bet · GL01SoU11 · 1997-12-04 00:00:00 — Såväl socialutskottet somskatteutskottet har avstyrkt yrkanden om specialdestinering av skatter ochavgifter, se bl.a. betänkandena /98:SoU7 och 1996/97:SkU17.År 1984 anslöt sig till , , hälsopolitiskastrategi Hälsa 2000. utvärderar medlemsländernahälsosituationen med avseende på uppfyllelsen av dessa mål. Den senasteutvärderingen genomfördes //97 och rapporterades tillWHO . utkom en svensk, något uppdaterad, version avrapporten, Folkhälsoarbetets utveckling i (Ds 1997:62).Som ett första mål anges att skillnaderna i hälsotillstånd mellan länder ochmellan befolkningsgrupper inom länderna skall ha minskat med år2000. Enligt rapporten är det inte troligt att målet skall kunna uppnås till år2000.Ett annat mål för är att alla medlemsländer då skall ha utvecklat ochförverkligat tvärsektoriella program som främjar hälsosamma levnadsvanor ochger medborgarna möjligheter att delta i policyutveckling och genomförande.Enligt rapporten har här gjort goda framsteg. Det finns en tydligökning av flersektoriell policyutveckling och samarbete över sektorsgränserna.Processen går mot en helhetssyn på folkhälsa både på nationell, regional ochlokal myndighetsnivå, anförs det.År 2000 skall vidare alla arenor för socialt liv och aktiviteter, som denegna staden eller kommunen, skolan, arbetsplatsen, grannskapet och hemmet, iökad utsträckning erbjuda möjligheter för att främja hälsa. Enligt rapportenhar man på olika samhällsnivåer kunnat se en tydlig trendatt skapa hälsofrämjande program som bygger mera på arenatänkandet än attinrikta sig på enskilda riskfaktorer och sjukdomar. Bl.a. är hälsoupplysningeni skolan under stark utveckling med idén om hälsofrämjande skolor som modell.Ett annat av WHO:s mål är att lättillgänglig och effektiv utbildning omhälsofrämjande insatser skall finnas i alla medlemsstater. Målet kan uppnåsgenom att bl.a. utbilda alla som är verksamma inom hälso- och sjukvården ihälsofrämjade insatser. Enligt rapporten har nya program i folkhälsa startatsvid sjuksköterskeutbildningarna, och det finns också program för filosofiemagister-examen i folkhälsovetenskap.År 2000 skall det också finnas fortgående insatser i alla medlemsstater föratt främja och stödja sunda levnadsvanor genom bl.a. balanserad kost ochlämplig fysisk aktivitet och andra positiva hälsobeteenden.I årets budgetproposition (1997/98:1) anges att ()arbete med att minska skillnaderna i hälsa mellan olika grupper i befolkningenhar förstärkts. Arbetet med att utveckla hälsokonsekvensbeskrivningar införpolitiska beslut har också intensifierats. Institutets stöd vidfolkhälsoarbetet på lokal och regional nivå har bl.a. bestått i att bidra tillatt öka folkhälsokompetensen hos strategiska aktörer och i att stöttautvecklingen av lokala folkhälsoprogram. Regeringen anser att FHI ytterligarebör sträva efter att förstärka sin roll som ochmetodutvecklare, bl.a. genom att stimulera och stötta andra att bedriva ettaktivt folkhälsoarbete. Enligt regeringen bör inte minst de frivilligaorganisationernas kompetens och engagemang tas till vara. Ekonomiskt stöd tilldessa organisationers arbete bör ges fortsatt hög prioritet, anförs det.I budgetpropositionen anges vidare som en prioritering för utgiftsområde 9att ett genderperspektiv skall ingå i all verksamhet. Förslag och verksamheterskall analyseras utifrån båda könens behov och förutsättningar i syfte att höjakvaliteten och effektiviteten, sägs det.Enligt regeringen har åtgärder för att förbättra folkhälsan fortsatt högprioritet, inte minst insatser riktade mot barn och ungdom och mot de gruppersom är utsatta för de största hälsoriskerna.Inom EU pågår folkhälsoprogram vad avser cancer, aids och vissa andrasmittsamma sjukdomar, narkotika samt hälsofrämjande aktiviteter. Ett gemensamtställningstagande beträffande ett program för hälsoövervakning är antaget medanprogram avseende sällsynta sjukdomar samt förebyggande av personskadorrespektive miljörelaterade sjukdomar