bet · GK01SfU15 · 1997-04-17 00:00:00 — Enligtriktlinjerna skall av ålderspensionsavgiften på sammanlagt18,avsättas till en individuell premiereserv.Fr.o.m. placeras av inbetalade tilläggspensionsavgifter påkonto i för användning inom premiereservsystemet. Medlenförvaltas av tills pensionsrätt fastställts och medlenfördelas på individuella pensionskonton. På de insatta medlen skall enligt 2 §lagen (1994:1748) om förvaltning av vissa pensionsavgifter lämnasmarknadsmässig ränta. placerades medlen till en avistaränta baseradpå STIBOR med kvartalsvis kapitalisering. beslötRiksgäldskontoret att såväl de redan inbetalade medlen som alla inbetalningari fortsättningen skulle bindas med en fast ränta till . Inovember 1996 beslöt efter samråd med RFV att medel influtnafr.o.m. skulle bindas till . I en rapport tillregeringen redovisar beräkningar avavkastningen på de avsatta medlen. Avkastningen, omräknad till effektivårsränta, avsatta medel beräknas till och11,. Avkastningen (effektiv årsränta) på 1996 årsavsatta medel beräknas till . De ackumuleradeavsättningarna exklusive ränta uppgår till drygt 22,5 miljarderkronor.PremiereservutredningenDen beslöt regeringen om direktiv (1994:96) till en utredningom premiereservsystemet. avgav i juni 1996delbetänkandet Allmänt pensionssparande (SOU 1996:83), i vilket föreslogsprinciper för ett premiereservsystem.Utredningen ansåg att de överordnade målen för premiereservsystemet bordevara valfrihet och långsiktigt hög kapitalavkastning. Dessutom borde systemetvara enkelt, begripligt, säkert och förenat med låga kostnader. Dessa önskemåluppnåddes bäst genom att regelverket så långt som möjligt anknöt till rådandeförhållanden på jämförbara områden.Utredningen föreslog att premiereservsystemet utformas som ett renodlatsparande under förvärvsaktiv ålder (sparskedet). Den enskilde pensionsspararenfår från det att han/hon fyller använda vad somsparats för att teckna pensionsförsäkring (pensionsskedet). Under sparskedetsker kapitalförvaltningen i ett renodlat sparsystem utan försäkring.Förvaltningen av de sparade medlen sker i särskilda värdepappersfonder somväljs av den enskilde spararen fram till dess att denne går i pension. skall också bildas. För den som inte väljer fond(ickeväljare) förvaltas medlen av RFV och placeras i skuldförbindelser med lågkreditrisk. Möjlighet till förmånstagarförordnande skall finnas undersparskedet. Vid pensionering tecknas en pensionsförsäkring hos den statligaförsäkringsgivaren (ett aktiebolag). Ett civilrättsligt avtal skall regleraförhållandet mellan försäkringstagaren och försäkringsgivaren. Även underpensionsskedet skall finnas möjlighet till efterlevandeskydd.Ny utredning om premiereservsystemetRegeringen har i samråd med övriga partier som står bakompensionsöverenskommelsen funnit att premiereservsystemet, till skillnad motvad har föreslagit, skall vara uppbyggt enligtförsäkringsmässiga principer även . Regeringen har därförden beslutat om direktiv till en ny utredning ompremiereservsystemet (dir. 1997:46). En särskild utredare skall lägga framförslag om teknisk utformning av det reformerade ålderspensionssystemetspremiereservdel. I direktiven görs avsteg från de ursprungliga riktlinjernasåtillvida att pension från premiereservsystemet alltid skall tas utlivsvarigt och inte kunna tidsbegränsas till 5 eller 10 år.Beträffande pensionsrätt skall utredaren föreslå en lägsta gräns för detårliga belopp som för en enskild får föras över till premiereservsystemet,föreslå hur förändringar av fastställd pensionsrätt bör hanteras samt övervägaom premiepensionsrätt skall kunna tjänas in efter uttag av premiepension ochutan övre åldersgräns.I direktiven anges att premiereservsystemet kommer att påverka de offentligafinanserna till följd av gällande principer för redovisning av offentligtsparande. Utredaren skall därför redovisa alternativa utformningar som minskarbelastningen på de offentliga finanserna. Utredaren skall särskiltuppmärksamma behandlingen av personer