bet · GK01SoU8 · 1997-02-13 00:00:00 — Barn och ungdomarmed psykiska problem har en sammansatt problematik där behov av insatser frånbarnomsorg, barnhälsovård, skola, socialtjänst och psykiatri i många fallexisterar parallellt. Dessa barn kan enligt direktiven ha svårt att passa inoch få den hjälp de behöver i en organisatorisk struktur som kännetecknas avolika huvudmän - landsting och kommuner - med skilda ansvarsområden ochfinansieringskällor och i vissa fall olika kulturer när det gäller kunskaperoch förhållningssätt. Utredningen skall redogöra för och analysera hur olikasamhällsinstanser arbetar med barn och ungdomar med psykiska problem och hursamarbetet dem emellan fungerar. Utredningen bör enligt direktiven vidare angevilken roll barnhälsovården, barnomsorgen, skolan, andra samhällsinstanser ochideella organisationer skall ha i relation till ifrågavarande barn ochungdomar.Enligt Barnpsykiatrikommitténs delbetänkande SOU 1997:8 kommer iutredningsarbetet stor tyngd att läggas vid att så klart som möjligt klara utansvarsförhållanden och att stimulera samverkan mellan olika verksamheter. Detär enligt kommittén oacceptabelt att barn och ungdomar i beråd kommer i klämpå grund av oklara regler och brist på samverkan mellan olika instanser.I samverkansprojektet , som bedrivits inom ramen för Barn i fokus-projektet, ingår representanter för i ochbarn- och ungdomspsykiatriska kliniken vid Universitetssjukhuset.Utgångspunkten för projektet var att kunskaperna om barnfamiljers problem ochbehandling är ojämnt fördelade mellan och barn- ochungdomspsykiatrin. Målet för är att i en hårt sammanhållenverksamhet förena synsätt, kunskaper och erfarenheter i praktiskt arbete,metodutveckling och forskning. och kommunen samverkar i tre olikaverksamheter.Utskottets bedömningDet är viktigt att de frågor om ansvarsfördelning och samverkan mellanlandstingens PBU-verksamhet och den kommunala individ- och familjeomsorgen somtas upp i motion So613 (m) belyses av . Kommitténsslutbetänkande bör emellertid avvaktas. Motionen avstyrks därför. beträffande information om FN:s barnkonventionatt avslår motionerna 1996/97:So624 och 1996/97:So658 yrkandena2 och 3,res. 1 (fp)2. beträffande barn- och ungdomspolitiska handlingsplaneratt avslår motion 1996/97:Ub245 yrkandena 3 och 4,3. beträffande barns medinflytandeatt avslår motion 1996/97:So812 yrkandena 4 och 5,4. beträffande konsekvensbeskrivningaratt avslår motionerna 1996/97:So606 yrkandena 1-3,1996/97:So658 yrkande 1, 1996/97:So808, 1996/97:So811 och 1996/97:Sf241yrkande 8,res. 2 (c)res. 3 (fp)res. 4 (v)res. 5 (mp)5. beträffande föräldrautbildningatt avslår motionerna 1996/97:So636 yrkande 2, 1996/97:So637yrkande 3, 1996/97:So638 yrkandena 2-5 och 1996/97:A821 yrkande 6,res. 6 (c, fp)res. 7 (v)res. 8 (kd)6. beträffande familjerådgivningsbyråeratt avslår motion 1996/97:So637 yrkandena 5 och 7,7. beträffande stöd till familjeratt avslår motion 1996/97:Ju512 yrkande 7,res. 9 (mp, kd)8. beträffande kontakten mellan föräldrar och barnatt avslår motion 1996/97:A821 yrkande 7,res. 10 (kd)9. beträffande spridning av kunskaper om förebyggande arbeteatt avslår motionerna 1996/97:So621 och 1996/97:So622,10. beträffande förebyggande arbete inom socialtjänstenatt avslår motion 1996/97:So280 yrkande 10,11. beträffande barn till missbrukareatt avslår motion 1996/97:So230 yrkande 5,res. 11 (c)12. beträffande förebyggande arbete inom fritidssektorn och skolanatt avslår motion 1996/97:So280 yrkandena 11 och 12,res. 12 (fp)13. beträffande åtgärder för att stärka familjen m.m.att avslår motionerna 1996/97:So603 yrkande 3 och 1996/97:Fi207yrkande 5 delvis,res. 13 (m, kd)14. beträffande våldsförebyggande åtgärderatt avslår motion 1996/97:So631,res. 14 (mp)15. beträffande en utredning kring särskilt utsatta barnatt avslår motionerna 1996/97:So635 och 1996/97:So644,res. 15 (c, fp, v, mp, kd)16. beträffande barnskyddsombudatt