bet · GL01AU1 · 1997-11-27 00:00:00 — Det är också viktigt att invandrarna kan fåtillgång till riskkapital.Utskottet vill i sammanhanget peka på det problem som nyanlända flyktingaroch långtidsarbetslösa invandrare kan möta på förmedlingarna. På sina hållskrivs de inte ens in vid förmedlingen utan blir hänvisade till socialbidrag.Det anförda innebär att utskottet tillstyrker motion A259 yrkande20. Övriga i sammanhanget behandlade motioner avstyrks.PersonaluthyrningsföretagPersonaluthyrning och privat arbetsförmedling har en begränsad omfattningi jämfört med det behov som föreligger. Ett problem som pekar på i motion A201 är att anställda inompersonaluthyrningsföretagen behandlas annorlunda än anställda vid andra företagpå så sätt att förstnämnda grupp inte får ?fyllnadsmarkera?. Detta beror bl.a.på ett ställningstagande av AMS. Detta ställningstagande är särskiltanmärkningsvärt mot bakgrund av att AMS håller på att bygga upp en verksamhetmed personaluthyrning i offentlig regi.För att stimulera verksamheten med personaluthyrning anser utskottet attreglerna för deltidsarbetslösa bör ändras så att även anställda vidpersonaluthyrningsföretag har rätt till arbetslöshetsersättning. Detta bör gesregeringen till känna. Med hänsyn till det anförda tillstyrker utskottet motionA201. Motion A 231(yrk. 1-4) avslås i den mån den inte kan anses tillgodoseddgenom vad utskottet har anfört.Arbetshandikappade(Avsnittet Arbetshandikappade, Inledning, i den del det avserarbetshandikappades behov av arbete)De handikappade har oavsett konjunkturläge en svår situation påarbetsmarknaden. Utskottet delar därför den uppfattning som Folkpartietliberalerna redovisat i motion A259 yrkande 23 att det är mycket viktigt attstärka de statliga insatserna för att förbättra de handikappades ställning iarbetslivet. Att få möjlighet att utföra ett efterfrågat arbete ökarlivskvaliteten och ofta överdrivs de svårigheter som är förknippade med attanställa en person med funktionshinder. Information och enklare anpassningar avarbetsmiljön kan ofta räcka för att överbrygga hindren att få arbete.Arbetslinjen måste enligt utskottet gälla även för handikappade.Förtidspensioneringar skall undvikas i största möjliga utsträckning. Bådelönebidrag och anställningar inom har visat sig vara värdefullalösningar för många handikappade. Sådana anställningar är också billiga jämförtmed att den arbetshandikappade får förtidspension eller a-kassa. Vad utskottetanfört bör ge regeringen till känna. Utskottet tillstyrker motionA259 yrkande 23. Utskottet avstyrker motionerna A285 delvis, och A300 i den månde inte kan anses vara tillgodosedda med vad utskottet anfört.AmuGruppen ABEn privatisering av hela eller delar av bör prövas. En sådanprivatisering bör ske sedan bolagets nya organisation har prövats entid. Detta bör ges regeringen till känna. Utskottet tillstyrker motion A259yrkande 12. Motion A253 avstyrks i den mån den inte kan anses tillgodosedd medvad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 22, 38, 40, 48, 54 bort ha följandelydelse:22. beträffande utvärdering av arbetslivsutvecklingatt med anledning av motion 1997/98:A259 yrkandena 13 och 14 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,38. beträffande arbetsmarknaden för invandrareatt med anledning av motion 1997/98:A259 yrkande 20 samt med avslagpå motionerna 1997/98:A217, 1997/98:A305, 1997/98:A310 yrkande 17 imotsvarande del, 1997/98:A803 yrkande 10, 1997/98:A805 yrkande 5 och1997/98:Ub810 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,40. beträffande personaluthyrningsföretagatt med anledning av motion 1997/98:A201 och med avslag på motion1997/98:A231 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,48. beträffande arbetshandikappades behov av arbeteatt med anledning av motion 1997/98:A259 yrkande 23 och med avslag påmotionerna 1997/98:A285 i motsvarande del och 1997/98:A300 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,54. beträffande privatisering av AmuGruppen ABatt med anledning av motion 1997/98:A259 yrkande 12 och med avslag påmotion 1997/98:A253 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,11. Allmän inriktning av politiken m.m. (mom. 1, 4. 