bet · GL01UbU1 · 1997-11-25 00:00:00 — 1996/97:150,yttr. UbU5y, bet. FiU20, rskr. Den grundläggande högskoleutbildningenskulle därmed byggas ut med 60 000 nya permanenta platser åren 1997-2000.Regeringens förslagI budgetpropositionen föreslår regeringen nu att en utbyggnad med 15 000permanenta platser utöver vad som tidigare beslutats av skall ske år1998 och följas av ytterligare 15 000 platser . Av de platser somtillkommer avser 10 280 platser och återstodenhöstterminen . Mer än två tredjedelar av utbyggnaden skersåledes tidigare än vad regeringen räknade med i vårpropositionen. Skälet tilltidigareläggningen är enligt regeringen att antalet sökande varitstörre än någonsin och att så många sökande inte kunnat beredas plats då.Utbyggnadens tyngdpunkt skall - liksom vid motsvarande utbyggnad -ligga inom de tekniska och naturvetenskapliga utbildningarna. Regeringen harberäknat medlen för utbyggnaden med hänsyn till detta.I utbyggnadsförslaget ingår också att 1 000 nya platser skall tillkomma liksom skedde . Detta angavs ibudgetpropositionen som en planeringsförutsättning, som inteinvände mot (prop. 1994/95:100 bil. 9, bet. UbU11, rskr. En utbyggnad med 1 000 platser redovisades i en tabell iförra årets budgetproposition. Dessa tidigare planerade utökningar görs utöverde 15 000 platserna vart och ett av åren 1997-1999.Drygt en tredjedel av de nya platserna skall enligt regeringensförslag fördelas till universiteten, inkl. ()och . Övriga platser fördelas så att samtligamindre och medelstora högskolor - inkl. de blivande högskolorna i och påGotland samt Stiftelsen - får tillskott av varierandestorlek, samt att i , i ochde konstnärliga högskolorna i får en viss utökning. Fördelningenföljer samma kriterier som gällde för . Regeringen har beaktatflera faktorer, bl.a. studenternas efterfrågan på utbildning vid olikahögskolor, näringslivets behov av ökad kompetens inom naturvetenskap ochteknik, möjligheten för olika högskolor att ta emot studenter samt en generellprioritering av de mindre och medelstora högskolorna för att bidra till enutveckling av alla regioner i landet. Regeringen stryker särskilt under attolika planeringsunderlag visar att den sammanlagda kapaciteten långt överstigerde nu föreslagna nya platserna. De fyra största högskolorna - Högskolan iKarlstad, , och - harsärskilt beaktats vid fördelningen av nya platser och fårytterligare platser även , bl.a. för att göra det möjligt för dem attinom en snar framtid kunna uppfylla kriterierna för benämningen universitet.De nya platserna fördelas enligt regeringens förslag på följandesätt:vt 1998ht 1998Uppsala universitet 326 74Lunds universitet 326 74Göteborgs universitet 326 74Stockholms universitet 326 74Umeå universitet 653 147Linköpings universitet/82 18Kungl. Tekniska högskolan 571 129Luleå tekniska universitet 490 110Högskolan i 571 129Högskolan 408 92Högskolan i /286 414Högskolan i 571 129Högskolan i 408 92Högskolan i /Ronneby408 92Högskolan i 408 92Högskolan 571 129Högskolan i 571 129Högskolan i /Uddevalla82418Högskolan i 408 92Högskolan i 408 92Högskoleutbildning på - 200Idrottshögskolan i - 10Lärarhögskolan i 122 28Mitthögskolan -(700)(engångsplatser)245 - 1 400Malmö - 300Konstnärliga högskolor i 367 83Summa 10 2805 720(inkl. )MotionernaModerata samlingspartiet ställer sig i motion 1997/98:Ub811 frågande tillregeringens fördelning. En fortsatt expansion av högskolesektorn måste enligtmotionärerna ske med hänsyn till kravet på hög kvalitet. Universiteten och destörre högskolorna bör byggas ut i en takt som motsvarar intresset för dembland de sökande (yrk. I motion 1997/98:Ub805 kritiserar Moderaternaregeringen för att den tagit rollen som fördelare av antalet platser i ställetför att bidra till utvecklingen av tydliga kvalitetsinstrument som fördelarresurser (yrk. Staten skall inte genom särskilda beslut bestämma hur mångastudieplatser som skall fördelas till respektive lärosäte, utan resursernaskall fördelas till högskolorna via dels