bet · GK01NU8 · 1997-04-22 00:00:00 — Märket skall garantera att odlaren erhållit betalning på en rimlig nivå.Priset på produkten skall alltid ligga över världsmarknadspris och får inteunderstiga ett angivet minimipris.Utskottet anser att det initiativ som har tagits av de aktuellaorganisationerna genom att bilda och att det ansluter till liknande initiativ i andra länder iEuropa. De första produkterna med rättvisemärket är nu på väg ut i den svenskahandeln och får konkurrera med de etablerade varumärkena. En process harpåbörjats ur vilken erfarenheter fortlöpande kommer att vinnas - såvälpositiva som negativa. Utskottets uppfattning är att de slutsatser som erhållsfrån denna praktiska verksamhet med fördel kan ersätta den begäran om enutredning i ämnet som återfinns i den aktuella motionen. Utskottet finner detockså vara principiellt viktigt att slå fast att en rättvisemärkning endastkan byggas upp på frivillighetens grund och inte vara baserad på beslut ochstå under kontroll av en enskild stat. Ett system uppbyggt enligt detsistnämnda skulle med stor sannolikhet av andra länder uppfattas somhandelsstörande.Med det sagda avstyrks motion 1996/97:N235 (s).Kooperationen i ÖstersjösamarbetetI motion 1996/97:N233 (s) understryks betydelsen av att nykooperativa företagbildas som ett sätt att stödja företagandet i . Kooperationenkan spela en avgörande roll i utvecklandet av området, såväl marknadsmässigtsom demokratiskt, menar motionärerna. Uppfattningen är att kooperationen harunika möjligheter att ta ansvar för en hållbar utveckling i helaÖstersjöregionen. Motionärerna vill att dessa synpunkter skall beaktas vidberedningen av de medel som har anslagits för att stärka Östersjösamarbetet.I skrivelsen sägs att för svenskt vidkommande är prioriteratdå det gäller handelspolitiska frågor. handel med Östersjöstaternahar ökat mycket kraftigt . Handeln med de baltiska staternauppgick i båda riktningarna till . hadehandelsomslutningen ökat till 8,2 miljarder kronor.Det ekonomiska samarbetet är ett viktigt element i det samarbete som bedrivsi Östersjöstaternas råd. Rådet är utrikesministrarnas samarbetsorgan i vilketde elva länderna runt samt Europeiska kommissionen ingår. En avrådets arbetsgrupper är helt ägnad åt det ekonomiska samarbetet. För närva-rande är den huvudsakliga uppgiften att samordna och verka pådrivande för attgenomföra det handlingsprogram som antogs vid ministersessionen i år1996. I den ekonomiska delen av handlingsprogrammet behandlas åtgärder förekonomisk utveckling i form av infrastruktur, energi, handelslagstiftning m.m.Riksdagen beslutade (prop. 1995/96:222, bet. FiU15) att anvisa1 miljard kronor till samarbete och utveckling inom . Ettreservationsanslag anvisades för ändamålet på tilläggsbudget för budgetåret1995/96. Detta innebär att outnyttjade medel får användas längst efterdet att anslaget senast var uppfört på statsbudgeten, dvs. Anslaget uppfördes under dåvarande första huvudtiteln(Statschefen och regeringen - anslagsbeteckning B 2 Samarbete och utvecklinginom ). Inför inordnades reservationen underutgiftsområde 1 (). Ingen belastning har ännu skett påanslaget.För närvarande pågår i beredningen av ca 300 ansökningarsom inkommit med begäran om projektmedel från de anslagna medlen förÖstersjösamarbetet. Statsrådsberedningen håller samman detta arbete underledning av generaldirektör . Ambitionen är att vid ett och sammatillfälle inteckna hela det anslagna beloppet. Ansökningarna kommer frånmyndigheter, näringslivet samt ekonomiska och ideella föreningar. En ansökanhar ingivits av Hela skall leva och har som syfte attutveckla den lokala demokratin, stimulera småföretagande och uppmuntrasamverkan i lokala föreningar genom rådgivning och utveckling av kontakter.Utskottet kan konstatera att ett omfattande arbete pågår iRegeringskansliet med att behandla de nämnda ansökningarna om stöd till olikaÖstersjöprojekt. I denna prövning ingår att se på projektens ekonomiskarealism