bet · GL01FiU1 · 1997-11-06 00:00:00 — Enligt propositionen innebär ett avgiftsuttag på6,att balans kan förväntas uppnås mellan avgiftsintäkter och utgifterunder år 1998.ArbetsskadeavgiftSocialavgifter till arbetsskadeförsäkringen tas ut med 1,38 %för arbetsgivare och för egenföretagare. Enligt propositionen är dennaskillnad i avgiftsuttag inte försäkringsmässigt motiverad. Arbetsgivaravgiftenför den som har inkomst av annat förvärvsarbete föreslås därför sänkt till 1,fr.o.m. den 1 januari 1998.Övriga avgiftsförändringarSom behandlas nedan föreslår regeringen förändringar av det sammantagna uttagetav arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift till följd av kortaresjuklöneperiod.Vidare föreslås, som en konsekvens av avgiftsförändringarna, att densärskilda löneskatten enligt lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissaförvärvsinkomster och den särskilda löneskatten enligt lagen (1991:687) omsärskild löneskatt på pensionskostnader höjs från till . Dennaskatt beräknas schablonmässigt, enligt de principer somfastslogs i samband med skattereformen (prop. 1989/90:110), som summan avegenföretagarnas folkpensionsavgift och allmänna löneavgift plus hälften avövriga egenavgifter och den allmänna sjukförsäkringsavgiften. När dennaberäkningsschablon tillämpas på de föreslagna avgiftsnivåerna, varvid liksomtidigare av den allmänna pensionsavgiften undantas vidberäkningen, erhålls en särskild löneskatt på av avgiftsunderlaget.Regeringen kommer att se över beräkningsschablonen för den särskildalöneskatten.Förändringen av den särskilda löneskatten föranleder även en förändring avpremieskatten enligt lagen (1990:1427) om särskild premieskatt förgrupplivförsäkring m.m. Skattesatsen för försäkringsföretag föreslås bli höjdfrån 44,66 till av beskattningsunderlaget. För övriga skattskyldigaföreslås en höjning av skattesatsen från 80,72 till avbeskattningsunderlaget.Regeringens förslag till struktur- och avgiftsändringar sammanfattas inedanstående tabell.Tabell 33. Regeringens förslag till förändrade avgiftsnivåerMotionernaI Moderata samlingspartiets kommittémotion Fi404 begärs avslag på regeringensförslag om förändringar av de allmänna egenavgifterna, tilläggspensionsavgift,sjukförsäkringsavgift och folkpensionsavgift. Enligt motionärerna striderregeringens förslag mot ambitionen att uppnå ett samband mellan socialavgifteroch utgående förmåner. Strävan bör i stället vara att hos den enskilde redovisasocialavgifterna med motsvarande höjning av bruttolönen.Folkpartiet framhåller i motion Fi212 att partiet motsätter sig regeringensförslag till förändrad avgiftsstruktur.Miljöpartiet begär i motion Sk325 avslag på regeringens förslag tillförändrad avgiftsstruktur för allmänna egenavgifter och arbetsgivar- ochegenavgifter. anser att förslaget är en halvmesyr som inte tarhänsyn till att kopplingarna till de speciella arbetsgivaravgifterna för olikaändamål försvunnit i det nya budgetsystemet. anser att nästalogiska steg bör vara att slå ihop alla de nuvarande arbetsgivaravgifterna inkomstpost. Detta skulle betyda en inte oansenlig administrativ förenkling,som säkerligen skulle spara en del pengar. Undantag skulle möjligen kunna görasför de utgifter som ligger utanför statsbudgeten. I motionen begärs förslag omsammanslagning av arbetsgivaravgifter till en post.Kristdemokraterna begär i motion Fi215 avslag på regeringens förslag omändringar i de aktuella lagarna. Yrkandet innebär att avvisarregeringens förslag till förändrad avgiftsstruktur på socialavgiftsområdet.Socialförsäkringsutskottets yttrandeSocialförsäkringsutskottet har i sitt yttrande (SfU1y) inga erinringar mot attsjukförsäkringsavgiften i form av en allmän egenavgift omvandlas till en allmänpensionsavgift. Genom denna ändring kommer de allmänna egenavgifternauteslutande att finansiera pensioner. De av regeringen i övrigt föreslagnastrukturförändringarna innebär enligt socialförsäkringsutskottets uppfattningett tydliggörande av vad de olika socialavgifterna är avsedda att användas tilloch att förtroendet för socialförsäkringssystemet därmed också kan stärkas.Socialförsäkringsutskottet tillstyrker regeringens förslag till ändradavgiftsstruktur och avstyrker bifall till motionerna. Representanterna förModerata samlingspartiet, respektive har avgivitavvikande meningar.