bet · GL01JoU1 · 1997-11-25 00:00:00 — I övrigt vill utskottet erinra om att ett enskilt anslagenligt lagen om statsbudgeten (1996:1059) inte kan vara såvälreservationsanslag som ramanslag.22. Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. (D 3)Utskottet tillstyrker regeringens förslag under anslaget D 3.23. Djurskydd och djurhälsovård (E)PropositionenVerksamheten inom djurskydds- och djurhälsovårdsområdet syftar till attupprätthålla ett gott hälsotillstånd och ett gott djurskydd bland husdjurensamt att begränsa användningen av försöksdjur. Djurskydd och djurhälsovårdomfattar verksamhet vid med distriktsveterinärorganisationen,() och (). disponerar medel för forskning och utveckling vadgäller djurskyddsfrämjande åtgärder, framför allt när det gäller alternativainhysningsformer för värphöns och provning av nya tek- niska system. Dessutomdisponeras medel till olika djurhälsovårdsaktiviteter när det gällernötkreatur, svin, får, häst och fisk. Den veterinära fältverksamheten vadgäller den statliga distriktsveterinärorganisationen upprätthålls genom de ca250 distriktsveterinärer som finns över hela landet. Verksamheten utgår frånde ca 70 veterinärstationer som inrättats. I vissa län är antaletstatligt anställda distriktsveterinärer lågt. De officiellauppgifterna utförs här av regionala distriktsveterinärer. SVA har enmycket decentraliserad organisation med 25 avdelningar som alla är direktunderställda verksledningen. finns ca 386 personer anställda på SVA. Avdessa är två tredjedelar kvinnor. CFN samordnar och planerar frågor som rörförsöksdjur. Nämnden har bl.a. till uppgift att verka för att användningen avförsöksdjur begränsas. Det finns sju djurförsöksetiska nämnder i landet. Dessautför den djurförsöksetiska prövningen av forskningsprojekt.Den beräknade utgiftsutvecklingen avseende djurskydds- och djurhälsovård tillföljd av tidigare beslut samt förslagen budgetproposition ärföljande (i och löpande priser):1995/961996 1997 1998 1999 2000483,8 344,9 328,2 268,3 272,4 276,624. (E 1)PropositionenStatens veterinärmedicinska anstalts (SVA) verksamhet består avanslagsfinansierade myndighetsuppgifter samt avgiftsfinansieraduppdragsverksamhet. En jämförelse mellan budget och utfall /96visar att myndighetsuppgifterna gett ett underskott på 3,6 miljoner kronor.Orsaken till detta är i första hand tillkommande arbetsuppgifter till följd avEU- medlemskapet. Även för innevarande budgetår är riskerna stora för attunderskottet för myndighetsuppgifterna fortsätter. Utfallet blir beroende avhur stor medverkan som krävs i EU-arbetet. Uppdragsverksamheten visar ettunderskott på . Underskottet beror i första hand påkostnader för utveckling av nya produkter samt investering i nya lokaler ochutrustning. SVA begär i sitt budgetunderlag resursförstärkning på 8,7 miljonerkronor. Medlen avses användas till smittskyddsarbete i anslutning tillkretsloppsfrågor, arbete med antibiotikaresistens samt för att driva projektet?flytfiskundersökningar?. Enligt regeringens bedömning medger dock inte detekonomiska läget att ytterligare resurser ställs till SVA:s förfogande. Fråganom s.k. flytfiskundersökningar tas upp i proposition 1997/98:2 Hållbart fiskeoch jordbruk. Regeringen bedömer anslagsbehovet till för år 1998.Anslagsbehoven är beräknade med utgångspunkt i 1998 årsanslagsnivå.MotionenEnligt motion Jo227 (v) bör det under anslaget (E 1) för anvisas ett i förhållande till regeringensförslag ökat anslag med . Enligt motionärerna är beredskapen motsmittsamma djursjukdomar SVA:s tyngsta uppgift. EU-medlemskapet har medförtutökade arbetsuppgifter och SVA har begärt resursförstärkning för bl.a. dettaändamål (yrkande 3 delvis).Utskottets övervägandenUtskottet tillstyrker regeringens förslag om medelsanvisning under anslaget E1. Därmed avstyrks motion Jo227 (v) yrkande 3 delvis.25. Bidrag till distriksveterinärorganisationen (E 2), Djurhälsovård ochdjurskyddsfrämjande åtgärder (E 3) samt (E 4)Utskottet tillstyrker regeringens förslag under anslagen E 2-E 4.26. Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar (E 5)PropositionenAnslaget används för bekämpande av och beredskap mot smittsammahusdjurssjukdomar. Från anslaget utbetalas också ersättning för kostnader somuppkommit genom beslut om förintande av bisamhällen, för bitillsynsmän-ensarvoden m.m. Vidare anvisas under anslaget medel för bekämpande av bl.a.leukos hos nötkreatur.När det gäller bekämpande av husdjurssjukdomar har föreslagitatt anslagsposten förs upp med . Av anslagsposten kommerJordbruksverket att använda för undersökning av prover rörandeamerikansk yngelröta och kvalster på bin samt för information och rådgivning ombisjukdomsförordningen. Regeringen beräknar kostnaderna för denna del avanslaget till . Regeringen anser att det är viktigt attbekämpningsprogrammen mot EBL hos nötkreatur, nötkreaturtuberkulos hos hjort,MV hos får och BVD hos nötkreatur får fullföljas. För bekämpning av dessadjursjukdomar beräknas . Regeringen beräknar förbidrag till obduktionsverksamheten. har antalet obduktionerstabiliserats kring 4 000 djur , vilket också utgör målsättningen förverksamheten. Obduktioner av djur är ett viktigt medel för att kontrollera ochdokumentera sjukdomsläget i landet. Regeringen beräknar i likhet medJordbruksverket att bör anvisas för utveckling avsjukdomskontrollprogram och genomförande av sjukdomskontroller som krävs föratt infria de krav som förväntas med anledning av medlemskapet i EU.Beträffande stödet till biodlingen erinrar regeringen om att EG våren 1997fattade beslut om att stödja biodlingen inom gemenskapen [rådets förordning(EG) nr 1221/97]. Stödet som till hälften medfinansieras av EG omfattar bl.a.åtgärder för teknisk hjälp till biodlare och sammanslutningar av biodlare,bekämpning av varroakvalster och därmed sammanhängande sjukdomar och analys avhonungens egenskaper. Medlemsstaterna skall upprätta nationella program ochefter det att kommissionen godkänt dem träder stödet i kraft. Ett svensktprogram skall utarbetas och överlämnas till kommissionen . Stödtill biodlingen utgår också från anslaget E 3.Regeringen bedömer anslagsbehovet för bekämpande av smittsammahusdjurssjukdomar till för . För åren 1999 och 2000beräknas anslagsbehoven vara oförändrade.MotionernaEnligt motion Jo227 (v) bör det under anslaget Bekämpande av smittsammahusdjurssjukdomar (E 5) för anvisas ett i förhållande tillregeringens förslag ökat anslag med . Därmed delar motionärerna istort sett bedömning när det gäller den totalamedelsanvisningen under anslaget, dvs. (yrkande 3delvis).Enligt motion Jo238 (c) har pollineringen i olika sammanhang beräknats ha ettvärde som överstiger värdet av den producerade honungen med 10 till 20 gånger.Biodlingens omfattning är till stor del beroende av de inkomster somhonungsproduktionen ger. Svensk biodling stöds via den s.k.bifonden, som administreras av . Från införsinom EU ett stöd till biodlingen. Stödet uppgår till 15 miljoner ecu varavnågot mer än är tillgängligt för . Det finnsbegränsningar i EU:s stöd som gör att det är lämpligt att behålla bifonden förvissa speciella frågor t.ex. avelsarbete, utbildning och upplysningsverksamhet.Det är angeläget att utnyttjar de möjligheter som EU:s stöd tillbiodlingen innebär.Utskottets övervägandenUtskottet tillstyrker regeringens förslag om medelsanvisning under anslaget E5. Därmed avstyrks motion Jo227 (v) yrkande 3 delvis.Utskottet har (senast i bet. 1996/97:JoU1) uppmärksammatbiodlingens stora betydelse för fruktodlingen, övrig trädgårdsnäring ochjordbruket. Näringen representerar stora biologiska och ekonomiska värden, ochdet är därför nödvändigt att förutsättningarna för binäringens fortlevnad kangaranteras. Som utskottet redovisat uppgår samhällets stöd tillbiodlingen till . Ipropositionen hänvisar regeringen till att EG fattade beslut om attstödja biodlingen inom gemenskapen [rådets förordning (EG) nr 1221/97]. Ettsvenskt program skall utarbetas och överlämnas till kommissionen under hösten1997. Utskottet har med anledning härav sagt sig