och förmåga att bidra till att de uppsatta målen förÖstersjösamarbetet kan uppnås. Bland den stora mängd ansökningar som inkommitåterfinns också begäran om stöd till kooperativa projekt. Utskottet kan ilikhet med motionärerna se att det allmänt sett finns goda skäl för bl.a.kooperationen att engagera sig i Östersjösamarbetet och för insatser i debaltiska staterna. Att stimulera etablerandet av kooperativa företagsformer idessa länder kan leda till demokratiska vinster och miljömässigt positivaeffekter enligt vad som nämns i motionen. Införande av producentkooperativ kanockså i vissa fall utgöra en lämplig övergångsfas till eget företagande. Dockfinner utskottet inget skäl att förorda att kooperationens ansökningarsärskilt skall gynnas. Avgörande i de bedömningar som skall göras måste varabärkraften i de enskilda projekten i förhållande till de mål som finnsuppsatta för stödet.Med det sagda avstyrker utskottet nämnda motion.Övriga handelspolitiska frågorSvensk uranimportDet finns rapporter som tyder på att speciellt den ryska uranhanteringenmedför oacceptabla miljö- och hälsokonsekvenser, anförs det i motion1996/97:N425 (mp). Det är främst radonavgång vid gruvbrytning samt hanteringenav avfallet från brytningen som orsakar problem. krävs, framhållermotionärerna, ingen redovisning från den som importerar kärnbränsle av undervilka former uranet har brutits och vilka miljöeffekter detta har orsakat.Dessutom är det ofta omöjligt för myndigheter eller allmänheten att fåupplysningar om var uranet brutits, sägs det. Motionärerna anser att dennasituation gör det omöjligt att bedöma kärnbränslets externa kostnader. Imotionen begärs att en utredning skall tillsättas med uppgift att studera varoch under vilka former uranråvaran utvunnits och hanterats. Iutredningsuppdraget skall också ingå att framlägga förslag om hur svenskkärnkraftsindustri kan täcka dessa kostnader.Våren 1995 anförde utskottet i ett betänkande (bet. 1994/95:NU21) omSveriges anslutning till Europeiska atomenergigemenskapen m.m. att iolika internationella sammanhang, främst () och , bör fortsätta att aktivt drivafrågan om mer bindande miljökrav i samband med uranbrytning. I en reservation(mp) krävdes bl.a. att skulle anmoda regeringen att lägga framförslag om förbud mot all uranimport. I en annan reservation (c, v, kds)föreslogs i denna del att regeringen skulle låta genomföra en utredning om densvenska uranimportens externa kostnader och om hur den svenskakärnkraftsindustrin skall kunna täcka dessa kostnader.I november 1994 publicerade miljöorganisationen en rapport frånett besök i de ryska urananläggningarna vid Priargunskij Gruvkombinat i stadenKrasnokamensk vid i . I rapporten sägs bl.a. attKrasnokamensk är ett samhälle präglat av förstörd hälsa och miljö som endirekt följd av uranbrytningen. Cancerfrekvensen sades överskridanormalfrekvensen i och andelen graviditetsstörningarvar mycket hög. I rapporten hänvisades till mätresultat som påvisaderadonhalter i bostadshus som var tio gånger högre än gränsvärdet i Rysslandoch Sverige.På regeringens uppdrag besökte en svensk delegation - underledning av företrädare för () - Krasnokamensk.Efter resan sammanställde delegationen en rapport med titeln avhälso- och miljösituationen i gruvsamhället , östra ,(95-20). Av denna rapport framgår att de uppgifter somhade lämnats i rapporten från inte kunde verifieras. Delegationensbedömning var att situationen i Krasnokamensk inte skiljer sig från vad somkan anses normalt vid industriell verksamhet av denna storlek i . Detfinns visserligen, sägs det, stora problem i området men dessa beror inte påuranutvinningen utan är mer av social och ekonomisk karaktär. När det gällerhälsoläget i stort finns inget, enligt det material som delegationen hade fåttta del av, som talar för att detta skulle vara sämre än i i övrigt.Delegationen konstaterade att verksamheten vid gruvföretaget styrs av ettomfattande regelverk. Vidare bedömdes