bet · GK01AU8 · 1997-02-13 00:00:00 — Partiet anser att det bör införasnya regler för att rättsligt angripa kollektiv lönediskriminering. Det börvara tillåtet med jämförelser med likvärdiga arbeten hos andra arbetsgivare.Arbetet med att få fram systematiska arbetsvärderingsinstrument börintensifieras (yrk. Vidare föreslås att begär att regeringenutarbetar ett lagförslag efter förebild från den lagstiftning som finns iOntario, . Detta är förmodligen världens mest framgångsrika lagstiftningmot lönediskriminering och könsrelaterade löneskillnader. Den föreslagna lagenbör bl.a. innebära att arbetsgivare med fler än 100 anställda åläggs attgenomföra en arbetsvärdering för både kvinno- och mansdominerade arbeten ochdärefter upprätta en plan för årliga lönejusteringar för att uppnå lika lönför arbeten av lika värde (yrk. Personer som arbetar inom den privatasektorn bör, i likhet med vad som gäller inom den offentliga sektorn, hosarbetsgivaren eller den fackliga organisationen kunna begära löneuppgifter påden han eller hon vill jämföra sig med (yrk. Slutligen föreslås att detinförs en möjlighet till grupptalan (yrk. 5).Motion A7 (v) yrkande 12 motsvarar ovanstående motions yrkande 3.I motion A809 föreslår att Arbetsdomstolen skall ha en särskildsammansättning när domstolen avgör tvister om könsdiskriminering. I dessa målbör domstolens sammansättning utökas med två ledamöter som är experter pådiskrimineringsjuridik och jämställdhetsfrågor. För att inte antalet ledamöterskall bli för stort bör arbetsmarknadens parter i dessa mål endast företrädasav en arbetsgivar- och en arbetstagarrepresentant. Dessutom bör det införas enregel som garanterar en jämn könsfördelning i Arbetsdomstolen ijämställdhetsmål (yrk. Partiet föreslår också att regeringen utarbetar ettlagförslag som innebär att den nuvarande definitionen av sexuella trakasserieri jämställdhetslagen anpassas till EG-rättens definition (yrk. Vidareföreslås att det utarbetas ett förslag om en sådan ändring avjämställdhetslagen att den motsvarar EG-rättens förbud mot diskriminering vidrekrytering (yrk. Slutligen yrkas att skadeståndsreglerna ijämställdhetslagen anpassas så att de överensstämmer med EG-rätten (yrk. 4).Miljöpartiet anser i motion A806 att det bör tillsättas en utredning som seröver och försöker utveckla lämpliga instrument för arbetsvärdering (yrk. 7).I kommittémotion A819 anför m.fl. (c) att det är viktigtatt system och metoder för arbetsvärdering utvecklas och att resultaten frångenomförd arbetsvärdering tas till vara för att åtgärda diskriminerandelönesättning (yrk. Som ett instrument för att minska löneskillnader börjämställdhetsrevision användas. Genom sådana revisioner kan orättvisoravslöjas och åtgärdas. Det bör vara obligatoriskt med jämställdhetsrevisioninom alla offentliga verksamhetsområden (yrk. 10).Rose-Marie Frebran m.fl. (kd) uppger i kommittémotion A821 att de osakligalöneskillnaderna mellan kvinnor och män är i storleksordningen 1 till 8 %.Därför måste kravet på lika lön för likvärdigt arbete föras fram med allkraft. Att skapa gehör för könsneutral arbetsvärdering är ett viktigt steg påvägen (yrk. 10).Håkan Juholt m.fl. (s) föreslår i motion A810 att det genomförs olikaåtgärder för att uppnå jämlik lönesättning. Som exempel nämns attarbetsgivarna skall åläggas att kartlägga löneskillnader mellan mänoch kvinnor samt att genomföra en analys av denna skillnad. Även IngerSegelström m.fl. (s) uppger i motion A814 att de anser att det bör utvecklasnya metoder och värderingar (yrk. 8).Eva m.fl. (s) föreslår i motion A815 i likhet med Vänsterpartietatt det bör införas särskilda domförhetsregler i Arbetsdomstolen ijämställdhetsmål. Vidare föreslås att reglerna i 22 § jämställdhetslagen sesöver eftersom de inte ger något skydd mot sexuella trakasserier. En översynbör även göras av bestämmelserna i 16 och 17 §§ jämställdhetslagen somreglerar diskrimineringsförbudet.Monica Widnemark och () föreslår i motion A816 attjämställdhetslagen utvidgas så att kravet att upprätta