förutsätta attregeringen i annat lämpligt sammanhang lämnar en redovisning till riksdagenbeträffande den fortsatta utvecklingen inom näringen, eventuellt i samband medatt det nationella programmet redovisas. Mot bakgrund av det anförda föreslåsatt motion Jo238 (c) nu lämnas utan vidare åtgärd.27. Livsmedel (F)PropositionenVerksamhetsområdet livsmedel omfattar bl.a. livsmedelskontroll,livsmedelsberedskap, statistik och exportfrämjande åtgärder.Regeringen har tillsatt en utredning med uppgift att göra enöversyn av livsmedelstillsynen (dir. 1997:25). Kommittén skall särskilt utredafördelningen mellan stat och kommun vad gäller ansvaret förlivsmedelstillsynen, föreslå lämpliga former för tillsynen liksom för systemetmed tillsynsavgifter. Uppdraget skall redovisas senast den 31 december 1997.Inom livsmedelsförsörjningen kräver särskilt frågan om sårbarhet ivattenförsörjningen fortsatt analysarbete. Ansvarsfördelningen förberedskapsåtgärder behöver klargöras. För exportfrämjande åtgärder föreslås 5miljoner kronor anvisas för år 1998.Den beräknade utgiftsutvecklingen på området till följd av tidigare fattadebeslut samt förslagen budgetproposition är följande (i miljonerkronor):Utgift AnvisatFörslagBeräknat Beräknat1995/961997 1998 1999 2000446,1 202,9 176,5 180,7 185,228. ()PropositionenStatens livsmedelsverk är central förvaltningsmyndighet med uppgift atthandlägga frågor om livsmedel, i den mån sådana frågor inte skall handläggas avnågon annan myndighet. De huvudsakliga uppgifterna för är attutarbeta föreskrifter inom livsmedelsområdet, utöva tillsyn enligtlivsmedelslagen (1971:511) samt leda och samordna livsmedelskontrollen,informera om viktiga förhållanden på livsmedelsområdet, aktivt medverka tillatt och regeringens riktlinjer i fråga om kost och hälsa fullföljs,verkställa utredningar och praktiskt vetenskapliga undersökningar om livsmedeloch matvanor samt att utveckla metoder för livsmedelskontrollen. Verket ärchefsmyndighet för besiktningsveterinärorganisationen som utför köttbesiktningvid kontrollslakterier m.m. Statens utgifter för ändamålet täcks av avgiftersom tas ut enligt särskild taxa av bl.a. slakteriföretagen.Underskottet i den anslagsfinansierade verksamheten för /96var . prognos innebär att underskottetberäknas bli och år 1998.Underskottet finansieras med befintligt anslagssparande. harfastställt en besparingsplan som bl.a. innebär en neddragning med ca 30tjänster och verket beräknar att ha en budget 1999. Framför allt ärdet den kunskapsuppbyggande verksamheten som kommer att minska i omfattning,men även informationsverksamhet och administrativ verksamhet berörs.Regeringen bedömer anslagsbehovet till för år 1998.Anslagsbehoven är beräknade med utgångspunkt i 1998 årsanslag.MotionenMot bakgrund av de ökande fallen av salmonella samt det faktum attLivsmedelsverkets prognos visar på ett underskott föreslårVänsterpartiet i motion Jo227 yrkande 3 att anslaget tillförs 5 miljonerkronor utöver regeringens förslag.Utskottets övervägandenUtskottet har tidigare tillstyrkt regeringens förslag beträffande ramen förutgiftsområde 23. Utskottet delar regeringens bedömning rörandemedelstilldelning under anslaget och avstyrker motion Jo227 (v) yrkande 3.29. m.fl. anslagUtskottet tillstyrker regeringens förslag under anslagen , , F 4 och F 5.30. Exportfrämjande åtgärder (F 6)PropositionenEfterfrågan på livsmedel kommer totalt sett att öka i världen. Produktionenväntas öka i en del lågkostnadsländer i t.ex. . Det finns också enambition att inom den europeiska livsmedelsproduktionen ta del av denna växandemarknad. En ökad konkurrens ställer krav på ökad effektivitet inom jordbruketoch livsmedelsindustrin. Svenska företag inom dessa områden måste profilera sigmer än tidigare och större insatser krävs vad gäller marknadsföring av svenskalivsmedel med hög kvalitet. Till detta hör en satsning på ekologisktframställda produkter. Det bör finnas utrymme för en expanderande svensklivsmedelssektor, inte minst genom att profilera sig på