bet · GK01JoU9 · 1997-02-25 00:00:00 — Med dessakonstateranden föreslår utskottet att motionerna Jo13 yrkande 3 och Jo526lämnas utan vidare åtgärd.I 3 § djurskyddslagen (1988:534) anges att stall och andraförvaringsutrymmen skall ge djuren tillräckligt utrymme och skydd samt hållasrena. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, Statens jordbruksverkfår meddela ytterligare föreskrifter om att låta förpröva ny teknik inomdjurhållningen. Enligt 7 § djurskyddsförordningen (1988:539) skall nyatekniska system och ny teknisk utrustning för djurhållning ha godkänts fråndjurhälso- och djurskyddssynpunkt innan de får användas. fårmeddela föreskrifter om undantag. Frågor om godkännande av ny teknik prövasenligt 8 § av Jordbruksverket.Lantbruksstyrelsen (nuvarande ) gav ut föreskrifteroch allmänna råd om godkännande av ny teknik för djurhållning (LSFS 1990:41).Av dessa föreskrifter framgår bl.a. att godkännande av ny teknik krävs förflertalet djurslag. Vidare framgår att ansökningarna kan hänföras till treolika kategorier. Den första är enkla ärenden där beslut kan fattas påföreliggande handlingar. I den andra kategorin måste beslutsunderlagetkompletteras med ytterligare fakta och synpunkter från experter,litteraturstudier m.m. Den tredje kategorin utgörs av sådana ärenden därförsöksmässig prövning måste genomföras innan beslut i ärendet kan fattas.De alternativa systemen för inhysning av värphöns hänför sig till den tredjekategorin. Mot bakgrund av att äggnäringen, till följd av burförbudet, stodinför en radikal förändringsprocess har ansett det angelägetatt prövningar av nya system sker efter en gemensam mall. Med stöd av ensärskild referensgrupp inrättade därför ett programför utvärdering av nya system för frigående värphöns (beslut ). Iförsöksplanen är fastställt ett antal nivåer på olika försöksparametrar sommåste uppnås för att djurhållningen skall bedömas vara djurhälso- ochdjurskyddsmässigt godtagbar. pågår prövning av tre fabrikat avintensiva golvsystem.Utskottet vill för sin del anföra följande. Användning av felaktigainhysningssystem kan orsaka djur onödigt lidande, medföra arbetsmiljöproblemoch få ekonomiska konsekvenser för producenterna. Genom att ny teknikförprövas kan dessa problem i stor utsträckning undvikas. Det är samtidigtviktigt att nya system för inhysning av värphöns kommer ut på marknaden så attövergången till en mer djurvänlig äggproduktion möjliggörs. Utskottet utgårifrån att regeringen kontinuerligt följer upp hur program förny teknikprovning påverkar utvecklingen av nya system för inhysning avvärphöns och vid behov vidtar åtgärder. I detta sammanhang torde det även varaväsentligt att bevaka hur de förändrade dispensmöjligheterna påverkarproducenternas benägenhet att delta i utprovning av nya system. Vad som häranförts torde i stor utsträckning tillgodose motionerna Jo8 och Jo14 yrkande7.Reglerna för det svenska hälsokontrollprogrammet för höns anges iJordbruksverkets författningssamling SJVFS 1994:45 (ändrat 1995:123). Reglernagrundas bl.a. på lagen (1992:1683) om provtagning på djur respektive lagen(1983:738) om bekämpande av salmonella hos djur. Syftet med programmet ärframför allt att hindra spridning av infektionssjukdomar och är därför primärtinriktat på avelsbesättningar och kläckerier. Programmet föreskriver bl.a. attveterinär med särskild behörighet skall företa besök vid anläggningarna. Vidbesöken skall bl.a. fjäderfäna inspekteras och kontroll göras av atterforderlig provtagning har ägt rum. Enligt den obligatoriskasalmonellakontrollen (SJVFS 1995:78) skall alla värphöns vid besättningar medfler än 200 höns testas minst två gånger under produktion och tre till fyraveckor före slakt. skall en veterinär ta prov på hönsen.Sedan år 1970 finns även ett frivilligt förebyggande program försalmonellakontroll för fjäderfä som är huvudman för (SJVFS1995:79). Anslutningen bland slaktkycklingbesättningarna är nästanhundraprocentig och nya regler för ersättning vid salmonellainfektion påvärphöns har