bet · GK01UbU13 · 1997-05-22 00:00:00 — För att kunna utföra enrelevant undervisning krävs att mer tid anslås, anförs det i motionen.U t s k o t t e t delar uppfattningen att hemkunskapsämnet är viktigt. Detskall ge både praktiska och teoretiska kunskaper av betydelse för hälsa ochlivskvalitet. Även kostundervisningen i gymnasieskolan inom ämnet idrott ochhälsa är av stor betydelse. Kunskaper om sambanden mellan livsstil, mat, hälsaoch miljö har betydelse för folkhälsan och folkhushållet. Undervisningen ihemkunskap skall ge sådana kunskaper. Utskottet påminner om att det i sambandmed läroplansreformen gjordes förändringar i olika ämnens timtal. Flera ämnenfick minskad tid till förfogande för att möjliggöra en förstärkning av degrundläggande kunskaperna, för att ge utrymme för ett utökat språkval och föratt ge eleverna möjligheter till ett eget val. Den inbördes balansen ändradesoch bl.a. ämnena slöjd och idrott och hälsa fick en timreduktion.Hemkunskapsämnet fick däremot ett något högre timtal . Utskottetvill också peka på att det är målen för ämnet i kursplanen och inte enbartantalet timmar i ett ämne som skall styra undervisningen. Regeringen harinformerat om att den efter utredning avser att återkomma till medförslag som bl.a. skall ge ökade möjligheter att tillämpa timplanen merflexibelt. Utskottet anser att beredningen inom bör avvaktasoch är således inte berett att tillmötesgå motionärernas yrkanden om etttillkännagivande om en utökning av tiden för ämnet hemkunskap m.m. Utskottetavstyrker yrkandena.I motion 1996/97:Ub25 (s) framhålls behovet av åtgärder för att utveckla ochta till vara ungdomars intresse för teknik och naturvetenskap. Enutvecklingsplan måste prioritera utbildningar inom teknik och naturvetenskapoch ange hur kommunerna skall stimuleras att öka intresset för dessa områden ihela kedjan förskola-grundskola-gymnasieskola-högskola-arbetsliv.U t s k o t t e t anser i likhet med regeringen och motionären att det ärangeläget att ta till vara och utveckla barns och ungdomars intresse förteknik och naturvetenskap. Utskottet konstaterar att regeringen iutvecklingsplanen (s. 63) framhåller att en viktig uppgift för skolan är atthos både flickor och pojkar skapa intresse för naturvetenskap och teknik samtutveckla miljömedvetenhet. Regeringen pekar vidare på att undersökningar harvisat att elevernas begreppsbildning och problemlösningsförmåga inom detnaturvetenskapliga området behöver utvecklas. Regeringen informerar om att denäven fortsättningsvis kommer att ägna utvecklingen av undervisningen inomdessa områden stor uppmärksamhet.Utskottet vill också påminna om att det aktuella området vid ett flertaltillfällen har uppmärksammats av regeringen; t.ex. drivs sedan flera årtillbaka det s.k. gemensamt av och syftar till att stimulera utvecklingen av och intresset förnaturvetenskap och teknik i grundskola, gymnasieskola, komvux och högreutbildning. Utskottet vill därutöver peka på att regeringen i 1997 årsekonomiska vårproposition har föreslagit ett betydande resurstillskott avsettför skolan (prop. 1996/97:150, s. 84). Detta resurstillskott bör enligtregeringen, förutom att det bör leda till förstärkta resurser för elever medbehov av särskilt stöd, även stimulera en särskild satsning på miljö, naturoch teknik i skolan.Med hänvisning till vad utskottet har anfört avstyrks motion 1996/97:Ub25.Enligt motion 1996/97:Ub22 (v) yrkande 5 är det en brist i utvecklingsplanenatt förekomsten av sexuella trakasserier i skolan inte nämns. Det är oftastflickor som blir utsatta, men det förekommer också fall där pojkar blirutsatta. Det är vanligast att elever trakasserar andra elever. Det finnsemellertid också fall där lärare har utsatt elever för sexuella trakasserier.U t s k o t t e t erinrar om att ett av skolans viktigaste uppdrag är attförmedla och hos eleverna förankra de värderingar vårt samhälle vilar på:människors okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människorslika värde, jämställdhet mellan män och