som inte uttrycker något önskemål ifråga om premiereservsystemet (ickeväljare). Tänkbara alternativ förförvaltningen av ickeväljarnas medel är att förvaltningen sker ivärdepappersfonder som administreras av statliga eller privata fondbolag, iAP-fonden eller i annan ordning. Vid bedömningen av de olika alternativenskall utredaren värdera hur dessa påverkar de offentliga finanserna.Vad gäller den interimistiska förvaltningen skall utredaren- överväga om överföring till kapitalförvaltare kan ske vid en tidigaretidpunkt än efter det att pensionsrätt har fastställts,- överväga hur kapitalförvaltningen skall arrangeras från uppbörd av ål-derspensionsavgift till fastställande av pensionsrätt eller den tidigaretidpunkt som kan bli aktuell samt hur avkastningen på kapitalet skallfördelas mellan dem som tjänat in pensionsrätt ,- överväga hur pensionsavgifter skall förvaltas tills premiereservsystemetträder i kraft samt hur avkastningen från denna förvaltning skall fördelasmellan individerna,- analysera de ekonomiska konsekvenserna av den interimistiska förvaltningeni olika hänseenden. I direktiven anges att om pensionsrätt förpremiepension skall fastställas för hela den retroaktiva tiden vid ett ochsamma tillfälle eller allt kapital från den interimistiska förvaltningenskall föras över till kapitalförvaltare på en och samma gång, kan detta fåeffekter såväl för statsfinanserna som för de finansiella marknaderna.Utredaren skall analysera vilka ekonomiska konsekvenser som kan uppstå ochföreslå åtgärder som syftar till att motverka eventuella negativakonsekvenser. En sådan åtgärd kan vara att fastställa premiepensionsrätteller föra över medel till kapitalförvaltare successivt.I övrigt skall utredaren- överväga en ordning som i första hand innebär att försäkringsfunktionenhandhas av en myndighet och, om myndighetsformen väljs, lämna förslag pålämplig myndighet,- överväga vilka regler som bör gälla för försäkringsrörelsen,- lämna förslag på försäkringens innehåll,- överväga en ordning som i första hand innebär att det rättsligaförhållandet mellan försäkringsgivaren och den försäkrade regleras i avtal,- överväga hur försäkringsgivarens administration bör finansieras,- överväga när och hur val av fond bör ske,- överväga rörelseregler för kapitalförvaltningen,- överväga frågor om information, samt- överväga frågor såsom preskription, överklagande av beslut samttvistlösning.Utredningen skall vara slutförd senast den 3 november 1997.MotionerI motion 1994/95:Sf229 yrkande 4 av m.fl. (v) kritiserarmotionärerna att staten, trots ett stort budgetunderskott, fr.o.m. år 1995avsätter en del av ATP-avgifterna i en särskild förvaltning förpremiereservsystemet. I och med detta ökar den konsoliderade offentligasektorns budgetunderskott. Motionärerna hänvisar till en tidigare motion avVänsterpartiet (se motion 1994/95:Sf5). I sistnämnda motion har Vänsterpartietanfört att premiereservens uppbyggnad och AP-fondernas tömning innebär attstaten förlorar möjligheten att utnyttja och kontrollera avkastningen.Uppbyggnaden av stora kapitalfonder hos privata fondförvaltare innebär attsamhället förlorar möjligheten att använda kapitalet till nationens bästa.Staten tvingas dessutom att låna pengar till ockerräntor hos privatakapitalinstitut som därigenom kan utöva påtryckningar på staten. Därmedåsidosätts demokratin och det blir marknaden som styr. En förvaltning avRiksgäldskontoret eller AP-fonderna hade inneburit ett fortsatt offentligtsparande. Den eventuella spekulation med pensionsavgifter som kan ske stårunder kontroll. De avsatta medlen och eventuell avkastning skallenligt motionärerna läggas samman utan uppdelning på individen. Pensionensavhängighet av olika kapitalförvaltares skicklighet och den enskildaindividens kännedom om kapitalmarknaden skulle därigenom minskas. I motionSf229 anges att genom en sådan utformning av premiereservsystemet behållspensionsöverenskommelsen som budgetunderskottet minskas medmotsvarande summa. Motionärerna begär ett