jämställdhetsplanerskall omfatta samtliga arbetsplatser på arbetsmarknaden.I motion A10 föreslår och () attjämställdhetslagen kompletteras med en regel som innebär att utpekadjämförelseperson skall vara skyldig att till JämO lämna nödvändiga uppgifter.Uppgiftsskyldigheten bör vara förenad med vite. Vidare skalljämförelsepersonen ha rätt att få del av den utredning som görs med möjlighetatt yttra sig innan ärendet avgörs.Ingbritt Irhammar m.fl. (c) kräver i motion A807 (yrk. 6) lika lön för likaoch likvärdigt arbete. För att uppnå detta krävs bl.a. att det skapas enkönsneutral arbetsvärdering. Motionärerna anser att en jämn könsfördelning avdomare i Arbetsdomstolen måste eftersträvas (yrk. 7).Även m.fl. (mp) anser i motion A813 i likhet med tidigareredovisade motionsyrkanden att det bör göras ett tillägg till 22 §jämställdhetslagen som innebär att även sexuella trakasserier förbjuds (yrk.1). De anser vidare att EU:s definition av sexuella trakasserier skall införasi jämställdhetslagen (yrk. 3).Utskottets bedömningFlera av motionsyrkandena föreslår skärpningar av jämställdhetslagen. Några avdessa yrkanden knyter an till de förslag till förändringar som JämO harframfört vid olika tillfällen.I likhet med regeringen anser utskottet att de frågor som JämO har tagit uppi sina skrivelser är mycket angelägna. Särskilt angelägen är frågan om enöversyn av reglerna om sexuella trakasserier. Nuvarande regler är intetillfredsställande utan en ordentlig översyn av dessa bör göras. Utskottetvälkomnar därför att regeringen har beslutat att inleda ettarbete med att se över dessa regler. Utskottet, som förutsätter att dettaarbete bedrivs skyndsamt, anser inte att det behövs något särskilttillkännagivande i denna del. Utskottet avstyrker därför motionerna A809 (v),A813 (mp) och A815 (s) i berörda delar.Vad sedan gäller frågorna om lönediskriminering anser utskottet i likhet medregeringen att det inte finns tillräckligt underlag för att bedöma räckviddenav nuvarande regler. Antalet fall som har prövats i domstol är alltför litetför att ge en säker vägledning för rättstillämpningen. Utskottet anser därföratt man bör avvakta innan ytterligare förändringar genomförs. Av detta följeratt utskottet inte kan bifalla krav på en helt nylönediskrimineringslag. Motionerna A7 (v) och A808 (v) i berörda delar böravslås.Detta innebär dock inte att den nuvarande ordningen är tillfredsställande.Att det förekommer osakliga löneskillnader mellan män och kvinnor harkonstaterats i ett flertal utredningar. Dessa löneskillnader måste utjämnas.Ett viktigt medel för att uppnå detta är att arbetsvärderingsinstrumentenförbättras. Ett förslag som framförts är att det bör tillsättas en statligutredning som skall se över och utveckla lämpliga instrument förarbetsvärdering. Utskottet delar inte denna uppfattning. Enligt utskottet börutvecklingen av arbetsvärderingsinstrumenten ske så nära den verksamhet somskall bedömas som möjligt. Utskottet anser att, vid sidan av arbetsmarknadensparter, även JämO bör ha en aktiv roll i detta arbete.Som framgår av den fortsatta framställningen pågår det ettprojekt, det s.k. LÖV-programmet, där ett arbete bedrivs med att ta fram enmodell för arbetsvärdering.Utskottet anser att motionerna A806 (mp), A807 (c), A808 (v), A810 (s), 814(s), A816 (s), A819 (c), A820 (fp) och A821 (kd) i berörda delar bör avslås.En framkomlig väg för att minska löneskillnaderna skulle kunna vara att istörre utsträckning använda s.k. jämställdhetsrevisioner. Genom dessarevisioner blir det tydligare för arbetsgivaren vilka åtgärder som måstevidtas för att minska omotiverade löneskillnader. Givetvis bör sådanarevisioner kunna användas av statliga arbetsgivare. Utskottet är dock inteberett att förorda att detta skulle vara obligatoriskt för statligaarbetsgivare. Motion A819 i berörd del bör därför avstyrkas.Ett problem som har uppmärksammats i lönediskrimineringsmål är att JämO ivissa fall har svårt att förmå jämförelsepersonen att medverka i utredningen.Detta kan leda till att det