bet · GK01BoU8 · 1997-02-13 00:00:00 — Regeringen böröverväga hur regeln kan ges ett innehåll som bättre stämmer överens med denallmänna uppfattningen om vad som bör verka ursäktande för en hyresgäst så attdenne undkommer den allvarliga påföljden att mista sitt hem.De nu förordade förändringarna bör som konsekvens få att mer individuellabedömningar bör göras av hyresnämnden om upprepade betalningsförsummelserskall leda till att ett hyresavtal skall upphöra.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motion 1996/97:Bo413(v) yrkande 2 i motsvarande del beträffande en bostadshyresgästsbetalningsförsummelse som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande en bostadshyresgästs betalningsförsummelseatt med anledning av motion 1996/97:Bo413 yrkande 2 imotsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,5. En andrahandshyresgästs betalningsförsummelse (mom. 5)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjar med ?Till en? ochpå s. 5 slutar med ?avstyrks därför? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening har reglerna om att en andrahandsuthyrning inteskall vara förenad med besittningsskydd med mindre än att hyresförhållandetvarat fått oacceptabla verkningar för det fall att en hyresgästkommer i dröjsmål med hyran. Enligt utskottets mening bör frågan om hur enandrahandshyresgäst kan tryggas i sin besittning i fall där han eller honkommer efter med hyran bli föremål för närmare överväganden av regeringen.Regeringen bör återkomma till med förslag till de lagändringar somär nödvändiga för att även andrahandshyresgäster skall uppnå större trygghetom de skulle komma efter med hyran. Vad utskottet nu anfört bör medanledning av motion 1996/97:Bo413 (v) yrkande 2 i motsvarande del beträffandeen andrahandshyresgästs betalningsförsummelse som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande en andrahandshyresgästs betalningsförsummelseatt med anledning av motion 1996/97:Bo413 yrkande 2 imotsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,6. En lokalhyresgästs betalningsförsummelse (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjar med ?Utskottetvill? och slutar med ?lokalhyresgästs betalningsförsummelse? bort ha följandelydelse:Tidigare har det rått nästan full överensstämmelse vad gäller reglerna ombetalningsdröjsmål i fråga om bostadshyresgäster och lokalhyresgäster. Vidreformering av hyreslagens bestämmelser under /93 mildradesreglerna för bostadshyresgäster utan att motsvarande förändringar gjordes avlokalhyresreglerna. De skarpa regler som gäller för lokaler har haftnegativa verkningar för företagsamheten. Det gäller särskilt för nyetableradeföretagare som ofta under den inledande delen av sin verksamhet kan ha problemmed sin likviditet. Enligt utskottets mening finns det skäl att göralokalhyresreglerna identiska med bostadshyresreglerna på denna punkt.Regeringen bör till återkomma med ett förslag med sådant innehåll.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motion 1996/97: Bo413(v) yrkande 3 beträffande en lokalhyresgästs betalningsförsummelse som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande en lokalhyresgästs betalningsförsummelseatt med anledning av motion 1996/97:Bo413 yrkande 3 beträffandeen lokalhyresgästs betalningsförsummelse som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,7. Panthavares rätt till medlemskap och andrahandsupplåtelse (mom. 10)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med ?Utskottetfinner? och slutar med ?och andrahandsupplåtelse? bort ha följande lydelse:En panthavares lagliga möjligheter att skydda sin rätt genom att självförvärva bostadsrätten vid exekutiv försäljning och tvångsförsäljning har fåtten inte helt lyckad utformning.De nu gällande reglerna avser endast långivare som är juridiska personer. M-motionen tar sikte på att alla långivare