bet · GL01SfU1 · 1997-12-02 00:00:00 — Utskottet avstyrker sålunda motionerna Sf238 yrkande 2 och Sf279yrkande 5.Enligt de nya bestämmelserna lämnas underhållsstöd med ochbarn. När barnet bor växelvis hos föräldrarna utges underhållsstödet i form avett utfyllnadsbidrag. För det underhållsstöd som lämnas till barnet är denförälder som inte bor tillsammans med barnet återbetalningsskyldig gentemotstaten. Återbetalningsskyldigheten är utformad som en viss procent av denåterbetalningsskyldiges årliga bruttoinkomst efter ett grund-avdrag på 24 000kr. Procentsatsen för fastställande av återbetalningsbelopp är för ett barn , för två barn för varje barn och för tre barn per barn. Den totalaprocentsatsen ökas för varje ytterligare barn utöver tre.Inkomstprövningen av återbetalningsskyldigheten är grundad på inkomst av tjänstsamt intäkt av kapital och inkomst av näringsverksamhet.Återbetalningsskyldigheten grundas på det senaste taxeringsbeslutet ochomräknas årligen.I betänkandet Förmån efter inkomst (SOU 1997:85) föreslås bl.a. att vidinkomstberäkningen skall för återbetalningsskyldigheten för underhållsstödbeaktas kvittningsgilla realisationsförluster och uppskovsavdrag vid byte avbostad enligt de regler som finns i bostadsbidragssystemet. Förslagen beredsför närvarande inom Regeringskansliet.I regleringsbrevet för fick RFV i uppdrag att vad avserunderhållsstöd utvärdera genomförandet av reformen. Uppdraget har i augusti1997 redovisats i en delrapport, RFV anser 1997:8 Bostadsbidrag tillbarnfamiljer och ungdomar respektive Underhållsstöd till barn till särlevandeföräldrar. Vidare skall RFV utvärdera effekter och resultat av de nyabestämmelserna. Utvärderingen skall bl.a. ligga till grund för fortsattprognos-arbete, och redovisat underlag skall vara uppdelat på kvinnor och män.Enligt uppgift kommer RFV att till Socialdepartementetöverlämna en rapport där verket kommer att peka på åtgärder som enligt verketsuppfattning bör företas med avseende på bestämmelserna om underhållsstöd. Den 1april 1998 kommer så en slutrapport med bl.a. statistikuppgifter.I några motioner tas frågan om vilken inkomst som skall ligga grund föråterbetalningsskyldigheten upp. Den gällande metoden innebär att åter-betalningsbeloppet anpassas till ändrade inkomstnivåer. Näråterbetalningsbeloppet fastställs hänför sig dock inkomsterna till förhållandensom gällde eftersom fastställandet grundar sig på densenaste taxeringen. Metoden kan innebära att den som efter aktuellt inkomstårfått väsentligt minskade inkomster på grund av exempelvis arbetslöshet kan fåsvårigheter att erlägga fastställt återbetalningsbelopp. I en sådan situationkan visserligen anstånd beviljas men skulden ackumuleras och dessutom tas räntaut på beloppet. Inkomstunderlaget bestäms utifrån bruttolön med avdrag för vidbeskattningen medgivna avdrag i inkomstslaget tjänst såsom resor till och frånarbetet och resor i tjänsten samt med tillägg av ränteintäkter och andrakapitalinkomster. Avdrag på grund av ränteutgifter etc. beaktas inte.I proposition 1996/97:208 om underhållsstödet gjordes en jämförelse medreglerna om inkomstprövning i bostadsbidraget. För bostadsbidrag tillämpas ettsystem som innebär att preliminärt bostadsbidrag lämnas för högst tolv månaderefter prövning av uppskattad aktuell årsinkomst. Bidraget fastställs därefterslutligt på grundval av de inkomstuppgifter som skattemyndigheten fastställervid taxeringen varefter för högt eller för