tillkännagivande om det anförda.Ulf m.fl. (m) anför i motion 1996/97:Sf238 att det nya ålders-pensionssystemet för är största och viktigastesamhälls- och privatekonomiska projekt och därför inte får förfuskas.Motionärerna anför vidare att syftet med premiereserven är att tryggamänniskors ålderdom, inte att finansiera det statliga lånebehovet. Eftersomdet redan från början kunde förutses att medlen inte kunde betalas ut förräntidigast borde räntesatsen ha satts därefter. hardock endast betalats den lägsta räntan, dagslåneränta. Detta innebär attstaten inte har betalat marknadsmässig ränta. Man har använt premiereservenför att täcka en del av budgetunderskottet utan att redovisa den som en skuldtill medborgarna. Den är i stället bokförd som ett lån från ?statligamyndigheter och fonder?. Motionärerna anser att premiereservpengarna underdessa omständigheter skall betalas ut till spararna , och debegär i yrkande 1 ett tillkännagivande härom.Rose-Marie Frebran m.fl. (kd) begär i motion 1996/97:Sf229 yrkande 2 etttillkännagivande om att redan inbetalda avgifter till premiereservdelensnarast bör fördelas på individuella konton, så att alla får besked ombehållningen. Detta skulle öka förtroendet för att reformen verkligen blir av.I motion 1994/95:Sf261 av andre vice talman och (c, fp) begär motionärerna ett tillkännagivande om att försäkringsfunktionen ipremiereservsystemet bör handhas av Statens löne- och pensionsverk (SPV) iSundsvall. Som skäl för en sådan lösning anförs dels att SPV är bäst skickatatt handha frågan, dels att detta blir billigare för samhället än om RFVhandhar funktionen. Dessutom hänvisar motionärerna till löften om tillskott avarbetstillfällen till på grund av tidigare förlorade sådana.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att premiereservsystemet är ett viktigt inslag iöverenskommelsen om det reformerade ålderspensionssystemet. Enligt vad somangavs i proposition 1993/94:250 är fördelarna med ett premiereservinslag attsparandeökningen inom pensionssystemet de närmaste decennierna tar formen avett mer individuellt sparande än i AP-fonden. Premiereservinslaget har ocksåtill syfte att öka den enskildes inflytande över pensionen. Villkoren för dendel av förmånerna som är kopplad till premiereservdelen kan också vara merflexibelt utformade. En annan fördel med ett inslag av premiereserver inomramen för fördelningssystemet är att det innebär en viss ?riskutjämning?, iden meningen att pensionsförmånerna kommer att vara avhängiga bådestandardutveckling och kapitalavkastning i samhället.Utskottet har redan i föregående avsnitt klart uttalat att pensionsreformennu skall genomföras. Detta innebär att det nya systemet också skall innehållaen premiereservdel. I likhet med vad som anges i direktiven till den nyautredningen om premiereservsystemet kommer dock ett sådant system att påverkade offentliga finanserna till följd av gällande principer för redovisning avoffentligt sparande. Utredaren skall därför redovisa alternativa utformningarsom minskar belastningen på de offentliga finanserna. Utredaren skall i dettasammanhang särskilt uppmärksamma behandlingen av personer som inte uttryckernågot önskemål i fråga om premiereservsystemet (ickeväljare).Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motion 1994/95:Sf229 yrkande4 (v).Vad gäller förslagen i motionerna 1996/97:Sf238 (m) och 1996/97:Sf229 (kd)om att de medel som förvaltas av för premiereservsystemetsräkning skall betalas ut till de enskilda vill utskottet återigen understrykaatt pensionsreformen nu skall genomföras. Att betala ut medlen till enskildaenbart för att bekräfta detta är således inte nödvändigt. Härtill kommer atträntan på de avsatta medlen är bunden för längre perioder.Utskottet noterar att enligt riktlinjerna var avsikten att avgiftsunderlagetskulle breddas så att ålderspensionsavgift skulle betalas ävenför socialförsäkringsförmåner m.m. En sådan breddning har ännu inte beslutats,och avsättning till premiereservsystemet har