är under beredning.Kommittén om hälso- och sjukvårdens finansiering och organisation, HSU 2000,har avlämnat delbetänkandet En tydligare roll för hälso- och sjukvårdeni folkhälsoarbetet (SOU 1997:119). Kommittén anser att en av grundvalarna förett framgångsrikt folkhälsoarbete är att det finns tydliga och övergripande måloch strategier formulerade på den nationella nivån, som vägledning för ochprioritering mellan insatser av olika samhällssektorer och samhällsnivåer.Eftersom dessa övergripande mål saknas , betonar HSU vikten av det uppdragsom folkhälsomål har.Kommittén betonar att hälso- och sjukvården har en viktig funktion ifolkhälsoarbetet såsom kunskapsproducent och kunskapsförmedlare. Kommitténpoängterar vidare att förebyggande insatser är en skyldighet för sektorns alladelar och nivåer, dvs. såväl primärvård, innefattande hälso- ochsjukvård, som övrig specialistvård. De förebyggande insatserna bör ses somintegrerade delar av den dagliga verksamheten.Kommittén framhåller särskilt vikten av att värna resurser som har betydelseför hälsoutvecklingen bland barn och unga, bl.a. genom MVC, BVC,skolhälsovården och ungdomsmottagningarna. Kommittén ser allvarligt pånedskärningarna inom skolhälsovården.Vidare anförs att kommunerna har ett betydande sjukvårdsansvar och att man påett bättre sätt än bör ta till vara de möjligheter som finns att arbetaförebyggande.I betänkandet betonas vidare att folkhälsoarbetet är en verksamhet som måstebedrivas långsiktigt och som därför kräver ett uthålligt stöd i form av bl.a.tydligt formulerade mål och övergripande handlingsprogram eller strategier.Förutom att staten måste ange tydliga mål och följa upp arbetet krävs det klarariktlinjer från den regionala och lokala politiska nivån för att geverksamheten stadga och för att man skall kunna prioritera insatserna på ettgenomtänkt sätt. Det är också viktigt att man på den regionala och lokala nivånföljer upp arbetet och samlat beskriver de initiativ som tas, anförs det.Kommittén anser att folkhälsoaspekter bör synliggöras inom olika sektorergenom att skapa system och ekonomiska incitament som medger attfolkhälsofrågorna beaktas. I detta sammanhang framhålls särskilt behovet av attutveckla och sprida metoder för hälsokonsekvensbeskrivningar. Kommitténkonstaterar att ett sådant arbete pågår på regional och nationell nivå menmenar att det behöver intensifieras. Enligt HSU har det kommunala engagemangeti folkhälsoarbetet ökat , liksom det organiserade samarbetet mellanbl.a. kommuner och landsting i dessa frågor. En viktig väg för att stärkafolkhälsoaspekternas ställning är tvärsektoriell samverkan. Kommittén välkomnardärför den pågående utvecklingen mot utökat samarbete i lokala hälsoråd mellanbl.a. kommuner och landsting.Som en av förutsättningarna för att folkhälsoarbetet skall vinna legitimitetbland medborgarna anger kommittén att det bedrivs med målet att minskaojämlikheten i hälsa. Hälso- och sjukvården måste lägga ner omsorg på attkonkret formulera vilka bidrag sektorn kan ge i detta avseende.Betänkandet är under remissbehandling.I betänkande Miljö för en hållbar hälsoutveckling (SOU1996:124) läggs bl.a. fram förslag till ett handlingsprogram, vari presenterastio övergripande riktlinjer för arbetet med att minska de miljörelateradehälsoriskerna samt mål och åtgärdsinriktningar på olika områden.Vad gäller riktlinjerna för det nationella miljöhälsoarbetet föreslås bl.a.att försiktighetsprincipen bör tillämpas. Utredningen påpekar att om miljö och utveckling () anslöt sig till dennaprincip, som innebär att åtgärder bör vidtas när misstankar finns om miljö-eller ohälsopåverkan även om bevis för befarad, ogynnsam utveckling inteföreligger. Utredningen förelår som en annan riktlinje för miljöhälsoarbetetatt producenterna och ägarna skall vidta de försiktighetsmått som behövs föratt förhindra ohälsa. Vidare bör hälsokonsekvensbedömningar göras av störrepolitiska beslut, såväl på nationell som regional och lokal