lågt bostadsbidrag korrigeras. Räntaoch avgift betalas på återbetalade respektive utbetalade belopp. I systemet förbostadsbidrag regleras förutsättningarna för inkomstprövning av ett bidrag somlämnas av samhället till en enskild person, medan förhållandet när det gällerunderhållsstödet är det motsatta. I propositionen pekades på vissaprincipiella skillnader mellan systemen för bostadsbidrag och underhållsstöd.När det gäller underhållsstöd är det inte den som ansöker om underhållsstöd varinkomster skall beräknas. Utbetalningen av underhållsstöd påverkas inte om denbidragsskyldige vägrar medverka vid inkomstberäkningen. Enligt propositionen kadet bli svårt att få tillförlitliga uppgifter för en preliminär beräkning avinkomsten och justeringarna vid en slutlig avräkning kan bli många och stora.Riksdagen hade inga invändningar härvidlag och utskottet är av den uppfattningeatt ett system med inkomstprövning efter aktuell inkomst knappast kan införas iunderhållsstödet.Utskottet vill vidare framhålla vikten av att regelsystemet i underhållsstödetför inkomstberäkning är förutsebart och enkelt och att underlaget förprocentberäkningen är lätt att få fram. Föräldrar kan också välja att låtabarnet bo växelvis hos dem. I sådana fall kan endast utfyllnadsbidrag utges ochnågon återbetalningsskyldighet kan inte åläggas någon. Som ovan nämnts skall RFutvärdera bl.a. effekterna av det nya underhållsstödet. Utskottet har dock påolika sätt erfarit att metoden att utgå från senaste taxeringen för mångainneburit svåra påfrestningar på ekonomin, framför allt gäller detta i fall därnågon blivit arbetslös efter det aktuella inkomståret. I de fall anståndbeviljats byggs en skuld upp som kan komma att uppgå till betydandebelopp. När så inkomstförhållandena förbättras så att vederbörande ånyo kanbörja fullgöra sin återbetalningsskyldighet skall den ackumulerade skuldenbetalas vilket kan få till följd att nya betalningsproblem uppstår. De beskrivnproblemen främjar enligt utskottets uppfattning inte heller denåterbetalningsskyldiges kontakter med barnet.Socialförsäkringsministern har som svar påfrågor och vid interpellationsdebatter informerat om sin avsikt attpröva om det är lämpligt att i lagen om underhållsstöd införa en regel av sammainnebörd som återfinns i studiemedelssystemet. En sådan regel innebär att omden återbetalningsskyldiges inkomst under betalningsåret kan beräknas bliväsentligt lägre än den inkomst efter vilket återbetalningsbeloppet beräknatsfår återbetalningsskyldigheten sättas ned. Enligt innebärväsentligt minskade inkomster en minskning med underbetalningsåret jämfört med den inkomst som ligger till grund för årsbeloppetsom bestäms med hänsyn till senast kända taxering. Ett sådant system föreslås imotion Sf264. Utskottet anser att införande av bestämmelser i underhållsstödetsom bygger på principer som återfinns i studiemedelssystemet i många fallskulle få till följd att de som hårt drabbats av inkomstminskningar skullekunna få återbetalningsskyldigheten fastställd till ett belopp som i störreutsträckning motsvarar deras betalningsförmåga. Ett sådant system minimerarockså risken för att långsiktiga skulder byggs upp. Regeringen bör i denkommande vårpropositionen återkomma till med förslag i berörtavseende. Vad utskottet med anledning av motion Sf264 yrkande 2 sålunda anförtbör som mening ges regeringen till känna. Motionerna Sf238 yrkande1, Sf273 och Sf290 yrkande 1 avstyrks.Utskottet