i vissa fall är svårt att få fram ett ordentligtjämförelseunderlag.Frågan är vilka krav som bör kunna ställas på jämförelsepersonen.Utgångspunkten måste vara att det är arbetsgivaren som skall se till att JämOerhåller det material som behövs för att kunna göra en ordentlig jämförelse.Detta följer av 33 § jämställdhetslagen. I vissa fall kan det dock krävas merdetaljerade upplysningar som bara jämförelsepersonen kan lämna. Vägrar dennaatt medverka kan det bli mycket svårt att få en rättvisande jämförelse.Utskottet inser att detta är ett problem men är med hänsyn bl.a. till deintegritetsfrågor som bör utredas innan en förändring genomförs inte berettatt göra några tillkännagivanden i denna fråga. Utskottetförutsätter att regeringen överväger denna fråga och om så krävs föreslårlämpliga åtgärder.Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet motion A10.När det gäller frågan om förbudet mot könsdiskriminering vid rekryteringkonstaterar utskottet att det har ifrågasatts om jämställdhetslagenöverensstämmer med EG-rätten i denna del. Enligt utskottet finns det skäl attbelysa denna fråga. Utskottet utgår från att detta görs i samband medöversynen av jämställdhetslagens regler om sexuella trakasserier m.m.Motionerna A809 (v) och A815 (s) i berörda delar avstyrks.Som framgår av den inledande redogörelsen bereds förslaget om grupptalan förnärvarande inom . Utskottet som inte vill föregripa dettaarbete avstyrker motionerna A808 (v) och A820 (fp) i berörda delar avstyrks.I samband med att regeringen tar ställning till detta förslag kommer ävenjämställdhetslagens skadeståndsregler att ses över i den mån så erfordras.Utskottet föreslår därför att motion A809 (v) i berörd del bör avslås.Vad sedan gäller frågan vilken sammansättning Arbetsdomstolen skall ha delarutskottet regeringens ståndpunkt att det är angeläget med en jämnkönsfördelning bland domarna i Arbetsdomstolen liksom i övriga domstolar ochsamhällsorgan. Det är också viktigt att det är en jämn könsfördelning närmålen slutligt avgörs. Detta gäller oavsett vilken måltyp som behandlas.Utskottet är inte berett att förorda särskilda regler förArbetsdomstolen. Utnämningsförfarandet bör nämligen leda till enjämnare könsfördelning bland ledamöterna, vilket i sin tur förbättrarmöjligheterna att varje enskild sammansättning kan bestå av ledamöter av bådakönen. Motionerna A807 (c), A809 (v) och A815 (s) i berörda delar bör avslås.Utskottet kommer att under avsnittet arbetslivsfrågor behandla vissa motionersom tar upp andra frågor som rör löneskillnader.Arbetsmarknads- och arbetslivspolitikSkrivelsenEnligt regeringen har utvecklingen på arbetsmarknaden tillsammans med en aktiv familjepolitik och utbyggnaden av barnomsorgenbidragit till att kvinnor förvärvsarbetar i allt större utsträckning. Kvinnoroch män förvärvsarbetar nu i lika stor utsträckning. har dockarbetslösheten ökat. Detta gäller för både män och kvinnor. ökade männens arbetslöshet kraftigt, vilket berodde på nedgången inomindustri- och byggsektorn. Minskningen av sysselsättningen i den offentligasektorn var störst , vilket drabbade kvinnorna hårdast. År 1994vände utvecklingen inom näringslivet och sysselsättningen ökade. Detta ficktill följd att männens arbetslöshet minskade medan kvinnornas fortsatte attöka. Kvinnornas arbetslöshet har dock inte ökat så kraftigt att den överstigermännens. En grupp som drabbats mycket hårt är kvinnor medutländsk bakgrund. Arbetsdeltagandet för denna grupp har sjunkit kraftigt. Enväsentlig skillnad är att kvinnor i högre grad än män arbetar deltid.Det konstateras att den svenska arbetsmarknaden är mycket könsuppdelad.Uppdelningen förekommer på tre plan. Det första kan sägas vara uppdelningenmellan hushållsarbete och marknadsarbete, det andra mellan olikaarbetsområden, t.ex. att kvinnor i högre grad än män arbetar inom områden sombarnomsorg och vård medan män dominerar i tekniska yrken, och det tredje rörolika villkor inom yrken, exempelvis i fråga om löner och positioner. Denkönsuppdelade arbetsmarknaden