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar socialförsäkringsutskottets uppfattning att regeringensförslag till ändrad avgiftsstruktur bör tillstyrkas (yrkandena 24-25, 27-36, 37[delvis] samt 38-40). Som framgår av hemställan (mom. 25) medför detta att enlagteknisk samordning bör göras med lagen (1996:1342) om ändring i lagen(1994:1744) om allmänna egenavgifter. Motionerna Fi215 (kd) yrkande 8, Fi404(m) samt Sk325 (mp) yrkandena 9 och 15 avstyrks.Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen gör bedömningen attprincipen om bruttoredovisning i lagen om statsbudgeten (1996:1059) även skallgälla för de delar av socialförsäkringssektorn som ligger vid sidan avstatsbudgeten. Utskottet har inhämtat att detta främst avses att gälladelpensionsförsäkringen och arbetsskadeförsäkringen som båda i dagnettoredovisas på statsbudgetens inkomstsida. Utskottet har tidigare uttalatatt det är viktigt att statens inkomster och utgifter redovisas på ett tydligtsätt (bet. 1995/96:FiU15 s. 68). Den nya budgetprocessen i staten, därbudgetlagen är ett viktigt inslag, har inneburit flera viktiga framsteg i dettaavseende. Utskottet ser positivt på ytterligare steg i denna riktning.Avgiftsförändringar till följd av kortare sjuklöneperiod (budgetpropositionen)BudgetpropositionenRegeringen föreslår i budgetpropositionen att sjuklöneperioden återställs till14 dagar fr.o.m. (avsnitt 8.3.7, volym 1). Som en följd avdetta föreslås att det sammantagna uttaget av arbetsgivaravgifter och allmänlöneavgift höjs fr.o.m. och medytterligare fr.o.m. genom att denallmänna löneavgiften fastställs till 4,48 %.Det sammantagna uttaget av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift uppgårför närvarande till . Enligt gällande regler uppgår den allmännalöneavgiften till . De föreslagna förändringarna avarbetsgivaravgifterna innebär att uttaget av arbetsgivaravgifter sänks med 0,67procentenheter och i förhållande tillgällande regler . För att det sammantagna uttaget avarbetsgivaravgifter och allmän löneavgift skall öka med 0,11 procentenhetermellan och mellan åren 1997 och 1999måste därför den allmänna löneavgiften höjas med 0,78 procentenheter.Regeringen föreslår mot bakgrund härav att den allmänna löneavgiften fr.o.m.den 1 januari 1998 fastställs till 4,48 %.Regeringen har tidigare aviserat att arbetsgivarna bör kompenseras för denkostnadsökning som uppkommer med anledning av den höjda ersättningsnivån från75 till fr.o.m. . Den aviseradeförändringen gjordes mot bakgrund av en sjuklöneperiod . Denföreslagna förkortningen av sjuklöneperioden medför att den höjdaersättningsnivån får en betydligt mindre effekt på arbetsgivarkollektivetssjuklönekostnader. Efter förkortningen av sjuklöneperioden kommer höjningen aversättningsnivån att medföra ökade sjuklönekostnader på omkring 0,5 miljarderkronor. Regeringen gör nu den bedömningen att arbetsgivarkollektivet inte skallkompenseras för denna kostnadshöjning. Till följd av förkortningen avsjuklöneperioden och de förändrade avgiftssatserna kommerarbetsgivarkollektivets kostnader för arbetskraft (inkl. sjuklönekostnader) attminska med , trots att någon kompensation för denhöjda ersättningsnivån inte görs.MotionernaEnligt motion Fi212 är det ett löftesbrott att företagarna intekompenseras för de ökade kostnaderna genom en justering av avgiftsuttaget.Miljöpartiet de gröna yrkar i motion Sk325 avslag på regeringens förslag.Höjningen kan enligt motionärerna i stället ersättas av höjda energiskatterinom ramen för skatteväxling.I motion Sk327 framhåller att när regeringen återställersjuklöneperioden innebär det att regeringen erkänner att det var ett misstagatt förlänga den. Motionärerna yrkar avslag på regeringens förslag att höja