gjort att intresset bland värphönsproducenter har ökat kraftigt.Anslutningen till den frivilliga salmonellakontrollen ställer bl.a. krav påstatligt förordnade besättningsveterinärer. Veterinären skall bl.a. minst engång inspektera varje del av en anläggning som är ansluten tillkontrollen. Med hänvisning till det anförda avstyrks motion Jo14 yrkande 9.Utskottet har inte funnit anledning att förorda något närmare angivet målför andelen ekologiskt producerade ägg, vilket föreslås i motion Jo14(yrkandena 16 och 17). I enlighet med vad utskottet anfört ovan börkonsumenternas fria val vara en av de faktorer som avgörproduktionsinriktningen. Motionen avstyrks i berörda delar.När det gäller statliga ingripanden för att främja småskaliga anläggningarvill utskottet erinra om att äggproduktionen omfattas av offentligrättsligaregleringar och krav i bl.a. (1987:10), miljöskyddslagen(1969:387) och lagen (1979:425) om skötsel av jordbruksmark. Utskottet ser försin del inga påtagliga fördelar med att införa ytterligare statliga styrmedeli form av t.ex. reglering av antalet höns per anläggning. En sådan regleringskulle för övrigt kunna leda till en nedläggning eller omfördelning avproduktionsplatser och arbetstillfällen inom landet, där möjligheterna attnärmare bedöma fördelar och nackdelar förefaller begränsade. Det väsentliga idet ärende som utskottet nu har att bereda är att anläggningarna uppfyllerkraven från djurskyddssynpunkt. Utskottet avstyrker motion Jo12 yrkande 3 ochJo14 yrkande 18.Marknaden och konsumenternaSkrivelsenMedel för att upplysa konsumenterna om i vilka inhysningssystem äggen harproducerats kan disponeras från anslaget G 8. Konsument- ochmarknadsföringsåtgärder inom livsmedelsområdet. Det bör göras undersökningarom hur mycket konsumenterna är beredda att betala för ägg som produceras idjurvänliga system.Det är oklart hur högt konsumenterna värderar djurvänlig hönshållningoch vad konsumenten vid inköpstillfället är villig att betala för djurvänligtproducerade ägg. Det finns inga svenska vetenskapliga undersökningar gjorda ifrågan. Det är särskilt svårt att bedöma konsumenternas reaktioner i tider närekonomin stramas åt. Regeringen delar och remissinstansernasuppfattning att konsumenternas betalningsvilja kommer att vara avgörande förvilka system inom hönshållning som kan användas i framtiden.Regeringen vill framhålla konsumentorganisationernas viktiga roll när detgäller att upplysa konsumenterna om i vilka inhysningssystem äggen harproducerats och att bl.a. motivera konsumenterna så att de i butiken görsådana val som främjar en god djuromsorg. Medel för detta kan disponeras frånanslaget G 8. Konsument- och marknadsföringsåtgärder inom livsmedelsområdet.MotionernaEnligt motion Jo9 (kd) yrkande 3 bör det åläggas att ansvaraför en central informationskampanj i syfte att skapa medvetenhet hoskonsumenterna om en mer djurvänlig äggproduktion och dess villkor.Konsumentverket bör enligt motion Jo10 (c) yrkande 2 ges i uppdrag attundersöka märkning och marknadsföring av ägg och arbeta för att dessaförbättras. Arbetet bör ske i samarbete med och berördakonsumentorganisationer. Enligt motion Jo14 (mp) yrkande 24 bör näringen medhjälp av staten satsa marknadsföringsmedel för att få konsumenterna att återfåförtroendet för ägget.I motion Jo12 (v) yrkande 10 anförs att regeringen bör uppmana svenskaäggproducenter att följa EG:s märkningssystem. Det är enligt motion Jo14 (mp)yrkande 21 angeläget att regeringen tillsammans med packerierna och handelnkommer överens om ett märkningssystem där det klart framgår på vilket sättäggen producerats. De burägg som efter produceras pådispens skall, om så är möjligt med hänsyn till aktuella EG-regler, märkas somburägg enligt yrkande 15. Enligt motion Jo15 (fp) yrkande 11 bör regeringen tainitiativ som kan leda till att märkning av burägg kommer till stånd.Utskottets övervägandenRegeringen framhåller i skrivelsen konsumentorganisationernas viktiga roll närdet gäller att upplysa konsumenterna om i vilka