anser att i övrigt bör såväl pågående berednings- somutredningsarbete avvaktas, och utskottet avstyrker motionerna Sf223, Sf235,Sf249, Sf264 yrkandena 1 och 3, Sf296 och Sf306 yrkande 4.I bidragsförskottssystemet gällde att i fall där barn var placerade ifamiljehem fick ansökan om bidragsförskott göras av socialnämnden.Bidragsförskottet betalades då ut till det kommunala organ som svarade förvårdkostnaden. Denna möjlighet föreligger inte enligt bestämmelserna omunderhållsstöd. Frågan har inte närmare berörts i den proposition (1996/97:208)som låg till grund för den nya lagen. I 11 § lagen om underhållsstöd angesbl.a. att sådant stöd inte lämnas för sådan kalendermånad då barnet vårdas ifamiljehem eller hem för vård eller boende inom . Iförfattningskommentaren till 11 § anges att bestämmelserna i denna paragraf kansägas vara en komplettering av kriteriet i 3 § för när stöd kan utges. I desituationer som räknas upp i 11 § har föräldern inte längre det fullaekonomiska ansvaret för barnet. Kommunen har tagit över det direkta ansvaretför att barnet lever under såväl socialt som ekonomiskt tillfredsställandeförhållanden. Föräldrarna är dock enligt socialtjänstlagen skyldiga att iskälig utsträckning delta i kommunens kostnader. Underhållsbidrag som ärfastställt enligt kan uppbäras av kommunen. Mot denna bakgrundavstyrker utskottet motion So678 yrkande 1.Beräkning av anslag för åren 1999 och 2000I motion Sf294 yrkande 6 av m.fl. (mp) begärs etttillkännagivande om beräknad fördelning på anslag inom utgiftsområde 12Ekonomisk trygghet för familjer och barn för åren 1999 och 2000.Det föreligger inte någon anledning för att nu besluta om beräkningav anslag för budgetåren 1999 och 2000. Utskottet avstyrker därför bifall tillmotion Sf294 yrkande 6.SocialavgifterI budgetpropositionen 1997/98:1 föreslogs bl.a. ändringar i lagen (1981:691) omsocialavgifter. I övergångsbestämmelserna punkt 2 stadgas att de nyabestämmelserna i 2 kap. 1 § tillämpas i fråga om avgiftspliktig ersättning sombetalas ut . På avgiftspliktig ersättning sombetalas ut är sjukförsäkringsavgiften . harbeslutat i enlighet härmed (1997/98:FiU1, rskr. 1997/98:35). Utskottet haruppmärksammats på att de nya bestämmelserna i 2 kap. 1 § skall tillämpas,förutom såvitt avser sjukförsäkringsavgiften, från och med den 1 januari 1998.Utskottet lägger i bilaga 2 fram ett lagförslag i enlighet med det anförda.Socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgetenTill vissa delar redovisas socialförsäkringarna vid sidan av statsbudgeten.Detta gäller försäkringen för allmän tilläggspension (ATP), försäkringen fördelpension och arbetsskadeförsäkringen. har fastställt utgiftstaketför staten inklusive socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten för år1998 till . Utgifterna för socialförsäkringssektorn vidsidan av statsbudgeten har beräknats till (bet. 1997/98:FiU1). I propositionen anges att regeringen avseratt återkomma till med förslag beträffande de i vårpropositionenaviserade förändringarna i reglerna för beräkning av antagandepoäng i sambandmed beslut om förtidspension. Detta har beaktats vid beräkningarna. Vidareanges i propositionen att frågan om hur budgetlagen och principen ombruttoredovisning skall tillämpas på de delar av socialförsäkringssektorn somligger vid sidan av statsbudgeten bereds. Regeringen avser attåterkomma i dessa frågor i den aviserade propositionen omsocialförsäkringsadministrationen.Allmän