detsammantagna uttaget av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift.I motion Fi401 av () erinras om att regeringen när denföreslog att sjuklönen skulle höjas från till framhållit attarbetsgivarna borde kompenseras för den ökade sjuklönekostnaden. Enligtmotionären har regeringen tydligen glömt sin utfästelse och föreslår inte någonsänkning av arbetsgivaravgiften med anledning av den höjda sjuklönen. Omsjuklönen förändras måste också arbetsgivaravgifterna reduceras på ett sådantsätt att ingen kostnadsökning uppstår för företagen vid en höjning avsjuklönenivån. Det anförda bör enligt motionären ges regeringen till känna.Socialförsäkringsutskottets yttrandeSocialförsäkringsutskottet tillstyrker i sitt yttrande (SfU1y) regeringensförslag. Representanterna för respektive haranmält avvikande mening.Finansutskottets ställningstagandeI likhet med socialförsäkringsutskottet anser finansutskottet att regeringensförslag bör bifallas (yrkande 26). Som framgått av redovisningen avbudgetpropositionen ovan har regeringen förklarat varför arbetsgivarkollektivetinte skall kompenseras för de ökade sjuklönekostnaderna. Motionerna Fi401 (m),Sk325 (mp) yrkande 16 samt Sk327 (kd) yrkande 6 avstyrks.Övriga avgiftsfrågorMotionernaI motion Fi403 begär Moderata samlingspartiet att beslutar sänkasjukförsäkringsavgiften . Enligt motionärerna ärsjukförsäkringsavgiften att betrakta som en ren inkomstskatt.Folkpartiet liberalerna begär i motion Sk735 en sänkning avarbetsgivaravgifterna , vilket innebär minskade avgiftermed . Sänkningen bör riktas mot den sektor av ekonomin därde s.k. skattekilarna på arbete bedöms vara särskilt hämmande försysselsättningen, den privata tjänstesektorn. För egenföretagarna skall enmotsvarande sänkning av egenavgifterna ske. I motionen hänvisas till attaktuella forskningsrön bekräftar att sänkta arbetsgivaravgifter är den bästavägen att stimulera fler arbeten. Motionärerna anser vidare attarbetsgivaravgifterna för enklare hushållstjänster helt bör slopas.Vänsterpartiet framhåller i motion Sk326 att partiet är principiellmotståndare till att växla över från arbetsgivaravgifter till allmännaegenavgifter. Partiet anser också att av fördelningspolitiska skäl börförekommande allmänna egenavgifter tas ut på inkomster som överstiger 7,5basbelopp och dessutom bör egenavgifterna inte vara avdragsgilla vid kommunaloch statlig taxering. Kommunerna bör enligt få en större andelav den framtida tillväxten. För detta talar de växande behoven av kommunalatjänster. Mot denna bakgrund avsätter tillsänkta arbetsgivaravgifter för kommuner och landsting. Vad motionärerna anförtom egenavgifter respektive sänkta arbetsgivaravgifter för kommuner ochlandsting bör som sin mening ge regeringen till känna.I motion Sf265 begär att beslutar att den allmännapensionsavgiften fastställs till fr.o.m. . Det skulleinnebära att den tidigare beslutade höjningen av de allmänna egenavgifterna för återtas.Vänsterpartiet föreslår vidare i sitt budgetalternativ att egenavgifter intetas ut på de första , att nedsättningen av socialavgifterbegränsas till företag med högst tio anställda, att arbetsgivarinträdet isjuklöneperioden slopas för små företag samt att arbetsgivaravgifternareduceras för försök med kortare arbetstid inom en ram på . Ibudgetalternativet har också avsatts för en ram för tillväxtsom skall reserveras för reducering av arbetsgivaravgifter inom den privatatjänstesektorn.Miljöpartiet anser i motion Sk325 att skall upphäva tidigare beslutoch därmed fastställa den allmänna egenavgiften i form av sjukförsäkringsavgiftför till . menar att de allmänna egen-avgifterna pågrund av avdragsrätten har en dålig fördelningspolitisk profil och att denbeslutade höjningen förstärker denna profil ochdessutom ytterligare belastar kommunsektorns redan dåliga ekonomi.Kristdemokraterna erinrar i motion Sk327 om att partiet avvisade densedermera av beslutade höjningen . Partiet föreslårnu en sänkning av avgiften med 2 procentenheter.Socialförsäkringsutskottets yttrandeSocialförsäkringsutskottet erinrar i sitt yttrande (SfU1y) att man hartillstyrkt att den allmänna egenavgiften omvandlas till en allmänpensionsavgift. Avgiftsuttaget är dock oförändrat och har tidigare fastställtsav . finner inte skäl att frångå dennabedömning. Inte heller beträffande övriga motionsförslag ansersocialförsäkringsutskottet, som bl.a. hänvisar till tidigare ställningstagandenoch pågående beredningsarbete, att någon åtgärd är påkallad.Motionerna avstyrks således i berörda delar.Representanterna för Moderata samlingspartiet, , ,respektive har avgivit avvikande meningar.