kvinnor samt solidaritet med svaga ochutsatta. Detta är uttryckt i skolans värdegrund i läroplanerna. Vardagen iskolan måste genomsyras av dessa värderingar. I skolornas arbete för attutveckla tolerans och respekt för alla människors lika värde ingår givetvisatt på alla sätt ta avstånd från och förhindra sexuella trakasserier. Sådantfår givetvis inte förekomma i skolan vare sig elever emellan eller mellanvuxna och elever. Utskottet vill i detta sammanhang peka på att regeringen hartillsatt en arbetsgrupp med uppgift att inventera det arbete som sker påmyndighetsnivå och rör skolans värdegrund samt föreslå hur det kan samordnasoch anpassas till skolans vardagsarbete (U 1996:H).Regeringen har tillkallat en särskild utredare med uppgiftatt analysera om arbetsgivare bör ges ökade möjligheter eller skyldighet attkontrollera och pröva lämpligheten hos en person som skall anställas ellerredan är anställd inom förskoleverksamhet, skola eller skolbarnsomsorg. Syftetmed en sådan lämplighetsprövning skall vara att stärka barns och ungdomarsskydd mot främst sexuella övergrepp (dir. 1997:69).Utskottet anser att bör avslå motion 1996/97:Ub22 yrkande 5.Utvecklingsplanen i övrigtUtskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse medutvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning, i den mån den intetidigare behandlats i detta betänkande, till handlingarna. beträffande utvecklingsplanen i huvudsakatt avslår motionerna 1996/97:Ub18 yrkandena 1-3, 1996/97:Ub20yrkandena 1-4 och 6-23, 1996/97:Ub22 yrkandena 1-4, 1996/97:Ub23,1996/97:Ub24 (delvis), 1996/97:Ub26 yrkandena 1-4, 1996/97:Ub27 yrkandena1-4 och 6-15, 1996/97:Ub28 (delvis), 1996/97:Ub29 och 1996/97:Ub233yrkande 1 och lägger skrivelsen i motsvarande delar till handlingarna,res. 1 (m)res. 2 (c) - delvisres. 3 (fp)res. 4 (v)res. 5 (mp)res. 6 (kd) - delvis2. beträffande uppföljning av de nya reglerna för friståendeskoloratt avslår motion 1996/97:Ub20 yrkande 5,res. 7 (m, c, fp, kd)3. beträffande betygen i skolanatt avslår motionerna 1996/97:Ub22 yrkande 6 och 1996/97:Ub28(delvis),res. 8 (v, mp) - delvis4. beträffande hemkunskapsämnets ställning m.m.att avslår motionerna 1996/97:Ub19, 1996/97:Ub21, 1996/97:Ub24(delvis) och 1996/97:Ub27 yrkande 5,res. 2 (c) - delvisres. 6 (kd) - delvis5. beträffande teknik och naturvetenskapatt avslår motion 1996/97:Ub25,6. beträffande sexuella trakasserieratt avslår motion 1996/97:Ub22 yrkande 5,res. 8 (v, mp) - delvis7. beträffande utvecklingsplanen i övrigtatt lägger skrivelsen till handlingarna i den mån den intebehandlats under momenten ovan.Stockholm den 22 maj 1997På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), TorgnyDanielsson (s), (), (), (), (), (),(), (), (), () och (). Utvecklingsplanen i huvudsak (mom. 1), , och (alla m)anför:Dagens samhälle präglas av snabb förändringstakt och kunskapsutveckling.Enskilda människors kompetens och kunskap blir allt viktigare. Kunskap ochkompetens kan inte tilldelas människor. Kunskap erövrar var och en i mångaolika sammanhang. Skolans huvuduppgift är att stimulera och utveckla eleverskunskapssökande och inlärningsarbete. Det är av stor vikt att skolan förmåratt ge eleverna motivation för de grundläggande kunskaper alla behöver.Utbildningen måste också ge eleverna de redskap som krävs för att kritisktgranska omvärlden och de allt intensivare kunskapsflöden som omger oss.Kunskap och kompetens är ett svårfångat begrepp. Vi vill betona nödvändighetenav uppföljning och utvärdering vad gäller elevernas kunskapsutveckling på allanivåer inom utbildningsväsendet.Vi vill framhålla vikten av att skolorna garanteras vissa resurser så att dehöga kvalitetsmålen inte äventyras. Utbildningen i ochgymnasieskolan är en nationell angelägenhet. Vi vill införa ett statligt stödriktat direkt till skolorna - en nationell skolpeng - för att alla skolorskall få resurser på en nationellt jämförbar nivå. Ett fast belopp per elevskall utbetalas direkt till skolorna utifrån antalet inskrivna elever. Ennationell