bet · GL01NU2 · 1997-12-02 00:00:00 — Fortsatta ansträngningar i samarbete med andra stater är motiverade,och medverkan inom fusionsforskningen bör därför säkerställas,understryks det.Statligt stöd till energiforskning bör finnas även fortsättningsvis,framhålls det i motion 1997/98:N282 (m). Dock vill motionärerna lyfta ursatsningarna på etanolproduktion ur den sjuåriga ekonomiska planeringsramen.Därför föreslås att anslaget minskas med jämfört medregeringens förslag.I motion 1997/98:Fi510 (fp) yrkas - med den motivering som tidigareredovisats - att anslaget minskas med jämfört medregeringens förslag.Det behövs ny kunskap inom hela området för biobaserade drivmedel, slås detfast i motion 1997/98:N283 (mp). Såväl miljöeffekter som produktionsteknik ochdistributionssystem behöver utredas och utvecklas. Den största resursbasen förett svenskt förnybart drivmedelssystem är skogen. Därför är det av största viktatt forskning och utveckling avseende drivmedel från skogsråvara intensifieras,argumenterar motionärerna. De föreslår att en planeringsram om 300 miljonerkronor, dvs. utöver regeringens förslag, skall beräknas förutveckling av ny teknik för motoralkoholproduktion från skogsråvara under ensjuårsperiod fr o m . I fråga om övriga planeringsramar under anslagetför energiforskningen ansluter sig motionärerna till regeringens förslag. IMiljöpartiets budgetförslag för föreslås tillanslaget, villket innebär en nivå som ligger överregeringens förslag. beräknas anslaget till 411respektive , dvs. utöverregeringens beräkning.I motion 1997/98:N216 (kd) uttalas stöd för regeringens uppfattning omprogrammen Energiforskning, Bidrag till Energiteknikfonden och Introduktion avny energiteknik. Nödvändigheten av demonstrationsanläggningar för att i fullskala pröva förgasningsteknik för biobränslen betonas. En framgångsrikutveckling av solceller kan, enligt motionärerna, bli av betydelse förenergiförsörjningen i Sverige.Bidrag till Energiteknikfonden (B 5)PropositionenFörslag Beräknat1998 1999 200090,0 130 130 (milj. )Anslaget disponeras för stöd till utveckling av ny energiteknik i företag ochbranscher. Forskningsinsatser som är strategiska för teknikutvecklingen skallgenomföras i samverkan mellan staten och näringslivet. Verksamheten innebär enfortsatt användning och förstärkning av det stöd som givits förbranschgemensam forskning.Energiteknikfonden bör även fortsättningsvis bidra till att främjakonkurrensneutralt samarbete, menar regeringen. I propositionen sägs att medelfrån Energiteknikfonden bör kunna användas för att täcka avkostnaden för investeringar eller forskningssamarbete. Regeringen avser attbemyndiga den nya energimyndigheten att ansvara för verksamheten och samordnaden med berörda sektorsmyndigheter.Regeringen föreslår en ekonomisk planeringsram om sammantaget 870 miljonerkronor avseende för Energiteknikfondensfinansieringsverksamhet.MotionernaI motion 1997/98:N245 (s) påpekas att Kommunikationsforskningsberedningen (KFB)har fått regeringens uppdrag att genomföra ett s k FUD-program (Forsknings-,Utvecklings- och Demonstrationsprogram) inom området biobaserade drivmedel.Programmets resultat, sägs det, pekar på att biodrivmedel har stor potentialför förbättring av emissioner. Det är enligt motionärerna angeläget att nu ägnauppmärksamhet åt bl a utveckling av motorer och demonstration av fordon.Motionärerna anser att FUD-insatserna inom KFB bör fortsätta inom områdena renetanol, blandbränsle och biogas. Förslagsvis kan, heter det i motionen, en delav de energimedel som avsätts i budgeten för till Energiteknikfondenanvisas till en fortsättning av biodrivmedelsprogrammet hos KFB.I motion 1997/98:Fi510 (fp) yrkas - med den motivering som tidigareredovisats - att anslaget minskas med jämfört medregeringens förslag.I motion 1997/98:N283 (mp) anläggs en mer expansiv syn på Energiteknikfondensverksamhet. Motionärerna anser att en ekonomisk planeringsram om sammantaget 1miljard kronor behövs för förstärkning av Energiteknikfonden under perioden1998-2004. Detta motiveras i motionen bl a med behovet av en kraftig satsningpå demonstrationsanläggningar i full skala för ny biobränslebaseradkraftvärmeteknik och nya tillämpningar av vindkraft.I budgetförslag föreslås att , dvs13 utöver regeringens förslag, skall tillföras anslaget. Föråren 1999 och 2000 beräknas anslaget till , dvs 20 miljonerkronor utöver regeringens beräkning.Introduktion av ny energiteknik (B 6)PropositionenFörslag Beräknat1998 1999 2000160,0 230 230 (milj. )Anslaget disponeras för stöd till ny teknik baserad på förnybara energislag.Energiteknikbidraget inrättas för att stödja ny teknik som, med reducerad riskför företagen, kan utvecklas i full skala och demonstreras inför kommersiellanvändning. I budgetpropositionen sägs att energiteknikbidrag skall kunnalämnas med högst av investeringen. Det blir en uppgift för den nyaenergimyndigheten att i samarbetet med industrin komma fram till områden somskall prioriteras. Regeringen föreslår en ekonomisk planeringsram omsammantaget för för introduktion av nyenergiteknik.Våren 1992 beslöt att anvisa till ett anslagför utveckling av ny teknik för elproduktion med biobränsle under enfemårsperiod t.o.m. (prop. 1991/92:97, bet. NU25).Kvarvarande, ej utbetalda, medel på anslaget drogs in /97i enlighet med bestämmelserna i lagen (1996:1059) om statsbudgeten. Regeringenbeslöt senare att föreskriva att fr.o.m. budgetåret 1997skulle kunna rekvirera och använda högst urEnergiteknikfonden för att fullfölja gjorda åtaganden samt för beslut om stödföre utgången av juni månad 1997 till nya projekt enligt förordningen(1992:854) om stöd för att främja användningen av biobränsle. Därefter harbeslut fattats bl.a. om ett projekt i för förgasning av svartlut påtotalt 237 miljoner kronor.De åtaganden som har gjort med stöd av förordningen om stöd för attfrämja användningen av biobränsle, och som leder till anslagsbelastning fr.o.m.den 1 januari 1998, bör enligt regeringens förslag finansieras med medel fråndet nu aktuella anslaget. Därigenom kan, anför regeringen, stödet tillutveckling av ny teknik för elproduktion med biobränsle utvidgas till ettgenerellt stöd till ny teknik baserad på förnybara energislag i enlighet medriksdagens tidigare beslut. Medel ur Energiteknikfonden bör därför inte längredisponeras för detta ändamål.För att möjliggöra kontinuitet och långsiktighet i det industriellaforsknings- och utvecklingsarbetet är det nödvändigt att åtaganden kan görasäven efter det aktuella budgetåret, heter det. Regeringen beräknar behovet avåtaganden till 90, 90, 50, 50, 50 respektive 50 miljonerkronor eller totalt och föreslår att bemyndigarregeringen att besluta om sådana åtaganden.MotionernaI motion 1997/98:Fi510 (fp) yrkas - med den motivering som tidigare redovisats- att anslaget minskas med jämfört med regeringens förslag.För att minska risken för det energiföretag som står bakom endemonstrationsanläggning med ny energiteknik bör vissa garantier kunna ställassom kan täcka kostnader för driftsavbrott m.m., anförs det i motion 1997/98:N283 (mp). Medel för detta borde kunna tas ur det nu aktuella anslaget.Motionärerna anser att anslaget bör ges en planeringsram om sammantaget för , vilket är utöverregeringens förslag. I budgetförslag för föreslås 215miljoner kronor, ett belopp som överstiger regeringens förslag med 55 miljonerkronor. För vartdera beräknas anslaget i dettabudgetalternativ till , en nivå som innebär en ökning med 55miljoner kronor jämfört med regeringens beräkningar. I motionen yrkas också attriksdagen bemyndigar regeringen att åta sig ekonomiskaförpliktelser i samband med stöd för introduktion av ny energiteknikinnebärande åtaganden om högst för , högst 115miljoner kronor för , högst för , högst 60miljoner kronor för , högst för och högst 60miljoner kronor för år 2004.Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser (B 7)PropositionenFörslag Beräknat1998 1999 200050,0 50 50 (milj. )Anslaget disponeras för energipolitiskt motiverade internationellaklimatinsatser. Sådana insatser ingår som en viktig del i strategin för minskadklimatpåverkan från energisektorn. Insatserna skall huvudsakligen inriktas påbilateralt och multilateralt samarbete avseende s.k. gemensamt genomförandeinom ramen för klimatkonventionen. Ett exempel som nämns i propositionen gällerfortsättningen och utvecklingen av programmet för svenska klimatpolitisktmotiverade insatser - inriktat på energieffektivisering och förnybaraenergislag - i bl.a. och . Ansvarig myndighet i detta fall ärNUTEK, som har utarbetat rapporter i fråga om flertalet av de projekt somhittills genomförts i de baltiska länderna. Av rapporteringen framgår attinsatserna resulterat i en minskning av koldioxidutsläpp på drygt300 per år.Enligt det energipolitiska beslutet skall inriktningen av det nyssnämndaprogrammet för insatser i och omprövas inför budgetåret1999. I det sammanhanget skall också myndighetsansvaret för de statliga svenskainsatserna på energiområdet i och ses över.Regeringen föreslår för verksamheten en ekonomisk planeringsram omsammantaget för perioden 1998-2004.Täckande av förluster i anledning av statliga garantier inom energiområdet (B8)PropositionenFörslag Beräknat1998 1999 20005,0 5 5 (milj. )Anslaget disponeras för utgifter för förluster i samband med lånegarantier somhar lämnats enligt förordningen (1981:717) om statlig garanti för utvinningm.m. av olja, naturgas eller kol och förordningen (1988:805) om statligt stödur Energiteknikfonden, m.m.Förluster i garantisystemet t.o.m. /96 uppgår till sammantaget ca93,. Prognosen för anslagsbelastningen visar att ingagarantier beräknas behöva bli infriade under innevarande budgetår. Beräknadeförluster uppgår till för vart och ett av åren 1998, 1999 och2000.Åtgärder för el- och värmeförsörjningen i (B 9)PropositionenFörslag Beräknat1998 1999 2000200,0 200 - (milj. )Anslaget disponeras för åtgärder som stärker el- och värmeförsörjningen iSydsverige. Regeringen beslöt att inrätta en delegation med uppgiftatt utveckla el- och värmeförsörjningen i . Delegationen skallredovisa sitt arbete till regeringen senast den 1 oktober 1999.Åtgärder skall vidtas för att kompensera bortfallet avel från de bägge reaktorerna i genom effektivare energianvändning,konvertering samt hushållning med och tillförsel av el från andra energikällor.Även om de föreslagna insatserna innebär en full kompensation med avseende påenergibalansen i landet som helhet, krävs särskilda åtgärder för att utvecklael- och värmeförsörjningen i , anför regeringen. I delegationensuppdrag ligger att initiera åtgärder som stärker regionens el- ochvärmeförsörjning. Åtgärderna skall kunna gälla såväl energihushållning ochminskad elanvändning som utbyggnad av el- och värmeproduktion. Delegationenskall bidra med planerings- och projekteringsstöd och utreda behovet avinvesteringar i infrastruktur. Effektivare energianvändning och en ökadanvändning av förnybara energislag är angelägna mål liksom ett bättreutnyttjande av det befintliga naturgasnätet.Regeringen föreslår en ekonomisk planeringsram för verksamheten omsammantaget för åren 1998 och 1999.MotionernaI motion 