bet · GK01FiU23 · 1997-05-15 00:00:00 — Ändringar i kreditupplysningslagen (prop. 1996/97:65) Utskottet behandlar i detta betänkande de i proposition 1996/97:65 föreslagnaändringarna i kreditupplysningslagen (1973:1173) jämte fem följdmotioner samttvå motioner väckta under den allmänna motionstiden och två motionerväckta under den allmänna motionstiden . Utskottet behandlar även de iproposition 1996/97:114 föreslagna ändringarna i kreditupplysningslagen.I proposition 1996/97:65 föreslås att det nuvarande systemet med en s.k.frikrets inom vilken förmedling av kreditupplysningar är undantagen frånlagens tillämpningsområde avskaffas. I frikretsen ingår bl.a. banker ochkreditupplysningsföretaget . Lagen blir genomändringen tillämplig på all kreditupplysningsverksamhet. Det innebär attenhetliga regler om skydd mot integritetsintrång och om rätt till insyn ochrättelse kommer att gälla inom hela kreditupplysningsområdet.I anslutning till frikretsens avskaffande föreslås att banker och vissaandra kreditinstitut skall ha rätt att bedriva kreditupplysningsverksamhetutan särskilt tillstånd med stöd av sin grundläggande auktorisation.I syfte att göra kreditupplysningsföretagen mer jämställda när det gällermöjligheten att informera om kreditengagemang och kreditmissbruk föreslås ipropositionen att bestämmelser om tystnadsplikt inte skall hindra attuppgifter om bl.a. kreditengagemang och kreditmissbruk utväxlas inom enbegränsad krets där bl.a. kreditupplysningsföretagen ingår. Därmed förbättraskonkurrenssituationen på kreditupplysningsmarknaden.Enligt propositionen skall Datainspektionen även i fortsättningen utövatillsyn över lagens efterlevnad.Vidare föreslås att fysiska personer som är näringsidkare eller som haranknytning till näringsverksamhet på samma sätt som privatpersoner skall fåbesked om vem som beställt en kreditupplysning om dem.I proposition 1996/97:114 föreslås att tillståndspliktigfinansieringsverksamhet även skall få bedrivas i ekonomisk förening. Deändringar som föreslås i kreditupplysningslagen är följdändringar till dettaförslag.Samtliga ändringar föreslås träda i kraft den 1 juli 1997.Utskottet förordar med anledning av en motion ett tillägg till 11 §innebärande att även handelsbolag och kommanditbolag skall ha rätt till enkreditupplysningskopia och en beställaruppgift. I övrigt tillstyrker utskottetpropositionen.Till betänkandet har fogats fem reservationer.InledningI detta betänkande behandlar finansutskottetdels proposition 1996/97:65 Ändringar i kreditupplysningslagen,dels proposition 1996/97:114 Finansieringsverksamhet i ekonomisk förening m.m.såvitt avser förslag till lag om ändring i kreditupplysningslagen,dels de med anledning av proposition 1996/97:65 väckta motionerna1996/97:Fi37 av m.fl. (m),1996/97:Fi38 av m.fl. (m, c, fp, kd),1996/97:Fi39 av (),1996/97:Fi40 av Per m.fl.(v),1996/97:Fi41 av m.fl. (c),dels den under allmänna motionstiden väckta motionen1996/97:Fi706 av m.fl. (m, c, fp, kd),dels de från näringsutskottet överlämnade motionerna1994/95:N216 av och (),1994/95:N263 av m.fl. (m)1996/97:N214 av och ().LagförslagFör att samordning skulle ske av två föreliggande förslag tilländringar i 3 och 5 a §§ kreditupplysningslagen har behandlingen av lagförslag7 i proposition 1996/97:114 Finansieringsverksamhet i ekonomisk förening m.m.(bet. FiU26) flyttats till behandlingen av proposition 1996/97:65.De lagförslag som regeringen lägger fram i proposition 1996/97:65 finns ibilaga 1 till betänkandet. Det lagförslag som regeringen lägger fram iproposition 1996/97:114 finns såvitt avser kreditupplysningslagen i bilaga 2till betänkandet.Av finansutskottet framlagt lagförslag finns i bilaga 3 till betänkandet.Yttrande från konstitutionsutskottetFinansutskottet har berett tillfälle att avge yttrandeöver de förslag i propositionen jämte motioner som rör dess beredningsområde.Konstitutionsutskottet har avgett ett yttrande, 1996/97:KU9y, som återfinns ibilaga 4 