hämmar rörligheten på arbetsmarknaden och bidrartill lägre sysselsättning.Den viktigaste uppgiften är att halvera den öppnaarbetslösheten. I det arbetet kommer regeringen att beakta de olika villkorsom råder för kvinnor och män på och utanför arbetsmarknaden.För att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden och stärka kvinnornassituation på arbetsmarknaden har det vidtagits en rad åtgärder som kanbeskrivas i huvudsak på följande sätt.I syfte att minska arbetslösheten har anslagen till arbetsmarknadspolitikenunder kraftigt ökats. För , som omfattarArbetsmarknadsstyrelsen, länsarbetsnämnderna, ,arbetslivstjänster och de lokala arbetsförmedlingarna, har i 1995/reg-leringsbrev slagits fast att den arbetsmarknadspolitiska verksamheten skallgenomsyras av jämställdhetsperspektivet.I syfte att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden tilldelasArbetsmarknadsstyrelsen särskilda medel som skall användas till olika projektoch för utbildning av den egna personalen i jämställdhetsfrågor. /96 tilldelades tillsådana projekt.Andra insatser som har vidtagits för att bryta den könsuppdeladearbetsmarknaden är att försöka förmå kvinnor att i större utsträckning äntidigare välja utbildningar inom naturvetenskap och teknik.Även utbildningssatsningar såsom datorteken, möjligheten för kommuner ochlandsting att erhålla åtgärdsmedel i utbyte mot att de satsar på utbildning istället för att säga upp fast anställd personal, och den särskilda satsningenpå vuxenutbildningen, som kommer att inledas , är åtgärder somkan bidra till en förändring av den könsuppdelade arbetsmarknaden.Vidare införs regler om vikariatsstöd ochutbildningsstöd. Dessa innebär att en arbetsgivare kan få bidrag tilllönekostnaden för en vikarie när en anställd får ledigt med bibehållen lön föratt studera eller för att starta egen näringsverksamhet.Från och med den 1 januari 1997 ges det möjlighet för kvinnor att i vissafall få ett förlängt starta-eget-bidrag. Vidare införs från och med den 1november 1996 en ny arbetsmarknadspolitisk åtgärd, offentliga tillfälligaarbeten för äldre arbetslösa (OTA).Vad gäller lönefrågor konstateras att tillgänglig statistik visar attbetydande löneskillnader kvarstår mellan kvinnor och män. lågkvinnornas genomsnittliga lön på av männens inom statsförvaltningen.Motsvarande jämförelse inom kommuner och landsting gav resultaten 88respektive . Någon statistik för industriarbetare har inte presenterats.Däremot visar preliminära uppgifter att för industritjänstemän låg kvinnornasgenomsnittliga lön på av männens.Flera åtgärder har vidtagits för att löneskillnaderna mellan kvinnor och mänskall synliggöras och motverkas. Som exempel på sådana åtgärder kan nämnasändringarna i jämställdhetslagen som bl.a. innebär att arbetsgivare med ettvisst antal anställda skall kartlägga förekomsten av löneskillnader mellankvinnor och män. Vidare har Arbetsmiljöfonden erhållit ett uppdrag attorganisera ett särskilt forsknings- och utvecklingsprogram för lönebildningoch arbetsvärdering - Lönebildning och arbetsvärdering (LÖV) - som skall pågåtill och med . () skall utforma enlönestatistik som kan ligga till grund för fördjupade analyser avlöneskillnader mellan kvinnor och män.Erfarenheterna från LÖV-programmet kommer enligt regeringen att ge ett braunderlag för det fortsatta arbetet. Regeringen kommer i samband medredovisningen av LÖV-programmet att överväga om ytterligare satsningar ärnödvändiga. Nya överläggningar med arbetsmarknadens parter kommer också attäga rum.För att uppnå ett arbetsliv på lika villkor för kvinnor och män krävs att denormer, värderingar och livsmönster som karakteriserar kvinnor och mänhanteras medvetet och systematiskt. har ålagts attsärskilt uppmärksamma kvinnors arbetsmiljö. Inom arbetslivsforskningen pågårarbeten inriktade på kvinnors villkor i arbetslivet. Rådet förarbetslivsforskning finansierar ca 25 forskningsprojekt som rörkvinnors villkor i arbetslivet. Bland annat bedrivs forskning om uppkomsten avkvinnodominerade yrken, om