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet anser, i likhet med socialförsäkringsutskottet, att motionernainte bör föranleda någon åtgärd. Således avstyrks motionerna Fi403(m) yrkande 2, Sk325 (mp) yrkande 10, Sk326 (v) yrkandena 8 och 9, Sk327 (kd)yrkande 20, Sk735 (fp) yrkande 2 samt Sf265 (v) yrkande 5.Löneskatt på vinstandelarI flera motioner krävs att den särskilda löneskatten på vinstandelsmedel skallavskaffas.I Moderata samlingspartiets motion Fi205, i motion Sk735 samt iKristdemokraternas motion Sk327 yrkas att beslutar att avskaffa densärskilda löneskatten på vinstandelsmedel.I motion Sk698 anförs att beslutet om särskild löneskatt böromprövas och lagstiftningen återställas. Detta bör ges regeringen till känna.Enligt motion Fi209 skall besluta om ettborttagande av löneskatten om vinstandelsstiftelserna är inriktade på att deanställda utövar ägarmakt genom stiftelserna.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet erinrar i sitt yttrande (SkU1y) om att syftet med att särskildlöneskatt tas ut även på arbetsgivares bidrag till vinstandelsstiftelser är attfå en mer likformig beskattning av olika arbetsinkomster. Det finns enligtskatteutskottets uppfattning inte skäl att nu ompröva denna fråga på det sättsom yrkas i motionerna som därmed avstyrks.Företrädarna för Moderata samlingspartiet, , ,respektive har avgivit avvikande meningar.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har tidigare tillstyrkt att särskild löneskatt skall tas utäven på arbetsgivares bidrag till vinstandelsstiftelser. I likhet medskatteutskottet ser inte finansutskottet någon anledning att nu ompröva dennafråga. Motionerna Fi205 (m) yrkande 10, Fi209 (v) yrkande 5, Sk327 (kd) yrkande12, Sk698 (c) yrkande 2 samt Sk735 (fp) yrkande 8 avstyrks således.Skatt på egendomFastighetsskattTabell 34. FastighetsskattMotionernaFörslag om sänkt fastighetsskatt från av taxeringsvärdet till läggsfram i en rad motioner. Det tas upp i Moderata samlingspartiets motioner Fi403yrkande 11 i denna del och Bo202 yrkande 5 samt i de moderata motionerna Sk303yrkande 2 i denna del, Sk307 yrkande 1 i denna del och Sk324 yrkande 5, iFolkpartiet liberalernas partimotion Sk735 yrkande 12 samt i motion Sk317 (fp),båda motionerna i denna del. Förslag med samma innebörd förs fram också iMiljöpartiet de grönas partimotion Sk325 yrkande 24, i Kristdemokraternaspartimotion Sk327 yrkande 23 samt i motion Sk313 (kd) yrkande 2.Vid sidan härom har förslag om ytterligare sänkningar av skattesatsen lagtsfram. Moderata samlingspartiet föreslår i motion Fi403 yrkande 8 respektive 10att fastighetsskatten skall sänkas till fr.o.m. ochdärefter till och . Motsvarande successiva sänkningföreslås även i motionerna Sk303 (m) yrkande 2 och Sk307 (m) yrkande 1, båda idenna del. de gröna föreslår i motion Sk325 yrkande 23 attfastighetsskatten trappas ner för att avskaffas. Även Kristdemokraternaföreslår i motion Sk327 att fastighetsskatten skall slopas. Motionärerna anseratt den skall ersättas med en fastighetsavgift (yrkande 22).Motsvarande förslag finns i motion Sk313 (kd) yrkande 1.Markvärdets inverkan m.m. vid fastighetsbeskattningen tas upp i Moderatasamlingspartiets motioner Fi403 yrkandena 9 och 11 (i denna del) samt Bo202yrkande 6. Motionärerna anser att endast hälften av det taxerade markvärdetskall räknas in i underlaget för fastighetsskatt. Ett sådant förslag förs framockså i motion Sk303 (m) yrkande 2 i denna del. Att