tilläggspensionI motion Sf239 av () begärs ett tillkännagivande om att vård avanhörig i hemmet skall bli kvalificerande för ATP. Motionären anser att det ärotillfredsställande att vård av anhörig i hemmet inte är kvalificerandeför ATP. Det visar att samhället inte värderar vårdinsats i hemmet som ettlönearbete vilket som helst. Motionären menar att dagens regler bör ändras iavvaktan på att det nya pensionssystemet blir verklighet.Riktlinjerna för det reformerade pensionssystemet lades fast av ijuni 1994. Därefter har arbetet med att utforma systemet fortskridit. Enproposition är aviserad . Utskottet anser därför att någraförändringar av nu gällande regler inte bör göras. Utskottet avstyrker bifalltill motion Sf239.DelpensionI motion Sf304 yrkande 1 av m.fl. (m) begärs ett beslut om attavskaffa delpensionen. Inga nya delpensioner skall beviljas i anledning avansökningar efter , anser motionärerna. Motionärernaframhåller att delpensionen inte fyller någon egentlig socialpolitisk uppgiftutan bör ses som en möjlighet till lugnare avtrappning inför den egentligapensionen.Utskottet har tidigare behandlat liknande yrkanden. I samband med attriksdagen beslöt om riktlinjer för en reformering av det allmännapensionssystemet ansåg såväl regeringen (prop. 1993/94:250) som (bet.1993/94:SfU24, rskr. 1993/94:439) att delpension inte skulle kunna nybeviljassedan utbetalningar börjat göras enligt det reformerade systemet fr.o.m. år2000. Utskottet har senast i sitt betänkande 1996/97:SfU1 ansett att det intefanns skäl att frångå den tidigare uppfattningen i annat än vad som följde avatt pensionsutbetalningarna i det reformerade systemet skjutits upp till år2001. Utskottet vidhåller denna sin inställning och avstyrker därför bifalltill motion Sf304 yrkande 1.ArbetsskadeförsäkringFrån arbetsskadeförsäkringen utbetalas vid arbetsskada bl.a. egenlivräntor ochefterlevandelivräntor. Inkomstförlust till följd av bestående nedsattarbetsförmåga om minst en femtondel ersätts. Försäkringen finansieras genomsocialavgifter och inkomster och utgifter regleras via Arbetsskadefonden.Med arbetsskada förstås skada till följd av olycksfall eller annan skadliginverkan i arbetet. Med skadlig inverkan avses inverkan av en faktor som medhög grad av sannolikhet kan ge upphov till en sådan skada som den försäkradehar. Skadan skall anses vara orsakad av den skadliga inverkan om övervägandeskäl talar för det.I juni i år tillkallades en särskild utredare för att se överarbetsskadeförsäkringen. Uppdraget skall redovisas ochutredaren skall bl.a.- analysera de senaste årens förändringar i arbetsskadeförsäkringen i syfteatt se över frågan om försäkringen ger en tillfredsställande trygghet för densom drabbas av en arbetsskada,- se över grunderna för vad som skall betraktas som arbetsskada, i förstahand inom ramen för en offentlig försäkring,- pröva om det finns anledning att ompröva ersättningsreglerna utifrånprincipen att en skadad så långt som möjligt skall hållas ekonomiskt skadelös,- belysa vilka effekter förslagen kan få för kvinnor respektive män,- pröva ett alternativ till nuvarande arbetsskadeförsäkring innebärande attarbetsmarknadens parter tar över det organisatoriska och finansiella ansvaretför en obligatorisk tilläggsförsäkring vid arbetsskada samt- analysera de ekonomiska effekter för såväl försäkringen somadministrationen som kan vara förenade med de olika alternativen.MotionerI motion So240 av m.fl. (m) begärs