skall ha denna möjlighet. En fysiskperson som inte själv avser att använda lägenheten som bostad, utan endast förandrahandsupplåtelser, kan möta svårigheter att bli antagen som medlem iföreningen liksom att få tillstånd att hyra ut lägenheten. Utskottet anser attdet inte finns några skäl för att juridiska personer skall ha en privilegieradställning. Långivare med panträtt i en bostadsrätt bör ges samma ställningoavsett om det rör sig om juridiska eller fysiska personer.Intresset av att den juridiska personens innehav skall vara tidsbegränsathar gjort att en konstruktion valts som ansluter till vad som gäller ettdödsbos innehav av bostadsrätt. Den gällande regleringen ger långivarensärskilda rättigheter av endast . Enligt utskottets meningförlorar de nu gällande bestämmelserna mycket av sin effekt genom att lagenställer upp en längsta tid för innehavet. I värsta fall kan en sådan regleringt.o.m. innebära att långivaren tvingas sälja med ytterligare förlust. Entidsbegränsning bör därför inte gälla. Enligt utskottets mening bör långivarenha alla de befogenheter som endast ett medlemskap kan innebära för att han påbästa sätt skall kunna skydda det kapital bostadsrätten innebär. Regeringenbör till återkomma med förslag som innebär lika rättigheter förlångivare, oavsett om de är juridiska eller fysiska personer. Dessarättigheter skall även omfatta en rätt till medlemskap. Vad nu anförts börriksdagen med anledning av motion 1996/97:Bo201 (m) yrkande 17 i motsvarandedel om panthavarens rätt till medlemskap och andrahandsupplåtelse som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande panthavares rätt till medlemskap ochandrahandsupplåtelseatt med anledning av motion 1996/97:Bo201 yrkande 17 imotsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,8. En bostadsrättsförenings förmånsrätt (mom. 11)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med ?Utskottet har?och slutar med ?bostadsrättsförenings förmånsrätt? bort ha följande lydelse:Den gällande legala panträtten begränsar för-eningens rätt till betalning före panthavaren i förhållande till vad somtidigare gällt. Bostadsrättens pantvärde har därigenom stärkts något. mening bör de tankar som ligger bakom bestämmelserna dras till sinlogiska slutpunkt. En pantförskrivning av bostadsrätten bör således iförmånsrättshänseende ge utdelning före alla de fordringar motbostadsrättshavaren som föreningen har, alltså även före fordringar avseendeavgifter. Regeringen bör till återkomma med förslag tilllagändringar så att detta förverkligas.Utskottet föreslår att med anledning av motion 1996/97:Bo201 (m)yrkande 17 i motsvarande del om en bostadsrättsförenings förmånsrätt som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande en bostadsrättsförenings förmånsrättatt med anledning av motion 1996/97:Bo201 yrkande 17 imotsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,9. Personligt låneansvar för bostadsrättshavare (mom. 12)(), (), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med ?Utskottetvill? och slutar med ?för bostadsrättshavare? bort ha följande lydelse:Bostadsrätt är en i grunden bra upplåtelseform. Den behöver dock stärkas föratt förvärvaren av en bostadsrätt skall kunna erhålla lika förmånligalånevillkor som en ägare till ett eget hem. Pantvärdet på bostadsrätternamåste således öka. En förändring av bostadsrätten som i detta avseende enligtutskottets mening bör göras är att bostadsrättshavarna skall ansvara för delån som vanligen åvilar föreningen. Genom en sådan ordning kommer ocksåbostadsrättshavarna att kunna göra ränteavdrag i sina inkomstdeklarationer påsamma sätt som en villaägare. Den ger också större flexibilitet på det sättetatt den enskilde bostadsrättshavaren själv kan bestämma storleken på det egnakapital han vill skall vara nedlagt i bostadsrätten. Väljerbostadsrättshavaren att