markvärdet inte skallmedräknas alls vid fastighetstaxeringen föreslås i motion Sk609 yrkande 3 avMargareta E och (). I liberalernas motionSk735 yrkande 12 och i motion Sk317 (fp), båda yrkandena i denna del, förordasatt vissa lättnader genomförs för de värst drabbade, däribland människor som ärpermanent bosatta i attraktiva fritidsområden. Förslaget i Vänsterpartietspartimotion Sk326 yrkande 17 går ut på att regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag om takregler som maximerar mark- och byggnadsvärde föratt bl.a. lätta fastighetsbeskattningen för fastighetsägare i attraktivaskärgårdsområden. de gröna föreslår i motion Sk325 yrkande 27 attfastighetsskatt inte skall utgå på taxeringsenhet med outbyggt . IKristdemokraternas partimotion Sk327 yrkande 24 samt i motion Sk313 (kd)yrkande 3 föreslås besluta att fastighetsskatten enbart skallberäknas på en tredjedel av markvärdet över ett taxeringsvärde på . senare motionen föreslås dessutom att fastighetsskatt på tomträttsmarkskall avskaffas (yrkande 7).Belägenhetsfaktorn m.m. vid taxeringen tas upp i några motioner. ICenterpartiets motion Sk698 föreslås besluta om ändrade regler förfastighetsskatteunderlaget vad avser belägenhetsfaktorn och minsta storlek förnormaltomt. Motsvarande förslag läggs även fram i motion Sk311 (c) yrkandena 3och 4. I partimotion Sk327 yrkande 25 och i motion Sk313(kd) yrkande 4 föreslås besluta att tabellvärdet förfastighetsskatten begränsas till 5, vilket innebär att lägesfaktorns genomslagpå byggnadsvärdet begränsas. m.fl. (m) anser i motion Sk307yrkande 2 att lägesfaktorn måste sänkas. Motionärerna föreslår vidare attåtgärder som innebär att energi- och miljöförbättrande åtgärder inte skallläggas till grund för beräkning av fastigheters taxeringsvärden (yrkande 3) ochatt lokala fastighetstaxeringsnämnder inrättas (yrkande 4).Slutligen föreslås i motion Sk303 av och ()att som sin mening ger regeringen till känna att fastighetstaxeringenoch fastighetsskatten ger orimliga effekter (yrkande 1) och att begärförslag om en förenklad fastighetstaxering (yrkande 4).Skatte- och bostadsutskottens yttrandenSkatteutskottet avstyrker i sitt yttrande (SkU1y) alla här aktuellamotionsförslag om ändrad fastighetsskatt. påpekar att dekraftigt höjda taxeringsvärdena på sina håll har lett till en ekonomiskbelastning för enskilda småhusägare, vilket lett till en omfattande debatt.Skatteutskottet har vid sin behandling av denna fråga framhållit att det saknasutrymme för sådana skattelättnader och omläggningar av beskattningen som pånytt föreslås i en del av motionerna. har därför ansett att degrundläggande principerna för fastighetsbeskattningen bör ligga fast och hartagit sikte på tillfälliga lättnader i särskilda fall och på att begränsauppräkningen av taxeringsnivå (1996/97:SkU14 och SkU5y).Ställningstagandena (1996/97:SkU1y och FiU1) har också medfört atten särskild utredning om fastighetstaxeringen genomför en genomgripande analysav samtliga faktorer som har inflytande på värderingen i syfte att få en såkorrekt bedömning som möjligt (dir. 1997:37). noterar atttillämpningen av t.ex. regler för lägesfaktorer kan ge upphov till problem.Syftet med utredningen är bl.a. att förebygga att lägesfaktorn och andradelfrågor som tas upp i de aktuella motionerna ger oriktiga utslag vidvärderingen. Här ingår också frågan om det redan i värderingssystemet bör görasskillnad mellan fritidsbostäder och permanentbostäder. Utredaren skall ävenundersöka om ett lokalt inflytande över fastighetstaxeringen kan medföra enökad precision i värderingen. Vid sidan av detta utredningsuppdrag, som skallvara slutfört före utgången av , pågår inom enfördjupad analys av fastighetsskatten. utgår från att arbetetbedrivs skyndsamt och anser att resultatet härav bör avvaktas.Till yttrandet har beträffande fastighetsskatten fogats avvikande meningarfrån Moderata samlingspartiet, , liberalerna,, de gröna och (BoU1y) har ej yttrat sig över alla här upptagna förslag omfastighetsskatten, men de förslag