avslår motion 1996/97:So279 yrkande 4,res. 16 (mp)17. beträffande tillsatser i barnmatatt avslår motion 1996/97:So285 yrkande 2,res. 17 (c, mp)18. beträffande valfrihet inom barnomsorgenatt avslår motionerna 1996/97:So636 yrkandena 14 och 15,1996/97:A820 yrkande 9 och 1996/97:A821 yrkande 5,res. 18 (fp)res. 19 (kd)19. beträffande etableringsfrihet inom barnomsorgenatt avslår motionerna 1996/97:So639 yrkandena 1 och 3,1996/97:Sf223 yrkande 2 samt 1996/97:Sf239 yrkandena 6 och 7,res. 20 (m, c, fp)20. beträffande barnvårdarverksamhetenatt avslår motion 1996/97:So637 yrkande 4,res. 21 (v)21. beträffande kommunalt vårdnadsbidrag m.m.att avslår motionerna 1996/97:So633 yrkandena 1 och 2,1996/97:So634, 1996/97:So636 yrkande 7 och 1996/97:Fi207 yrkande 5delvis,res. 22 (m, kd)22. beträffande barnomsorg vid arbetslöshet och föräldraledighetatt avslår motionerna 1996/97:So646 och 1996/97:Ub245 yrkande12,res. 23 (v)res. 24 (mp)23. beträffande sociala aktiviteter inom förskolans ramatt avslår motion 1996/97:So632,24. beträffande PBUatt avslår motion 1996/97:So613.Stockholm den 13 februari 1997På socialutskottets vägnarSten SvenssonI beslutet har deltagit: (), (), RinaldoKarlsson (s), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), ThomasJulin (mp), (), Elisebeht () och CatherinePersson (s). Information om (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 16 börjar med ?Utskottetvidhåller? och slutar med ?Yrkandena avstyrks? bort ha följande lydelse:Sverige gick i bräschen när utarbetades och var ocksåett av de första länderna att ratificera konventionen. Gensvaret förbarnkonventionen har varit unikt. Ingen tidigare konvention om mänskligarättigheter har ratificerats av så många stater så raskt. gäller det att setill att detta intresse inte stannar vid retorik utan att staterna uppfyllerkraven i konventionen. Utgångspunkten i konventionen är att det alltid behövsförbättringar av skyddet för barnets rättigheter och att detta arbete måstepågå ständigt. har under den socialdemokratiska regeringen visat sigvara sämre än väntat på att leva upp till artiklar ochandemening, bl.a. genom sin flyktingpolitik.Det är enligt utskottets mening viktigt att alla inom förvaltningar ochandra offentliga verksamheter får kännedom om . En självklargrupp i detta sammanhang är lärarna. Barns rättigheter och barnkonventionenmåste därför vara ett viktigt inslag i all lärarutbildning. Utskottet anservidare att ut- och fortbildning av olika yrkeskategorier som arbetar med barnbör ses över för att säkerställa att idéer om barnets rättigheter förankrasoch vidareutvecklas. Inte minst måste kunskap om konventionen spridas inomdomstolsväsendet och inom relevanta myndighetsorgan, inklusive polisen. Föratt intentioner skall bli verklighet krävs tydliga lagtexteroch en rättstillämpning som ökar barns rättsskydd och rättssäkerhet. För dettakrävs att de som handlägger ärenden där barn är inblandade själva ökar sinkunskap om barn och om barns sätt att uttrycka sig samt anlitar sakkunniga medreell kompetens beträffande barn.Vad utskottet nu anfört bör med bifall till motion So658 (fp) yrkandena 2och 3 och med anledning av motion So624 (s) ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande information om FN:s barnkonventionatt med bifall till motion 1996/97:So658 yrkandena 2 och 3 ochmed anledning av motion 1996/97:So624 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,2. Konsekvensbeskrivningar (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 17 börjar med ?Utskottetvidhåller? och slutar med ?yrkande 1 avstyrks? bort ha följande lydelse:I stadgas följande: ?Vid alla åtgärder som rör barn,vare sig de vidtas av offentliga eller privata sociala välfärdsinstitutioner,domstolar, administrativa myndigheter eller lagstiftande organ, skall barnetsbästa komma i främsta rummet.? Vad som är barnets bästa måste utredas medutgångspunkt i värderingsgrunder som bygger på vårt förhållningssätt tillbarnet men även genom konsekvensbeskrivningar före varje beslut. Ibarnkonventionen erkänner konventionsstaterna rätten för varje barn till denlevnadsstandard som krävs för barnets fysiska, psykiska, andliga, moraliskaoch sociala utveckling. Var denna nivå ligger är omöjligt att veta utanbeskrivningar av vilka konsekvenserna blir av olika beslut.Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att bör få iuppdrag att i svensk lag infoga kravet på barnkonsekvensbeskrivningar förebeslut. Metodiken för dessa beskrivningar kan troligtvis följa den som gällerför miljökonsekvensbeskrivningar men måste utvecklas utifrån barnets speciellasituation. torde enligt utskottets mening vara den myndighetsom ligger närmast till hands som ansvarig myndighet för utvecklingen avbarnkonsekvensbeskrivningar.Vad utskottet anfört bör med bifall till motion So606 (c) yrkandena 1-3 ochmed anledning av motionerna So808 (mp), So811 (mp), Sf241 (v) yrkande 8 ochSo658 (fp) yrkande 1 ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande konsekvensbeskrivningaratt med bifall till motion 1996/97:So606 yrkandena 1-3 och medanledning av motionerna 1996/97:So658 yrkande 1, 1996/97:So808,1996/97:So811 och 1996/97:Sf241 yrkande 8 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,3. Konsekvensbeskrivningar (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 17 börjar med ?Utskottetvidhåller? och slutar med ?yrkande 1 avstyrks? bort ha följande lydelse:Det finns tecken på att barnens situation på många sätt har försämrats under1990-talet, som en konsekvens dels av den ekonomiska situationen ochregeringens ekonomiska politik, dels av samhällsutvecklingen i stort. Sam-tidigt har vi inte tillräcklig kunskap och överblick över den totala situationsom är barnens värld. De mer genomtänkta rapporter som görs om barn är oftabra men saknar en heltäckande analys. Utskottet anser att signalerna om attbarnens situation är dålig är så många och så tydliga att de fordrar politiskhandling. Regeringen bör därför ta initiativ till en ny parlamentariskutredning om barns situation i av . Utredningen bör granskabarnens situation inom alla samhällsområden samt ge en sammantagenkonsekvensanalys av hur alla de senare årens beslut har påverkat barnenssituation. I arbetet bör också ingå en genomgång av den kunskap och forskningsom finns om störningar hos vuxna, i form av t.ex. missbruk, kriminalitet ochpsykiska problem, samt om de riskindikatorer som föreligger i barndomen.Vidare bör enligt utskottets mening all kunskap som finns i om barn,barns utveckling och behov sammanställas och utgöra grund för vidare forskningoch utveckling av arbetet kring barn på central och övergripande nivå ilandet. Utredningen bör slutligen ge förslag till såväl kortsiktiga somlångsiktiga åtgärder för att förbättra barnens levnadsvillkor.Vad utskottet anfört bör med bifall till motion So658 (fp) yrkande1 och med anledning av motionerna So606 (c) yrkandena 1-3, So808 (mp), So811(mp) och Sf241 (v) yrkande 8 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande konsekvensbeskrivningaratt med bifall till motion 1996/97:So658 yrkande 1 och medanledning av motionerna 1996/97:So606 yrkandena 1-3, 1996/97:So808,1996/97:So811 och 1996/97:Sf241 yrkande 8 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,4. Konsekvensbeskrivningar (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 17 börjar med ?Utskottetvidhåller? och slutar med ?yrkande 1 avstyrks? bort ha följande lydelse:Barnombudsmannen har rapporterat att allt fler barn i mår psykisktdåligt och inte kan få den hjälp de behöver, bl.a. på grund av växande köertill PBU-verksamheterna. Barnens problem är ofta psykosociala och många gångerett resultat av oro för föräldrarnas arbetslöshet och problem som uppstår medanledning därav. Anledningen till att belastningen på PBU-verksamheterna harblivit så hård