skolpeng skapar tillsammans med rätten att välja skola en ökadvalfrihet, mångfald och flexibilitet och förbättrar möjligheterna attgenomföra de nya läroplanerna och nå de nationella målen. En nationellskolpeng skall genomföras genom en s.k. skatteväxling mellan staten ochkommunerna.Rätten att välja skola är central i modern utbildningspolitik. Reformernasom genomfördes under den borgerliga regeringen innebar ökade möjligheter attvälja såväl bland de kommunala skolorna som bland fristående alternativ.Antalet fristående skolor ökade, vilket innebär en ökad mångfald inomskolväsendet. Rätten och möjligheten att välja skola handlar om individensansvar och frihet. Stora försämringar har genomförts vad gäller möjligheternaatt starta och driva fristående skolor, bl.a. har det tidigare garanterademinimibidraget per elev avskaffats när det gäller grundskoleutbildning. Även ifråga om fristående gymnasieskolor har förändringar genomförts som innebärsvårigheter för framväxten av alternativ till den utbildning som ges ikommunerna. Bedömningen av hur en ny gymnasieskola påverkar närliggandeutbildning skall göras av respektive kommun i stället för av regionalamyndigheter.Effekterna av den segregation som bostadspolitik skapatavspeglas också i skolorna. Vi anser att det är av största vikt att skolorna isocialt utsatta områden håller så hög kvalitet i undervisning och verksamhetatt social rörlighet främjas. Särskilt betydelsefullt är att elever med annathemspråk än svenska ges stöd för sin språkutveckling. Att kunna tala ochskriva svenska är en förutsättning för goda resultat i fortsatta studier ocharbete och för att kunna fungera som aktiva medborgare i samhället.Vi anser att regeringen angriper problemet med elev- och föräldrainflytandepå fel sätt. Tyngdpunkten läggs vid formella strukturer, som knappast gerflertalet elever vare sig mer inflytande över sin egen studiesituation ellerökade kunskaper om demokratiska beslutsprocesser. Vi vill framhålla vikten avatt elevernas inflytande markeras genom att de ges goda möjligheter att fåinformation om utbildningens mål och olika möjligheter att lägga upp studiernasamt att skolan ger utrymme för elevernas egna val. Det är viktigt attskolorna på initiativ av rektor och under dennes ledning finner former för attöka elevernas inflytande och ansvar i skolans vardag. Rätten och möjlighetenatt välja skola är betydelsefull när det gäller föräldrarnas inflytande. Viavvisar i annat sammanhang (jfr bet. 1996/97:UbU10 reservation 1) regeringensförslag till försöksverksamhet med elevmajoritet i styrelser förgymnasieskolan och anser att regeringen bör ta initiativ till en utredning omgränsdragningsproblem vad gäller skolans ansvar och föräldrars inflytande påarbetet i skolan.När det gäller förskolan, skolstartsålder och skolbarnsomsorgen anser vi attalla barn mellan tre och bör erbjudas pedagogisk verksamhet.Sexåringarna skall gå i skolan. Vi förordar således sänkt skolpliktsålder, medmöjlighet för de barn som har behov därav att uppskjuta skolstarten ett år.Det skall vara likvärdiga villkor mellan enskilda och offentliga huvudmän inomförskola och skolbarnsomsorg och mellan olika typer av verksamhet inomförskolan.Vi anser inte att det finns anledning att nationellt regleragrundskolans timplan ytterligare inom den totalt fastställda ramen. Sådanaförändringar blir tämligen marginella till sin betydelse. Alternativt medförde allvarliga inskränkningar i ett eller flera ämnen. Risken är dessutom storatt det blir elevens val som beskärs. Vi förordar i stället en kontinuerliguppföljning av hur skolorna använder tillgängligt utrymme för skolansrespektive elevernas val samt för ämnesintegrerad undervisning. Vi ärallvarligt bekymrade över de otaliga rapporter om bristande ordning, skolk,koncentrationsproblem, mobbning, våld m.m. som kommer från skolorna. Skolanmåste precis som andra arbetsplatser ange regler för verksamheten. Samarbetetmellan skola, hem, polis och sociala myndigheter måste utvecklas. Vi