till betänkandet.Inkomna skrivelser m.m.Under ärendets beredning har utskottet mottagit skrivelser från , , ochUpplysningscentralen UC AB.Företrädare för , ochUpplysningscentralen har inför en delegation av utskottet redovisatsynpunkter på förslagen i proposition 1996/97:65 och på motioner som väcktsmed anledning av propositionen.Propositionernas förslagProposition 1996/97:65I proposition 1996/97:65 föreslår regeringen att antar regeringensförslag till1. lag om ändring i kreditupplysningslagen (1973:1173),2. lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617),3. lag om ändring i lagen (1992:1610) om kreditmarknadsbolag,4. lag om ändring i lagen (1991:981) om värdepappersrörelse.Proposition 1996/97:114I proposition 1996/97:114 föreslår regeringen, såvitt nu är ifråga, attriksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring ikreditupplysningslagen (1973:1173). Motioner väckta med anledning av proposition 1996/97:651996/97:Fi37 av m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar att även leverantörer skall ingå i den krets avföretag inom vilken uppgifter om kreditengegemang, betalningsförsummelser ochkreditmissbruk får utväxlas för kreditupplysningsändamål i enlighet med vadsom anförts i motionen,2. att beslutar tillåta flödesinformation i enlighet med vad somanförts i motionen,3. att beslutar att personer som så önskar skall medges rätt attställa sig utanför denna typ av register i enlighet med vad som anförts imotionen.1996/97:Fi38 av m.fl. (m, c, fp, kd) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförändringar i kreditupplysningslagen.1996/97:Fi39 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändig flödesinformation,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbättrat rättelseförfarande,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lämplig kontroll- och tillsynsmyndighet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kreditupplysningsverksamhetens bedrivande.1996/97:Fi40 av Per m.fl. (v) vari yrkas att hosregeringen begär förslag till sådan ändring beträffande rätten att fåkreditupplysningskopia som anförs i motionen.1996/97:Fi41 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Datainspektionens tillsyns- och tillståndsgivningsverksamhet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inkassouppgifter,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att även juridiska personer skall få besked om vilka upplysningarsom har lämnats ut om dem.Motioner väckta under allmänna motionstiden 19951994/95:N216 av och () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till sådan ändring i kreditupplysningslagen attäven enskilda näringsidkare informeras om vem som får upplysningar om dem urett kreditupplysningsregister.1994/95:N263 av m.fl. (m) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rätt att erhållakreditupplysningskopior och s.k. beställaruppgifter.Motioner väckta under allmänna motionstiden 19961996/97:Fi706 av m.fl. (m, c, fp, kd) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rätt tillbeställaruppgift vid kreditupplysningar för näringsanknutna personer.1996/97:N214 av och () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ävennäringsidkare skall få information om vem som begärt en kreditupplysning. BakgrundKreditupplysningslagen (1973:1173) innehåller regler för den yrkesmässigtbedrivna kreditupplysningsverksamheten. Lagen syftar i första hand till attundanröja riskerna för att kreditupplysning skall medföra otillbörligt intrångi de kreditsökandes personliga integritet eller leda till skada genom oriktigaeller missvisande uppgifter. är lagen avsedd att bidra till eneffektivt fungerande kreditupplysningsverksamhet.I juni 1991 tillkallades en särskild utredare som skulle se överkreditupplysningslagen. Huvuduppgifterna för utredaren, som arbetade undernamnet (Ju 1991:06), var enligt direktiven attundersöka hur intresset av en effektiv kreditupplysning kunde främjas utan attkravet på