nivå.Regeringen har för avsikt att förelägga ettförslag till nationellt handlingsprogram för att minska den miljörelateradeohälsan.I propositionen Ändring i socialtjänstlagen (1996/97:124) betonas betydelsen avtidig upptäckt och tidiga insatser inom för att förebygga ochmotverka ett mer omfattande behov av vård och stöd enligt lagen. Ipropositionen framhålls även vikten av kontinuerlig utbildning ochkompetensutveckling av personalen inom socialtjänsten.I proposition 1997/98:6 Förskoleklass och andra skollagsfrågor föreslårregeringen att ämnet idrott och hälsa i utökas till500 timmar. Behovet av förstärkt undervisning i ämnet motiveras avfolkhälsoskäl.Barnkommittén behandlar i sitt huvudbetänkande Barnets bästa i främsta rummet(SOU 1997:116) bl.a. förebyggande arbete riktat till barn och ungdomar ochbelyser därvid barnhälsovården, skolhälsovården och ungdomsmottagningarna.Kommittén föreslår bl.a. att skollagen skall kompletteras med nationella måloch en rikstäckande basnivå för skolhälso- och elevvård samt framhåller viktenav att det i det dagliga förebyggande arbetet i skolan finns annan kompetens änden rent medicinska, dvs. skolpsykologer och kuratorer.Utskottets bedömningEnligt utskottet måste folkhälsoarbetet prioriteras på alla samhällsnivåer ochinom samtliga sektorer, från skola, socialtjänst, hälso- och sjukvård ochfrivilligorganisationer till myndigheter på lokal, regional och nationell nivå.Utskottet vill betona vikten av samverkan över sektorsgränserna och av attaktörerna på området har erforderlig kompetens. Utskottet ser mycket positivtpå att det kommunala engagemanget liksom samverkan mellan kommuner ochlandsting i folkhälsoarbetet ökar. Flertalet av de riktlinjer förfolkhälsoarbetet som tas upp i motionerna So241, So285, So345 och So308innefattas i de mål som anges i WHO:s hälsopolitiska strategi och som Sverigeåtagit sig att uppfylla. Flera framsteg i riktning mot dessa mål har ocksågjorts. Flera av motionsyrkandena ryms även inom direktiven för Kommittén förnationella folkhälsomål. Enligt utskottet har kommittén en mycket viktiguppgift när det gäller att formulera strategier för folkhälsoarbetet för att påså sätt få en struktur i och vägledning för verksamheterna. Motionärernasåsikter står i stort i överensstämmelse även med Miljöhälsoutredningensbetänkande, vilket enligt uppgift kommer att ligga till grund för det kommandenationella handlingsprogrammet för att minska miljörelaterade hälsorisker.Såväl HSU 2000 som har framhållit vikten avhälsokonsekvensbeskrivningar. Arbetet med att utveckla och sprida metoderhärför pågår på regional och nationell nivå, bl.a. vid Folkhälsoinstitutet.Utskottet finner sammantaget att motionerna So241 (c) yrkandena 1-2, 6-8 och10, So285 (v) yrkande 4, So345 (fp) yrkandena 10, 12 och 13 samt So308 (mp)yrkandena 15, 17 och 20 i huvudsak är tillgodosedda och att de på den grundenbör avslås.Utskottet finner inte skäl att frångå sitt tidigare ställningstagande att enspecialdestinering av inkomster för vissa ändamål bör undvikas. Motion So308(mp) yrkande 4 avstyrks därför.Större kunskap hos befolkningen om folksjukdomars orsaker och utbredning, ökadmedvetenhet om samhällsförhållandenas och levnadsvanornas betydelse för hälsanoch ett fortsatt intensifierat hälsofrämjande och förebyggande arbete är enligtutskottet förutsättningar för att folkhälsan successivt skall förbättras.Hälso- och sjukvården har här en viktig funktion. HSU 2000 betonar vikten avförebyggande insatser inom hälso- och sjukvården och av att folkhälsoarbetetbedrivs långsiktigt. Ett av WHO:s hälsopolitiska mål som åtagit sig attuppfylla handlar om kompetensutveckling för att främja hälsa, om att lägga viktvid ett brett synsätt som omfattar levnadsvanor och utbildning i hälsofrämjandeinsatser för alla som är verksamma inom hälso- och sjukvården. I åretsbudgetproposition anges att kompetensutveckling av hälso- ochsjukvårdspersonalen skall ges hög prioritet. Utskottet ser positivt på