458 (v) yrkandena 1 och 2 medatt det finns delar av regeringens förslag som motionärerna ställer sig myckettveksamma till. I synnerhet för institutioner inom humanistisk fakultet kommerförslagen om skärpta antagningsregler att innebära drastiska minskningar avantalet doktorander, vilket kan leda till brist på studerande för att anordnakurser eller seminarier. Motionärerna pekar på att det finns risk för att detuppstår ett antal ?skuggdoktorander?, dvs. personer som håller på att doktorerautan att vara antagna till forskarutbildningen och som kommer att vara helträttslösa de konkurrerar om doktorandtjänster. Frågan omeffektivitet i forskarutbildningen hänger inte enbart samman medgenomströmningen, understryker motionärerna. Det måste vara möjligt attkombinera forskarutbildning med annan verksamhet, som t.ex. undervisning ellernäringslivspraktik. Forskarutbildningen bör inte heller nödvändigtvis varastöpt i samma form för alla ämnen och institutioner. För gruppen kvinnor ärförslaget om att all forskarutbildning skall ske på heltid och utan avbrottunder inte realistiskt. Motionärerna accepterar inte att endaststuderande som kan uppvisa full studiefinansiering för hela utbildningsperiodenskall kunna antas till forskarutbildning. De motsätter sig också att alladoktorander som bedöms vara passiva skall avregistreras. Sammantaget innebärregeringens förslag djupgående förändringar av forskarutbildningen, hävdar de.Det är därför förvånande att det inte finns någon analys av förslagenskonsekvenser och att förslagen inte har remissbehandlats. Motionärerna anseratt regeringen bör återkomma till med ett nytt förslag tillforskarutbildning. måste en seriös dialog föras med forskarsamhälletoch studentorganisationerna om hur målet att fördubbla antalet disputerade tillår 2000 kan nås.U t s k o t t e t delar inte motionärernas åsikt att regeringens förslag ärotillräckligt berett och inte förankrat i högskolevärlden. Regeringen har ipropositionen lämnat en utförlig redovisning för ärendets beredning. Utskottetnöjer sig här med att hänvisa till att förslagen i propositionen bl.a. grundarsig på betänkandet Studiefinansiering och examina i forskarutbildningen (Ds1996:35) av en särskild utredare och betänkandet Reform och förändring (SOU1996:21) av Utredningen om uppföljning av universitets- ochhögskolereform (). Båda betänkandena har remissbehandlats. Därutöver harsedan i januari funnits en referensgrupp som har biträttUtbildningsdepartementet med synpunkter på den framtida forskarutbildningen.Referensgruppen har bestått av lärare vid universitet och högskolor samt avföreträdare för och FörenadeStudentkårer. Departementet har också vid olika möten inhämtat synpunkter påforskarutbildningen från regeringens forskningsberedning, företrädare föruniversitet och högskolor respektive universitets- och högskolerektorer.Utskottet anser att det är nödvändigt att öka examinationen iforskarutbildningen. finns det ett stort behov av forskarutbildadelärare i högskolan och expansionen av den grundläggande högskoleutbildningenställer krav på ytterligare rekrytering. Regeringen beräknar att antalet läraremåste öka med ungefär 4 000 (omräknat till heltid) omsamma antal studerande per lärare i högskolans grundutbildning som skallkunna behållas. En betydande andel av dessa nyrekryterade lärare bör varadisputerade för att kvaliteten i utbildningen skall kunna upprätthållas påminst nuvarande nivå. Utskottet vill vidare peka på att även utanför högskolan- främst inom näringslivet - finns ett snabbt växande behov av forskarutbildadepersoner, vilket i sig motiverar en kraftig ökning av antalet avlagdadoktorsexamina. En effektivisering av forskarutbildningen behövs därför för attgöra detta möjligt.Med hänvisning till vad som här sagts anser utskottet att bör avslåmotionsyrkandena om avslag på regeringens förslag till reformering avforskarutbildningen.Utskottet övergår nu till att behandla regeringens förslag om examensmål samtmotionsyrkanden som bemöter enskildheter i regeringens presenterade åtgärdereller som i övrigt tar upp frågor