EU-marknaden. En ökandeexport är nödvändig, inte bara för att skapa ökad sysselsättning inomlivsmedelssektorn, utan också för att behålla den sysselsättning som redanfinns.För att svenskt jordbruk och livsmedelsindustri skall kunna växa och ta nyamarknadsandelar på en alltmer internationell marknad krävs att man ärkonkurrenskraftig. För detta fordras högkvalitativa produkter, en effektivproduktionsapparat och likartade villkor jämfört med konkurrenterna.Huvudansvaret för export- och marknadsföringsåtgärder ligger alltid på näringensom förväntas stå för väsentliga insatser på området. Regeringen villemellertid genom att främja exportsatsningar bidra till en positiv utveckling.Regeringen bedömer anslagsbehovet för till . Föråren 1999 och 2000 beräknas anslagsbehoven vara oförändrade.MotionernaI motion Jo230 (kd) yrkande 15 föreslås att anslaget skall utökas med 5miljoner kronor. Av dessa utökade medel skall hälften användas förmarknadsföring av ekologiskt producerade livsmedel.Enligt motion Jo227 (v) yrkande 3 bör näringen i första hand själv stå förmarknadsföringsinsatser och anslaget bör därmed minskas med 5 miljoner kronor.Även i motion Jo241 (mp) yrkande 14 föreslås att anslaget skall minskas med 5miljoner kronor. I detta fall anser motionärerna att medlen i stället böranvändas under anslaget B 6 för att öka de marknadsstödjande åtgärderna förekologiska produkter. Motsvarande bör gälla även enligtyrkande 15 i motionen.Utskottets övervägandenUtskottet har tidigare tillstyrkt regeringens förslag beträffande ramen förutgiftsområde 23. Det i motion Jo230 (kd) yrkande 15 framförda förslaget om enhöjning av anslaget ryms inte inom denna av nu fastställda ram, ochmotionen avstyrks därmed i berörd del.Utskottet delar regeringens uppfattning vad gäller behovet av stöd tillexportfrämjande åtgärder inom livsmedelssektorn och avstyrker även motion Jo227(v) yrkande 3 i berörd del. I propositionen framgår klart att huvudansvaret förexport- och marknadsföringsinsatser alltid ligger på näringen som förväntas ståför väsentliga insatser på området.Med hänvisning till vad som ovan anförts om behovet av stöd tillexportfrämjande åtgärder avstyrks även motion Jo241 (mp) yrkande 14 i berörddel. Utskottet vill i sammanhanget erinra om att anslaget enligt regeringensförslag även skall användas för en satsning på ekologiskt framställdaprodukter.Även motionens yrkande 15 angående anslagen avstyrks iberörd del.31. Utbildning och forskning (G)PropositionenAnsvaret för högre utbildning och forskning inom det område som rör vård ochnyttjande av biologiska naturresurser ligger inom Jordbruksdepartementetsverksamhetsområde. Utbildning inom detta område bedrivs vid Sverigeslantbruksuniversitet (SLU).Forskningen inom verksamhetsområde syftar till attvärna om vården och nyttjandet av de biologiska naturresurserna. Den har ettsärskilt ansvar för att kunskaperna om naturresurserna utvecklas för kommandegenerationers behov. Medel för forskningen anvisas huvudsakligen via anslagtill SLU och Skogs- och jordbrukets forskningsråd (). Inom utgiftsområdetbedrivs även kollektiva program som rör skogsforskning, jordbrukstekniskforskning samt forskning och utvecklingsverksamhet inom områdena växtförädlingoch trädgård.Regeringen har i den forskningspolitiska propositionen Forskning och samhälle(prop. 1996/97:5) angett riktlinjerna för den allmänna forskningspolitiken ochden forskning som bedrivs vid SLU respektive finansieras av SJFR.Den relativt kraftiga besparingen som ålades SLU /96 harinneburit indragning av anställningar och koncentration av verksamheten tillfyra huvudorter. Under innevarande år utökas utbildningen med 200 platser. Ävende forskningsanslag disponerade /96 reducerades kraftigt.Innevarande år disponerar forskningsrådet förforskning utöver reserverade medel från tidigare år.Regeringen prioriterar en ökad satsning på grundutbildningen inom högskolan.Utbildningsfrågorna är en viktig del av regeringens åtgärder för en ökadsysselsättning (prop. 1995/96:222). Med