1997/98:N282 (m) betraktas förslaget om ett särskilt åtgärdsprogramför energiförsörjning som en följd av den planerade, förtidaavvecklingen av . Åtgärden, fortsätter motionärerna, får tillföljd att elproduktion motsvarande av elbehovet i bortfaller. Motdenna bakgrund avvisas regeringens förslag till anslag för detta ändamål.I motion 1997/98:Fi510 (fp) framförs i sak samma yrkande - mot bakgrund avatt motsätter sig stängningen av - att anslagetinte skall uppföras på statsbudgeten.Den särskilda delegation som tillsätts för är enligt vad somsägs i motion 1997/98:N216 (kd) obehövlig. I motionen föreslås att delegationenskall avvecklas. De särskilda insatser som kan komma att behövas för el- ochvärmeförsörjningen i kan hanteras av den nya energimyndigheten, sägsdet. Mot denna bakgrund yrkas att det föreslagna beloppet för ändamålet minskasmed för år 1998.Bidrag till investeringar i solvärme (B 10)MotionenMiljöpartiet står fast vid sin uppfattning att det är nödvändigt med fortsattstimulans till solvärmeutbyggnaden, framhålls det i motion 1997/98:N283 (mp).Motionärerna anser att det även fortsättningsvis bör finnas ettinvesteringsstöd om av investeringskostnaden för utbyggnad av solvärme ibostäder och andra tillämpningar. För att finansiera denna bidragsnivå föreslårmotionärerna att - en total planeringsram om 250miljoner kronor över - avsättes till investeringsbidrag försolvärme. Motionärerna yrkar också att bemyndigar regeringen attunder åta sig ekonomiska förpliktelser i samband med bidrag tillinvesteringar i solvärme innebärande åtaganden om högst förvart och ett av åren 1999 fram till 2002.Vid byggande av ett hållbart energisystem kommer solenergin att utgöra enviktig del, understryks det i motion 1997/98:N226 (mp). Ändå, fortsättermotionärerna, nämns inte solvärmen i diskussionen om den svenskaenergiomställningen. Att det statliga stödet, som funnits i olika former sedan1970-talet, tagits bort är mycket negativt för branschens utveckling, heterdet. Stödet har på ett effektivt sätt medverkat till att svensk solvärme blivitvärldsledande. Investeringsbidraget har legat på . Imotionen sägs att subventionen var det incitament som skapade extra intresseför långsiktig och mindre sårbar energiförsörjning. Tekniken och marknadenmåste få möjlighet att utvecklas, lyder budskapet. Solvärmen, som mycketbegränsat påverkar miljön, har ett sämre konkurrensläge än andra energislag,hävdar motionärerna. I motionen yrkas därför att regeringen skall återkommatill med förslag till särskild miljöbonus för solvärmen.Utskottets ställningstagandeRiksdagen beslöt om riktlinjer för energipolitiken. Den svenskaenergipolitikens mål är att trygga tillgången på energipå med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Den skall skapa villkoren för eneffektiv energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning medlåg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningentill ett ekologiskt uthålligt samhälle.Inom utgiftsområdet prioriteras det energipolitiska program föromställningen av det svenska energisystemet som beslutats av (prop.1996/97:84, bet. Detta program omsluter totalt ca ochavser tiden fram t.o.m. . Det nämnda beloppet omfattar dels insatser förforskning och utveckling om totalt , delsåtgärder för att kompensera bortfallet av elproduktion från kärnkraftverket iBarsebäck på . Åtgärderna syftar till att på ettkostnadseffektivt sätt minska användningen av el för uppvärmning, utnyttja detbefintliga elsystemet effektivare och öka tillförseln av el och värme frånförnybara energikällor. Särskilda åtgärder planeras för att utveckla el- ochvärmeförsörjningen i . Energipolitiska insatser på klimatområdetplaneras. En ny central energimyndighet skall