utskottet behandlar har det avstyrkt.Bostadsutskottet erinrar om att den höjning av fastighetsskatten på bostäderfrån till som beslöt tillkom för att ge möjlighetatt återta den beslutade men inte genomförda höjningen av dengaranterade räntan avseende vissa bostadssubventioner. Om detta beslut hadefullföljts skulle det hårt ha drabbat de boende, inte minst i den del av detsvenska bostadsbeståndet som redan då hade de högsta kapitalkostnaderna. Ilikhet med skatteutskottet refererar även bostadsutskottet till bl.a. pågåendeöversynsarbete i beträffande fastighetstaxeringen. I avvaktanpå att det arbetet skall slutföras finner bostadsutskottet ingen anledning attföreslå några förändringar. Vidare aviserar bostadsutskottet att det planeraratt återkomma till frågan när en aviserad bostadspolitisk proposition lagtsfram.Representanterna för Moderata samlingspartiet, liberalernaMiljöpartiet de gröna och har avgivit en gemensam avvikandemening beträffande en sänkning av fastighetsskatten. ochMiljöpartiet de grönas företrädare har dessutom en gemensam avvikande mening ommarkvärdets inverkan m.m. vid fastighetsbeskattningen. har dessutom fogats avvikande meningar från företrädare för Moderatasamlingspartiet, , liberalerna och ställningstagandeBeträffande fastighetsskatten anser finansutskottet att de grundläggandeprinciperna för fastighetsskatten bör ligga fast. Vissa lättnader ibeskattningen har åstadkommits genom beslut att begränsauppräkningen av taxeringsnivå. Vidare genomförs nu en genomgripandeanalys (dir. 1997:37) av samtliga faktorer som har inflytande på värderingen isamband med fastighetstaxeringen i syfte att få en så korrekt bedömning sommöjligt. Bl.a. har, som också påpekas i motion Sk698 av m.fl.(c), reglerna för bedömning av lägesfaktorer visat sig medföra svårigheter vidvärderingen. I synnerhet för fastboende i vissa attraktiva kustnära områden ochskärgårdsområden har de dramatiskt höjda taxeringsvärdena på övriga fastigheterinom dessa områden medfört problem. Dagens regler innebär att man mycketschablonmässigt tar hänsyn främst till genomförda försäljningar. Den lokalaförankring som tidigare fanns hos de lokala fastighetstaxeringsnämndernainnebar att man kunde tillföra bedömningarna en unik kunskap från ledamöter somvar väl förtrogna med de lokala förhållandena. Utredaren, som enligt direktivenskall se över och analysera bl.a. dessa frågor och vilka effekter dagens reglerfår för taxeringen, skall vara klar med sitt utredningsuppdrag före utgången av1998. Utskottet vill understryka vikten av att arbetet bedrivs skyndsamt ochatt i synnerhet frågan om bedömningen av lägesfaktorerna och deras betydelseför taxeringen ges särskild prioritet. Utredaren bör ,helst , presentera resultatet av sina övervägandennär det gäller lägesfaktorerna och frågan om ett utökat lokalt inflytande överfastighetstaxeringen. Därefter bör föreläggas förslag tillförändring av nuvarande taxeringssystem med sikte på att en förändring skullekunna ske med giltighet . Detta bör ges regeringen till känna.Vad gäller ändrad fastighetsskatt och fastighetstaxering avstyrkerfinansutskottet i likhet med skatte- och bostadsutskotten förslagen imotionerna Fi403 (m) yrkandena 8-11, Sk303 (m) yrkandena 1, 2 och 4, Sk307 (m),Sk311 (c) yrkandena 3 och 4, Sk313 (kd) yrkandena 1-4 och 7, Sk317 (fp), Sk324(m) yrkande 5, Sk325 (mp) yrkandena 23, 24 och 27, Sk326 (v) yrkande 17, Sk327(kd) yrkandena 22-25, Sk609 (m) yrkande 3, Sk735 (fp) yrkande 12 och Bo202 (m)yrkandena 5 och 6.Förmögenhetsskatt (budgetpropositionen)Tabell 35. Förmögenhetsskatt)BudgetpropositionenRiksdagen antog en ny förmögenhetsskattelag. I denna infördesavseende aktier i huvudsak samma regler som gällt tidigare, vilket innebär attaktier som är inregistrerade på , dvs. aktier som ärnoterade på börsens A-lista, är skattepliktiga och skall tas upp till noteratvärde. Den skattefrihet som vid taxering gällde för aktier sominregistrerats på A-listan efter utgången av har dock begränsats tillatt gälla endast för s.k. huvuddelägare.