inhysningssystem äggen harproducerats och att bl.a. motivera konsumenterna så att de i butiken görsådana val som främjar en god djuromsorg. Medel för detta ändamål kan enligtregeringen disponeras från anslaget G 8. Konsument- ochmarknadsföringsåtgärder inom livsmedelsområdet. Regeringen anser att det börgöras undersökningar om hur mycket konsumenterna är beredda att betala för äggsom produceras i djurvänliga system.Utskottet delar regeringens uppfattning om vikten av information tillkonsumenterna och vill i likhet med vad som anförs i flera motioner framhållaatt även producenterna bör ha ett intresse av att konsumenterna är insatta iskillnaderna mellan olika produktionssystem. Utskottet är dock inte berett attuttala sig om vilka former informationsinsatserna bör få. Med hänvisning tillvad som här anförts föreslår utskottet att motionerna Jo9 yrkande 3, Jo10yrkande 2 och Jo14 yrkande 24 lämnas utan vidare åtgärd.När EG:s handelsnormer för ägg träder i kraft för del den 1 januari1998 kommer ett särskilt system med frivillig märkning för olika former avinhysning av höns att tillämpas. Systemet innebär när det gäller hur äggenproduceras att producenten/packeriet kan välja mellan att antingen märka äggenpå det sätt som anger eller att inte alls märka dem.Den svenska märkningen enligt förordning (EEG) nr 1274/91, som träder ikraft , är i de olika märkningskategorierna:På förpackningar På lösviktsägga) Ägg från utehöns, Utehöns,högst 1 höna/m2 högst 1 höna/m2b) Ägg från utehöns, Utehöns,högst 1 höna/2,högst 1 höna/2,5 m2c) Ägg från frigående höns inomhus, Frigående inne,högst 7 höns/m2 högst 7 höns/m2d) Ägg från frigående höns inomhus, Frigående inne,fler än 7 höns/m2 fler än 7 höns/m2e) Ägg från burhöns BurhönsSom tidigare nämnts avser ovan angiven märkning enbart sådan som angerproduktionssätt. Övrig märkning regleras i andra förordningar. Namn,firmabeteckning och adress till det företag som har förpackat äggen ellerlåtit förpacka dem får t.ex. anges enbart om märkningen inte innehåller någonkommentar eller symbol som är oförenlig med någon av de förordningar somreglerar frågor om äggens kvalitet eller färskhet, typen av produktionssystemsom används vid produktionen eller äggens ursprung. Andra regler finns förmärkning av kvalitet, vikt, antal m.m.Utskottet anser att en korrekt märkning är av avgörande betydelse förkonsumenternas möjligheter att välja mellan olika produkter. Som framgår ovankan producenterna välja att antingen märka äggen i enlighet med EG:s reglereller att inte märka dem alls. Något tvingande märkningssystem för ägg kandärför inte införas i . Utskottet förutsätter att regeringen, inom deramar som ger, arbetar för att konsumenterna skall få så godinformation som möjligt om hur äggen producerats. Motionerna Jo12 yrkande 10,Jo14 yrkandena 15 och 21 samt Jo15 yrkande 11 avstyrks i den mån de intetillgodosetts genom det anförda.InvesteringsstödSkrivelsenOmställning från traditionella bursystem till alternativa system förhönshållning bör uppmuntras och stödjas i takt med att djurvänliga ochfungerande inhysningssystem utvecklas. Behovet av någon form avinvesteringsstöd för alternativa inhysningssystem är stort. Därför bör ocksåandra möjligheter till investeringsstöd i äggproduktionen än det jordbruks-,trädgårds- och renskötselstöd som införts utredas. Fråganom eventuellt investeringsstöd får övervägas inom ramen för det ordinariebudgetarbetet.MotionernaEnligt motion Jo9 (kd) yrkande 2 bör regeringen lämna förslag om ett inve-steringsstöd till äggproduktionen i kommande budgetproposition. I motionernaJo11 (m) yrkande 5 och Jo15 (fp) yrkande 8 anförs att regeringen bör lämnaförslag om hur investeringsstöd eller stöd i lämplig form skall kunna lämnasbåde till etablerade och tillkommande producenter i hela landet som haretablerat eller avser att etablera värphönshållning på golv.Enligt motion Jo12 (v) yrkande 4 krävs ekonomiska satsningar på attgenomföra en omställning av äggnäringen till alternativa inhysningsformer sominte