inrättas den 1 januari 1998.Riksdagen har godkänt (bet. 1997/98:FiU1 s. 197) den 1998 föreslagna ramen för utgiftsområdet om . Förår 1999 beräknas ramen till och för till . Utskottet har i det föregående motiverat sin principiella synpå energipolitiken. Mot denna bakgrund finner utskottet regeringens förslagtill fördelning av utgiftsramen på anslag välavvägd. Anslagen har grovt delatsupp på två verksamhetsområden inom utgiftsområdet: energisystemfrågor ochanslag för omställning och utveckling av energisystemet. I det följande kommerutskottet att behandla några särskilda frågor som aktualiserats i olikamotioner och sedan samlat ta ställning till de av regeringen föreslagnaanslagsbeloppen.Både Moderata samlingspartiet och motsätter sig inrättandet avden nya energimyndigheten; regeringens förslag till anslagsbelopp för dennamyndighet avvisas av de två partierna. I stället yrkas att ävenfortsättningsvis skall vara ansvarigt för omställningsarbetet på energiområdet.Utskottet kan inte dela denna syn; en renodlad energimyndighet med ett uttalatuppföljnings- och utvärderingsansvar mot regering och riksdag kan vara tillstor fördel i energipolitiken. Utskottets bedömning är att kraven på den nyamyndigheten beträffande resultatinformation till regering och riksdag kommeratt vara mer omfattande än de som gällt för vidkommande. I övrigt vadgäller de synpunkter som framförs från företrädarna för Moderatasamlingspartiet är dessa kopplade till den principiella syn påkärnkraftsavvecklingen som utskottet har behandlat i betänkandet. Detanslag som föreslås för el- och värmeförsörjningen i skall enligtföreträdarna för de nämnda två partierna, men även , inteanslås. Även här är kritiken kopplad till det som utskottet tidigare diskuteratbeträffande synen på konsekvenserna av kärnkraftsavvecklingen och takten iomställningsarbetet.Utskottet kan konstatera att stöder regeringens förslagtill anslag, förutom avstyrkan av anslaget till åtgärder i och kravpå ytterligare resurser till investeringar i elproduktion från förnybaraenergikällor.Miljöpartiet föreslår kraftiga ökningar på samtliga anslag inomomställningsprogrammet. Partiet föreslår ett nytt anslag för bidrag tillinvesteringar i solvärme; här vill utskottet anföra, i likhet med vad som sadesvåren 1997, att stödet på området lett till att marknadssituationen försolvärme påtagligt förbättrats . Den prioritering somgäller är att åtgärder som medför ett eltillskott eller en direkt elbesparinggår före t.ex. satsningar på solvärme som ger minst energitillskott under dendel av året när behovet av en effektminskning i elnätet är som störst.Med det anförda tillstyrker utskottet de av regeringen föreslagna anslagenför inom utgiftsområde 21 Energi (se bilaga). Likaså tillstyrksde övriga här aktuella förslagen till riksdagsbeslut som lagts fram ibudgetpropositionen. Samtliga nu berörda motionsyrkanden avstyrks därmed.Affärsverket svenska kraftnätPropositionenAffärsverket () driver och förvaltar detsvenska stamnätet och de statligt ägda utlandsförbindelserna (prop. 1990/91:87, bet. är enligt förordningen (1994:1806) omsystemansvaret för elektrisk ström systemansvarigmyndighet enligt den s.k. ellagen (1902:71 s. 1). skall enligtriksdagens beslut ansvara för driften av stamnätet, den löpande momentanaelbalansen och det svenska kraftsystemets övergripande driftsäkerhet.Verksamheten vid finansieras helt genom intäkterna frånverkets affärsverksamhet, med undantag för elberedskapsverksamheten som täcksmed anslag på statsbudgeten.Enligt Svenska kraftnäts årsredovisning för har verksamheten underåret präglats främst av ikraftträdandet av det nya regelverket för elmarknadenoch tillkomsten av den gemensamma svensk-norska elmarknaden.I