amortera ner låneskulden på lägenheten torde han halättare att sälja den. Något som kan vara av stor betydelse särskilt inybyggda bostadsrättshus. Samhällsekonomiskt uppmuntras dessutom på detta sättett personligt sparande. Regeringen bör till återkomma med förslagtill de lagändringar som behövs för att ett system med ett personligtlåneansvar för bostadsrättshavare skall kunna genomföras.Utskottet föreslår att med anledning av motion 1996/97:Bo222 (kd)yrkande 5 i motsvarande del om personligt låneansvar för bostadsrättshavaresom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande personligt låneansvar för bostadsrättshavareatt med anledning av motion 1996/97:Bo222 yrkande 5 imotsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,10. En utvärdering av reglerna om förstärkning av bostadsrättens pantvärde(mom. 14)(), (), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med ?De nya? ochslutar med ?bostadsrättens pantvärde? bort ha följande lydelse:Den 1 januari 1996 trädde nya regler i bostadsrättslagen i kraft som hadesom syfte att stärka bostadsrättens värde som pant. Reglernas syfte varvällovligt men det finns enligt utskottets mening anledning att anta att deteftersträvade målet inte har nåtts. Det är därför lämpligt att låta göra enutvärdering av de nya reglernas effektivitet. Frågor som särskilt behöveruppmärksammas är dels den legala panträtten, dels köparens förpliktelser vidöverlåtelse. Utvärderingen bör också omfatta kronofogdemyndigheternashandläggningstider. Utskottet föreslår att med anledning avmotionerna 1996/97:Bo222 (kd) yrkande 5 i motsvarande del och 1996/97:Bo408(s) om en utvärdering av reglerna om förstärkning av bostadsrättens pantvärdesom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande en utvärdering av reglerna om förstärkning avbostadsrättens pantvärdeatt med anledning av motionerna 1996/97:Bo222 yrkande 5 imotsvarande del och 1996/97:Bo408 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,11. Partiellt upphävande av förbudet mot dubbelupplåtelse (mom. 15)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med ?Utskottetfinner? och slutar med ?mot dubbelupplåtelse? bort ha följande lydelse:I dagens kärva ekonomiska läge behövs åtgärder som underlättar ombildning avhyresfastigheter till bostadsrätt. Sådan ombildning är av särskild betydelse iområden med en ensidig social sammansättning. Bostadsrätt i dessa områden kanöka intresset för inflyttning liksom det kan öka intresset bland dem som redanbor där både för området och för de hus de bebor.Priset för en ombildning är starkt beroende av andelen hyresgäster som villmedverka. Förbudet mot dubbelupplåtelse bör upphävas så att det blir möjligtatt upplåta en lägenhet med bostadsrätt till kommunen eller ett kommunaltbostadsbolag oavsett ett pågående hyresförhållande. Detta skulle möjliggöraatt kommunen eller dess bolag kan ligga kvar med kapital när fastighetenombildas. Ombildning skulle så kunna möjliggöras i de fall där det i dagslägetinte finns ett tillräckligt antal hushåll med en ekonomi som tillåter dem attdelta i ombildningen. De hushåll som förblir hyresgäster kan tillförsäkrasrätten att senare förvärva bostadsrätten. I de fall hyresförhållandet upphörkan bostadsrätten försäljas på marknaden med inkomster för kommunen ellerbolaget.Hyresgästerna i de lägenheter som innehas av kommunen eller dessbostadsbolag skulle fortsättningsvis ha samma hyresvärd som . Dettaskulle ge dem trygghet. De bör dessutom i lag tillförsäkras samma rättighetersom andra hyresgäster, t.ex. vad gäller byte av lägenheten.Vid /94 behandlade ett med m-motionen i alltväsentligt likalydande motionsförslag. På förslag av ett enhälligtbostadsutskott gav regeringen till känna (bet. 1993/94:BoU21, rskr.1993/94:373) att det förslag som förts fram i motionen borde ingå iregeringens fortsatta överväganden