personlig integritet och sekretess träds för när. Vidare skulleutredaren undersöka hur den svenska lagstiftningen borde anpassas till EG:sregler och därutöver i vilken utsträckning utländska företag borde gesmöjlighet att bedriva kreditupplysningsverksamhet i samt i vilkenutsträckning utvecklingen i fråga om data- och informationsteknik påkalladeändringar i kreditupplysningslagen. Enligt tilläggsdirektiv i april 1993skulle utredningen vidare överväga om kreditupplysningslagen borde ändras såatt också näringsidkare m.fl. ges rätt till en s.k. beställaruppgift, dvs. enuppgift om vem som har begärt en kreditupplysning.Den första etappen av utredningens arbete var inriktat på att åstadkomma enanpassning av kreditupplysningslagens regler till . I mars 1992redovisade utredningen denna del av arbetet i delbetänkandet EES-anpassning avkreditupplysningslagen (SOU 1992:22). Utredningen lämnade i december 1993slutbetänkandet Integritet och effektivitet på kreditupplysningsområdet (SOU1993:110).Sedan överlämnat sitt slutbetänkande har dets.k. dataskyddsdirektivet antagits, dvs. och rådetsdirektiv om skydd för enskilda personer med avseende på behandling avpersonuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (95/46/EG).Direktivet antogs . Det är bindande för medlemsstaterna ifråga om det resultat som skall uppnås, men staterna får själva avgöra ivilken form och med vilka medel som resultatet skall nås. Direktivet skallvara genomfört i svensk rätt senast efter att det antagits, dvs. den 24oktober 1998.Regeringen uppdrog åt en parlamentariskt sammansatt kommitté att analyserapå vilket sätt dataskyddsdirektivet skulle införlivas med svensk lag.Kommittén, som antog namnet (Ju 1995:08), överlämnade den 5mars 1997 sitt betänkande Integritet Offentlighet Informationsteknik (SOU1997:39).Med hänsyn till att inte hade avslutat sitt arbete innandenna proposition avlämnades till lämnas frågor som behandlas idataskyddsdirektivet eller som berörs av övriga arbeteutanför detta lagstiftningsärende, med undantag för vissa enkla anpassningartill direktivet. Det innebär att vissa av Kreditupplysningsutredningensförslag inte behandlas . Det gäller exempelvis frågan om uppgifter skall fåsamlas in och lagras i kreditupplysningsverksamhet utan att den berördapersonen lämnat sitt samtycke. Andra förslag av utredningen saknar samband meddataskyddsdirektivet. Det är dessa förslag - tillsammans med några enklaanpassningar till direktivet - som tas upp i föreliggande proposition.Företrädare för bl.a. kreditupplysningsföretagen har framfört synpunkter påvilka uppgifter som skall få användas i kreditupplysningar om näringsidkare.Regeringen avser att överväga den frågan vidare i det fortsattalagstiftningsarbetet.Nuvarande reglering av kreditupplysningsmarknaden m.m.KreditupplysningslagenKreditupplysningslagen (1973:1173) gäller i första hand sådankreditupplysningsverksamhet som innebär att någon lämnar kreditupplysningarmer än i enstaka fall mot ersättning eller som ett led i näringsverksamhet.Även annan kreditupplysningsverksamhet omfattas av lagen, om verksamheten ärav större omfattning (1 §).Med kreditupplysning avses i lagen ?uppgift, omdöme eller råd, som lämnastill ledning för bedömning av annans kreditvärdighet eller vederhäftighet iövrigt i ekonomiskt hänseende? (2 §).Från lagens tillämpningsområde är viss kreditupplysningsverksamhetundantagen. Det gäller förmedling av kreditupplysningar mellan företag inomsamma koncern samt inom den s.k. frikretsen. Denna krets utgörs av SverigesRiksbank och sådana kreditinrättningar eller för kreditupplysningsverksamhetinrättade företag som står under tillsyn och inte ärkreditmarknadsbolag (1 § andra och tredje styckena).Den kreditupplysningsverksamhet som omfattas av lagen får bedrivas endastefter tillstånd från Datainspektionen (3 §). Tillstånd får meddelas om det kanantas att verksamheten kommer att bedrivas på ett sakkunnigt och omdömesgilltsätt. Datainspektionen