ett tillkännagivande omförsäkring vid arbetsskada (yrkande 10). I motionen anförs att det har visatsig att arbetsskadeförsäkringen i offentlig regi inte gett tillräckligaincitament för enskilda arbetsgivare att förbättra arbetsförhållandena.Motionärerna anser att det egentligen inte finns några skäl för attarbetsskadorna skall omfattas av en offentlig försäkring. I stället bör dennuvarande försäkringen ersättas med en obligatorisk arbetsskadeförsäkring somtecknas av arbetsgivaren och som är fri från statlig styrning och finansiering.Motionärerna anser emellertid att denna skyldighet inte skall omfattaenmansföretag. För dessa får en vanlig olycksfallsförsäkring bli lösningen.Lars m.fl. (fp) begär i motion Sf305 ett tillkännagivande om attarbetsgivaren skall åläggas att teckna arbetsskadeförsäkring vidarbetsolycksfall (yrkande 11). Motionärerna anser att arbetsgivaren i lag skallåläggas att teckna en arbetsskadeförsäkring för arbetsolycksfall. Försäkringenskall kunna tecknas på den privata försäkringsmarknaden och bör vara primär,dvs. den bör överta de kostnader för arbetsolycksfall som ligger påsjukförsäkringen.Ingemar och () begär i motion Sf280 etttillkännagivande om en översyn av arbetsskadebegreppet. Motionärerna önskar etttilläggsdirektiv till utredningen om arbetsskadebegreppet. Utredningen börtitta på hur belastningsskador och andra arbetssjukdomar i ökad omfattning kaningå i begreppet, anser motionärerna.Enligt motion A271 av m.fl. (v) bör besluta attåterställa arbetsskadebegreppet och bevisregeln till vad som gällde före den 1januari 1993 (yrkande 6). Vidare begärs ett tillkännagivande om att klassaelöverkänslighet som arbetsskada (yrkande 7). Motionärerna anser att denskärpning i arbetsskadelagstiftningen som skedde 1993 i första hand fåttbetydelse för rätten till ersättning vid belastningsskador. Detta har drabbatfrämst kvinnor. Ändringen har också inneburit att arbetsgivarens incitament föratt vidta sanerande åtgärder minskat. Att klassa elöverkänslighet somarbetsskada skulle öka kraven på arbetsgivarna att skapaarbetsmiljöer som förhindrar framtida skador, menar motionärerna.I motion Sf304 av m.fl. (m) hemställs att beslutaratt livräntenivån i arbetsskadeförsäkringen för nytillkommande från den 1januari 1998 skall vara (yrkande 2). I motionen anförs att detta gerekonomiska effekter först budgetåret 1999.UtskottetSom redogjorts för ovan genomförs en omfattande översyn avarbetsskadelagstiftningen. Utskottet anser därför att det inte nu bör ske någonändring av lagstiftningen.Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet bifall till motionerna Sf280,Sf305 yrkande 11, A271 yrkande 6 samt So240 yrkande 10.Vad gäller yrkandet om att elöverkänslighet skall klassas som arbetsskadavarken kan eller bör utskottet ha några synpunkter på frågor som rör lagenstillämpning i praxis. Utskottet avstyrker därför bifall till motion A271yrkande 7.På grund av den översyn som genomförs avarbetsskadelagstiftningen anser utskottet inte heller att någon ändring avlivräntenivån bör genomföras. Utskottet avstyrker bifall till motionSf304 yrkande 2.Beräkningar för åren 1999 och 2000I motion Sf299 begär m.fl. (mp) ett tillkännagivande om attden allmänna tilläggspensionen för budgetåren 1999 och 2000 bör, med hänsyntill förslag om skatteväxling, beräknas till högre belopp än vadregeringen gjort i budgetpropositionen.Det föreligger inte någon anledning för att besluta omberäkningarna