beträffande de närbesläktade förslag somförts fram i en departementspromemoria om bostadsrättsoptioner m.m. (Ds1993:54). Regeringen har valt att inte efterkomma tillkännagivandet.Enligt utskottets mening bör regeringen nu åter ges i uppdrag att se överbestämmelserna i bostadsrättslagen och hyreslagen med syfte att förbudet motdubbelupplåtelse ändras så att det blir möjligt att upplåta en lägenhet medbostadsrätt till en kommun eller ett kommunalt bostadsbolag oaktat attlägenheten är uthyrd. Med anledning av motion 1996/97:Bo201 (m) yrkande 17 imotsvarande del om partiellt upphävande av förbudet mot dubbelupplåtelse börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet nu anfört.dels att utskottets hemställan under 15 bort ha följande lydelse:15. beträffande partiellt upphävande av förbudet mot dubbelupplåtelseatt med anledning av motion 1996/97:Bo201 yrkande 17 imotsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,12. Föreningens självbestämmande över sina stadgar (mom. 16)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med ?Utskottetavstyrker? och slutar med ?sina stadgar? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör bostadsrättslagen inte innehålla regler sommöjliggör för t.ex. bostadsrättsorganisationer att lägga in sitt veto mot för-eningens stadgeändringar. Det är de enskilda föreningarna som genomdemokratiska beslut själva skall avgöra om och i vilken utsträckning de skallvara bundna till de olika bostadsrättsorganisationerna. Föreningens rätt tillsjälvbestämmande bör garanteras av lagstiftningen så att sådana villkor förstadgeändring som går utöver bostadsrättslagens villkor skall vara ogiltiga.Utskottet anser att regeringen till bör återkomma med ett förslagmed denna innebörd. Med anledning av motion 1996/97:Bo201 (m) yrkande 18 omföreningens självbestämmande över sina stadgar bör som sin mening geregeringen till känna vad utskottet nu anfört.dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följande lydelse:16. beträffande föreningens självbestämmande över sina stadgaratt med anledning av motion 1996/97:Bo201 yrkande 18 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,13. Ägarlägenheter (mom. 17)(), (), (), (),(), Per (), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med ?Utskottetbehandlade? och slutar med ?om ägarlägenheter? bort ha följande lydelse:Utskottet behandlade ingående vid /95 (bet. BoU19) likalydandemotionsyrkanden (m), (kd) och (mp). Dessa avstyrktes av utskottet. I engemensam reservation från , , ,och argumenterades för att ägarlägenheterskulle införas. Det finns nu anledning för utskottet att ställa sig bakom dendå gjorda reservationen. Den innebär att regeringen till bör läggafram ett förslag om att ägarlägenheter skall införas som ny upplåtelseform.Med anledning av motionerna 1996/97:Bo201 (m) yrkande 16 och 1996/97: Bo222(kd) yrkande 4 om ägarlägenheter bör som sin mening ge regeringentill känna vad utskottet nu anfört.dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse:17. beträffande ägarlägenheteratt med anledning av motionerna 1996/97:Bo201 yrkande 16 och1996/97:Bo222 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,14. Förvärv och förvaltning av hyresfastigheter (mom. 18)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med ?Enligtutskottets? och slutar med ?av hyresfastigheter? bort ha följande lydelse:Lagen om förvärv av hyresfastigheter präglas av en byråkratiskhandläggningsordning, och dess tillämpning medför lång tidsutdräkt från detatt ett förvärv sker till dess lagfart kan beviljas. Detta drabbar de seriösafastighetsägarna. Lagstiftningen öppnar också för godtycke eftersom deninnebär en förhandsprövning av en förvärvares kvalifikationer och intentionermed förvärvet. En sådan prövning är i praktiken svår att göra med någonträffsäkerhet. Lagens syfte att förhindra oseriösa