innebär att värphöns hålls i burar. Ett investeringsstöd för omställningtill alternativa system kan delvis finansieras genom en omställningsavgift somtas ut från de inhysningssystem som beviljats dispenser (yrkande 6).Regeringen bör enligt motion Jo14 (mp) yrkande 20 ges i uppdrag att utformaett stöd till alternativ produktion av ägg i samråd med näringen på ett sådantsätt att det kan godkännas av EU. Ett sätt kunde vara att en avgift per insatthöna i bur anslås till en fond för alternativ produktion.Utskottets övervägandenRiksdagen beslutade att ett investeringsstöd till jordbruket skulleinföras (prop. 1995/96:222, FiU15). Stödet, som omfattar totalt 120 miljonerkronor varav finansieras av EU, har utformats i enlighetmed rådets förordning (EEG) nr 2328/91 om förbättringar avjordbruksstrukturens effektivitet. Stödet skall i huvudsak lämnas tilljordbruksinvesteringar i de sju nordligaste länen. Stödet bör också kunnalämnas till kombinationsverksamhet i hela landet samt kunna utformas som ettinstrument för att främja miljö- och djurskyddsinvesteringar i hela landet.Utskottet delar regeringens uppfattning att behovet av någon form avinvesteringsstöd för alternativa inhysningsformer för värphöns är stort.Möjligheten att införa andra typer av investeringsstöd än det ovan nämnda bördärför övervägas. Utskottet är emellertid inte berett att nu ta ställning tillhur ett sådant stöd skall utformas och finansieras varför motionerna Jo9yrkande 2, Jo11 yrkande 5, Jo12 yrkandena 4 och 6, Jo14 yrkande 20 och Jo15yrkande 8 föreslås lämnas utan vidare åtgärd.Utbildning och rådgivningSkrivelsenMånga av dagens producenter som har system med frigående höns har intetidigare haft höns. Detta medför att osäkerheten ofta är stor om hur hönsen isådana system skall hållas och skötas på bästa sätt. Regeringen delarJordbruksverkets och remissinstansernas uppfattning att det finns stora behovpå området av både utbildning och rådgivning. I utbildningen bör både teorioch praktik ingå. Här bör även arbetsmiljön tas med. I och med att forskningenhela tiden går framåt finns ett behov av att nya rön snabbt kan föras ut tilllantbrukarna. Regeringen delar uppfattning om behovet av attpersonalresurser avsätts för att utbilda rådgivare och konsulenter.För att underlätta övergången till alternativa system bör medel för att iförsta hand ge information och rådgivning beträffande fjäderfä kunnadisponeras från anslaget E 3. Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder.MotionenMed hänvisning till sitt förslag om att av äggproduktionen skall varaekologisk anser de gröna i motion Jo14 yrkande 19 attrådgivningen för ekologisk hönshållning måste förstärkas.Utskottets övervägandenRegeringen anför i skrivelsen att det finns stora behov av utbildning ochrådgivning om alternativa system för inhysning av höns. Medel för ändamåletkan disponeras från anslaget E 3. Djurhälsovård och djurskyddsfrämjandeåtgärder. Enligt regleringsbrev för avseende utgiftsområde 23 (beslut1996-12-19) får högst från anslaget användas till rådgivning ochinformation för att underlätta övergången till alternativa inhysningssystemför värphöns.Utskottet anser i likhet med regeringen att det finns stora behov avutbildning och rådgivning vad gäller alternativa inhysningssystem. Frågan omytterligare medel för ändamålet bör emellertid diskuteras i samband medbudgetbehandlingen, och utskottet avstyrker därmed motion Jo14 yrkande 19.ForskningSkrivelsenForskning om alternativ till traditionell burhållning av höns måste fortsättai minst samma takt som . Näringen bör bidra med kontinuerligfinansiering av denna forskning.Regeringen delar och remissinstansernas uppfattning att detännu kvarstår flera problem att lösa innan det finns inhysningssystem för hönssom uppfyller djurskyddslagens krav och har en godtagbar arbetsmiljö samtidigtsom de är konkurrenskraftiga. Beträffande djurskyddet är det främst problemenmed fjäderplockning och kannibalism och orsakerna till dessa som det ärviktigt att studera . Betydelsen