bet · GK01JoU19 · 1997-05-15 00:00:00 — För varje art måste hänsyntas till bl.a. populationsdynamik och populationsbegränsande faktorer, artensbetydelse som bytesdjur för olika predatorer, reproduktionsförmåga ochjaktens effektivitet och selektivitet.Jakt är, i likhet med skogsbruk, en exploatering av en förnyelsebar resursoch jakt har, liksom skogsbruket, ekologiska effekter. Självklart måste därförockså jakt regleras och begränsas, och regleringen skall utgå från vad som ärrimlig påverkan ur ekologisk synpunkt. Eftersom jakt i allmänhet är enfritidssysselsättning och inte en näring bör miljöhänsynen väga tyngre änproduktionen, dvs. jaktuttaget.En ekologiskt anpassad ripjakt, som tar hänsyn både till naturskyddetsintressen och jägarens önskan att få jaga, borde utformas enligt följandeprinciper.Principer för ekologiskt anpassad jaktMiljöpartiet de gröna anser det väsentligt att finna nya former för småvilts-jakten ovan odlingsgränsen och i renbetesfjällen, som är ekologiskt anpassadetill såväl bytesdjur som dess predatorer:1. Jaktområdet skall vara högst . Ett förhållandevis litet jaktområdeär en förutsättning för att jaktuttaget skall kunna anpassas till de lokalaekologiska förutsättningarna, vilka omfattar både riptillgång och förekomst avpredatorer. Det är ingen nackdel om jaktområdet är ännu mindre.2. Populationsuttaget genom jakt skall i ett enskilt jaktområde aldrigöverstiga . Det innebär att jakttrycket får vara högst /km2.Med tanke på dalripans stora betydelse för den biologiska mångfalden ifjällens ekosystem bör uttaget i ett större område - i storleksordningen enhel kommun - ligga på en lägre nivå. Den totalt tillgängliga resursen ("räntanpå kapitalet") uppgår normalt till avdalripepopulationen. Det skall räcka till samtliga predatorer, inklusivejägaren och dessutom, genom utvandring, kunna kompensera för lokalt försvagaderipbestånd. I det perspektivet är det inte rimligt att låta jägaren ta mer änhögst en fjärdedel av "avkastningen", dvs. ett populationsuttag på högst 10 %.Omräknat till jakttryck innebär det ett genomsnitt på max /km2i en hel kommun.3. Permanent jaktfria områden måste finnas som refugier och referensområden.En rimlig målsättning kan vara att avsätta av den tillgängligajaktmarken som dylika jaktfria områden, förslagsvis i första handnaturreservaten. Därutöver kan givetvis andra områden behöva vara jaktfria avhänsyn till renskötsel och rörligt friluftsliv. Temporärt kan även vissa småoch känsliga områden behöva avlysas av naturskyddsskäl.4. Jakttrycket skall anpassas efter årets reproduktion hos riporna.Regelrätta ripinventeringar är mycket resurskrävande och är i praktikensannolikt möjliga att genomföra bara i ett fåtal områden i fjällkedjan.Reproduktionsresultatet är lättare att bestämma genom att man i början avjakten undersöker förhållandet mellan unga och gamla fåglar i jaktutbytet. Ettfemtiotal fåglar krävs för att underlaget skall bli pålitligt. Det uppnår mannormalt i ett stort jaktområde redan efter en jakt som understiger 1manjaktdag/km2. Riktlinjer för bedömning: ungfåglar - ingenytterligare jakt, >35 % ungfåglar men - maximera årets jakttryck till 2manjaktdagar/km2, > ungfåglar inga restriktioner utöver de i punkt 2.5. Biotopmanipulerande åtgärder som att fälla björkar, gödsla och bränna risskall ej förekomma. Norska studier visar att detta inte leder till ökaderipstammar, vilket är logiskt med tanke på att födan i normalfallet inte är enpopulationsbegränsande faktor.6. Rovdjursbekämpning skall normalt ej få förekomma. Detta är visserligen,om den är grundlig, sannolikt en effektiv åtgärd för att höja ripornasreproduktionsresultat, särskilt om den riktar sig mot predatorer på ägg ochsmå ungar. Denna typ av åtgärder har emellertid ingen plats i en ekologisktanpassad jakt. Indirekta åtgärder som att sköta soptippar och liknande och attse till att inte kadaver och slaktavfall blir liggande