attbl.a. nya program i folkhälsa startats vid vårdhögskolorna och förutsätter attdenna utveckling fortsätter. Enligt utskottets mening är motionerna So326 (m)yrkandena 1 och 2, So302 (kd) yrkandena 2 och 10, So319 (mp) yrkande 4 ochSo340 (mp) yrkande 1 i huvudsak tillgodosedda och avstyrks därför.Av Folkhälsorapporten framgår att det genomgående kvarstår storaskillnader i hälsa mellan olika sociala grupper i och att tendenserfinns att vissa skillnader ökar. Utskottet vill åter igen uttrycka sin oro överdessa uppgifter och vidhåller att folkhälsoarbetet med inriktning på de mestutsatta grupperna bör intensifieras. Enligt årets budgetproposition haråtgärder för att förbättra folkhälsan, inte minst för de mest utsattagrupperna, fortsatt hög prioritet. arbete med att minskaskillnaderna i hälsa har förstärkts. I direktiven till nämns att det är nödvändigt att uppmärksamma och minskaskillnaderna i hälsa mellan olika socioekonomiska och etniska grupper, mellangeografiska områden och mellan könen. Även HSU 2000 har betonat attfolkhälsoarbetet måste bedrivas med målet att minska ojämlikheten i hälsa.Utskottet förutsätter att regeringen noga följer utvecklingen och initierar deinsatser som krävs för att utjämna skillnaderna i hälsa. Något tillkännagivandefrån sida med anledning av motionerna So285 (v) yrkande 2 och So302(kd) yrkande 1 behövs inte enligt utskottets mening. Motionerna avstyrks.Folkhälsoforskning m.m.MotionernaI motion So241 av m.fl. (c) begärs ett tillkännagivande av vad imotionen anförts om ett kvinnoperspektiv i forskning och analyser (yrkande 3).Det föreligger skillnader i hälsa mellan kvinnor och män och deras problem ärolika. Enligt motionärerna krävs därför ökade insatser för att uppmärksamma ochförbättra kvinnors ogynnsamma hälsoutveckling. Analyser av och forskning kringhälsoutvecklingen har ofta begränsats till specifika kvinnosjukdomar ochpsykiska problem. Folkhälsoarbetet måste enligt motionärerna vidgas för attbelysa kvinnors situation ur andra perspektiv. Motionärerna yrkar även attregeringen ges till känna vad i motionen anförts om ett tvärsektorielltforskningsprogram om den sociala gemenskapens betydelse för folkhälsan (yrkande5). Motionärerna anser att det nu bör initieras ett omfattandeforskningsprogram om den sociala gemenskapens betydelse för folkhälsan. Detbehövs ny kunskap om social integration och vilka mekanismer som påverkarmänniskors livsvillkor och levnadssätt. Forskningsprogrammet bör enligtmotionärerna utgå från mikroperspektivet, familjen, de sociala nätverken ochden yttre närmiljöns betydelse för människors hälsa. Programmet bör omfattaidéhistoriker, sociologer, medicinare, antropologer m.m. för att ge dentvärsektoriella kunskap som efterfrågas, anförs det. Motionärerna begär ocksåett tillkännagivande av vad i motionen anförts om statistiskt underlagsmaterialför folkhälsoarbetet (yrkande 9). Beslutet att folk- och bostadsräkningen intelängre skall genomföras kommer enligt motionärerna att få betydandekonsekvenser för forskningen om människors hälsa och dess bestämningsfaktorer.Motionärerna anser att det vore av värde att en motsvarande undersökninggenomfördes, för att ge ett heltäckande underlagsmaterial i folkhälsoarbetet.I motion So345 av m.fl. (fp) begärs ett tillkännagivande avvad i motionen anförts om ytterligare forskning kring folkhälsan (yrkande 15).Uppgifterna om sjuklighet och hälsoproblem i öppenvården är enligt motionärernaofullständiga och måste förbättras. Det behövs forskning kring barns fysiskaoch psykiska hälsa, riskfaktorer bakom vissa stora folksjukdomar,könsperspektivet när det gäller ohälsa, arbetslöshetens konsekvenser för hälsansamt vad som etablerar barns och ungdomars levnadsvanor. Det behövs vidarestudier som belyser både hälso- och sjukvårdens och de samhällsinriktadeåtgärdernas betydelse för folkhälsan uttryckt i såväl mänskliga somhälsoekonomiska termer. Enligt motionärerna bör folkhälsoforskning prioriterasav forskningsråden och