av gruppstorlek ochbeläggningsgrad behöver också undersökas mer liksom samspelet mellan olikaraser och inhysningssystem. Problem med hygien och parasitförekomst,sjukdomar, stallmiljö och arbetsmiljö är också viktiga forskningsområden,liksom foderproblem m.m. Regeringen anser att forskning och utveckling avekologiska system och lågbeläggningssystem bör ges hög prioritet.MotionernaI motion Jo9 (kd) påtalas vikten av fortsatt forskning om hönsnäringen(yrkande 1). Särskilt poängteras vikten av forskning och avelsarbete föräggproduktion på golv (yrkande 4). Vikten av ökad satsning på uppfödning avvärphöns anpassade för golvhönsproduktion påtalas även i motion Jo12 (v)yrkande 8. Enligt motion Jo11 (m) yrkande 2 bör forskningen koncentreras påatt lösa identifierade problem vid golvhönshållning.Enligt motion Jo12 (v) yrkande 7 bör forskningen intensifieras vad gällerhönans behov och beteende vid olika alternativa inhysningsformer, liksom vadgäller olika rasers och fodrets betydelse för produktionen. I motion Jo15 (fp)yrkande 10 anförs att forskningsanslagen bör koncentreras till att lösa deproblem som kvarstår i golvhönssystem samt till utveckling av småskalig ochekologisk hönshållning.Jordbruksverket bör enligt motion Jo14 (mp) yrkande 5 ges i uppdrag attutreda frågan om genetiska defekter på höns och vilka hybrider som börtillåtas enligt svensk lag. Vidare anförs i motionens yrkande 6 att det intefinns anledning att starta forskning på modifierade burar eftersom dessaundersökts och inte kunnat godkännas i t.ex. . I motion Jo15 (fp)yrkande 9 anförs att forskningsmedel inte skall anvisas för fortsatt forskningom modifierade burar.Utskottets övervägandenDet framgår av skrivelsen att regeringen anser att forskning om alternativtill traditionell burhållning av höns måste fortsätta i minst samma takt somtidigare. Vidare anger regeringen ett antal forskningsområden med anknytningtill golvhönsproduktion som är viktiga att studera . Bl.a. nämnsbetydelsen av gruppstorlek och beläggningsgrad, foderproblem, sjukdomar,problem med hygien och parasitförekomst samt arbetsmiljön. Dessa uttalandentorde i stor utsträckning tillgodose motionerna Jo9 yrkandena 1 och 4, Jo11yrkande 2, Jo12 yrkande 7 och Jo15 yrkande 10.Regeringen anser även att samspelet mellan olika raser och inhysningssystembör studeras närmare, vilket i stor utsträckning torde tillgodose motion Jo12yrkande 8.Vad gäller motionerna Jo14 yrkande 6 och Jo15 yrkande 9 vill utskottetanföra följande. De modifierade burar som undersökts i är s.k.storburar och av en annan typ än de som är aktuella i . avsedda för fler höns än de modifierade och byggda i två våningar. Demodifierade burar som är aktuella för del har enligt EG-kommissionensrapport om värphönsens välfärd (VI/8660/96) visat lovande resultat vid deundersökningar som genomförts. Utskottet anser med hänvisning tillvad som här anförts att ytterligare forskning och prövning av de modifieradeburarna är motiverad. Motionerna avstyrks i berörda delar.Enligt 29 § djurskyddsförordningen är avel med sådan inriktning att den kanmedföra lidande för djuren förbjuden. Närmare föreskrifter om förbudetmeddelas av . Utskottet förutsätter att berörda myndigheterkontrollerar att lagen efterlevs även vad gäller värphöns. Med hänvisning tilldet anförda föreslås ingen åtgärd med anledning av motion Jo14 yrkande 5.Dispens för traditionella burarSkrivelsenTidsbegränsad och individuellt prövad dispens från delar av funktionskravenbör kunna medges på gårdsnivå för traditionella burar som uppfyller högtställda djurskyddskrav. I buranläggningar som inte uppfyller dessa krav skallproduktionen avslutas . Regeringen har för avsiktatt i djurskyddsförordningen införa en möjlighet för att medgesådan dispens.Anläggningen måste alltid vara ansluten till ett av Jordbruksverketfastställt omsorgsprogram för att komma i fråga för dispens. Regeringenbedömer att dispenstiderna bör kunna variera beroende på hur väl bursystemet ifråga uppfyller de ställda djurhälso- och