fastighetsägare har inteheller uppnåtts. Hyresgästernas berättigade krav på ett skydd mot oseriösahyresvärdar bör i stället tillmötesgås genom ordentliga möjligheter tillingripande i det fall en fastighetsägare inte visar sig fullgöra sinaförpliktelser mot hyresgäster och andra. I betänkandet Förvalta bostäder (SOU1994:23) har föreslagits att förvärvslagen skall upphävas sombostadsförvaltningslagens möjligheter till ingripande skall stärkas. mening skulle denna ordning tillgodose de krav som kan ställas påstörre effektivitet vad gäller att bekämpa oseriösa hyresvärdar somden inte lägger hinder i vägen för en naturlig omsättning på hyresfastigheter.Riksdagen bör därför ge regeringen till känna att den bör återkomma tillriksdagen med förslag till lagändringar som innebär att lagen om förvärv avhyresfastigheter m.m. upphävs och som även i övrigt innebär att förslagen idet nämnda betänkandet genomförs.Utskottet föreslår att med anledning av motion 1996/97:Bo201 (m)yrkande 21 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omförvärv och förvaltning av hyresfastigheter.dels att utskottets hemställan under 18 bort ha följande lydelse:18. beträffande förvärv och förvaltning av hyresfastigheteratt med anledning av motion 1996/97:Bo201 yrkande 21 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,15. Bostadsförmedling och annan bostadsanvisning (mom. 19)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med ?Enligtutskottets? och på s. 12 slutar med ?annan bostadsanvisning? bort ha följandelydelse:En väl fungerande bostadsmarknad förutsätter att det finns ett flertalaktörer som verkar fritt. Enligt utskottets mening bör fastighetsägarna självakunna svara för förmedling av de lägenheter som finns till uthyrning. Vidsidan härav bör kunna finnas särskilda bostadsförmedlingar. Dessa kan drivas iprivat lika väl som i regi. Huruvida kommunen skall bedriva sådanverksamhet bör beslutas på nivå, dvs. av kommunerna själva. Statenbör således inte med föreskrifter reglera sådan verksamhet. Inte heller börstatens regler omfatta en prisreglering av den privata bostadsförmedling somfinns. Ett i och för sig välmenande syfte att hålla ner den enskildes kostnadför en privat anvisning slår mot den enskilde genom att ingen seriös ocheffektiv förmedlingsverksamhet kan bedrivas, om beloppen är för låga. Enbostadsförmedling i konkurrens garanterar däremot en priseffektivitet. Denprisreglering som gäller enligt hyreslagens regler bör såledesavskaffas. Regeringen bör till återkomma med förslag i denna fråga.I övrigt finner utskottet inte nu skäl att ta ställning till de i motionernabehandlade frågorna med hänsyn till de överväganden i somkommer att ske av dessa frågor, främst i anledning av den bostadspolitiskautredningens förslag. Utskottet föreslår att med anledning av motion1996/97:Bo401 (m) och med avslag på motionerna 1996/97:Bo234 (s) yrkande 3,1996/97:Bo403 (m), 1996/97:Bo413 (v) yrkandena 1 och 4 samt 1996/97:A434 (v)yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört ombostadsförmedling och annan bostadsanvisning.dels att utskottets hemställan under 19 bort ha följande lydelse:19. beträffande bostadsförmedling och annan bostadsanvisningatt med anledning av motion 1996/97:Bo401 och med avslag påmotionerna 1996/97:Bo234 yrkande 3, 1996/97:Bo403, 1996/97:Bo413yrkandena 1 och 4 samt 1996/97:A434 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,16. Bostadsförmedling och annan bostadsanvisning (mom. 19)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med ?Enligtutskottets? och på s. 12 slutar med ?annan bostadsanvisning? bort ha följandely-delse:De svaga grupperna på bostadsmarknaden har fått betala ett högt pris för denavreglering som skett. De har svårt att hävda sig i konkurrensen när detgäller att skaffa sig en lägenhet. Utslagningen ökar till följd av detta.Hyresvärdarna