ser framemot regeringens utlovade förslag vad avser ytterligare insatser för attförebygga mobbning. Alla elever måste ges möjlighet att uppnå kunskapsmåleninnan de lämnar . Enligt vår uppfattning borde debatten omgrundskolan handla mer om undervisningsresultaten än antalet år. Vissa eleverkan behöva i . Vi vill understryka skyldigheten enligtgrundskoleförordningen att elever med behov av särskilt stöd får ettåtgärdsprogram.När det gäller gymnasieskolan anser vi att antalet kärnämnen bör minskas ochomfatta svenska, engelska, matematik, samhällskunskap samt idrott och hälsa.De ämnen som är kärnämnen bör ingå som karaktärsämnen iprogrammen, och omfattningen av dem i respektive program bör utredas. Detutrymme som skapas bör användas för elevens tillval eller ämnesfördjupning. Istället för att som låta en grupp elever få betyget Icke godkänd ikurser i kärnämnena bör det finnas alternativa kurser, främst i ämnenasvenska, engelska och matematik, där målen sätts lägre. Dessa kurser skallinte ge generell behörighet till högre utbildning. Vi anser att detsjälvfallet skall finnas möjligheter att komplettera och läsa in en högrekurs.Engagemanget från arbetslivets sida måste öka och skolan måste lära sig attarbeta tillsammans med arbetslivet. Minimigränsen för den arbetsplatsförlagdautbildningen (APU) föreslås av utveckling att påsikt höjas, en uppfattning som delas av regeringen. Vi anser att detta ärpositivt, men vi anser också att det är nödvändigt att man inför enfinansieringsmodell som gör det attraktivt för arbetsplatserna att ta emotAPU-elever. Vi hänvisar till det förslag härom som föreslogs i betänkandet Höjribban! (SOU 1994:101). Lärlingsutbildningen borde enligt vår uppfattningutgöra ett eget program. Vi anser att skolan bör ha ansvaret förlärlingsutbildningen och arbetslivet för deavslutande, i de flesta fall förmodligen . Arbetsplatsen borde fåersättning motsvarande kommunens kostnad för yrkesutbildning ,som lärlingen får ersättning från arbetsplatsen grundad på deninsats som lärlingen gör i produktionen. Utbildningen bör avslutas med ettgesällprov och leda till ett yrkesdiplom eller yrkesexamen. Enligt våruppfattning är det positivt att regeringen är beredd att införa yrkesexamen påvissa yrkesinriktade utbildningar. Vi anser dock att en examen bör införas föralla elever som fullgjort ett nationellt program, oavsett om det är teoretiskteller yrkesinriktat. I likhet med regeringen anser vi att det finns starkaskäl att skapa ett nytt program - teknikprogrammet. När det gäller införandeav ett praktikprogram vill vi framhålla att alla de åtgärder som regeringenbeskriver skall kunna ingå i det nya programmet är fullt möjliga att vidtaredan nu inom det individuella programmet.Vi delar uppfattning (motion 1996/97:Ub27 yrkande 13) attett nationellt program med speciell inriktning på företagande ochentreprenörskap bör inrättas.Vi anser att regeringen omgående måste satsa på fler platser inomförsöksverksamheten med den kvalificerade yrkesutbildningen. Vi noterar attregeringen ekonomiska vårproposition har föreslagit ytterligareplatser och även . Vi menar dock attförsöksverksamheten bör tillföras ytterligare platser utöver regeringensförslag. Utbildningen borde fullt utbyggd kunna omfatta minst 20 000 platser.Vi vill peka på att det finns branscher som inte har fått möjlighet att prövaden nya utbildningen.När det gäller kvalitetsarbetet i skolan vill vi framhålla att det inte baraär enskilda elevers resultat som måste följas upp. Även skolornas resultatmåste belysas tydligare. De nationella proven är därvid ett verktyg.Resultaten skall redovisas offentligt. Vidare måste skolhuvudmännens ansvaroch skyldigheter följas upp. Dessa frågor bör ges ökad prioritet. En viktigaktör i skolans kvalitetsarbete är staten genom sin myndighet . Vivälkomnar förslaget att skall ges större möjligheteratt kommentera och ta ställning till resultaten av sitt arbete. Vi anserdäremot att det är fel att verket knyts närmare som ett?stabsorgan?. Verket