om forskarutbildningen.Examensmål - examination och resurserRegeringen föreslår att godkänner principerna för uppställande avexamensmål för forskarutbildningen.Enligt regeringens mening bör statsmakternas prioriteringar anges tydligareän . Regeringen föreslår därför att ett särskilt uppdrag avseendeforskarutbildningen skall ges till varje lärosäte med rätt att utfärdadoktorsexamen, med undantag för i som inte anvisasnågot anslag för forskning och forskarutbildning. Detta uppdrag skall innehållakvantitativa mål för examinationen inom forskarutbildningen. Målen föreslåsavse de fyra stora vetenskapsområden som enligt beslut skalltilldelas forskningsresurser framöver (prop. 1996/97:141, bet. 1997/98:UbU3,rskr. 1997/98:12), nämligen humanistisk-samhällsveten-skapligt vetenskapsområde(inkluderande teologisk, juridisk och filosofisk fakultet), medicinskt(inkluderande odontologisk och farmaceutisk fakultet), naturvetenskapligtrespektive tekniskt vetenskapsområde. De nya reglerna för resurstilldelningskall träda i kraft . Till dess bör examinationsmålen gällamotsvarande grupper av fakulteter.Forskarutbildningen omfattar vid heltidsstudier . Regeringen anmärkeratt många doktorander dock bedriver studierna på mindre än heltid. Målen bördärför anges i form av det lägsta antal doktorsexamina som bör avläggas underen än . Regeringen föreslår att examensmål skall anges förtvå på varandra följande treårsperioder. Varje lärosäte som har rätt attutfärda doktorsexamen skall ges mål för examinationen inom varjevetenskapsområde som anvisas resurser för forskning och forskarutbildning.Sveriges skall dock ges ett samlat examensmål.Licentiatexamen bör vid beräkningen av examinationen räknas som en halvdoktorsexamen, anför regeringen. Om doktoranden därefter tar även endoktorsexamen räknas den som ytterligare en halv examen. Regeringenunderstryker att målen inte skall ange en övre utan en undre gräns förexaminationen.Treårsperioderna skall enligt regeringens förslag sammanfalla med de allmännabudgetperioderna inom statsförvaltningen. Examensmålen skall preciseras eftersamråd med respektive universitet eller högskola och skall fastställas i detregleringsbrev som avser i en treårsperiod. Ändringar skalldock kunna ske under en påbörjad period.Enligt regeringens bedömning bör den första treårsperioden avse åren1997-1999. Slutliga mål för varje lärosäte och vetenskaps-område (motsvarande grupper av fakulteter) kommer att angesi regleringsbrev för . Där kommer även att intas preliminära mål . Liksom kommer regeringen att ange den minsta andelav anslagsposten för varje vetenskapsområde (motsvarande grupper av fakulteter)vid lärosätena som skall avsättas för studiefinansiering i forskarutbildningen.Regeringen presenterar i propositionen en tabellarisk översikt överpreliminära mål för examinationen i forskarutbildningen under perioden1997-1999 respektive 2000-2002 för de olika vetenskapsområdena enligt följande.Som en planeringsförutsättning anges även mål för åren 2003-2005.Preliminära examensmål (inkl. licentiatexamina)Vetenskapsområde Antal examina (exkl. SLU) Utfall Preliminära mål93/94- 1997-1999 2000-20022003-200595/96---------------------------------------------------------|Humanistisk- |1108 |1154 |1445 |1526 ||samhällsvetenskapligt| | | | |---------------------------------------------------------|Medicinskt |1574 |1693 |1979 |2075 |---------------------------------------------------------|Naturvetenskapligt | 981 |1172 |1477 |1530 |---------------------------------------------------------|Tekniskt |1238 |1640 |2038 |2120 |---------------------------------------------------------| | | | | ||Riket totalt (inkl. |5167 |5949 |7285 |7592 ||SLU) | | | | |---------------------------------------------------------Dessa mål baseras enligt regeringen på den bedömning som kan göras avlärosätenas samlade kapacitet inom forskarutbildningen och av det förväntadenationella behovet av forskarutbildade inom olika delar av samhället.Det finns ingen direkt koppling mellan å ena sidan resurstilldelningenför forskning och