därför inte grundats påsådana ersättningar. Vad gäller sättet för bokföring av de nu avsatta medlenvill utskottet erinra om att finansutskottet i betänkande 1996/97:FiU1 intehade något att erinra mot den tillämpade ordningen. Finansutskottetkonstaterade därvid (s. 222) att kan tillgodogöra sigpremiereservmedlen och slipper låna upp motsvarande belopp på den öppnamarknaden. När medlen förs över till individuella konton kommer dessa attersättas av lån på marknaden. Denna omplacering har ingen effekt påbudgetunderskottet beräknat traditionellt. Däremot ökar statsskulden ochstatens upplåning med motsvarande belopp. villvidare hänvisa till att den nya utredningen om premiereservsystemet senast den3 skall lämna förslag om bl.a. den fortsatta förvaltningen avföre ikraftträdandet avsatta medel till premiereservsystemet. I direktivenanges att utredaren skall överväga om den nuvarande förvaltningen bör gällaeller om en annan lösning bör väljas, exempelvis den ordning som utredarenvalt för förvaltning av ålderspensionsavgifter från uppbörd till fastställandeav pensionsrätt. Utskottet anser att resultatet av utredningens förslag böravvaktas.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionerna 1996/97:Sf238yrkande 1 (m) och 1996/97:Sf229 yrkande 2 (kd), i den mån motionerna inte fåranses tillgodosedda med vad utskottet ovan anfört.Vad gäller förslaget i motion 1994/95:Sf261 (c, fp) att SPV skall ha hand omförsäkringsfunktionen i premiereservsystemet vill utskottet hänvisa till attenligt riktlinjerna skall ett statligt organ ha hand om försäkringsfunktionen.I betänkande 1993/94:SfU24 angav utskottet att utgångspunkten är att dettaskall vara RFV men närmaste alternativ är SPV. Om det i det fortsattautredningsarbetet visade sig att funktionen med större fördel kan läggas påett annat statligt organ än RFV fanns enligt utskottet inget hinder mot attdetta togs upp till diskussion.I direktiven till den nya utredningen om premiereservsystemet anges attförsäkringsfunktionen skall vara knuten till staten och handhas av ett organ.Utredaren skall i första hand överväga en ordning som innebär attförsäkringsfunktionen handhas av en myndighet. Om myndighetsformen väljs skallutredaren lämna förslag på lämplig myndighet. Endast om utredaren finner attmyndighetsformen inte är lämplig skall bolagsformen väljas. I direktiven angesvidare att vid bedömningen av om försäkringsfunktionen skall handhas av enmyndighet eller ett statligt bolag kan ha viss betydelse. EG:slivförsäkringsdirektiv gäller som huvudregel inte försäkring som omfattas avett lagfäst socialförsäkringssystem. Det finns dock vissa undantag frånhuvudregeln, där bl.a. associationsformen har betydelse.Utskottet konstaterar att den tillsatta utredningen har i uppdragatt lämna förslag på vilket statligt organ som bör ha hand omförsäkringsfunktionen. Enligt utskottet bör utredningens förslag avvaktas, ochutskottet avstyrker motion 1994/95:Sf261 (c, fp).Pensionsrätt vid totalförsvarspliktPrincipbeslutetI det nya systemet skall pensionsrätt grundas på inkomster av anställning,uppdrag och annat förvärvsarbete (aktiv näringsverksamhet). Pensionsrättgrundas också på socialförsäkringsersättningar m.m., i vissa fall med tilläggför en fiktiv inkomst alternativt på den bakomliggande inkomsten. Vidareskall pensionsrätt tillgodoräknas vid vissa studier, värnpliktstjänstgöringoch för vård av barn.Enligt riktlinjerna skall pensionsrätten för värnpliktstjänstgöring (inkl.vapenfri grundutbildning och militär grundutbildning för kvinnor) gällatjänstgöring som pågått . För tillgodoräknaspensionsrätt på basis av en fiktiv årsinkomst motsvarande av genomsnitts-inkomsten för alla försäkrade (ca ). Sådan pensionsrätt skallges . I departementspromemorian Ds 1995:41 föreslås attpensionsrätt skall tillgodoräknas om tjänstgöringen omfattar minst 120 dagarmed dagersättning enligt lagen om totalförsvarsplikt.MotionI motion 1996/97:Sf216 av m.fl. (s) anförs att allatotalförsvarspliktiga som genomför längre