har möjlighet att förena ett tillstånd med föreskrifterom hur verksamheten skall bedrivas och om skyldighet att anmäla ändradeförhållanden av betydelse för tillståndet (4 §).För verksamhet som bedrivs genom offentliggörande av kreditupplysningar påsådant sätt som avses i tryckfrihetsförordningen elleryttrandefrihetsgrundlagen krävs inte tillstånd. Hit hör publicering avkreditupplysningar i tidskrifter men också offentliggörande avkreditupplysningar i radio eller liknande medier (3 § tredje stycket).Tillstånd behövs inte heller för banker eller andra kreditinstitut från EES-länderna, förutsatt att de enligt sin hemlandsauktorisation har rätt attbedriva kreditupplysningsverksamhet (3 § andra stycket).Regler för hur kreditupplysningsverksamhet skall bedrivas finns i 5-11 §§.Lagen innehåller också regler om rättelse då oriktiga eller missvisandeuppgifter lämnas i kreditupplysningsverksamhet (12 §).Lagen skiljer mellan begreppen kreditupplysning och personupplysning (2 §).Kreditupplysningar kan avse såväl fysiska som juridiska personer. Medpersonupplysning avses en kreditupplysning om en enskild person som varken ärnäringsidkare eller annars har ett så väsentligt inflytande i någon vissnäringsverksamhet att en uppgift om personens egna förhållanden behövs för attbelysa verksamhetens ekonomiska ställning.Om personupplysningar finns särskilda bestämmelser i olika avseenden i 7-9§§. När en personupplysning lämnas skall den omfrågade personen kostnadsfrittfå ett skriftligt meddelande om innehållet i den upplysning som lämnats omhonom, en s.k. personupplysningskopia. Detta meddelande skall innehålla äveneventuella omdömen och råd som getts i personupplysningen. Den omfrågadepersonen skall också få reda på vem som har begärt upplysningen, en s.k.beställaruppgift (11 § första stycket).En enskild person som är näringsidkare eller näringsanknuten har enmotsvarande rätt att kostnadsfritt erhålla ett meddelande om vilka faktiskauppgifter som lämnats om honom. Han har däremot inte rätt att få vetainnehållet i eventuella omdömen eller råd som lämnats eller vem som begärtuppgifterna (11 § andra stycket).Datainspektionen utövar tillsyn över den kreditupplysningsverksamhet somomfattas av lagen (15 §). Datainspektionens beslut enligt lagen överklagastill allmän förvaltningsdomstol (23 §).DatalagenOm uppgifter om enskilda personer i kreditupplysningsverksamhet hanteras medhjälp av automatisk databehandling (ADB) gäller reglerna i datalagen(1973:289). Lagen gäller däremot inte för registrering som sker manuellt.Lagen gäller inte heller för registrering avseende juridiska personer, oavsettom registret förs med hjälp av ADB eller inte.Datalagens bestämmelser avser personregister. Personregister får inrättasoch föras endast av den som har anmält sig till Datainspektionen och fåttbevis om detta, s.k. licens. För vissa typer av register, som bedöms innebärasärskilda risker för otillbörligt intrång i enskildas personliga integritetkrävs utöver licens även ett särskilt tillstånd från Datainspektionen. fallet om de registrerade inte har någon naturlig anknytning till densom för registret.Den som i kreditupplysningsverksamhet med hjälp av ADB vill föra ettregister över enskilda personer måste ha både licens och ett särskilttillstånd, eftersom ett kreditupplysningsregister normalt innehåller uppgifterom personer som inte har någon naturlig anknytning tillkreditupplysningsföretaget. Härtill kommer förstås kravet enligtkreditupplysningslagen på tillstånd för att driva kreditupplysningsverksamhet.KreditupplysningsmarknadenDet finns omkring 40 företag som har Datainspektionenstillstånd att bedriva kreditupplysningsverksamhet. Den svenskakreditupplysningsmarknaden domineras dock av två stora företag,(Upplysningscentralen) och (Soliditet).Upplysningscentralen ägs av bankerna och står enligt instruktionen förFinansinspektionen under dess tillsyn. Upplysningscentralens bolagsordning hargodkänts av