10, 15, 16, 25, 27 ,29,37 ,38 , 41, 43, 55)() anserdels att utskottets ställningstagande i nedanstående avsnitt bort ha följandelydelse:Allmän inriktning av politikenAtt bekämpa arbetslösheten måste vara huvuduppgiften i en politik för rättvisa,välfärd och hållbar utveckling. Utskottet delar uppfattning imotion A310 att alla krafter måste inriktas på att öka sysselsättningen ilandet. Sysselsättningspolitiken måste vara integrerad i den ekonomiskapolitiken. Det går inte att med arbetsmarknadspolitik få till stånd tillräckligsysselsättning om den övergripande politiken verkar i motsatt riktning. Att ökasysselsättningen måste vara en uppgift för den samlade ekonomiska politiken. Dåmåste också anpassning till konvergenskraven i EMU-processen ersättas av enpolitik som sätter målet om full sysselsättning före inflationsbekämpningen.I likhet med förordar utskottet en sysselsättningspolitik somomfattar en mer efterfrågestimulerande fördelningspolitik, riktadeskattesänkningar till tjänstesektorn, förbättrad riskkapitalförsörjning för småoch medelstora företag samt investeringar för byggande och ekologiskomställning. Därigenom skapas ett större utrymme för den kommunalavälfärdssektorn. Skattepolitiken måste, med utgångspunkt från skatteväxling,utformas så att den bidrar till ökad sysselsättning.Om arbetslösheten skall kunna bekämpas krävs att den ekonomiska makten blirdemokratisk. Improduktiv finanskapitalism måste bekämpas både i ochinternationellt. Ett mer aktivt mellanstatligt finanspolitiskt samarbete iEuropa kan ge betydande positiva effekter på tillväxt och sysselsättning.Sverige borde ta initiativ till en sådan expansion av finanspolitiken i ettekonomiskt perspektiv.Utskottet förordar betydande insatser för att stimuleraarbetstidsförkortningar samt för kompetens- och arbetslivsutvecklande åtgärderi såväl näringsliv som offentlig sektor.Veckoarbetstiden bör genom lagstiftning minskas och därefterreduceras under kommande mandatperiod. Övertidsuttaget börbegränsas kraftigt. Framtidsfonder för kompetensutveckling, finansierade mednäringslivets vinstmedel och med starkt löntagarinflytande, bör införas.Näringslivets finansiella ansvar för investeringar i rekrytering, praktik,utbildning, rehabilitering och anpassade arbetsplatser måste öka.När det gäller arbetsrätten anser utskottet i likhet med attden måste utvecklas i stället för försämras, vilket varit fallet under senareår. Ökat löntagarinflytande samt trygghet och flexibla lösningar för deanställda låter sig väl förenas med krav på effektivitet i produktionen.Lönebildningen har stor betydelse för sysselsättningen. Här delar utskottetVänsterpartiets uppfattning att regeringen måste ta initiativ för att förhindraen lönebildning som underminerar sysselsättningsmålen. Initiativen skall riktasmot orimligt höga vinstnivåer, oskäliga spekulationsvinster, utmanande storalöneskillnader och lönediskriminering på grund av kön. Staten bör dock avhållasig från direkt inblandning i lönebildningen. Förhandlings- och konflikträttenmåste värnas.Utskottet vill i likhet med i motion A310 varna för de starkainslag av systemskifte som skett i det svenska samhället som medfört attmassarbetslöshet accepteras i långt högre grad . Nya klassklyftorväxer fram som hotar att påverka förhållandena på den reguljäraarbetsmarknaden. En effektiv arbetsmarknads- och arbetslivspolitik måstemotverka dessa tendenser.Den ekonomiska politiken i bred mening är avgörande för om sysselsättningenskall öka och arbetslösheten minska. När alltför stora grupper arbetslösadeltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder riskerar resultatet att bli enrundgång mellan arbetslöshet och åtgärder. Trycket på arbetsmarknadspolitikenfår inte vara för stort eftersom detta urholkar kvaliteten och leder till