strålskyddsverksamheten bedrivas ienlighet med internationella rekommendationer och omfatta såvälarbetsmiljöfrågor som andra miljöfrågor. På en punkt fanns en överensstämmelsemellan rapporterna, och det gällde de olämpligt höga radonhalterna i ettbostadsområde utanför Krasnokamensk.I ett brev från miljöminister till i november 1996sägs att och () påsvenskt initiativ beslutat att bilda en särskild arbetsgrupp med uppgift attbehandla uranbrytningens miljöfrågor i ett helhetsperspektiv. I uppdragetingår också att sammanställa och utarbeta rekommendationer om bl.a.arbetsmiljö, utsläpp till luft och vatten, avfall, återställning ochstrålskydd. Vidare framhöll statsrådet att kärnkraftsindustrin enligt uppgiftnu arbetar systematiskt med att granska och miljökvalificera alla leverantörerinom kärnbränslecykeln. Kriterier skall också tas fram för miljöbedömning avleverantörer. Avsikten är att få till stånd en förankring av dessa kriterier iinternationella organ.Utskottet vill för sin del anföra följande. Det är uppenbart att det finnsolika uppfattningar beträffande de hälsorisker och den miljöstörning somföljer av uranbrytning i framför allt ryska gruvor. Som framgått avredogörelsen i det föregående har dock företrädare för ansvariga svenskamyndigheter och medföljande expertis vid ett besök i den ryska gruvan iKrasnokamensk inte kunnat påvisa de typer och den omfattning av miljö- ochhälsostörningar som en tidigare rapport från har förmedlat.Samtidigt välkomnar utskottet det arbete som pågår med att miljökvalificerasamtliga leverantörer inom kärnbränslecykeln. Den miljöanalys som en sådanklassificering kommer att bygga på inkluderar följaktligen också förfarandetvid brytning av uran. Ett underlag för att kunna göra de bedömningar somefterfrågas i motionen kommer därmed att kunna byggas upp. Utskottet vidhållerockså det som sagts om att i olika internationella forum börfortsätta att aktivt driva frågan om mer bindande miljökrav i samband meduranbrytning.Med det sagda avstyrker utskottet den här berörda motionen.BiståndsmarknadenDen s.k. multilateralt finansierade marknaden, eller biståndsmarknaden,beräknas uppgå till mer än , påpekas det i motion1996/97:N230 (s). Denna marknad förtjänar stor uppmärksamhet, inte minst avsvenskt näringsliv. Motionären anser att många åtgärder behöver vidtas för attändra attityder och främja svensk projektexport. En viktig förutsättning fördetta är att ytterligare förbättra näringslivets kännedom om demarknadsmöjligheter som finns. I motionen erinras om att svenska företaghittills inte haft formell möjlighet att ta del av de medel som finns inom denEuropeiska utvecklingsfonden (EDF), genom vilken något mer än hälften av EU:sbistånd kanaliseras. När nu medlen i EDF VII snart är förbrukade och EDF VIIIskall komma till användning bör det svenska näringslivet vara med, anförs det.Finansieringen genom EDF är betydande och beräknas uppgå till mer än tremiljarder ecu årligen.Enligt uppgift har ännu inte samtliga medlemsländer ratificerat EDF VIII.Bedömningen är att medlemsländerna kommer att göra detta ochatt det är möjligt att programmet startar . För närvarandeförbereds projekt och program, men upphandling har ännu inte påbörjats.Svenska företag och organisationer kan inte delta i tävlan om biståndsprojektfinansierade ur EDF förrän dessa - helt eller delvis - bestrids med pengarfrån EDF VIII. Den svenska utrikesförvaltningen följer utarbetandet av debiståndsprogram som skall stödjas av EDF VIII, liksom även andra program somär finansierade på andra sätt med inriktning mot t.ex. och ländernarunt . En viss resursförstärkning har också tilldelats den svenskautrikesrepresentationen, inklusive de exportfrämjande enheterna, för dennabevakning. Exportråd har av regeringen erhållit direktiv iregleringsbrevet för att i sin projekt- och affärsbevakninglägga särskild vikt vid de nya möjligheter som medlemskapet i EU medför.De synpunkter som framförs i motionen om vikten av