kan inte både åläggas uppgiften att fritt draslutsatserna av sitt arbete och vara ?stabsorgan? Vi anser att det är bättre att särskilja Skolverketsuppgifter så att myndighets-, informations- och stabs-uppgifter ligger kvarinom ram, medan uppgifter som kräver större frihet i arbetsformeroch slutledningar flyttas till ett fristående kvalitetsinstitut.Det är enligt vår uppfattning viktigt med höga antagningskrav tilllärarutbildningen. Någon form av antagnings-, anlags- eller lämplighetstestbehövs. Vi anser att det finns många skäl att etablera flera olika vägar tillläraryrket. Vidare är det angeläget att utveckla karriärvägar inom läraryrket.Formerna för lärarcertifikat och en masterutbildning måste utvecklas. Vi villockså betona att fortbildningsfrågorna är en viktig del i förnyelsen avskolans arbete. Det är även av stor vikt att det finns forskarutbildade lärarei gymnasieskolan. Det ökar kvaliteten och skapar fler karriärvägar för lärarnai skolan.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under moment 1 borthemställa:1. beträffande utvecklingsplanen i huvudsakatt med bifall till motionerna 1996/97:Ub18 yrkande 2 och1996/97:Ub20 yrkandena 1-4 och 6-23 och med anledning av motionerna1996/97:Ub18 yrkande 1, 1996/97:Ub27 yrkande 13 samt 1996/97:Ub29 och medavslag på motionerna 1996/97:Ub18 yrkande 3, 1996/97:Ub22 yrkandena 1-4,1996/97:Ub23, 1996/97:Ub24 (delvis), 1996/97:Ub26 yrkandena 1-4,1996/97:Ub27 yrkandena 1-4, 6-12, 14 och 15, 1996/97:Ub28 (delvis) och1996/97:Ub233 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,2. Utvecklingsplanen i huvudsak m.m. (mom. 1 och 4)() anför:Kunskap blir allt viktigare i dagens samhälle och är en drivkraft tillförnyelse. Jag vill betona vikten av att man medvetet bygger upp endecentraliserad infrastruktur för kunskapsutveckling i hela landet.Centerpartiets skolpolitiska mål utgår från fyra begrepp - helhetssyn,likvärdig utbildning, decentralisering och valfrihet. Undervisningen bör ha enhelhetssyn på barnen och utgå från vad som är bäst för dem. Alla skall ha rätttill en likvärdig och bra utbildning oavsett var man bor och oavsett socialoch ekonomisk bakgrund. Detta innebär dock inte likformig utbildning. Mångfaldoch olikheter i undervisningsformer och utbildningsutbud kan tvärtom innebärastörre likvärdighet. Decentralisering innebär att beslut och ansvar skallligga så nära verksamheten som möjligt. Att få välja skola skall var ensjälvklarhet för den enskilde eleven, och den möjligheten skall gälla bådekommunala och fristående skolor.Jag vill framhålla vikten av den form av verksamhet som motsvarar barnensbehov och önskemål och som formar en helhet. Det är nödvändigt med handens ochhjärnans samspel, av teori och praktik, av skapande och inlärning. Jag villockså betona vikten av kvalitet och utvärdering i ett decentraliseratskolsystem.När det gäller förskolan och skolstarten anser jag att en tioårig grundskolamed start bör införas . Genom att integreraförskolans sexåringar i ges möjligheter att utveckla samarbetetmellan skola och förskola. Förslaget om ett gemensamt måldokument förförskolans sexårsverksamhet, skolan och skolbarnsomsorgen bör enligt minuppfattning leda till ett genomförande av en tioårig grundskola. Jag anserockså att det är viktigt att kommunerna erbjuder någon form avfemårsverksamhet liknande den sexårsverksamhet som finns inom förskolan.Det bör dock vara en från kommunernas sida frivillig verksamhet.Grundskolan måste ge eleverna en bra grund för fortsatt lärande igymnasieskolan. Jag kan inte acceptera att besparingar inom skolan går ut övereleverna. Jag vill också framhålla att skolan och barnomsorgen har ett stortansvar för normbildning. Skolan skall inte vara en värdeneutral plats, ochden kan aldrig acceptera mobbning, våld, rasism eller droger inom sina väggar.Med försöksverksamheten med föräldrastyrelser i och elevstyrelseri gymnasieskolan kan man förvänta sig att t.ex. kampen mot mobbning och rasismintensifieras och att nya uppslag kan komma fram