helårsprestationer, delskvalitetskriterier och dels studenternas val (yrk. Samma synpunkterframförs i motion 1997/98:Ub811 yrkande 28.Folkpartiet liberalerna accepterar utbyggnadens omfattning men kritiserarbristen på långsiktighet och fördelningen på lärosäten. I motion 1997/98: Ub474yrkande 1 föreslår de att skall begära en ny platsfördelning därnytillkomna platser fördelas till universiteten och de högskolor som väntassöka universitetsstatus . Dessa lärosäten har enligtmotionärerna bättre tillgång på kompetenta lärare än de mindre högskolorna.Inga nya platser skall tillkomma förrän (yrk. Utöver denutbyggnad regeringen föreslagit vill bygga ut högskolan med 20 000platser i sommarkurser. I sitt budgetalternativ beräknar motionärerna medel fördetta.Miljöpartiet de gröna framför i motion 1997/98:Ub807 yrkande 28 också åsiktenatt universiteten bör få en större del av de nya platserna än vad regeringenföreslagit och att fördelningen av resterande platser mellan de små ochmedelstora högskolorna bör ses över. budgetalternativ innehålleringet förslag till omfördelning när det gäller grundläggandehögskoleutbildning.Kristdemokraterna framför - liksom tidigare - sin uppfattning att utbyggnadenav högskolan inte bör gå lika snabbt som regeringen föreslagit. Enligt motion1997/98:Ub489 yrkande 7 bör det tillkomma 7 500 nya högskoleplatser per årunder . anser det positivt att en betydandedel av högskoleexpansionen sker vid små och medelstora högskolor, eftersomdessa är viktiga för kunskapsspridningen och bidrar till den regionalautvecklingen genom att stimulera nytänkande och främja en sundkvalitetskonkurrens (yrk. De anser att de fristående teologiskahögskolorna i , och bör tilldelas 165 nya års-studieplatser inom ramen för den utbyggnad av den grundläggandehögskoleutbildningen som regeringen föreslagit (yrk. Kristdemokraternasbud-getalternativ innebär en minskning av resurserna för grundläggandehögskoleutbildning med 318 miljoner kronor.Förslag om fler platser vid de tre fristående teologiska högskolorna försockså fram i motion 1997/98:Ub450 (fp, m, c, v, mp, kd) yrkandena 1 och 3.Yrkande 2 i denna motion handlar om 25 årsstudieplatser vid i för utbildning om sammanlagt 40 poäng i mänskligarättigheter och demokrati. Motion 1997/98:Ub478 (s) tar upp Teologiskahögskolan i . I motionerna 1997/98:Ub448 (s) och 1997/98: Ub455 (kd,m, c, fp) pläderas för Missionsskola.Flera motioner tar upp behovet av satsningar på vissa högskolor ellerregioner. Enligt motion 1997/98:A457 (mp) yrkande 4 bör satsningen på deregionala högskolorna förstärkas ännu mer för att bromsa och motverka denpågående och snabba koncentrationen av befolkningen till storstäderna. I motion1997/98:N307 (fp) yrkande 4 sägs däremot att det behövs fler platser påhögskolor och universitet i storstadsregionerna och att utbyggnaden börlokaliseras så att tillgängligheten ökar främst för människor i de utsattaförorterna. Enligt motion 1997/98:Ub456 (mp) bör tilldelasytterligare 3 900 högskoleplatser (yrk. 1) och ytterligare 4 100högskoleplatser (yrk. Även motionerna 1997/98:Ub466 (s)yrkande 1, 1997/98:A456 (fp) yrkande 4 och 1997/98:A458 (m) yrkande 3 tar uppbehovet av att förlägga fler högskoleplatser till . Enligtmotion 1997/98:Ub402 (m) bör nästa högskola som inrättas lokaliseras tillnordvästra (yrk. I motionen redovisas ett antal lokalt utarbetadeförslag till inriktning för en sådan högskola (yrk. harenligt motionerna 1997/98:Ub431 (m) yrkande 1, 1997/98:Ub463 (c) och1997/98:Ub479 (s) blivit missgynnad i regeringens förslag. Motionärerna pekarpå det stora sökandetrycket till denna högskolas utbildning, dess goda kvalitetoch det stora behovet i regionens näringsliv av utbildning. Vid fördelningen år2000 av 15 000 ytterligare platser måste tillgodoses, ansermotionärerna. bör enligt motion 1997/98:Ub485 (c) yrkande1 prioriteras vid nästa tillfälle då medel fördelas för ytterligareutbildningsplatser och forskningsresurser. Motionerna 1997/98:Ub480 (s) och1997/98:T215 (fp) yrkandena 