har inte tagit sitt samhälleliga ansvar när det gällerbostadsförsörjningen. På sina håll har frivilliga överenskommelser träffats omatt hyresvärdarna skall lämna lägenheter till förmedling. Mångaprivata värdar har inte gått med på sådana avtal. Det har även visat sig svårtatt nå uppgörelser med allmännyttiga bostadsföretag. De uppgörelser som dockhar träffats har ofta omfattat ett otillräckligt antal lägenheter. Ingångnaavtal har inte hållits. Vid anvisning av enskilda bostadssökande har dessamånga gånger mötts av negativa besked om uthyrning. Enligt utskottets meningär det uppenbart att det måste till en ordning för bostadsanvisning somgrundar sig på lag för att tillgodose kommunernas möjligheter att erhålla etttillräckligt antal lägenheter för förmedling. Det gäller också att finna ettsystem där behövande bostadssökande kan erhålla en rättvis möjlighet att efteranvisning erhålla ett hyreskontrakt. Hyresvärdens möjligheter att neka enbostadssökande att hyra en lägenhet måste kunna prövas på ett sätt liknandedet som sker i förlängningstvister. Endast objektivt godtagbara och skäligagrunder för att neka en bostadssökande att teckna kontrakt bör godtas. Dettabör gälla i alla situationer när en bostadssökande önskar hyra en lägenhet.Regeringen bör få i uppdrag att göra de närmare överväganden som behövs föratt effektivisera anvisningen av bostäder jämte därmed sammanhängande frågor ienlighet med vad utskottet nu sagt. Övervägandena bör också omfatta frågan omsamhällets krav kan få genomslag vid beviljandet av lån och stöd vid ny- ochombyggnad.Den privata bostadsförmedlingsverksamhet som bedrivs kan intebetecknas som annat än oseriös. Verksamheten bör bli föremål för en närmareundersökning, och regler bör utarbetas i syfte att denna verksamhet skallbedrivas i för den enskilde bostadssökanden trygga och rimliga former. mening bör särskilt frågan om en auktorisation kan vara ettlämpligt medel i detta sammanhang bli föremål för överväganden. Regeringen börtillse att en sådan utredning görs och bör därefter återkomma till riksdagenmed förslag till nödvändig lagstiftning.Utskottet föreslår att med anledning av motionerna 1996/97: Bo234(s) yrkande 3, 1996/97:Bo401 (m), 1996/97:Bo413 (v) yrkandena 1 och 4 samt1996/97:A434 (v) yrkande 2 och med avslag på motion 1996/97: Bo403 (m) som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om bostadsförmedling ochannan bostadsanvisning.dels att utskottets hemställan under 19 bort ha följande lydelse:19. beträffande bostadsförmedling och annan bostadsanvisningatt med anledning av motionerna 1996/97:Bo234 yrkande 3,1996/97:Bo401, 1996/97:Bo413 yrkandena 1 och 4 samt 1996/97: A434 yrkande2 och med avslag på motion 1996/97:Bo403 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,17. Inskränkningar av tomträttsinstitutet (mom. 20)(), (), (), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med ?Utskottetavstyrker? och slutar med ?av tomträttsinstitutet? bort ha följande lydelse:Genom tomträttsinstitutet snedvrids de marknadsmässiga principer som är avvikt för att fastighetsmarknaden skall kunna fungera väl. Ur den enskildesperspektiv kan markkostnaden vid omreglering av tomträttsavtalet komma attstiga brant till följd av omständigheter som han inte kan påverka. Effekternakan bli liknande dem fastighetsskatten har. infördes föratt underlätta småhusboende. Detta motiv har spelat ut sin roll. Någonnytta av institutet i markplaneringssyfte eller för att kommunen skall kunnatillgodogöra sig en markvärdesstegring finns knappast, såvida inte rent kon-fiskatoriska åtgärder skall tillåtas mot tomträttshavaren. Tomträttsinstitutetbör av dessa skäl begränsas på så sätt att några nya tomträtter inte skall fåupplåtas. Regeringen bör ges i uppdrag att till lämna förslag tillde lagändringar som behövs för att detta skall kunna genomföras.