att svenska företag meduppmärksamhet skall följa de affärsmöjligheter som EU:s omfattandebiståndsprogram skapar har enligt utskottets mening stor relevans. Dettagäller i synnerhet när påfyllnaden från EDF VIII inleds.EU:s omfattande biståndsprogram skapar betydande affärsmöjligheter försvenska företag. Utskottet delar motionärens uppfattning att det är av storvikt att dessa möjligheter utnyttjas och att detta bör kunna ske i störreutsträckning än vad som varit fallet i inledningen av det svenskamedlemskapet. För detta krävs såväl aktivitet från näringslivet som attutrikesförvaltningen fortsätter sina ansträngningar att underlätta för svenskaföretag att få del av EU-projekten, inte minst sådana som kommer att följa avEDF VIII.Mot denna bakgrund finner utskottet ingen anledning till något särskiltinitiativ från sida. Den aktuella motionen avstyrks alltså.Marknadsföring av alkoholdryckerI motion 1996/97:N238 (mp) konstateras att Absolut Vodka är den svenskaspritindustrins kanske största försäljningsframgång. Detta hänger i hög gradsamman med de reklamkampanjer med vars hjälp produkten marknadsförs, påpekarmotionärerna. De anför att den aggressiva marknadsföringen av alkohol från etthelstatligt bolag är helt oacceptabel och bör upphöra. böråläggas, krävs det, att redovisa offentligt vad bolaget gör för attVärldshälsoorganisationens (WHO:s) och regeringens mål om en minskadalkoholkonsumtion skall kunna uppfyllas.Våren 1995 behandlades i det tidigare nämnda betänkandet (bet. 1994/95:NU22s. 19) om vissa utrikeshandelsfrågor även en motion med ett yrkande liknandeett av dem som återfinns i den nu aktuella motionen. Utskottet hänvisade tillett tidigare ställningstagande (bet. 1992/93: NU23) då utskottethade anfört att ett producentföretag, även om det är statligt, bör ha frihetatt på eget ansvar utnyttja förekommande exportmöjligheter. I detta tidigarebetänkande följdes den då berörda motionen upp i en reservation (fp, c, kds).Utskottet fann ingen anledning till någon åtgärd från riksdagenssida med anledning av den då aktuella motionen.Utskottet ser inget skäl att nu inta en annan ståndpunkt. Fram till år 1994hade ensamrätt till export av spritdrycker enligt lagen(1977:293) om handel med drycker. Genom den nya alkohollag (1994:1738) somträdde i kraft har Vin & Sprits ensamrätt till exportupphört. gäller att företag som erhållit partihandels- ellertillverkningstillstånd också får exportera. För Vin & Sprits del innebär dettaföljaktligen att företagets produktsortiment är utsatt för konkurrens och attett producentföretag, även om det är statligt ägt, skall ha frihet att på egetansvar utnyttja förekommande exportmöjligheter. Med det sagda avstyrks denaktuella motionen i här berörd del.Regeringens skrivelseUtskottet föreslår att regeringens skrivelse läggs till handlingarna utanvidare åtgärd från sida. beträffande den gemensamma handelspolitikenatt avslår motionerna 1996/97:U14 yrkande 6, 1996/97:N7, 1996/97:N10yrkande 2, 1996/97:N257 yrkandena 6-8 och 1996/97: N269 yrkande 28,2. beträffande handel och ekonomisk tillväxtatt avslår motionerna 1996/97:Fi213 yrkande 17, 1996/97:N8 yrkandena1-3, 1996/97:N12 yrkande 3, 1996/97:N237 yrkandena 1-4, 1996/97:N247 och1996/97:N257 yrkandena 1-3,res. 1 (v)res. 2 (mp)3. beträffande handel och klausuler om arbetsvillkor och miljöatt avslår motionerna 1996/97:N8 yrkande 4, 1996/97:N10 yrkandena 1och 3, 1996/97:N12 yrkandena 1 och 2 och 1996/97: N237 yrkande 5,res. 3 (m, fp, kd)res. 4 (v)res. 5 (mp)4. beträffande handel och fattigdomsbekämpningatt avslår motion 1996/97:N11,5. beträffande handel och djurskyddatt avslår motionerna 1996/97:U12 yrkande 5, 1996/97:N9,1996/97:N12 yrkandena 4-7 och 1996/97:N237 yrkande 6,res. 6 (v, mp)6. beträffande rättvisemärkningatt avslår motion 1996/97:N235,7. beträffande kooperationen i Östersjösamarbetetatt avslår motion 1996/97:N233,8. beträffande svensk uranimportatt avslår motion 1996/97:N425,res. 7 (mp)9. beträffande