anledning av regeringens program för enutökning av antalet studieplatser inom högskolan föreslås att antalethelårsplatser vid SLU:s utbildningar utökas med 450 platser under budgetåret.Tjänstestrukturen inom högskolan förnyas och forskarutbildningen reformeras.Regeringen satsar på en förstärkning av kvaliteten inom forskarutbildning ochforskning genom tydliga mål för forskarutbildningen.Den beräknade utgiftsutvecklingen på området till följd av tidigare fattadebeslut samt förslagen budgetproposition är följande (i miljonerkronor):Utgift AnvisatFörslagBeräknat Beräknat1995/961997 1998 1999 20001 744,21 218,61 228,91 280,1 1 322,432. (G 1) och Skogs- och jordbruketsforskningsråd: Forskning och kollektiv forskning (G 3)PropositionenSveriges () skall utveckla kunskapen om de biologiskanaturresurserna och människans hållbara nyttjande av dessa. Detta sker genomutbildning, forskning, fortlöpande miljöanalys och information. Från anslagetbekostas utbildning, forskarutbildning, forskning, miljöanalys samt informationoch fortbildning.Regeringen har för , i syfte att påskynda en jämnare könsfördelning iforskarkarriären, beslutat delfinansiera professurer för underrepresenterat könvid SLU inom områdena växtbiokemi, hortikulturell genetik och förädling,vattenbruk och markekologi. Dessutom delfinansieras fyra forskarassi-stenttjänster vid SLU för kvinnor. SLU och skall därutöver bidra tillfinansieringen av dessa tjänster med hälften vardera av den del som inte täcksgenom de särskilda medel som regeringen anvisat. Den sistnämnda professurenskall dock i sin helhet finansieras av berörda myndigheter underJordbruksdepartementet.För år 1998 anvisas för 367 nya högskoleplatser fr.o.m.vårterminen och ytterligare 83 fr.o.m. höstterminen. Sammanlagt skall 450 nyaplatser tillskapas. Därutöver föreslås, av statsfinansiella skäl, en besparingpå 9,4 miljoner kronor.SLU har vidtagit kraftiga åtgärder för att möta det sparbeting som ålades /96. Nedskärningar har framför allt gjorts inom forskningen, därman dragit in 33 högre tjänster vid innehavarnas pensionsavgång. SLU harkoncentrerat sin verksamhet till fyra huvudorter med både utbildning ochforskning; , , och . Verksamheterna vid , Lundoch har flyttats till huvudorterna och skogsteknikerutbildningen iBispgården har lagts ned.Genom omprioriteringar har SLU lyckats öka antalet nyinskrivnaprogramstudenter med . Antalet disputationer har ökat.Regeringen bedömer anslagsbehovet för anslaget G 1998 till 1 021 979 000kr. beräknas anslagsbehoven till 1 069 091 000 krrespektive 1 107 123 000 kr.Under anslaget G 3 finansieras forskningsstöd samt stöd till kollektivforskning. Den kollektiva forskningen omfattar jordbruksteknisk forskning, vissskogsforskning, trädgårdsforskning samt växtförädling.Med hänsyn bl.a. till de ökade möjligheter till forskarutbyte med utlandetsom tillkommit genom nya finansiärer föreslås en minskning av anslag med14 . Regeringen bedömer anslagsbehovet för till195 för forskning och kollektiv forskning. och2000 beräknas anslagsbehoven anslagsnivå.MotionernaI motion Jo227 (v) yrkande 3 anförs att den av regeringen föreslagnabesparingen på anslaget G 1 är svår att förstå. Den motiveras avstatsfinansiella skäl som regeringen i andra sammanhang berömmer sigav att ha statsfinanserna under kontroll. Mot bakgrund av detta samt denviktiga roll SLU har i den ekologiska omställningen bör anslaget tillföras 10miljoner kronor utöver regeringens förslag. Även i motion Jo782 (m) yrkande 4anförs att den av regeringen föreslagna besparingen på anslaget på 9,4 miljonerkronor inte bör genomföras. SLU har redan fått vidkännas en kraftig besparingunder /96, något som övrigt universitetsväsende inte drabbatsav. Om förslaget genomförs skulle det få stora negativa konsekvenser förverksamheten vid SLU. I motion Jo244 (c) yrkande 2 anförs att den föreslagnabesparingen är olycklig och måste vara av engångskaraktär.Enligt motion Jo239 (fp) yrkande 6 bör inga nya utbildningsplatser vid SLUtillskapas med hänsyn