ute må vara tillåtna.7. Jaktstarten bör senareläggas till omkring mitten av september. Skälen ärtre: Vissa år är de unga riporna dåligt utvecklade vid den nuvarandejaktstarten . De unga riporna, ?pipkycklingarna?, är mycketlättskjutna, vilket är ett jaktetiskt skäl för senareläggning av jakten. Närriporna är lättskjutna blir jakteffektiviteten högre, dvs. populationsuttagetblir lätt oacceptabelt högt - ett ekologiskt skäl för senareläggning avjakten. Slutligen är det önskvärt att jaktstarten är densamma i ochNorge. Som det nu är blir trycket på de svenska ripmarkerna mycket stort deförsta veckorna av jakten - ett jaktpolitiskt skäl för en senareläggning avjakten.8. Jakten bör avslutas . Den naturliga dödligheten hosriporna är låg . Jakt får därför en direkteffekt på det häckande beståndet, vilket bör undvikas. Jakt i slutet avfebruari och kan dessutom innebära störningsrisker för tidigthäckande rovfåglar som kungsörn och jaktfalk.9. "Bag limit", dvs. en begränsning av jaktuttaget så att varje jägare barafår skjuta ett visst antal fåglar per dag kan övervägas i vissa fall. Urekologisk synpunkt har det liten betydelse eftersom denna "bag limit" normaltbara uppnås när det är gott om ripor, och då är jaktuttagets betydelse urpopulationssynpunkt förhållandevis litet. Det är snarare en jaktvårdsfrågaeftersom en "bag limit" gör att jaktutbytet fördelas jämnare över säsongen.10. Fortlöpande årliga inventeringar av jagade arter och predatorer ärnödvändiga både i områden där det jagas och i referensområden. Förslagsvis bördet finnas minst ett grundligt inventerat område av vardera slaget i varjelän.Jakten förändrasEtt regelsystem för jakt är ingen produkt som fastställs en gång för alla. Viser det som en arbetsmodell som skall utvecklas och förändras i takt med attkunskaperna om jaktens effekter ökar och utifrån hur jaktintresset förändras.Vårt syfte är att hitta en modell som ger de kontrollmöjligheter som vi ansernödvändiga för att kunna acceptera jakt ur naturskyddssynpunkt somden också tillfredsställer jägarens önskemål att få jaga. Att deregleringsmöjligheter som vi kräver dessutom lätt kan tillgodoses i densamiska modellen för småviltsjakt borde välkomnas av alla som arbetar för ensamförståndslösning i denna segslitna fråga. Sammanfattning........................................1Uppvaktning...........................................1Motionerna............................................1Utskottet.............................................4Skyddsjakt på skarv och säl m.m.....................4Motionerna........................................4Utskottets överväganden...........................5Jakt på morkulla m.fl. arter........................7Motionerna........................................7Utskottets överväganden...........................8Viltvård m.m.......................................10Motionerna.......................................10Utskottets överväganden..........................11Organisationsfrågor m.m............................13Motionerna.......................................13Utskottets överväganden..........................14Hemställan.........................................17Reservationer........................................181. Allmän jakt på skarv (mom. 1, motiveringen).....182. En arbetsgrupp för konflikter i skarvfrågan (mom. 2)193. Vårjakt på morkulla (mom. 5)....................194. Jakt på dykand, , ekorre, dovhjort, enkelbeckasin, gråsparv,pilfink m.fl. arter (mom. 6)205. Jakt på s.k. hänsynskrävande arter (mom. 9).....216. Svenska jakttraditioner (mom. 10)...............217. Skadeskjutning (mom. 13)........................228. Förbud mot att framföra hund från motorfordon (mom. 15)229. Administration av jaktfrågor (mom. 17)..........23Särskilda yttranden..................................241. Minskad förekomst av enkelbeckasin (mom. 7).....242. Småviltsjakten (mom. 21)........................24