6 och 8 pläderar för de västsvenska högskolorna.Två motioner - 1997/98:Ub420 (s) yrkande 1 och 1997/98:Ub481 (c, mp, kd) -innehåller förslag om att en del av utbyggnaden skall ske genom att nätverketNITUS tilldelas ett antal utbildningsplatser. (Nätverks-gruppen för IT-baserad utbildning genom lokala studiecentra) är en ideell förening somomfattar över 30 kommuner i hela . Lokala studiecentrum ikommunerna samarbetar med olika högskolor om distanskurser, men de får enligtmotionärerna inte en rättvis andel av de statliga medlen för utbildningen.Därför bör nu på försök få ett antal ?egna? utbildningsplatser, ansermotionärerna.I anslutning till förslag om fler högskoleplatser i framförs imotion 1997/98:A456 (fp) yrkande 5 förslag om ett nätverksuniversitet påSödertörn, med hjärtat på vid sjukhus.Utskottets bedömningU t s k o t t e t anser att bör godkänna det som regeringen förordarom omfattningen och principerna för utbyggnaden av den högre utbildningen underbudgetåren 1998-2000 och avslå samtliga nu redovisade motionsyrkanden.Mot utbyggnadens omfattning har särskilt rest invändningar.De tvivlar på att lärosätena kan klara en så snabb expansion medtillfredsställande kvalitet. Utskottet anser inte att det finns skäl attbetvivla universitetens och högskolornas vilja och förmåga att ta ansvar förutbildningens kvalitet. Som framgått har lärosätena till regeringen redovisatatt de gott och väl har kapacitet att ta emot även denna utbyggnad.Liksom regeringen anser utskottet att fördelningen av utbildningskapacitetmåste bestämmas genom en avvägning mellan flera faktorer, av vilka studenternasefterfrågan är en, näringslivets behov i olika delar av landet en annan ocholika lärosätens möjligheter att anordna utbildning ytterligare en. Preliminärauppgifter om antagningen till högskoleutbildning tyder på att denya platser som innevarande termin tillkommit vid främst mindre och medelstorahögskolor har tagits i anspråk fullt ut.Med anledning av yrkande 13 i motion 1997/98:Ub805 villutskottet påminna om följande. Med nuvarande system för resurstilldelning - sominfördes efter förslag av den borgerliga regeringen och som i sinahuvuddrag fortfarande tillämpas - påverkas lärosätenas faktiskt disponiblaanslag av antalet studenter och deras prestationer, men ett takbelopp är sattför varje lärosäte. Det framgår av propositionen att samtliga lärosäten enligtde senaste prognoserna kommer att utnyttja sina takbelopp för fullt ut.En ordning där inget takbelopp finns skulle enligt utskottets bedömning intevara förenlig med en god planering på lärosätena och ett effektivt utnyttjandeav resurserna.Utskottet ser positivt på samverkan mellan kommuner och statliga högskolorför att öka tillgången på högskoleutbildning för personer som inte vill ellerkan bosätta sig på en högskoleort. Att från högskolornas sida gå in i sådantsamarbete ligger väl i linje med den ?tredje uppgiften? att samverka med detomgivande samhället. Däremot är utskottet inte berett att föreslå att nätverketNITUS tilldelas resurser för ett antal utbildningsplatser direkt avstatsmakterna. Inte heller vill utskottet förorda en omfördelning avutbyggnaden så att de fristående teologiska högskolorna tilldelas utökadestatsbidrag motsvarande fler utbildningsplatser.Utskottet anser att bör avvakta regeringens förslag till hurtillskottet av ytterligare 15 000 platser skall fördelas inomlandet och alltså inte nu göra något uttalande om det.Eftersom något förslag om att inrätta ytterligare högskolor - utöver dem iMalmö och på - inte finns, bör enligt utskottets mening inteta någon ställning till om en sådan skall placeras i nordvästra ellernågon annanstans och inte heller till inriktningen av en sådan.Riksdagen bör enligt utskottets mening inte göra något tillkännagivandeenligt förslaget i motion 1997/98:A456 yrkande 5 om nätverksuniversitet påSödertörn. har inrättats och börjat sin verksamhet, somtill största delen är förlagd till området kring men ocksåbedrivs på flera andra