grundutbildning bör kompenseras påsamma sätt. Motionärerna föreslår därför att alla som genomför en utbildningsom är längre än bör ha rätt till pensionspoäng. Det anförda bör gesregeringen till känna.Utskottets bedömningEnligt utskottets mening innebär kravet på minst fyra månaders tjänstgöringför tillgodoräknande av pensionsrätt en rimlig avvägning och helt i enlighetmed riktlinjerna för pensionsreformen. Med hänsyn härtill avstyrker utskottetbifall till motion 1996/97:Sf216 (s).Pensionstillskott vid underlåten avgiftsbetalningNuvarande ordningI det nuvarande pensionssystemet gäller att pensionspoäng för tilläggspensionsom härrör från inkomst av annat förvärvsarbete får tillgodoräknas denförsäkrade endast om tilläggspensionsavgift för året erlagts inom föreskriventid. I vissa situationer påverkar det också antalet år som krävs för fulltilläggspension. För de som föregår pensionsåret tillgodoräknas däremotpensionspoäng även om avgiften inte erlagts, men obetald avgift dras då frånpensionsbeloppet.Pensionstillskott utges till den som inte har tjänat in någon rätt tilltilläggspension. Den som tjänat in rätt till endast en liten tilläggspensionfår en utfyllnad till tilläggspensionen i form av pensionstillskott upp tillpensionstillskottets nivå. För en försäkrad som haft inkomst av annatförvärvsarbete men som inte tillgodoräknats pensionspoäng till följd avunderlåten avgiftsbetalning (s.k. omdebitering) skall vid bestämmande avrätten till pensionstillskott hänsyn tas till den tilläggspension som skulleha utgetts om avgift erlagts. Detta påverkar även rätten till bostadstillägg.I det reformerade pensionssystemet införs en garantipension som fr.o.m. år2001 ersätter nuvarande folkpension, pensionstillskott och det särskildagrundavdraget för folkpensionärer vid beskattning.MotionI motion 1996/97:Sf222 av () anför motionären att detfinns företagare som kämpat ärligt och tappert med sitt företag men ändå intehar haft möjlighet att betala ATP-avgift. När en sådan företagare pensionerasfinner han eller hon att det hade varit bättre om han/hon inte företagit signågot alls under sin yrkesverksamma tid. Pensionen hade då blivit högre. Isamband med det nya pensionssystemet kommer systemet med pensionstillskott attavskaffas. De få personer som enbart harfolkpension borde därför få pensionstillskott. Det är inte rimligt att någonskall tvingas leva på lägre pension än detta. Förändringen finansieras genomminskade kostnader för sjukvården och minskat behov av socialhjälp.Utskottets bedömningNär den allmänna tilläggspensioneringen infördes fick de försäkrade möjlighetatt ställa sig utanför systemet såvitt gällde inkomst av annat förvärvsarbeteän anställning, s.k. undantagande. En försäkrad som hade begärt undantagandebetalade inte tilläggspensionsavgift för inkomst av annat förvärvsarbete. Närpensionstillskott infördes beslöts att detta skulle avräknasinte bara mot faktiskt uppburen ATP utan även mot den ATP som skulle hautgivits om undantagande inte gällt. Motsvarande skulle gälla vid omdebiteringtill följd av att avgifter för tilläggspension inte erlagts. Fr.o.m. år 1982är det inte längre möjligt att vara undantagen från ATP, och fr.o.m. den1 utges pensionstillskott till s.k. undantagandepensionär medbeaktande endast av faktiskt utgående ATP. beaktas dock dentilläggspension som skulle ha utgetts om omdebitering inte hade skett. godkända betänkande 1990/91:SfU11 behandlade utskottet ettmotionsyrkande om fullt pensionstillskott vid underlåten avgiftsbetalning.Utskottet anförde därvid att frågan om pensionstillskott vid underlåtenavgiftsinbetalning skulle beröra även dagens och framtidens förvärvsverksamma.I praktiken skulle detta innebära att egenföretagare med låga inkomster skullekunna välja att stå utanför ATP-systemet utan att detta behövde medföraminskade pensionsförmåner. Utskottet avstyrkte därför motionen.I motion 1996/97:Sf222 föreslås att fullt pensionstillskott nu skall utgesmed hänvisning till bl.a. att pensionstillskottet