hur distansarbete påverkar kvinnors möjligheter påarbetsmarknaden, lönebildningsprocessen m.m.Under hösten 1996 överlämnade arbetstidskommitté (A 1995:02) sittslutbetänkande Arbetstid - förläggning och inflytande (SOU 1996:145).Betänkandet innehåller förslag till en ny arbetstidslag. Förslaget bereds förnärvarande i regeringskansliet.Regeringen har utarbetat ett förslag till förändringar ianställningsskyddslagen (prop. 1996/97:16).MotionerFolkpartiet liberalerna förklarar i motion A820 att en av de viktigasteuppgifterna i jämställdhetspolitiken är att komma till rätta med de orättvisalöneskillnaderna. Det är en utmaning som kräver ständig uppmärksamhet ochmodet att ta till obekväma åtgärder. Staten som arbetsgivare bör ges ettsärskilt ansvar för detta (yrk. Vidare föreslås att det tillsätts ensärskild kommission som tar ett helhetsgrepp på de orättvisa löneskillnaderna(yrk. Partiet anser att den underliggande orsaken till nuvarande orättvisalöneskillnader på arbetsmarknaden har sin grund i den ojämna fördelningenmellan kvinnor och män av ansvaret för hem och familj. Kvinnornas huvudansvarför familjen innebär bl.a. att männen gynnas vid rekrytering till ansvarsfullaposter (yrk. 17).I motion A7 förklarar att det inte delar den beskrivning avverkligheten som regeringen har lämnat, exempelvis påståendet att kvinnorsställning på arbetsmarknaden har befästs och att deras ekonomiska oberoendehar ökat. Tvärtom visar statistik på att kvinnors deltagande i arbetskraftenhar minskat. Förklaringen till denna nedgång är delvis den hårdhäntabudgetsaneringen som har drabbat framför allt kvinnorna. Nedskärningarna i denoffentliga sektorn innebär att 100 000 människor har förlorat sina arbeten.Vidare har neddragningarna i de olika bidragssystemen lett till att kvinnornaminskat sitt ekonomiska oberoende. anser därför att det börvidtas åtgärder för att öka kvinnornas andel av arbetskraften (yrk. ettårsgränsen som infördes för deltidsarbetslösa iarbetslöshetsförsäkringen bör tas bort. Bestämmelsen innebär attdeltidsarbetslösa avstängs från arbetslöshetsersättning (yrk. 8).Vänsterpartiet anser att den medelstilldelning som AMS erhåller för att brytaden könssegregerade arbetsmarknaden är otillräcklig. Hela organisationen börinriktas på att arbeta aktivt med att bryta detta. Det krävs därför ettövergripande mål som verksamheten inriktas mot (yrk. anserockså att villkoren för utbildningsvikariat, en åtgärd som riktat sig till ochpassat arbetslösa kvinnor på ett framgångsrikt sätt, måste återställas till1995 års nivå vad avser ersättning och volym (yrk. påtalaratt regeringen konstaterat att det krävs särskilda åtgärder för att stärkakvinnors situation på arbetsmarknaden men inte föreslagit några sådana.Vänsterpartiet föreslår att all den kunskap som kommit fram genom olikautredningar skall omsättas i praktiska åtgärder för att motverka dendiskriminerande obalansen på arbetsmarknaden, i arbetslivet och i dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna (yrk. Vad sedan gäller de förslag somframförts av förklarar att dessa kommer attmotverka jämställdheten eftersom de innebär ett rejält kliv tillbaka vadgäller möjligheten att kombinera yrkesliv och familj (yrk. Slutligenanförs att de förslag som framställts såvitt gäller förändringar ianställningsskyddslagen på flera punkter kommer att försvaga kvinnorsställning på arbetsmarknaden (yrk. 14).Miljöpartiet de gröna förklarar i motion A806 att det krävs ytterligaremedel inom den offentliga sektorn för att undvika att kvinnoarbetslöshetenökar. Ett effektivt medel är enligt att gynna kommuner ochlandsting genom skatteväxling (yrk. Vidare anser att eftersomarbetsmarknaden är så segregerad medför regeringens ensidiga satsningar påökat väg- och bostadsbyggande att kvinnor i stort sett missgynnas vad gällernya arbetstillfällen. Det finns behov av att rikta särskilda satsningar tillkvinnorna (yrk. Enligt är arbetstidsförkortning ett viktigtinstrument för att uppnå ökad jämställdhet (yrk. Slutligen påpekar partietatt