forskarutbildning och å andra sidan lärosätenas resultat.Regeringen bedömer i propositionen att en viss, mindre del av anslagsposternaför forskning och forskarutbildning inom de olika vetenskapsområdena nu börkunna göras beroende av examinationen inom forskarutbildningen. Om ett visstexamensmål inte skulle uppnås, kommer lärosätet enligt regeringen att gestillfälle att yttra sig över måluppfyllelsen. Efter detta samråd kan regeringenantingen besluta att inte vidta någon åtgärd eller också föreslå attlärosätets anslag för forskning och forskarutbildning skall minskas förkommande budgetår. Det kan även bli aktuellt att sänka målet för kommandetreårsperiod, skriver regeringen. Om lärosätena överträffar sina mål kommer deinte automatiskt att ges ytterligare anslag, men examinationens storlek kommeratt ingå i underlaget för statsmakternas prioriteringar inför kommande år.I två motioner begärs att avslår regeringens förslag om examensmål.Enligt motion 1997/98:Ub482 (c) yrkande 4 måste man lokalt ha möjlighet attutforma den egna forskarutbildningen utan alltför stor detaljstyrning frånstatsmakternas sida. Målen borde vara kvalitativa i stället för kvantitativa.En koppling mellan examensmål och resurstilldelning kan leda till att endast deprojekt beviljas resurser som bedöms ha goda förutsättningar att kunnagenomföras, anmärker motionärerna. - Även i motion 1997/98:Ub441 (kd) yrkande 2motsätter sig motionärerna att ett prestationsrelateratresurstilldelningssystem införs, där bara de avhandlingsämnen som bedöms haförutsättningar att snabbt bli klara kommer att beviljas resurser. De befararockså att licentiatavhandlingen i praktiken blir ett obligatoriskt moment iforskarutbildningen, eftersom den vid resurstilldelningen kommer att räknas somen halv doktorsexamen. I stället för hastighetskrav som piska bör incitamentenför en effektiv studiegång vara de morötter som god handledning,tillfredsställande försörjning och goda forsknings- och arbetsvillkor innebär,framhålls i samma motions yrkande 3.Riksdagen bör enligt motion 1996/97:Ub5 (fp) yrkande 6 göra etttillkännagivande till regeringen om behovet av att examinera 2 500 doktorer perår . Motionärernas ambition är att finansiera och inrättadoktorandtjänster i en omfattning som krävs för att nå detta mål.U t s k o t t e t ställer sig bakom regeringens förslag att införakvantitativa mål för examinationen inom forskarutbildningen. Som regeringen harpåpekat kan sådana mål skapa incitament för lärosätena och fakultetsnämndernaatt effektivisera utbildningen och öka examinationen. En uppföljning förutsättsske på både central och lokal nivå av hur examensmålen uppfylls. Utskottet harinte heller något att erinra mot att graden av måluppfyllelse för examinationenvid ett lärosäte i vissa fall skall kunna tillmätas betydelse förresurstilldelningen kommande år. Interna, prestationsrelateraderesurstilldelningssystem tillämpas av flera fakultetsnämnder vidolika lärosäten. bör alltså godkänna de principer för uppställande avexamensmål för forskarutbildningen som regeringen har förordat och avslåmotionerna 1997/98:Ub441 yrkandena 2 och 3 samt 1997/98:Ub482 yrkande 4 (idenna del).Enligt utskottets mening är det emellertid också av väsentlig betydelse attkvaliteten i forskarutbildningen kan hållas på en hög nivå. De kvalitativamålen är viktiga, vilket betonas i motion 1997/98:Ub482. Utskottet vill därföratt skall ges i uppdrag att göra en utvärdering av hurexaminationsmålen uppfylls ur kvalitativa aspekter. Denna utvärdering bör görasinom nästa treårsperiod. Vad utskottet här anfört bör med anledningav motion 1997/98:Ub482 yrkande 4 (i denna del) som sin mening ge regeringentill känna.Utskottet konstaterar att de examensmål som ställs upp i motion 1996/97:Ub5ligger något högre än regeringens förslag till preliminära mål - som å andrasidan anger en undre gräns för examinationen. Det verkliga behovet avforskarutbildade överstiger de examensmål som regeringen anser det realistisktatt ställa upp med hänsyn till det statsfinansiella läget och tillforskarutbildningens kapacitet.