djurskyddskraven. Jordbruksverketbör se till att omsorgsprogrammet modifieras så att hönsens hälsa ochvälbefinnande ges prioritet vid bedömningen av dispenser.MotionernaEnligt motion Jo11 (m) yrkande 3 bör burproducenterna få dispens för fortsattproduktion deras avskrivningskostnader fortfarande löper.Dispens för traditionella burar skall upphöra vid utgången av enligtmotion Jo15 (fp) yrkande 5.I motion Jo11 (m) yrkande 4 anförs även att burar inte bör få bytas ut motnya burar i befintliga anläggningar efter . Enligt motion Jo15(fp) yrkande 4 bör detta inte få förekomma efter . Även imotion Jo14 (mp) yrkande 13 anförs att befintliga burar inte skall få bytas utmot nya. Dispenser bör ges för högst en insättning i produktion efter den 1januari 1999 enligt motionerna Jo12 (v) yrkande 9 och Jo14 yrkande 10.Som villkor för att dispens skall beviljas bör enligt motionerna Jo14 (mp)yrkande 11 och Jo15 (fp) yrkande 6 gälla att godkännande för produktionenföreligger enligt miljöskydds- och skötsellagen. I motion Jo14 anförs dessutomatt krav bör föreligga om genomförd salmonellakontroll (yrkande 12). Vidareanser motionärerna enligt yrkande 14 i motion Jo14 att ytkraven bör varadesamma i de burar som blir kvar på dispens som i andra system.Utskottets övervägandenRegeringen anför i skrivelsen att de traditionella burarna i princip bör varahelt förbjudna från . För att därefter få fortsätta atthålla höns i sådana burar anser regeringen i likhet med attdet måste krävas undantag i varje enskilt fall. Generella dispenser skallalltså inte förekomma. Dispenstiderna bör kunna variera beroende på hur välbursystemet i fråga uppfyller de ställda djurhälso- och djurskyddskraven.Utskottet har inga invändningar mot denna bedömning och avstyrker motionernaJo11 yrkande 3 och Jo15 yrkande 5.Med hänvisning till det anförda avstyrks även motionerna Jo12 yrkande 9 ochJo14 yrkande 10.Jordbruksverket bör enligt regeringen få i uppdrag att utarbeta föreskrifterdär det anges vilka allmänna krav som skall ställas för att ett tidsbegränsatundantag från vissa av funktionskraven skall kunna medges. Anläggningen måstedock alltid vara ansluten till ett av fastställtomsorgsprogram för att komma i fråga för dispens. Vidare anför regeringen attde alternativa systemen bör fasas in på ett balanserat sätt så att de sämstaanläggningarna med traditionella burar försvinner först och de bästa får varakvar något längre. Skiftet av system får ske i takt med att de alternativa sy-stemen kunnat färdigutvecklas. Utskottet instämmer även i denna bedömning ochavstyrker därmed motionerna Jo11 yrkande 4, Jo14 yrkande 13 och Jo15 yrkande4.Enligt utskottets uppfattning bör inte detaljstyra vilka villkorsom skall gälla för att en anläggning skall komma i fråga för dispens frånvissa av funktionskraven. Det bör ankomma på regeringen och berördamyndigheter att fastställa de allmänna kraven för detta i enlighet medriksdagens mer övergripande beslut i frågan. Regeringen anför i skrivelsen atten anläggning alltid måste vara ansluten till ett av Jordbruksverketfastställt omsorgsprogram för att komma i fråga för dispens. Äggnäringen harutarbetat ett kvalitetsprogram, det s.k. omsorgsprogrammet, som innebär attanläggningarna poängbedöms enligt ett standardiserat system med hänsyn tillhögt ställda krav på bl.a. djurskyddet. bör se till attomsorgsprogrammet modifieras så att hönsens hälsa och välbefinnande gesprioritet vid bedömningen av dispenser. I den mån en anläggning föräggproduktion omfattas av bestämmelserna i miljöskyddslagen och/eller lagen omskötsel av jordbruksmark finns ett självständigt regelsystem om bl.a. vissabegränsningar och anpassningar av verksamheten. Detta regelsystem ärproducenterna skyldiga att efterleva. Utskottet anser inte att det finns skälatt ställa ytterligare villkor för dispenser i enlighet med motionerna Jo14och Jo15. Det väsentliga i detta sammanhang är, som utskottet redan tidigareanfört, att anläggningarna uppfyller de krav som är motiverade fråndjurskyddssynpunkt.