attåtgärderna blir ineffektiva. Utskottet kan inte acceptera att målet att halveraden öppna arbetslösheten uppnås genom ett minskat arbetskraftsdeltagande ellergenom godtyckliga statistikeffekter beroende på om personer i åtgärder klassassom tillhörande arbetskraften eller ej.Sammanfattningsvis anser utskottet att arbetsmarknadspolitiken skall utformasså att den förbättrar arbetsmarknadens funktionssätt. Den skall inriktas på attbryta könssegregationen, undanröja flaskhalsar, hålla nere vakanstiderna förlediga platser, stimulera rörlighet, höja kompetensen samt minskalångtidsarbetslöshet och långa tider utan arbete. Den skall stärka arbetslinjenoch motverka passivitet. Vidare skall den som tidigare nämnts ses som en del avden ekonomiska politiken. Ansvaret för arbetsmarknadspolitiken skall även ifortsättningen ligga hos staten även om en så stark lokal förankring sommöjligt skall eftersträvas.Arbetsmarknadspolitiken skall vara en aktiv del av konjunkturpolitiken ochfrämja tillväxt genom effektiv arbetsförmedling och kompetenshöjning. Utskottetvill här i likhet med rikta invändningar mot den inriktning somarbetsmarknadspolitiken har haft och som har lett till alltflerrapporter om gratis arbetskraft, undanträngningseffekter och kvalitetsbrister iexempelvis åtgärdsformerna arbetslivsutveckling (ALU) ocharbetsplatsintroduktion (API) som utnyttjas i för stora volymer.Regeringens politik har i allt högre grad inriktats på attminska arbetskraftsutbudet och att tillskapa åtgärder som inte inneburitavtalsenlig ersättning utan i stället ersättning där arbetslöshetsersättningenutgör grund. Utskottet instämmer i uppfattning i motion A310att det finns anledning att uttrycka stark tveksamhet mot denna utveckling.Offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa (OTA) och resursarbete, somär exempel på denna typ av åtgärder, borde omprövas och ersättas avberedskapsarbeten eller arbetstillfällen med avtalsenlig lön.Det finns ingen motsättning mellan ökat lokalt inflytande överarbetsmarknadspolitiken och ett övergripande nationellt ansvar för kampen motarbetslösheten. Det avgörande är att de offentliga medlen för att bekämpaarbetslösheten ökas och utnyttjas optimalt. Mycket talar enligt utskottet förVänsterpartiets förslag om att finansiera avtalsenliga anställningar inomvälfärdssektorn i stället för att som låta stora resurser gå till passiversättning från arbetslöshetskassan.De individuella handlingsplanernas betydelse måste understrykas. Det ärenligt utskottet uppenbart att arbetsförmedlingarna inte förmår åstadkommakvalitetssäkrade handlingsplaner där förmedlingen och den sökande är överens omvad planen skall innefatta. Först när planen är långsiktig och har ettmeningsfullt innehåll kan den fungera som ett kontrakt mellan två parter.Utskottet hyser i likhet med i motion A310 farhågor för attyrkesmässig specialisering hos arbetsförmedlingarna kan motverka strävandenaatt bryta den könssegregerade arbetsmarknaden. Utskottet instämmer därför ipartiets förslag att , , skall få tilläggsdirektiv attbelysa denna aspekt på jämställdhetsarbetet.Sammanfattningsvis anser utskottet att ett tillkännagivande bör riktas tillregeringen med anledning av vad som här har anförts om den allmännainriktningen på sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitiken. Motion A310 (v)tillstyrks i berörd del. Övriga i sammanhanget behandlade motioner avstyrks.Andra övergripande frågor som rör arbetsmarknadspolitiken -- EU-frågorUtskottet delar motionärernas uppfattning i A307 (s) att tiden är mogen för attlägga grunden för en världsordning där människornas behov och förutsättningarär utgångspunkten och marknadsekonomin ges det utrymme som krävs för attutveckla en effektiv produktion inom ramen för ett ekonomiskt system som intefår bli ett självändamål. bidrag till en sådan ordning bör vara attsåväl inom EU som globalt driva frågorna om en minimering av det rotlösaspekulativa kapitalets framfart och om vilka mekanismer i den globaliseradeekonomin som står i motsättning till de förutsättningar som demokratin kräver,och som inte förutsätter en federalistisk utveckling av EU.Utskottet anser att ett tillkännagivande bör riktas till regeringen medanledning av vad som här har anförts. Motion A307 (s) tillstyrks i berörd del.