det finns ett behov av en utvärdering av den nuvarande lagstiftningen vadgäller löneskillnader mellan män och kvinnor (yrk. 6).I kommittémotion A821 påpekar m.fl. (kd) att de högafödelsetalen i tyder på att det funnits goda möjligheter att kombineraförvärvsarbete med praktiskt ansvar för hem och barn. Födelsetalen minskar nudrastiskt. Detta bör uppmärksammas och det bör göras en studie av orsakernatill och konsekvenserna av denna minskning (yrk. I syfte att finnaeffektiva metoder för att skapa en arbetsmarknad präglad av integration börregeringen tillsätta en utredning (yrk. Denna bör särskilt se över skol-och utbildningspolitiken, arbetsmarknadspolitiken och näringspolitiken.Uppdraget skall vara att ta fram en heltäckande handlingsplan för att steg försteg kunna bryta segregationen.Enligt (), motion A803, finns det ett behov av att belysa hurde små företagens brist på könsperspektiv vid anställning missgynnar kvinnor.Inger m.fl. (s) förklarar i motion A814 att de anser attkvinnornas andel av kompetensutvecklingen i arbetet måste motsvara deras andelpå arbetsmarknaden. Särskild uppmärksamhet måste enligt motionärerna riktasmot lågutbildades ekonomiska möjligheter till fortsatt utbildning ochkompetensutveckling (yrk. 7).Utskottets bedömningUtskottet anser att det är viktigt att bryta upp den könssegregeradearbetsmarknaden. För att uppnå detta måste flera olika åtgärder vidtas inomskilda politikområden. Som framgår av redogörelsen pågår det flera olikaprojekt som syftar till att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden och attstärka kvinnornas situation där. En viktig del i detta arbete är att åtgärdergenomförs inom ramen för arbetsmarknadspolitiken. Enligt förordningen om denarbetsmarknadspolitiska verksamheten skall arbetsmarknadsmyndigheterna verkaför kvinnors och mäns rätt till arbete på lika villkor och motverka enkönsuppdelad arbetsmarknad, vilket också framgår av regleringsbrevet. AMSskall även i kvartalsvisa rapporter till lämnastatistik över verksamhetens resultat uppdelad på män och kvinnor. AMS haräven tilldelats medel för projektverksamhet som syftar till att bryta denkönsuppdelade arbetsmarknaden.Utskottet konstaterar i likhet med flera motionärer att neddragningarna inomden offentliga sektorn har inneburit att kvinnoarbetslösheten har ökat. Dettagäller framför allt inom kommunerna. Neddragningarna har till stor del berottpå det ansträngda ekonomiska läget. Det finns dock tecken som tyder på att dethåller på att ske en förbättring. Utskottet följer denna utveckling medintresse och förutsätter att det kommer att vidtas ytterligare åtgärder fördenna grupp när ekonomin så tillåter.Med hänsyn till vad som anförts avstyrker utskottet motionerna A7 (v), A803(s) och A806 (mp) i berörda delar.En fråga som aktualiserats är om det bör tillsättas en utredning som tarfram en heltäckande handlingsplan för att steg för steg kunna brytakönssegregationen på arbetsmarknaden. Utskottet anser att det inte ärnödvändigt att tillsätta en sådan utredning utan utgår från att regeringenfortlöpande följer utvecklingen inom detta område. Utskottet förutsätter attregeringen beaktar de resultat som olika utredningar kommit fram till vadgäller jämställdhetsarbetet. Motion A821 (kd) i berörd del bör avslås.Det är enligt utskottets mening inte heller nödvändigt att tillsätta enutredning som studerar minskningen av födelsetalen. Med hänsyn till detanförda avstyrker utskottet motionen A821 (kd) i berörd del.I en motion påtalas att det är särskilt viktigt att uppmärksamhet riktas motlågutbildades ekonomiska möjligheter och kompetensutveckling. Utskottet delardenna åsikt och vill erinra om den kraftfulla vuxenutbildningssatsningen somriksdagen beslutade om och som bl.a. vänder sig till dennagrupp. Motion A814 (s) i berörd del bör därför avslås.I flera motioner har framförts yrkanden som rör arbetstidsförkortning.Utskottet anser att man bör avvakta det förslag rörande arbetstiden somregeringen väntas presentera under senare delen av detta år.