är att kommunerna har försummat nödvändig satsning på skolanselevvård. Kommunernas nedskärningar påverkar också barnens möjligheter till enbra utbildning genom att de tvingas gå i större klasser och inte kan fåundervisningsmaterial i samma utsträckning som . Inom barnomsorgeninnebär större barngrupper och mindre personal att den för barnen så viktigapedagogiska verksamheten minskar mer och mer. I den barnbilaga, Barn ,som regeringen presenterade i samband med budgetpropositionensaknas enligt utskottets mening en konsekvensanalys av de besparingar inom enlång rad områden som direkt påverkar barnens vardagssituation. Utskottet anserdärför att regeringen i anslutning till varje budgetproposition, och medbörjan , skall presentera en barnbilaga som innehåller analyser av dettaslag.Vad utskottet anfört bör med bifall till motion Sf241 (v) yrkande8 och med anledning av motionerna So606 (c) yrkandena 1-3, So808 (mp), So811(mp) och So658 (fp) yrkande 1 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande konsekvensbeskrivningaratt med bifall till motion 1996/97:Sf241 yrkande 8 och medanledning av motionerna 1996/97:So606 yrkandena 1-3, 1996/97:So658yrkande 1, 1996/97:So808 och 1996/97:So811 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,5. Konsekvensbeskrivningar (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 17 börjar med ?Utskottetvidhåller? slutar med ?yrkande 1 avstyrks? bort ha följande lydelse:En rad besparingar inom statsbudgeten har skett , bl.a.genom nedskärningar och andra förändringar i olika sociala trygghetssystem.Beslutsunderlagen har ofta saknat relevanta konsekvensanalyser. Besparingar istaten har ofta lett till att kostnader vältrats över till kommunerna, vilka isin tur tvingas spara inom verksamheter som utgör välfärdens kärna. Dessanedskärningar drabbar de familjer som lever under social och ekonomisk stresssärskilt hårt, med konsekvenser inte minst för barnen. Regeringen har genomatt dra åt tumskruvarna på landsting och kommuner orsakat att tiotusentalsarbetstillfällen gått förlorade inom den offentliga sektorn. Kostnaderna för,och de socialt negativa effekterna av, arbetslösheten har också ökat. De olikafackförbunden har vid upprepade tillfällen visat att nedläggningarna inom denoffentliga sektorn kostar så mycket att besparingarna blir marginella.Utskottet anser att regeringen skall göra en tydlig redovisning av desamhällsvinster som neddragningen i den offentliga sektorn har medfört.Samhällsbesparingarna bör vägas mot samhällskostnaderna, exempelvis vad enplats i arbetslöshetskön, förtida pensionsavgång, extra arbetsmarknadsinsatseroch den psykiska ohälsa som drabbar många arbetslösas barn kostar.Utskottet anser vidare att det i lag skall införas krav på attkonsekvensanalyser skall göras före beslut om nedskärningar och andraförändringar i välfärden. Analyserna bör bl.a. belysa vad de planeradeförändringarna skulle innebära för kvinnor respektive för män. Regeringen börsnarast återkomma till med förslag till en sådan lagreglering.Vad utskottet anfört bör med bifall till motionerna So808 (mp) och So811(mp) och med anledning av motionerna So606 (c) yrkandena 1-3, Sf241 (v)yrkande 8 och So658 (fp) yrkande 1 ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande konsekvensbeskrivningaratt med bifall till motionerna 1996/97:So808 och 1996/97:So811och med anledning av motionerna 1996/97:So606 yrkandena 1-3,1996/97:So658 yrkande 1 och 1996/97:Sf241 yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,6. Föräldrautbildning (mom. 5)() och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 21 börjar med ?Enkartläggning? och slutar med ?yrkande 3? bort ha följande lydelse:Kraven på föräldrarna ökar i vårt ständigt föränderliga samhälle. Storaomflyttningar har fått till följd att de naturliga banden till hembygden ochtill släkt och vänner har lösts upp. Många familjer har blivit isolerade ochkänner