orter. Högskolan har tilldelats forskningsmedel frånÖstersjöstiftelsen och föreslås nu få fasta forskningsresurser för forskning påsamma sätt som de övriga mindre och medelstora högskolorna. Under anslaget tillKarolinska institutet har resurser beräknats för ett antal doktorander somskall handleda och undervisa vid . Det bör vara den nyahögskolans styrelse som bedömer hur högskolans inre organisation skall varabeskaffad.3.2 LäkarutbildningRegeringen förordar att antalet läkarexamina i skall öka med tioför att möta de särskilda problem med läkarförsörjningen som finns inorrlandslänen. Medel för detta har beräknats under anslaget B 9 Umeåuniversitet: Grundutbildning.I motionerna 1997/98:Ub430 (s) och 1997/98:Ub440 (m) sägs attläkarutbildningen i bör utökas. Antalet läkarutbildningsplatser iVästsverige är enligt båda motionerna betydligt lägre än i övriga regioner,som har ett patientunderlag som ger goda förutsättningar attbygga ut läkarutbildningen. Enligt motion 1997/98:Ub440 bör utökningen innebäraen återgång från 103 nybörjare till 170 nybörjare per år.U t s k o t t e t tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionerna.Förslag om utökning av läkarutbildningen i behandlades även vid förrariksmötet och avslogs då av (bet. 1996/97:UbU1, rskr. Liksom dåvill utskottet påpeka att fördelningen av utbildningsplatser inte kan göras medutgångspunkt enbart i befolkningsunderlaget i olika regioner - något som bl.a.bekräftas av att det nu visat sig nödvändigt att åter öka läkarutbildningen iUmeå.3.3 Tekniska och naturvetenskapliga utbildningarRegeringens förslag när det gäller tekniska och naturvetenskapliga utbildningarär följande. * Verksamheten vid det nationella resurscentrumet i fysik vid Lundsuniversitet och det nationella resurscentrumet i kemi vid Stockholmsuniversitet skall permanentas och förstärkas. * I samband med att huvudmannaskapet för den civila trafikflygarutbildningenflyttas till överförs för ändamålet frånutgiftsområde 6 Totalförsvar till utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning. *Ytterligare antagning skall göras till de s.k. NT-utbildningarna våren ochhösten 1998, men endast till treåriga utbildningar plus eventuellt basår.När det gäller de nationella resurscentrumen för fysik resp. kemi har ingamotioner väckts.U t s k o t t e t tillstyrker regeringens förslag när det gäller dessacentrum.Utskottet tar i det följande först upp regeringens och vissa motionärersförslag när det gäller den civila trafikflygarutbildningen, därefter förslagnär det gäller NT-utbildningen och slutligen motionsförslag omcivilingenjörsutbildning.Civil trafikflygarutbildningEnligt motionerna 1997/98:Ub433 (fp, m) och 1997/98:Ub451 (s) är de resursersom regeringen vill tillföra med anledning av överförandetdit av Trafikflygarhögskolan inte tillräckliga. Beräkningar avÖverbefälhavaren, utifrån en utbildningsvolym på 60 studenter , visar påbehov av ett mer än dubbelt så högt belopp. Motionärerna pekar också på riskenför att den civila luftfarten kommer att rekrytera piloter som saknar önskvärdutbildning, vilket innebär en fara för flygsäkerheten.I motion 1997/98:Ub486 (s) beskrivs möjligheterna att anordna utbildning avpiloter för tung luftfart i , i samverkan mellan kommunensFlygteknikcentrum, och t s k o t t e t föreslår att avslår motionerna. När det gällerTrafikflygarhögskolan konstaterar utskottet att det är fråga om att föra överdenna från Försvarsmakten till . Överförandet kommer enligtregeringens bedömning, som utskottet delar, att ge verksamheten helt nyaförutsättningar att utvecklas vad avser utbildningens inriktning och innehåll.Utskottet delar också regeringens uppfattning att verksamheten bördimensioneras utifrån de ekonomiska ramar som givits. böralltså tillföras samma belopp som överförs från utgiftsområde 6 Försvar tillutgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. När det gällerflygsäkerheten vill utskottet understryka att ansvarar för attkraven på flygsäkerhet aldrig