regeringen och får enligt lydelsen inte ändras utan regeringenstillstånd. Företaget tillkom som ett samordningsorgan för bankernas internakreditupplysningsverksamhet. inkluderas företaget i frikretsen,vilket innebär att den bankinterna delen av Upplysningscentralens verksamhetfaller utanför kreditupplysningslagen. Företaget bedriver emellertid ocksåextern kreditupplysningsverksamhet. För denna del av verksamheten gällerkreditupplysningslagens regler.Soliditet tillhör inte frikretsen. Kreditupplysningslagens regler gällersåledes för företagets hela kreditupplysningsverksamhet.Kreditupplysningslagens föreslagna tillämpningsområde m.m.FrikretsenPropositionenEnligt de nuvarande reglerna omfattar kreditupplysningslagen inte förmedlingav kreditupplysningar inom en krets som utgörs av riksbank och sådanakreditinrättningar eller för kreditupplysningsverksamhet inrättade företag somstår under tillsyn och inte är kreditmarknadsbolag.Den s.k. frikretsen omfattar i första hand bankaktiebolagen och sparbankernasamt Upplysningscentralen. I frikretsen får också anses ingå filialer tillbanker från andra EES-länder som bedriver bankrörelse här i landet med stöd avsin hemlandsauktorisation samt utländska bankföretag som har fått regeringenstillstånd att driva bankrörelse genom filial här i landet.Systemet med en frikrets har funnits alltsedan kreditupplysningslageninfördes . Det skäl som främst föranledde införandet av detta systemvar behovet av ett friare informationsutbyte mellan banker och andrakreditinrättningar.Det finns för banker och andra kreditinstitut ett stort behov av att kunnautbyta uppgifter om exempelvis kreditengagemang och kreditmissbruk. Dettabehov är knappast mindre än vid tiden för lagens tillkomst. Det ärdärför enligt propositionen viktigt att behovet kan tillgodoses.Som närmare utvecklas nedan föreslår regeringen att det skall bli möjligtför bl.a. banker och kreditmarknadsbolag samt kreditupplysningsföretag att,utan hinder av reglerna om tystnadsplikt, utväxla uppgifter omkreditengagemang, betalningsförsummelser och kreditmissbruk. Den föreslagnalösningen ger förutsättningar för ett friare utbyte av information mellandessa företag. Behovet av ett friare informationsutbyte mellan bl.a. bankernautgör därmed inte längre något tungt vägande skäl för att frikretsen skallbehållas.Regeringen föreslår att systemet med en s.k. frikrets avskaffas. Lagen blirdärmed tillämplig på all kreditupplysningsverksamhet. Förslaget motiveras ihuvudsak enligt följande. Lagens huvudsyfte är att förhindra attkreditupplysning leder till otillbörligt intrång i den personligaintegriteten. En naturlig utgångspunkt för en lag med ett sådant syfte är attden bör omfatta all kreditupplysningsverksamhet som kan leda till ett sådantintrång. Om ett integritetsintrång riskeras, bör det krävas starka skäl föratt verksamheten skall undantas. Vikten av att enhetliga regler om skydd motintegritetsintrång och om rätt till insyn och rättelse gäller inom helakreditupplysningsområdet talar med betydande styrka mot ett system som innebäratt stora delar av kreditupplysningsverksamheten undantas från lagenstillämpning. Ytterligare ett skäl för att avskaffa frikretsen är att enkreditupplysningslag med så generell tillämpning som möjligt ger ökadeförutsättningar för en konkurrens på lika villkor påkreditupplysningsmarknaden.Finansutskottets bedömningFinansutskottet tillstyrker regeringens förslag.Begreppen kreditupplysning och kreditupplysningsverksamhetPropositionenEnligt lagens nuvarande definition avses med kreditupplysning ?uppgift, omdömeeller råd som lämnas till ledning för bedömning av annans kreditvärdigheteller vederhäftighet i övrigt i ekonomiskt hänseende? (2 §). Medpersonupplysning avses enligt lagens nuvarande definition ?kreditupplysning omannan enskild person än den som är näringsidkare eller annars har såväsentligt inflytande i viss näringsverksamhet att uppgift om hans egnaförhållanden behövs