kommer att avskaffas isamband med det nya pensionssystemet. Vad gäller det reformerade pensionssy-stemet bygger detta i högre grad än dagens system på ett nära samband mellanavgifter och förmåner. Även för personer med inkomst av anställning kommerinslagen av egenavgifter att bli större. I proposition 1993/94:250 angavsbeträffande den inkomstrelaterade pensionen att i det fall avgifter inteerlagts bortfaller normalt inte pensionsrätten med undantag föregenföretagare. Utskottet förutsatte att man vid den fortsatta beredningenytterligare överväger om krav skall ställas på att egenavgift faktisktinbetalats, i vart fall vad gäller premiereservsystemet. Idepartementspromemorian Ds 1995:41 har därefter föreslagits att pensionsrättsom grundar sig på inkomst av annat förvärvsarbete skall vara betingad av attavgifterna betalas inom föreskriven tid. Detta skall gälla även ipremiereservsystemet. Någon särlösning för de två åren före pensioneringenföreslås inte bli införd och föreslås bli slopad även i nuvarande system.Genom det reformerade pensionssystemet upphör de nuvarande förmånernafolkpension, pensionstillskott och särskilt grundavdrag vid beskattningen.Garantipension utges i stället som en lägstagaranti eller en utfyllnad tillinkomstrelaterad pension, där avtrappningen inte görs krona för krona utan medett lägre procenttal. Hur en underlåten avgiftsbetalning skall påverkagarantipensionen har inte angivits. Enligt vad som inledningsvis redovisatspågår beredningen av bl.a. garantipensionen inom , och endepartementspromemoria i frågan planeras . Enligt utskottets meningbör förslagen rörande garantipensionen avvaktas, och utskottet avstyrkerdärför bifall till motion 1996/97:Sf222 (c).Flexibel pensionsålderNuvarande ordningI det nuvarande pensionssystemet gäller att ålderspension kan tas ut fr.o.m.den månad den försäkrade blir . Börjar ålderspension utges tidigare änfr.o.m. den månad den försäkrade fyller , s.k. förtida uttag, skallpensionen minskas för som återstår till ingången av denmånad den försäkrade uppnår sistnämnda ålder. Om pensionen börjar utges senareän 65-årsmånaden, s.k. uppskjutet uttag, skall pensionen ökas förvarje månad därefter, dock beaktas inte tid efter ingången av den månad denförsäkrade fyllt 70 år.I det reformerade systemet skall ålderspension inom fördelningssystemetkunna tas ut . Den grundas då på intjänad pensionsrätt. Viduttag därefter växer pensionen efter försäkringsmässiga principer för varjemånad som den lämnas outtagen. Någon övre gräns för när uttag kan påbörjasfinns inte. Vid fastställandet av den årliga ålderspensionen frånfördelningssystemet beaktas bl.a. återstående medellivslängd vidpensioneringstillfället. Vid pensionering omräknas pensionenvid ändring av delningstalet, dock ej ålder.Enligt riktlinjerna för pensionsreformen skall den nedre åldersgränsen förtidigaste uttag av ålderspension från nuvarande system bestämmas till 61 årfr.o.m. år 2000.MotionI motion 1996/97:Sf246 av () anför motionären att det ärviktigt att tillhandahålla en rörlig pensionsålder . Föratt den rörliga pensionsåldern skall bli en realitet bör reglerna om förtidauttag göras mindre oförmånliga. Ett förtida uttag bör därför minska pensionenmed . Detta finansieras genom att personer sompensionerar sig efter inte därigenom får högre pension. Dessutomminskar sjukvårdskostnaderna och kostnaderna för arbetslöshet.Konsumtionsförmågan hos en del förtida pensionärer kan beräknas öka.Utskottets bedömningEnligt utskottets mening är det viktigt att pensionssystemet möjliggör enflexibel pensionsålder, inte bara utan även efter 65 år.Utskottet motsätter sig därför att en ålderspension från det nuvarandesystemet inte ökar vid ett uppskjutet uttag. En annan inriktning skulle ocksåstå i motsättning till principbeslutet att en anställd skall ha rätt att varakvar i sitt arbete till . Utskottet vill erinra om att i detreformerade systemet kommer ålderspension att kunna tas ut ,som pensionsrätt intjänas utan övre åldersgräns.