sig ensamma och utsatta i sin föräldraroll. Separationer hör också tillvardagen. Flyktingar har skilts från hemlandet och föräldrar går skilda vägar.Många barn växer upp utan pappa eller någon annan manlig förebild i sinnärhet. Konflikter uppstår då vardagen skall räcka till för både arbete, hemoch familj. Forskning i och visar att brister i föräldraskapet ären viktig orsak till att barn och unga utvecklar våldsbeteenden. Det är intelätt i dagens samhälle att vara förälder med det stora ansvar det innebär attge barnen en harmonisk och trygg uppväxt.I olika former av föräldrautbildning får föräldrar stöd och kunskap sombidrar till att skapa trygghet i föräldrarollen och därigenom goda uppväxt-villkor för barnen. Enligt 1994:4 Barns villkor iförändringstider erbjöds föräldrautbildning i grupp kring tiden för barnetsfödelse och första levnadsår vid av landets barnavårdscentraler. mening måste verksamheten vidgas till att omfatta allabarnavårdscentraler. Utskottet anser vidare att föräldrautbildning bör vara enrättighet för alla vuxna. Den bör starta tidigt och pågå under barnens helauppväxt. Utbildningen måste breddas till att även omfatta psykologi. Utskottetanser också att jämställdhetsaspekterna bör tas till vara i högre grad. Desärskilda pappagrupperna måste därför fortsätta och utvidgas.Föräldrautbildning har i forskningsprojekt i framgångsrikt använtsvid behandling av föräldrar med problem. Utskottet anser att metoden börprövas i behandlingsarbete även i Sverige.Vad utskottet anfört bör med anledning av motion So638 (c) yrkandena 2-5ges regeringen till känna. Motionerna So636 (kd) yrkande 2, A821 (kd) yrkande6 samt So637 (v) yrkande 3 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande föräldrautbildningatt med anledning av motion 1996/97:So638 yrkandena 2-5och med avslag på motionerna 1996/97:So636 yrkande 2, 1996/97:So637yrkande 3 och 1996/97:A821 yrkande 6 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,7. Föräldrautbildning (mom. 5)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 21 börjar med ?Enkartläggning? och slutar med ?yrkande 3? bort ha följande lydelse:Enligt deltar nästan alla förstföderskor iföräldrautbildning vid mödra- och barnavårdscentralerna. Föräldrautbildningoch liknande stöd kan emellertid behövas under barns hela uppväxttid. Inombarnomsorgen och i skolan förekommer olika typer av föräldraträffar, menoftast är det de mest engagerade och väletablerade föräldrarna som deltar ochgör sina röster hörda. Det är därför viktigt att utveckla formerna för sådanaträffar så att alla föräldrar kan känna sig delaktiga. Utskottet anser attföräldrar i ökad utsträckning bör ges möjlighet till fortsattföräldrautbildning när mödra- och barnavårdscentralernas ansvar upphört ochatt studieförbunden kan vara lämpliga anordnare av sådan utbildning. mening bör Social-styrelsen anvisas , utgörandeprojektpengar till av föräldrautbildning.Vad utskottet nu anfört bör med bifall till motion So637 (v) yrkande 3 ochmed anledning av motion So638 (c) yrkandena 2-5 ges regeringen till känna.Motionerna So636 (kd) yrkande 2 och A821 (kd) yrkande 6 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande föräldrautbildningatt med bifall till motion 1996/97:So637 yrkande 3, medanledning av motion 1996/97:So638 yrkandena 2-5 och med avslag påmotionerna 1996/97:So636 yrkande 2 och 1996/97:A821 yrkande 6 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,8. Föräldrautbildning (mom. 5)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 21 börjar med ?Enkartläggning? och slutar med ?yrkande 3? bort ha följande lydelse:Barns viktigaste förebilder är utan jämförelse föräldrarna. Den störstainsatsen för barnen gör samhället genom att underlätta och hjälpa föräldrarna.Ett sätt att stärka föräldrarollen är att erbjuda alla nyblivna föräldrarutbildning. Ett viktigt område i föräldrautbildningen är hur relationen