forskningsstiftelserna.I motion So308 av m.fl. (mp) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av nyforskning om sambanden kemikalier-miljö-hälsa (yrkande 18). Patienter medoklara diagnoser och s.k. diffusa besvär behandlas enligt motionärerna oftakränkande trots att besvären kan vara uttryck för en genomgripande påverkan påflera organ, t.ex. en allmän förgiftning eller annan störning av kroppensfunktioner på den molekylära nivån. Enligt motionärerna bör den forskning somsaknas för att diffusa besvär skall kunna förklaras även för försäkringskassanprioriteras. Det kan handla om forskning kring sambandet mellan miljö,kemikalier och hälsa.I motion So326 av () begärs ett tillkännagivande av vad imotionen anförts om behovet av ökad forskning om prevention och hälsofrämjandeinsatser (yrkande 3). Forskning om förebyggande insatser prioriteras ned ellerdras in i ekonomiskt trängda lägen, anförs det. Den som vill satsa på forskningpå området har svårt att få anslag. Enligt motionären är det angeläget attkunskaperna om förebyggande insatser ökar och att en satsning på forskning omprevention sker.Bakgrund och tidigare behandlingI Folkhälsorapport redovisar vissa områden på vilka detföreligger behov av data och/eller forskning. Bl.a. anges som ett problem attdet saknas en nationell öppenvårdsregistrering av allvarlig sjuklighet. Vidareanförs att samkörning av olika register med folk- och bostadsräkningen varit enav de relativt få möjligheterna att belysa sociala skillnader i hälsa och attdetta därför blir mycket svårt om inte motsvarande uppgifter kansamlas in på annat sätt. Även vad gäller uppföljning av barns psykiska ochfysiska hälsa samt riskfaktorer för vissa stora folksjukdomar saknas detunderlag. Enligt rapporten bör studier som belyser arbetslöshetens konsekvenserför hälsan prioriteras . Forskning om såväl hälso- ochsjukvårdens som mer samhällsinriktade åtgärders betydelse för folkhälsan behövsockså, liksom forskning kring vad som påverkar etableringen av barns ochungdomars levnadsvanor, anges det.Även i rapporten i betonas att de framtidamöjligheterna att övervaka och analysera ojämlikheten i hälsan kommer att blibegränsade om ingen ny folk- och bostadsräkning görs ochinga alternativa lösningar framkommer för att samla tillförlitlig informationom socioekonomisk bakgrund för befolkningen.I proposition 1996/97:5 Forskning och samhälle anför regeringen att behovet avforskningsbaserad kunskap är stort inom hela det socialpolitiska området motbakgrund av de stora förändringar som sker i samhället. Folkhälsa utgör därvidett centralt forskningsområde, anförs det. Den svenska folkhälsoforskningenhåller enligt regeringen mycket hög klass. Tillgången till epidemiologiska ochlongitudinella register av mycket hög kvalitet ger unika förutsättningar tillbredd och kontinuitet.Enligt regeringen är det angeläget att fördjupa analyserna om vilka faktorersom bestämmer ohälsans sociala fördelning samt om åtgärder för att överbryggahälsoklyftor i samhället. I propositionen anförs att det är viktigt att få enklar bild av hur barns hälsa utvecklats, inom vilka områden det finns enpositiv utveckling respektive var problemen finns, vilka orsakerna är tillskillnader i hälsotillståndet mellan barn med olika socioekonomisk bakgrundm.m. Det är enligt regeringen viktigt med en kontinuerlig och bred forskning ombarns villkor, särskilt om utsatta barns villkor. Regeringen framhåller att detär angeläget att ett genusperspektiv i ökad utsträckning införs i forskningen.Det är vidare viktigt att följa vilka effekterna av den ökade arbetslösheten äroch att analysera mekanismerna bakom sambanden mellan arbetslöshet ochförsämrad hälsa.Regeringen påpekar att det svenska forskningssystemet med många finansiärermedför ett stort behov av samarbete över råds- och sektorsgränser. Förstärktsamverkan mellan myndigheterna behövs bl.a. när det gäller forskning omojämlikhet i hälsa, varför en särskild samverkansgrupp bör inrättas.I