biståndsmarknadenatt avslår motion 1996/97:N230,10. beträffande marknadsföring av alkoholdryckeratt avslår motion 1996/97:N238 yrkandena 2 och 3,res. 8 (mp)11. beträffande regeringens skrivelseatt lägger regeringens skrivelse 1996/97:71 till handlingarna.Stockholm den 22 april 1997På näringsutskottets vägnarBirgitta JohanssonI beslutet har deltagit: (), (), KarinFalkmer (m), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), (), StenTolgfors (m), () och (). Handel och ekonomisk tillväxt (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar på s. 10 med ?Utskottetvill? och slutar på s. 11 med ?berörda delar? bort ha följande lydelse:Utskottet anser - i likhet med vad som sägs i motion 1996/97:N8 (v) - atthandels- och näringspolitiken i större utsträckning måste bidra till nä-ringslivets förnyelse. Den ekonomiska utvecklingen har varit svag, samtidigtsom de svenska multinationella företagen tjänat pengar mer på spekulation änsom en följd av produktförnyelse och nyinvesteringar. Förhållandet har letttill ekonomisk stagnation och en alltmer tudelad ekonomi. Utskottet finnerockså skäl att rikta invändningar mot att regeringen i en skrivelse omhandelspolitiken väljer att inte behandla de effekter på sysselsättning ochvälfärd som följer av den omfattande spekulationen i räntenivåer och valu-takurser på den internationella kapitalmarknaden. Denna spekulation, sombidrar till snabba kast i växelkurser och räntor samt skapar osäkerhet förhandel, investeringar och sysselsättning, har i hög grad drabbat vårt land. Pådenna punkt menar utskottet att ett mer omfattande offentligt ägande skullekunna motverka den instabilitet och den kortsiktighet som utmärkerfinansmarknadens aktörer.Vad utskottet nu har anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Med det sagda tillstyrker utskottet motion 1996/97:N8 (v) i berördadelar och avstyrker samtliga övriga aktuella motionsyrkanden.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande handel och ekonomisk tillväxtatt med bifall till motion 1996/97:N8 yrkandena 1-3 och med avslagpå motionerna 1996/97:Fi213 yrkande 17, 1996/97:N12 yrkande 3,1996/97:N237 yrkandena 1-4, 1996/97:N247 och 1996/97: N257 yrkandena 1-3som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.2. Handel och ekonomisk tillväxt (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar på s. 10 med ?Utskottetvill? och slutar på s. 11 med ?berörda delar? bort ha följande lydelse:I likhet med vad som anförs i motion 1996/97:N237 (mp) ser utskottet medviss oro på att GATT-överenskommelserna i hög grad är styrda av de största ochmäktigaste multinationella företagen, bankerna, finansinstituten och handels-husen. Följden av detta har också blivit att dessa intressen kontrollerartillämpningen i den nya organisationen och dess byråkrati. måstemed kraft agera i syfte att få till stånd ett synliggörande av den inter-nationella handel som sker mellan olika delar inom samma transnationellaföretag och i internationella sammanhang aktivt verka för att minska demultinationella företagens makt, inflytande och världsstyrande roll. Tyvärrtvingas utskottet härutöver konstatera - som även uppmärksammas förutom i dennyssnämnda motionen i motionerna 1996/97:Fi213 (mp), 1996/97:N12 (mp) och1996/97:N247 (mp) - att statsstöd till företag fortfarande har en besvärandestor omfattning i det internationella handelsumgänget. Utskottet vill upprepatidigare intagna ståndpunkter att en friare handel mellan länder kanåstadkommas endast om förutsättningarna är likartade vad gäller subventioneroch stöd av olika slag. Utskottet vill dessutom i detta sammanhang tilläggaatt sådana subventioner också kompletteras av mer uppenbara handelshinder somtullar, importavgifter och importkvoter. Allt detta leder till snedvridandeeffekter i den internationella konkurrensen som ensidigt gynnar de storaföretagen i de rika länderna och leder till att företag verksamma i fattigaländer slås ut.Vidare finner utskottet