mellanföräldrarna påverkas. Den typ av relationsproblem som uppstår när det förstabarnet kommer går ofta att förebygga genom samtal och information. En annanviktig del av föräldrautbildningen är hur värderingar, könsroller och mönsterförmedlas till barnen genom hur man uppträder i vardagen. Redan i hemmetformas barnets inställning till mans- och kvinnorollerna och det är de vuxnasom har ansvaret för vilka traditioner som förs vidare. Opinionsbildningen börenligt utskottet bygga på att det är viktigt att båda föräldrarna är delaktigai arbete och fostran i hemmet så att en jämlik och stabil samlevnad uppnås.Tillgången till föräldrautbildning varierar i olika delar av landet eftersomförebyggande insatser ofta nedprioriteras i ekonomiskt svåra tider. På mångahåll har dock olika former av föräldrautbildning utvecklats med gott resultat.Vid sidan av det positiva arbete som utförs vid många mödra- ochbarnavårdscentraler förekommer till exempel samtalsgrupper för nyblivnaföräldrar inom studieförbundens ram. Utskottet anser att dessa goda exempelaktivt bör spridas genom exempelvis seminarieverksamhet.Vad utskottet anfört bör med bifall till motionerna So636 (kd)yrkande 2 och A821 (kd) yrkande 6 och med anledning av motion So638 (c)yrkandena 2-5 som sin mening ge regeringen till känna. Motion So637 (v)yrkande 3 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande föräldrautbildningatt med bifall till motionerna 1996/97:So636 yrkande 2 och1996/97:A821 yrkande 6, med anledning av motion 1996/97:So638 yrkandena2-5 och med avslag på motion 1996/97:So637 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,9. Stöd till familjer (mom. 7)() och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 23 börjar med ?Utskottetdelar? och slutar med ?avstyrks därför? bort ha följande lydelse:För de föräldrar som vistas på anstalt betyder barnen mycket förrehabiliteringen. Barn och föräldrar kan tillsammans skapa godaförutsättningar för en normal livssituation. För samhället är det en godinvestering att satsa på familjen, inte splittra den. Många åtgärder kanvidtas om bara förståelse skapas för de berörda och för vad som kanåstadkommas. Utskottet anser det viktigt att skapa en bättre situation för deintagna och deras barn. Anstaltsvården bör ses över och det stöd som ges undervistelsen på anstalt bör fortsätta även efter frigivningen.Vad utskottet anfört bör med anledning av motion Ju512 (kd, s, m,c, fp, v, mp) yrkande 7 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande stöd till familjeratt med anledning av motion 1996/97:Ju512 yrkande 7 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,10. Kontakten mellan föräldrar och barn (mom. 8)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 23 börjar med ?Vad gäller?och slutar med ?Motionsyrkandet avstyrks? bort ha följande lydelse:Familjen och hemmet har en viktig roll i arbetet mot jämställdhet mellankvinnor och män. Viktigast är enligt utskottets mening en bra relation mellanföräldrar och barn. För den förälder som inte är vårdnadshavare är det oftasvårt att utöva ett aktivt föräldraskap. är det pappan som förlorarkontakten med barnet, som emellertid behöver sin far som en manlig förebild.Utskottet vill framhålla vikten av att både pojkar och flickor har en vuxenman att identifiera sig med. Utskottet anser att det på alla nivåer måstearbetas fram förslag till åtgärder för att komma till rätta med de problem somuppstår när inte kontakten med den ena föräldern fungerar.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motion A821 (kd) yrkande 7 gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande kontakten mellan föräldrar och barnatt med anledning av motion 1996/97:A821 yrkande 7 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,11. Barn till missbrukare (mom. 11)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 34 börjar med ?Ävenmotion? och slutar med ?yrkande 5 avstyrks?