på detta område. Utskottet avstyrker därför bifall till motionSf299. Utskottet hemställerUtgiftsområde 101. beträffande principer för socialförsäkringarnaatt avslår motionerna 1997/98:Sf213 yrkandena 1 och 3-5,1997/98:Sf243, 1997/98:Sf250, 1997/98:Sf263 yrkandena 1, 2 och 7,1997/98:Sf293 yrkandena 1-5, 7, 8 i denna del, 9 i denna del och 10-13,1997/98:Sf305 yrkandena 1, 2 och 10 i denna del, 1997/98:So240 yrkandena12 och 14,res. 1 (m)res. 2 (c)res. 3 (fp)res. 4 (mp)2. beträffande utredning m.m. av socialförsäkringssystemetatt avslår motionerna 1997/98:Sf252, 1997/98:Sf305 yrkande 13,1997/98:Fi912 yrkande 4, 1997/98:So240 yrkande 13 och 1997/98:A272 yrkande2,res. 5 (m, c, fp, mp, kd)3. beträffande samverkan med handikapporganisationeratt avslår motionerna 1997/98:Sf260, 1997/98:Sf283,1997/98:Sf295 och 1997/98:So430 yrkande 4,4. beträffande anslag inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vidsjukdom och handikappatt riksdagena) med anledning av regeringens förslagdels anvisar anslagen inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdomoch handikapp för enligt utskottets förslag i bilaga 3,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omstorleken på och ändamålet med de särskilda medlen för samverkan,b) dels med anledning av regeringens förslag och motionerna 1997/98:Sf226,1997/98:Sf263 yrkande 5, 1997/98:Sf270 och 1997/98:So307 yrkande 6 antarav utskottet i bilaga 2 framlagda förslag till1. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,2. lag om ändring i lagen (1997:313) om ändring i socialtjänstlagen(1980:620),3. lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763),dels godkänner regeringens förslag till mål inom utgiftsområdet samtgemensamt mål för samverkan inom rehabiliteringsområdet,c) antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1991:1047) omsjuklön,d) avslår de motionsyrkanden som förtecknats i bilaga 4 Utgiftsområde 10,res. 6 (fp, mp, kd)5. beträffande anslag inom utgiftsområde 10 budgetåren 1999 och2000att avslår motion 1997/98:Sf294 yrkande 2,6. beträffande kriterier för rätt till sjukpenning m.m.att avslår motionerna 1997/98:Sf205, 1997/98:Sf297 och 1997/98:So308yrkande 32,res. 7 (m, fp)res. 8 (mp)7. beträffande sjukpenning till timanställda och sjukpenningberäkningvid blandade inkomsteratt avslår motion 1997/98:Sf214,res. 9 (m, kd)8. beträffande karensdag vid flera arbetsgivare m.m.att avslår motion 1997/98:Sf291 yrkande 3,res. 10 (m, fp, kd)9. beträffande ersättningsnivånatt avslår motion 1997/98:Sf263 yrkande 3,res. 11 (v)10. beträffande försäkringen mot kostnader för sjuklönatt avslår motion 1997/98:N217 yrkande 5,res. 12 (m, fp, kd)11. beträffande kvinnors rehabiliteringatt med bifall till motionerna 1997/98:Sf240, 1997/98: Sf255 yrkande2 och 1997/98:So305 yrkande 13 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om kvinnors rehabilitering,12. beträffande rehabiliteringsersättning m.m. vidätstörningssjukdomaratt avslår motionerna 1997/98:Sf209 och 1997/98:Sf261,res. 13 (fp, mp, kd)13. beträffande förtidspension och arvode för politiska uppdragatt avslår motion 1997/98:Sf202,res. 14 (mp, kd)14. beträffande förtidspensionsfrågor i övrigtatt avslår motionerna 1997/98:Sf201, 1997/98:Sf206 och 1997/98:Sf219,res. 15 (m)15. beträffande fusk och missbruk av försäkrings- ochbidragssystemenatt avslår motionerna 1997/98:Sk698 yrkande 5 och 1997/98:Ju911yrkande 7,res. 16 (m)res. 17 (c)16. beträffande försäkringskassornaatt