betänkande 1996/97:SoU6 Forskning inom verksamhetsområdebehandlades propositionen 1996/97:5 samt motioner om bl.a. folkhälsoforskning.Utskottet avstyrkte bl.a. yrkanden om forskning kring ojämlikhet i hälsa medmotiveringen att de var tillgodosedda. Motionsyrkanden om forskning kring barnshälsa avstyrktes med hänvisning till att regeringen redan uppmärksammats påbehovet av forskning på området.Enligt regleringsbrevet för avseende () skall rådet i samråd med berörda forskningsrådoch övriga organ utarbeta ett nationellt forskningsprogram för forskning omojämlikhet i hälsa. Av budgetpropositionen framgår att detta arbete skallfortsätta under 1998.Med anledning av vad föreslog i betänkandet Röster ombarns och ungdomars psykiska hälsa (SOU 1997:8) har regeringen givitSocialstyrelsens epidemiologiska centrum i uppdrag att studeraförutsättningarna för ett system för mätning av barns psykiska hälsa.Riksdagen beslutade att det skall genomföras registerbaserade folk- ochbostadsräkningar. De uppgifter som tidigare samlats in genom traditionellafolk- och bostadsräkningar med utskick av blanketter till alla hushåll ochfastighetsägare i fortsättningen kan tas in genom befintligaregister när statsmakterna så beslutar (prop. 1995/96:90, bet. 1995/96:FiU6,rskr. 1995/96:117). Förutsättningen för att kunna genomföra registerbaseradefolk- och bostadsräkningar är att det byggs upp ett lägenhetsregister. Ettyrkesregister planeras också. Med registerbaserade folk- och bostadsräkningarkan statistiken framställas betydligt oftare än vad som gjorts hittills.Riksdagsbeslutet innefattade en provverksamhet i två kommuner. Resultatetfrån verksamheten är positivt. Under förutsättning att tidsplanen håller är detmöjligt för att genomföra en första registerbaseradfolk- och bostadsräkning under år 2001.I årets budgetproposition anges att arbete med att minskaskillnaderna mellan olika befolkningsgrupper har förstärkts. Bl.a. har olikasamarbetssamtal tecknats mellan FHI och svenska forskningsinstitutioner för attöka kunskapen om ohälsans sociala samband samt översätta resultaten tillförslag på konkreta strategier/insatser för att förbättra hälsans villkor blandutsatta grupper.I propositionen anges vidare att forskningen vid förpsykosocial miljömedicin (IPM) bl.a. inriktats på sambandet mellan arbetstider,säkerhet och hälsa. Forskningen har även fokuserats på de sociala relationernaunder arbete och fritid. Studier har visat att brister i de sociala nätverkenkan medföra ökad risk för ohälsa och för tidig död. Vidare bedrivs forskningvad gäller sambandet mellan arbetslöshet och självmordsbenägenhet.I betänkandet En tydligare roll för hälso- och sjukvården i folkhälsoarbetetkonstaterar 2000 att den vetenskapliga utvecklingen inom bådefolkhälsovetenskap och biomedicin är snabb och att kunskap som vilar på bådadessa ansatser stärker folkhälsoarbetet. Enligt kommittén bör därför statenstödja framväxten av tvärvetenskapliga utbildningar och forskningsmiljöer därolika vetenskapliga discipliner kan mötas och utveckla detfolkhälsovetenskapliga området.Miljöhälsoutredningen föreslår som en riktlinje för det nationellamiljöhälsoarbetet att forskning och utveckling om miljörelaterade hälsoriskerbör förstärkas.Utskottets bedömningI forskningspropositionen 1996/97:5 anförs att folkhälsoforskningen i Sverigeär av mycket hög kvalitet och att det är ett centralt forskningsområde motbakgrund av de stora omvälvningarna i samhället. Regeringen framhåller viktenav forskning om bl.a. skillnaderna i hälsa, barns hälsa och arbetslöshetenseffekter på hälsan. I propositionen betonas vidare att ett genusperspektiv istörre omfattning bör införas i forskningen. Regeringen har genom bl.a.Folkhälsorapporten och betänkande uppmärksammats påbehovet av forskning på flera av de områden som nämns i motionerna. Ettnationellt forskningsprogram rörande ojämlikhet i hälsa är under utarbetande.Studier av hur sociala relationer inverkar på hälsan pågår också redan.