Övriga i sammanhanget behandlade motioner avstyrks.Övergripande mål för AMV m.m.Utskottet delar förslag i motion A310 (yrk. 3) att deövergripande målen för arbetsmarknadspolitiken och AMV:s verksamhet skallkompletteras med ett fjärde mål att man skall verka för att bryta denkönssegregerade arbetsmarknaden, såväl horisontellt som vertikalt, såväl vadgäller yrkestillhörighet och befattningskategori som löner och andraarbetsvillkor. Denna övergripande fokusering är viktig för att få genomslag fören effektiv jämställdhetspolitik.Vidare delar utskottet uppfattning att arbetsförmedlingarnasyrkesmässiga specialisering i praktiken verkar konserverande i förhållande tilltraditionell yrkesfördelning mellan könen. Utskottet anser därför att RRV börfå i uppdrag att utvärdera jämställdhetseffekterna av de yrkesuppdeladearbetsförmedlingarna.Vad utskottet har anfört bör ges regeringen till känna. Med hänsyn till dettabifaller utskottet motionen A310 (yrk. 3-4).Riksdagens revisorerns förslag RR10Arbetsmarknadspolitiska åtgärders undanträngningseffekteravser den del som börjar med ?Det nu? och slutar med ?yrkande 1?Enligt utskottets mening borde det ha varit möjligt för revisorerna att såvälanalytiskt som metodologiskt göra en mer genomarbetad studie som kunnat tjänasom mer relevant underlag för de arbetsmarknadspolitiska besluten i framtiden.Den utveckling som skett har i många fall inneburit att felaktiga åtgärdervalts. Arbetsmarknadspolitiken har fått bära en allför stor börda ochöverlastats kvantitativt på kvalitetens bekostnad. Revisorerna tycks ha varitmedvetna om att denna utveckling utgör en stor del av förklaringen till mångaav de observerade bristerna, men har ändå valt att begränsa perspektivet tillkontroll och uppföljning samt till vissa aspekter som rör åtgärdernasutformning. Den volymökning och kvalitetssänkning som skett inomarbetsmarknadspolitiken har enligt utskottets uppfattning inte varit förenligmed att upprätthålla effektivitet inom arbetsmarknadspolitiken. Det ärväsentligt att arbetsmarknadspolitiken inom ramen för en övergripandesysselsättningspolitik kan få en rimligare volym som medger störreeffektivitet. En stor del av kostnaderna för utbildning, praktik ochintroduktion i arbetslivet bör ses som en investering i framtida arbetskraftoch bör därmed bäras av arbetsgivarna. På detta sätt uppstår inte så storaeffektivitets- och undanträngningseffekter som i dagens situation när denstatliga arbetsmarknadspolitiken i stor skala får rensa upp de massivamarknadsmisslyckandena som ställt mer än en halv miljon kvinnor och män utanförett ordinarie arbetsliv.Undanträngning är endast en effekt av många vad gällerarbetsmarknadspolitiska åtgärder. I rapporten uppmärksammas både distinktionenmellan direkta och indirekta och mellan planerade och oplanerade åtgärder.Revisorerna borde enligt utskottets mening mer ha ägnat sig åt dennabegreppsutredning i förhållande till de arbetsmarknadspolitiska syftena. I enkommande granskning bör denna problematik belysas. Undanträngning handlar irealiteten om helt olika saker. är det ett arbetsmarknadspolitisktproblem, ofta är dock fallet inte så. Med det kraftiga bidragsflöde somarbetsmarknadspolitiken medför finns det enligt utskottets uppfattning storarisker för icke rationella marknadsanpassningar och felaktig fördelning avekonomiska resurser. De arbetsmarkandspolitiska insatserna bör styras avövergripande strukturella och fördelningspolitiska mål. En analys måste vidaregöras konkret och verklighetsnära. Konjunkturläge och arbetsmarknadsläge böruppmärksammas. Hänsyn bör tas till olika branscher, yrken och regioner. Olikamålsättningar för utsatta grupper på arbetsmarknaden bör vägas in i analysen.Enligt utskottets mening bör en fortsatt analys ta till vara de nu framfördasynpunkterna. Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna.Det anförda får anses tillgodose motion A51 yrkandena 1 och 3.Genomförande och kontroll(avser den del som börjar med ?Med hänvisning? och slutar med ?yrkande 2? )Såsom framhålls i motion A51 har statsmakternas beslut om resurstilldelning ochvolymkrav försatt arbetsmarknadsmyndigheterna i en mycket svår situation närdet gäller att utan bieffekter uppnå de arbetsmarknadspolitiskamålsättningarna. Enligt utskottets mening kunde ändå mycket göras för förbättrade konkreta åtgärdsplaceringarna. Utskottet ställer sig därför bakomrevisorernas förslag i dessa avseenden.Särskilt viktigt är att inte arbetsplatser slentrianmässigt utnyttjas somåtgärdsplatser . Rutinmässigt bör arbetsplatsbesök utnyttjas förkontroll av åtgärdernas utformning. Det är också viktigt att de individuellahandlingsplanerna innehåller avstämningspunkter, rapporter och kontroll sompositivt kan bidra till åtgärdernas effektivitet.Vad utskottet anfört om genomförande och kontroll bör ges regeringen tillkänna. Motion A51 yrkande 4 får anses tillgodosedd med det anförda.Bidragets effekter på konkurrensen (mom. 3)Enligt utskottets uppfattning bör möjligheterna till en förlängning av starta-eget-bidraget göras mer generösa än vad som gäller . Det avgörande bör dåvara företagets ekonomiska förutsättningar efter en eventuell förlängning. Idet enskilda fallet är det viktigt att konkurrensförhållandena är sådana attdetta inte talar mot en förlängning. Det mest väsentliga är att godaförberedelser görs och att en intensiv uppföljning företas i samband med ensådan åtgärd. bör med anledning av revisorernas förslag och motion A2yrkande 5 göra ett uttalande till förmån för det nu anförda.Bidragets effekter på konkurrensenEnligt utskottets uppfattning bör möjligheterna till en förlängning av starta-eget-bidraget göras mer generösa än . Det avgörande bör då vara företagetsekonomiska förutsättningar efter en eventuell förlängning. I det enskildafallet är det viktigt att konkurrensförhållandena är sådana att detta intetalar mot en förlängning. Det mest väsentliga är att goda förberedelser görsoch att en intensiv uppföljning företas i samband med en sådan åtgärd.Riksdagen bör med anledning av revisorernas förslag och motion A2 yrkande 5göra ett uttalande till förmån för det nu anförda.DatortekI dag är av deltagarna i datorteken och resten är ungdomar. Detställer stora krav på att planera såväl datorutbildningen som resten avaktiviteterna. Det är svårt att upprätthålla den pedagogiska kvaliteten ochkontinuiteten med endast ALU-anvisade handledare. Enligt måstedet skapas möjlighet att projektanställa åtminstone en del av handledarna påsamma sätt som gäller för datortekföreståndarna. Otraditionella medel bör fåutnyttjas såvida inte samarbete med näringslivet kan ske eller EU-medelutnyttjas.Arbetsmarknaden för ungdomarStora grupper ungdomar ställs utanför arbetsmarknaden. Det behövs flerpraktikplatser i alla branscher och yrken. Bristen är stor på väl planeradepraktikplatser med ett systematiskt utbildningsinnehåll. De praktikplatser somför närvarande kommer till planeras kortsiktigt efter det löpande behovet.Näringslivet måste ta sitt ansvar och investera i den framtida arbetskraften.Det är inte rimligt att det offentliga systemet skall ta hela det finansiellaansvaret att förse arbetsgivarna med rätt erfarenhet och kompetens.Utskottet ansluter sig till förslag om s.k. obligatoriskapraktikplatser på medelstora och stora företag inom näringslivet. Minst enpraktikplats bör inrättas på var femtionde anställd. För de mindre företagenkan lösningar åstadkommas inom ramen för bransch- och företagarföreningarna. Pådetta sätt skulle ca 50 000 praktikplatser kunna skapas. Arbetsförmedlingarnasroll blir att godkänna arbets- och utbildningsinnehåll. Parterna reglerarvillkoren för ersättning i form av praktikantlön