skäl att rikta invändningar mot att regeringen i enskrivelse om handelspolitiken väljer att inte behandla de effekter påsysselsättning och välfärd som följer av den omfattande spekulationen iräntenivåer och valutakurser på den internationella kapitalmarknaden. Dennaspekulation, som bidrar till snabba kast i växelkurser och räntor samt skaparosäkerhet för handel, investeringar och sysselsättning, har i hög grad drabbatvårt land. Sådana dramatiska effekter som följer av den internationellavaluta- och värdepappershandeln kan inte lämnas åt sidan vid en beskrivning avsvensk handelspolitik inför 2000-talet. Utskottets uppfattning i denna delligger därmed delvis i linje med den ståndpunkt som intas i motion 1996/97:N8(v).Det utskottet har anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Med det sagda tillstyrker utskottet här behandlade yrkanden imotionerna 1996/97:Fi213 (mp), 1996/97:N12 (mp), 1996/97:N237 (mp),1996/97:N247 (mp). Övriga här aktuella motioner avslås i berörda delar.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande handel och ekonomisk tillväxtatt med bifall till motionerna 1996/97:Fi213 yrkande 17, 1996/97:N12yrkande 3, 1996/97:N237 yrkandena 1-4 och 1996/97: N247, med anledningav motion 1996/97:N8 yrkande 3 och med avslag på motionerna 1996/97:N8yrkandena 1 och 2 och 1996/97:N257 yrkandena 1-3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.3. Handel och arbetsvillkor och miljö (mom. 3)(), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar på s. 13 med ?Den ? ochslutar på s. 14 med ?berörda delar? bort ha följande lydelse:I enlighet med vad som sägs i motion 1996/97:N10 (m) anser utskottet attSverige med kraft måste motverka de tendenser till förtäckt protektionism somframskymtar när begreppet socialklausul förs fram. Enligt utskottetsuppfattning är det mycket tveksamt om det går att integrera regler omarbetsvillkor i de internationella handelsavtalen och behålla en iverklig mening fri handel. Dessa farhågor bekräftas av att så gottsom enhälligt har motsatt sig initiativ från i-ländernas sida att införa kravi fråga om arbetsvillkor. Motståndet från sida bottnar i att deser det intresse som en del i-länder visar för dessa frågor som ett uttryckför protektionistiska strävanden som - om de förverkligas - hindrar u-ländernafrån att få exportinkomster som kan användas för att successivt förbättravälståndet och arbetsvillkoren i de berörda länderna. Det finns alltså en riskför att bestämmelser om arbetsvillkor kan få en motsatt verkan mot denavsedda.Utskottet instämmer också i det som anförs i nyssnämnda motion beträffandeförsök att med miljöfrågorna som utgångspunkt göra ingrepp i detinternationella handelssystemets allmänna regler. På motsvarande sätt som föravtalsklausuler om arbetsvillkor kan miljöklausuler leda till införandet avprotektionistiska handelsregler som hindrar i deras utveckling moten bättre ekonomisk situation och förmåga att komma till rätta med egna mil-jöproblem. Den grundläggande principen måste vara, anser utskottet, attområden där man inte kan komma överens på ett globalt plan inte får bliföremål för handelshindrande åtgärder.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet motion 1996/97:N10 (m)i här berörd del. Övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande handel och klausuler om arbetsvillkor och miljöatt med bifall till motion 1996/97:N10 yrkandena 1 och 3 och medavslag på motionerna 1996/97:N8 yrkande 4, 1996/97:N12 yrkandena 1 och 2och 1996/97:N237 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.4. Handel och arbetsvillkor och miljö (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar på s. 13 med ?Den ? ochslutar på s. 14 med ?berörda delar? bort ha följande lydelse:Den lämnade redogörelsen visar, enligt utskottets mening, på ett aktivtintresse för frågorna om arbetsvillkor och miljö i den internationellahandelspolitiken och att deltar på ett konstruktivt sätt i dessadiskussioner.