frångås. - Vad som sägs i motion 1997/98:Ub486motiverar enligt utskottets mening inte något uttalande av riksdagen.NT-utbildningEnligt tidigare planer skulle antagning till teknisk eller naturvetenskaplighögskoleutbildning med särskilt förmånligt studiestöd (s.k. NT-utbildning) skevid tre tillfällen, höstterminerna 1995, 1996 och 1997 (prop. 1994/95: 139,bet. UbU15, rskr. Sammanlagt har medel satts undan för att kunna ge sådanutbildning åt 9 000 studenter. tillgängliga platser har intetagits i anspråk vid de redan genomförda antagningarna. Regeringen föreslårdärför att studenter skall kunna antas till sådan utbildning även våren ochhösten 1998. Eftersom medlen är beräknade för att kunna utnyttjas anser dock regeringen att antagning bara skall kunnaavse en högst treårig högskoleutbildning, eventuellt föregången av ett basår.NT-utbildningen med särskilt vuxenstudiestöd utgör ett särskilt uppdrag för deberörda lärosätena, som får ersättning för genomförd utbildning vid sidan avtakbeloppet. Medlen kan alltså inte av lärosätet användas för annan verksamhet.Moderata samlingspartiet framför i motion 1997/98:Ub811 yrkande 2 sinuppfattning att de särskilda bör avvecklas. anser attmedlen för bör få disponeras direkt av högskolorna.Vänsterpartiet stöder däremot fortsatt verksamhet med , men anser(motion 1997/98:Ub483) att antagningen till sådana även skall kunnaavse lärarutbildning i naturvetenskapliga ämnen för årskurser 4-9och gymnasieskolan. Motionärerna påpekar att det råder brist på lärare medsådan utbildning och att högskolorna har svårt att rekrytera till utbildningen.De anser det därför oklokt att sluta med antagningen på till dessautbildningar. - I motion 1997/98:Ub438 (s) framförs förslag om att antagning påNT-platser skall kunna ske även , om inte samtliga platser harutnyttjats i och med antagningarna år 1998.Folkpartiet och avvisar i motionerna 1997/98:Ub474 yrkande9 respektive 1997/98:Ub710 yrkande 6 att särskilt vuxenstudiesstöd kan lämnastill studenter i NT-utbildning. Yrkandena behandlas i utskottets betänkande omutgiftsområde 15 Studiestöd (1997/98:UbU2).U t s k o t t e t föreslår att avslår motion 1997/98:Ub811 yrkande2. med särskilt vuxenstudiestöd har utan tvivel bidragit påtagligttill att rekrytera studenter som annars inte skulle ha kommit tillutbildningen. Det finns inte garanti för att medel kommer attvara tillgängliga för ett särskilt förmånligt studiestöd för denna utbildningefter . Utskottet kan därför inte tillstyrka motion 1997/98:Ub438.Rekryteringen till lärarutbildning i naturvetenskapliga ämnen för grundskolanoch gymnasieskolan är viktig. Antagning till NT-utbildning med särskiltvuxenstudiestöd har kunnat avse bl.a. grundskollärarutbildning inaturvetenskapliga ämnen med inriktning på årskurserna 4-9.Gymnasielärarutbildning har däremot inte omfattats av det särskildavuxenstudiestödet vid NT-utbildning. Det bör enligt utskottets mening varamöjligt för högskolorna att liksom anta studenter på tillgrundskollärarutbildning, även om de inte kan garanteras det särskiltförmånliga studie- stödet under hela utbildningen utan endast t.o.m. år 2002.Vad utskottet här har anfört bör med anledning av regeringens förslagoch motion 1997/98:Ub483 som sin mening ge regeringen till känna.CivilingenjörsutbildningRegeringen meddelar i propositionen sin avsikt att som enplaneringsförutsättning för berörda lärosäten ange examensmål även för perioden2003-2005 när det gäller alla de examina för vilka examensmål sätts upp. Förcivilingenjörsexamina räknar regeringen med att examensmålen höjs med 1 200jämfört med perioden 2000-2002.Tre motioner - 1997/98:Ub410 (m), 1997/98:Ub439 (s) och 1997/98:Ub461 (fp) -innehåller förslag om att civilingenjörsutbildning skall anordnas vidMitthögskolan. Motionärerna påpekar att , genom avtalmed Kungl. Tekniska högskolan, anordnar avcivilingenjörsutbildning inom två områden och att Mitthögskolansattraktionskraft skulle öka påtagligt om fullständig civilingenjörsutbildninganordnades