och utbildningsinnehåll.Det anförda innebär att utskottet tillstyrker motion A310 yrkande 17. Övrigai sammanhanget behandlade motioner avstyrks.Arbetsmarknaden för invandrareStora grupper invandrare ställs utanför arbetsmarknaden. Vänsterpartietsförslag i motion A310 om obligatoriska praktikplatser tar även sikte på dennagrupp.Förslaget, som beskrivs ovan under avsnittet Ungdomar, tillstyrks även det avutskottet. Övriga i sammanhanget behandlade motioner avstyrks.Företagshälsovård(Avsnittet Företagshälsovård i den del det avser obligatoriskföretagshälsovård)Det generella statsbidraget till företagshälsovården avvecklades . Detankommer på arbetsmarknadens parter att träffa avtal om hur arbetsmiljön ochrehabiliteringen skall skötas. Statskontoret har på regeringens uppdrag utrettvissa frågor om företagshälsovården. Av utredningen framgår att saknartillgång till företagshälsovård. På arbetsplatser med mindre än fem anställdasaknar tillgång till sådan vård. På de största arbetsplatserna däremotanger så gott som samtliga att de har tillgång till företagshälsovård. Yrkenmed högre social status har i allmänhet god tillgång till företagshälsovård,medan flera yrken med lägre status har sämre tillgång. Det förtjänar också attpåpekas att flertalet av de yrken som utnyttjar företagshälsovården i hög graddomineras av män medan de yrken som utnyttjar den i låg omfattning domineras avkvinnor.Utskottet anser att företagshälsovårdens arbete är viktigt både för detförebyggande arbetet på arbetsplatserna och för den arbetslivsinriktaderehabiliteringen. Avtalen är emellertid numera anpassade till kundföretagensefterfrågan. Utskottet befarar att arbetstagarpartens och skyddskommittéernasinflytande över företagshälsovården har minskat. Vidare förekommer det avtalenligt vilka den enskilde inte på eget initiativ kan vända sig tillföretagshälsovården. har ratificerat omföretagshälsovård. I artikel tre åtar sig alla medlemsstater att successivtbygga ut företagshälsovården för alla arbetstagare. Enligt konventionen kandetta genomföras t.ex. genom avtal eller lagstiftning. Utskottet har i flera åruttalat att statsmakterna borde avvakta möjligheterna att få till stånd en merallmän avtalsreglering av företagshälsovården. Utskottet menar emellertid attdet nu har gått alltför utan att en avtalsreglering har kommit tillstånd. Mot bakgrund av detta och hur företagshälsovården i harutvecklats anser utskottet därför att rätten till företagshälsovård börlagfästas. En lag om företagshälsovård måste också innehålla en definition avvad företagshälsovårdens uppgift är och regler om kvalitetssäkring. Det anfördainnebär att utskottet tillstyrker motion A271 yrkande 1.Arbetsmiljö(avser de delar som gäller internkontroll, kunskapsbank om arbetsmiljöfrågor,regionala skyddsombud och elevskyddsombud)Föreskrifterna om internkontroll började gälla . De innebäratt alla arbetsgivare är skyldiga att ta fram konkreta och systematiska rutinerför hur man skall arbeta med arbetsmiljön på företagen. Det skall finnas enpolicy som anger målen för arbetsmiljöarbetet, handlingsplaner för att kommatill rätta med bristerna i arbetsmiljön samt rutiner för utbildning ochintroduktion i arbetet. Internkontrollen ställer också krav på tydligansvarsfördelning för arbetsmiljön och uppföljning av exempelvis olyckor,sjukfrånvaro och personalomsättning. träddeArbetarskyddsverkets nya föreskrifter om internkontroll i kraft. Enligt dessaföreskrifter har arbetsgivarna en skyldighet att undersöka och bedöma riskeroch brister i arbetsmiljön, liksom om de måste åtgärdas snabbt. ärdet många företag som inte klarar av att leva upp till föreskrifterna ominternkontroll, däribland många småföretag. Utskottet menar att det är dags attkomplettera föreskrifterna om internkontroll med ett sanktionssystem. En sådanbestämmelse kan utformas så att en arbetsgivare som efterYrkesinspektionens påpekande fortfarande inte har en fungerande internkontroll,skall åläggas att betala ett skadestånd.