till det statsfinansiella läget. Detta innebär enbesparing på 25 miljoner kronor.En viss del av anslagen till SLU och bör enligt motion Jo230 (kd)yrkande 12 öronmärkas för utveckling av ekologiskt lantbruk. En målsättning börvara av de totala anslagen.I motion Jo601 (m) anförs att SLU, i likhet med vad som gäller för övrigauniversitet, bör höra till ansvarsområde.Utskottets övervägandenUtskottet har tidigare tillstyrkt regeringens förslag beträffande ramen förutgiftsområde 23. Det i motion Jo782 (m) yrkande 4 framförda förslaget om enhöjning av anslaget ryms inte inom denna av nu fastställda ram, ochmotionen avstyrks därmed i berörd del. Utskottet tillstyrker regeringensförslag till medelstilldelning under anslaget G 1 och avstyrker därmed ävenmotion Jo227 (v) yrkande 3 i berörd del.Med anledning av regeringens program för en utökning av antalet studieplatserinom högskolan föreslår regeringen att antalet helårsplatser vid SLU:sutbildningar utökas med 450 platser under . Utskottet delarregeringens uppfattning att utbildning och forskning om naturresurserna och deareella näringarna kommer att vara mycket centrala ochtillstyrker därför regeringens förslag. Motion Jo239 (fp) yrkande 6 avstyrks iberörd del.Företrädare för har uppvaktat utskottet med anledning av regeringensförslag att minska anslaget G 1 med . SLU redovisade därvidvilka åtgärder som vidtagits för att uppfylla det kraftiga sparbeting manålades /96. Nedskärningar har framför allt gjorts inomforskningen där man dragit in 33 högre tjänster. SLU har dessutom koncentreratsin verksamhet till fyra huvudorter. Trots dessa kraftfulla åtgärder återstårfortfarande att spara för att möta det tidigaresparbetinget. Därutöver påpekades att forskningsanslagen till exempelvis SJFRoch har minskats eller föreslås minskas vilket medför minskademöjligheter till extern finansiering för SLU. Den föreslagna anslagsminskningenkommer att drabba forskningen ytterligare.Utskottet utgår ifrån att regeringen i kommande budgetförslag beaktar SLU:sviktiga roll i fråga om utbildning och forskning om ett ekologiskt hållbartutnyttjande av naturresurserna. I övrigt är utskottet inte berett att nuföreslå något riksdagsuttalande i enlighet med motion Jo244 (c) yrkande 2.Riksdagen beslutade att sammanlagt , av från EG-budgeten finansierad kompensation för revalvering av jordbruksomräkningskursen,skulle disponeras för forskning och utveckling av ekologiskproduktion inom jordbruket och trädgårdsnäringen (prop. 1996/97:5, UbU3).Vidare har sammantaget tillförts StiftelsenLantbruksforskning för forskning och utveckling samt marknadsfrämjande åtgärderinom jordbrukssektorn. Regeringen anförde i proposition 1996/97:5 att denutgick ifrån att stiftelsen genom sina medel medverkar till att jordbruket ochträdgårdsnäringen ställs om mot en mer ekologiskt hållbar produktion där bl.a.vikt läggs vid att underlätta målsättning att av landetsåkerareal bör vara ekologiskt odlad samt att stiftelsen i övrigtsamverkar med i forskningsfrågor. Regeringen har gett i uppdrag attplanera och genomföra ett treårigt forskningsprogram för ekologisk jordbruks-och trädgårdsproduktion. Forskningsprogrammet bör enligt regeringen bl.a.främja en god vetenskaplig utveckling, näringens långsiktiga utveckling samtsamverkan och dialog mellan forskningen och hela kedjan från producent tillkonsument. Med hänvisning till vad som här anförts avstyrker utskottet motionJo230 (kd) yrkande 12.Med anledning av motion Jo601 (m) vill utskottet erinra om att det enligt 7kap. 1 § regeringsformen ankommer på regeringen att fördela ärenden mellandepartementen. har dessutom beslutat om en indelning av statsbudgeteni utgiftsområden som bl.a. innebär att SLU ingår i utgiftsområde 23(1995/96:KU21). Ingen ytterligare åtgärd föreslås med anledning av motionen.33. Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Förvaltningskostna-der (G 2) ochBidrag till Skogs- och lantbruksakademien (G 4)Utskottet tillstyrker regeringens förslag under anslagen G 2 och G 4.34.