där. I motion 1997/98:Ub485 (c) yrkande 2 framförs motsvarandeförslag när det gäller högskola.U t s k o t t e t föreslår att avslår motionerna. Liksom förraåret, då motsvarande yrkanden behandlades, påminner utskottet om att ansvaretför att avgöra vilka examina en statlig högskola får utfärda numera är lagt påHögskoleverket (bet. 1996/97:UbU1). Den beslutade och den nu föreslagnautbyggnaden av och är omfattande och skulleinnebära möjlighet att anordna civilingenjörsutbildning, under förutsättningatt dessa högskolor ansöker om och beviljas examensrätt förcivilingenjörsexamen. Enligt vad utskottet inhämtat har ännuinte fått någon sådan ansökan från någondera högskolan.3.4 LärarutbildningPå lärarutbildningsområdet gäller från och med innevarande budgetår examensmålendast för grundskollärarexamen med inriktning mot årskurserna 4-9 och förgymnasielärarexamen. Dessa mål avser dels , dels perioden2000-2002.Regeringen föreslår i propositionen att examensmålen förgrundskollärarutbildning med inriktning mot årskurserna 4-9 tillfälligt skallhöjas , för att därefter åter sänkas. För perioden2000-2002 föreslår regeringen att examensmålen höjs med 1 140 examina jämförtmed vad som tidigare beslutats. För föreslås därefter som enplaneringsförutsättning att antalet examina skall minskas med 2 040.För gymnasielärarexamen föreslår regeringen att examensmålet för perioden2000-2002 höjs med 485, jämfört med vad som tidigare beslutats. Somplaneringsförutsättning för nästföljande period, 2003-2005, räknar regeringenmed att examensmålet höjs med ytterligare 345.I enlighet med vad som i förra budgetpropositionen angavs somplaneringsförutsättning föreslår regeringen att det skall avsättassammanlagt för forskningsanknytning av lärarutbildningarna.Medlen är beräknade under anslaget B 45 Särskilda utgifter inom universitet ochhögskolor m.m. Likaså i enlighet med vad som i förra budgetpropositionen angavssom planeringsförutsättning föreslår regeringen att det skall avsättas10 för kompetensutveckling av lärarutbildare, också det underanslaget B 45. Innevarande budgetår finns anvisade för dettaändamål.Folkpartiet tar i motionerna 1997/98:Ub221 yrkande 17 och 1997/98: Ub250yrkande 15 upp behovet av lärare, som kommer att öka efter sekelskiftet.Motionärerna anser att problemet inte ligger bara i antalet platser utan även ihur man skall få fram fler sökande, både män och kvinnor. Regeringen måste,anser de, återkomma med konkreta förslag till åtgärder.U t s k o t t e t anser att bör godkänna vad regeringen förordatom lärarutbildningar och avslå motionsyrkandena. Det planeringssystem somnumera gäller för den grundläggande högskoleutbildningen innebär attuniversiteten och högskolorna själva bestämmer om sitt utbildningsutbud ochdimensioneringen av olika utbildningar. Systemet bygger på förtroende för derasvilja och förmåga att anpassa sin verksamhet så att behoven i det omgivandesamhället kan tillgodoses. Vid ett seminarium som utskottet anordnadetillsammans med detta år gavföreträdare för ett flertal lärosäten uttryck för en sådan vilja och beskrevhur de på olika sätt försöker förverkliga ambitionen. Seminariet kommer attdokumenteras i serien Utredningar från (). Genom att redannu få examensmål för lärarexamina angivna för den andra treårsperioden av2000-talet får universitet och högskolor underlag för att - var för sig eller isamverkan - planera utökning av sina lärarutbildningar. Regeringen framhåller(prop. s. 74) att det krävs aktiva insatser från högskolornas sida för attrekrytera studenter till lärarutbildningarna. Bl.a. pekar regeringen påmöjligheten att rekrytera studenter med ämneskunskaper till en praktisk-pedagogisk utbildning som leder till en lärarexamen. Utskottet utgår från attuniversitet och högskolor tar ansvar för att på olika sätt söka rekryterastudenter till lärarutbildningarna. När det gäller insatser från regeringenssida vill utskottet också hänvisa till det s.k. som på uppdrag avregeringen bedrivs gemensamt av och .