i det fortsatta arbetet.Självklart skall skolmåltiderna vara kostnadsfria för eleverna. Jag utgårfrån att kommunerna tar sitt ansvar och även fortsättningsvis anordnaravgiftsfria skolmåltider. Enligt min uppfattning strider det mot kommunernassjälvbestämmanderätt att lagstifta i frågan.Informationsteknik (IT) skall vara ett medel och ett redskap för att sökakunskap och därför integreras i all utbildning och alla ämnesområden.Tillgängligheten till nationella databaser bör öka. Vidare förutsätter jag attregeringen i det fortsatta arbetet med att utveckla skolans IT-användning tartill vara erfarenheterna inom detta område från KK-stiftelsen.Jag anser att miljön i skolan är viktig. Skolgårdsmiljöerna är oftafortfarande sorgligt eftersatta. Arkitektur, inredning och utrustning i skolanhänger samman med helheten, synen på barn och hur man lär sig. Enligt minmening borde man kunna utnyttja olika arbetsmarknadsinsatser för att t.ex.rusta upp skolornas inomhusmiljöer.När det gäller gymnasieskolan vill jag i likhet med vad regeringen anfört iskrivelsen understryka att det finns behov av att gymnasieskolans utbildningarinriktas mer mot entreprenörskap. Regeringen och har kommitöverens om att en ny modern lärlingsutbildning bör utvecklas inomgymnasieskolan. Jag vill betona att lärlingsutbildningen måste vara flexibeloch anpassas efter rådande förhållanden.Kostens betydelse för hälsan är odiskutabel. Det är viktigt att ge utrymmeför kunskap om mat och näringsbehov i skolan. Hemkunskapsämnets ställning igrundskolan bör därför stärkas.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under momenten 1 och 4bort hemställa:1. beträffande utvecklingsplanen i huvudsakatt med bifall till motionerna 1996/97:Ub24 (delvis) och1996/97:Ub233 yrkande 1 och med avslag på motionerna 1996/97: Ub18yrkandena 1-3, 1996/97:Ub20 yrkandena 1-4 och 6-23, 1996/97:Ub22yrkandena 1-4, 1996/97:Ub23, 1996/97:Ub26 yrkandena 1-4, 1996/97:Ub27yrkandena 1-4 och 6-15, 1996/97:Ub28 (delvis) och 1996/97:Ub29 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,4. beträffande hemkunskapsämnets ställning m.m.att med bifall till motion 1996/97:Ub24 (delvis) och medanledning av motion 1996/97:Ub21 samt med avslag på motionerna1996/97:Ub19 och 1996/97:Ub27 yrkande 5 som sin mening ger regeringentill känna vad som ovan anförts,3. Utvecklingsplanen i huvudsak (mom. 1)() anför:Skolan är samhällets kraftfullaste verktyg för att ge alla människor jämlikalivschanser. måste få ett utbildningssystem av världsklass, vilketenligt min uppfattning innebär att mer av samhällets kraft måste satsas påutbildningen.När det gäller förskolan och barnomsorgen vill jag betona att alla barn ålder måste erbjudas plats inom en barnomsorg med tydlig pedagogiskinriktning. All personal skall vara högskoleutbildade förskollärare.Förskoleverksamheten skall omfattas av en läroplan och vara en integrerad delav skolsystemet. Förskollärarutbildningen skall bli mer integrerad medutbildningen för grundskollärare. Ett gemensamt måldokument för skolan,förskolan och skolbarnsomsorgen är ett steg i rätt riktning.En ökad kvalitet inom kräver enligt min uppfattning att denskall vara en tioårig grundskola med skolstart . Vidare bördet krävas pedagogisk mångfald, utveckling av lärarnas professionalitet,skriftliga omdömen vid utvecklingssamtal, resurser till barn med svårigheter iskolan, t.ex. dem med läs- och skrivsvårigheter. Vidare bör slutbetyg isvenska som andraspråk inte kunna ersätta slutbetyg i svenska. Friståendeskolor bör finnas för ökad valfrihet och mångfald. Det krävs en avveckling avtimplanen, åtgärder mot mobbning, jämställdhet på alla plan i skolan och ensatsning på informationsteknik (IT) som verktyg i alla ämnenNär det gäller åtgärder för att förebygga läs- och skrivsvårighetervälkomnar jag att regeringen har tillsatt en utredning för att analyserafrågan. Jag utgår från att det sker en tydlig belysning av skolans roll somproblemlösare och att även barnomsorgens roll behandlas av utredningen.