avslår motionerna 1997/98:Sf218, 1997/98:Sf234, 1997/98:Sf253,1997/98:Sf267 yrkande 2, 1997/98:Sf276, 1997/98:Sf288, 1997/98:Sf298 och1997/98:Bo518 yrkande 6,res. 18 (m)res. 19 (fp)17. beträffande vissa sjukdomaratt avslår motionerna 1997/98:Sf212, 1997/98:So344 yrkande 2 och1997/98:So346 yrkandena 6 och 7,res. 20 (c)res. 21 (fp)Utgiftsområde 1118. beträffande anslag inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vidålderdomatt riksdagena) godkänner målen inom utgiftsområdet i enlighet med vad regeringenförordar,b) antar regeringens förslag till1. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring med denändringen i 16 kap. 4 § att orden ?den årliga pensionen? ersätts med ordet?årspensionen? och att ikraftträdandetidpunkten skall vara den 1 januari1999,2. lag om ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer,c) med bifall till regeringens förslag anvisar anslagen inom utgiftsområde11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom för enligt utskottetsförslag i bilaga 3,d) avslår de motionsyrkanden som förtecknats i bilaga 4 Utgiftsområde 11,19. beträffande pension till makaratt avslår motion 1997/98:Sf225,20. beträffande bostadsstöd till pensionäreratt avslår motionerna 1997/98:Sf227 och 1997/98:Bo203 yrkande 7,res. 22 (c)21. beträffande framtida uppräkning av basbeloppetatt avslår motionerna 1997/98:Sf233, 1997/98:Sf269 samt 1997/98:So432yrkandena 11 och 12,22. beträffande framtida höjning av pensionstillskottetatt avslår motion 1997/98:So431 yrkande 1,res. 23 (m) - motiv23. beträffande anslag inom utgiftsområde 11 budgetåren 1999 och2000att avslår motion 1997/98:Sf294 yrkande 4,Utgiftsområde 1224. beträffande anslag inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet förfamiljer och barnatt riksdagena) godkänner regeringens förslag till mål inom utgiftsområdet,b) antar regeringens förslag till1. lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag,2. lag om ändring i lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag,3. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,4. lag om ändring i lagen (1996:1350) om ändring i lagen (1996:1030) omunderhållsstöd,c) med bifall till regeringens förslag anvisar anslagen inom utgiftsområde 12Ekonomisk trygghet för familjer och barn för enligtutskottets förslag i bilaga 3,d) avslår de motionsyrkanden som förtecknats i bilaga 4 Utgiftsområde 12,25. beträffande familjepolitikenatt avslår motionerna 1996/97:Sf223 yrkande 1, 1996/97:Sf239yrkande 8, 1996/97:So636 yrkande 8, 1996/97:So638 yrkande 1, 1996/97:So639yrkande 4, 1997/98:Sf213 yrkande 2, 1997/98:Sf224 yrkandena 8 och 9,1997/98:Sf262 yrkande 2 och 1997/98:So240 yrkandena 15 och 18,res. 24 (m)res. 25 (fp, mp)res. 26 (c)res. 27 (kd)26. beträffande utvärdering av vårdnadsbidragsreformenatt avslår motion 1997/98:Sf262 yrkande 1,res. 28 (c)27. beträffande gymnasiefamiljers ekonomiatt avslår motion 1997/98:Sf272,28. beträffande behovsprövade barnbidragatt avslår motion 1996/97:Sf254 yrkande 29,29. beträffande beskattat barnbidragatt avslår motionerna 1996/97:Sf253 yrkande 12 och 1997/98:Sf294yrkande 7,res. 29 (mp)30. beträffande överlåtelse av föräldrapenningatt avslår motionerna 1997/98:Sf232 och 1997/98:Sf246,31. beträffande utformningen av föräldraförsäkringenatt avslår motion 1996/97:A820 yrkande 18,res. 30 (fp)32. beträffande kvoterad föräldraledighetatt avslår motionerna 1996/97:So637 yrkande 1 och 1997/98:So677yrkande 3,res.