för att belysa verksamhetens ekonomiska ställning?.Begreppet kreditupplysningsverksamhet definieras inte. Lagenstillämpningsområde omfattar dock sådan kreditupplysningsverksamhet som innebäratt någon lämnar kreditupplysningar mer än i enstaka fall mot ersättning ellersom ett led i näringsverksamhet. Lagen gäller också annankreditupplysningsverksamhet, om den är av större omfattning (1 § förstastycket).Regeringen föreslår att innebörden av begreppen kreditupplysning ochkreditupplysningsverksamhet skall vara oförändrad i sak. Definitionen avkreditupplysning förses dock med ett förtydligande som anger att uppgifter,råd och omdömen som lämnas till någon i dennes kreditupplysningsverksamhetinte utgör kreditupplysning. Regeringen föreslår vidare att begreppetpersonupplysning skall utmönstras ur lagen. I stället skall begreppen fysiskapersoner som inte är näringsidkare resp. näringsidkare användas. Enligt 2 §andra stycket kreditupplysningslagen avses med näringsidkare även den som,utan att driva näringsverksamhet, har ett så väsentligt inflytande i en vissverksamhet att uppgifter om hans egna förhållanden behövs för att belysaverksamhetens ekonomiska ställning (s.k. näringsanknutna fysiska personer).Finansutskottets bedömningFinansutskottet tillstyrker regeringens förslag.Myndigheters uppgiftslämnande och kreditupplysning inom koncernerPropositionenEn uttrycklig bestämmelse införs i kreditupplysningslagen om attmyndigheternas utlämnande av uppgifter faller utanför kreditupplysningslagen,om de lämnas med stöd av lag, förordning eller särskilt beslut av regeringeneller den myndighet som regeringen har bestämt.Kreditupplysningslagen skall inte heller omfatta förmedling avuppgifter mellan företag inom samma koncern som inte ärkreditupplysningsföretag. Lagen skall dock vara tillämplig när ettkreditupplysningsföretag lämnar kreditupplysningar till andra företag inomsamma koncern.Finansutskottets bedömningFinansutskottet tillstyrker regeringens förslag.Regler om rättelseGällande ordningI 12 § kreditupplysningslagen finns följande bestämmelser om rättelse ochkomplettering av uppgifter.Om det förekommer anledning till misstanke att uppgift i en kreditupplysningeller i ett kreditupplysningsregister som lämnats ut är oriktig eller missvisande, så åligger det den somdriver verksamheten att utan dröjsmål vidta skäliga åtgärder för att utredaförhållandet. Är misstanken riktig skall uppgiften, om den förekommer iregister, rättas, kompletteras eller uteslutas ur registret. Har uppgiftentagits in i en kreditupplysning, skall rättelse eller komplettering så snartdet kan ske tillställas var och en som under den senaste tolvmånadersperiodenfått del av uppgiften. Har uppgiften under den senaste tolvmånadersperiodenlämnats i periodisk skrift e.d. skall rättelse eller komplettering införas vidnästas publiceringstillfälle. Den som uppgiften avser skall underrättas omrättelse eller liknande åtgärd, om den skett på hans eget initiativ.Bestämmelserna om rättelse och komplettering gäller inte, om det är fråga omen uppgift som uppenbarligen saknar betydelse för bedömningen av vederbörandesekonomiska vederhäftighet.Vad som sägs i 12 § gäller såväl för fysiska som juridiska personer.I sitt slutbetänkande (SOU 1993:110) förordar Kreditupplysningsutredningenatt bestämmelserna i 12 § behålls i sin nuvarande lydelse.Kreditupplysningslagen innehåller i 21 § regler om skadestånd. Enligtparagrafen skall den som bedriver kreditupplysningsverksamhet ersätta skadasom till följd av verksamheten tillfogas någon genom otillbörligt intrång ihans personliga integritet eller genom att oriktig uppgift lämnas om honom, ominte den som bedriver verksamheten kan visa att tillbörlig omsorg ochvarsamhet iakttagits. Vid bedömande om och i vad mån skada har uppstått skallhänsyn tas även till lidande och andra omständigheter av annan än rentekonomisk betydelse. Enligt 22 § har Datainspektionen i vissa fall rätt attförelägga vite.