juni 1996 ansökte verket om koncession för den s.k. Polenlänken, enlikströmsförbindelse mellan och . Regeringen har genom beslut ijuli 1997 med stöd av ellagen beviljat koncession förPolenlänken.Svenska kraftnäts omsättning uppgick till ca 2 279 miljonerkronor, varav ca utgjordes av nät- och systemintäkter.Intäkterna var något lägre än , då intäkterna uppgick till ca . Detta beror på minskade överföringar på stamnätet till följdav den låga vattenkraftproduktionen . Resultatet uppgicktill ca . Räntabiliteten på justerat kapital efter skatt var10,och soliditeten 46,8 %.Regeringen konstaterar att inte har haft någrainvändningar i revisionsberättelsen över Svenska kraftnäts årsredovisning förår 1996. Regeringen bedömer att verksamheten vid har bedrivitsi enlighet med de mål och den inriktning som verket ålagts. Regeringen harfastställt årsredovisningen och Svenska kraftnäts förslag till utdelning.Svenska kraftnäts förslag till investerings- och finansieringsplan för åren1998-2000 för affärsverkskoncernen bygger på verkets långsiktigainvesteringsplanering för stamnätet inklusive utlandsförbindelserna. Deplanerade investeringarna inom affärsverkskoncernen beräknasbeloppsmässigt till ca . Planen omfattar delsinvesteringar i stamnätet och utrustning för telekommunikation (inklusiveoptofibrer) om ca , dels investeringen i Polenlänken om ca2 720 miljoner kronor.Investeringarna i stamnätet avser enligt förslaget dels åtgärder i befintligaanläggningar (s.k. reinvesteringar) om sammanlagt ca , delsnyinvesteringar om sammanlagt ca . Reinvesteringarna syftari första hand till att behålla driftsäkerheten och överföringskapaciteten ielsystemet och till att uppfylla gällande säkerhetskrav i befintligaanläggningar. Enligt ökar förnyelsebehovet under de kommandeåren till följd av en stigande åldersstruktur i anläggningarna i det svenskastamnätet.Investerings- och finansieringsplanen omfattar även åtgärder till följd avavvecklingen av kärnkraftsreaktorerna i . Dessa beräknas uppgå tillsammanlagt , varav utfaller . bedömer att det inom affärsverket inteuppkommer något ytterligare lånebehov . Affärsverketsinvesteringsverksamhet kommer att finansieras med egna medel. Investeringarna iPolenlänken, som är avsedda att genomföras i dotterbolaget ,planeras att finansieras dels genom extern upplåning om ca 2 040 miljonerkronor, dels genom delägarlån om sammanlagt ca . Svenskakraftnäts andel av delägarlånen beräknas till ca 347 miljoner kronor.Svenska kraftnäts förslag till investerings- och finansieringsplan för åren1998-2000 sammanfattas i tabellen på nästa sida. Svenska kraftnätsverksamhetsplan innebär ett budgeterat resultat på 563, 453respektive . Därvid beräknas en avkastning på justerat egetkapital på och åren 1999 och 2000.Svenska kraftnät föreslår en oförändrad ram på föraffärsverkets upplåning. Därutöver föreslår verket att det får disponera enrörlig kredit i om . Svenska kraftnätföreslår inga förändringar av det nuvarande soliditetsmålet på lägst 38 %.Svenska kraftnät hemställer i verksamhetsplanen att verket ävenfortsättningsvis skall bemyndigas att dels bilda aktiebolag med ettaktiekapital om högst , dels att inom en sammanlagd ram om 10miljoner kronor få besluta om förvärv av aktier och andelar i bolag. Vidareföreslås att det i bemyndigandet skall ingå en rätt att avyttra aktier ochandelar i bolag i vilka för statens räkning förvaltar sådanatillgångar.Affärsverkskoncernens svenska kraftnäts investeringar m.m. ()-------------------------------------------------------------| |Totalt |Utbetalt|Prognos|Budget| Beräknat|Beräknat|| |1998 - |1996 |1997 |1998 |1999 |2000 || |2000 | | | | | |-------------------------------------------------------------|Investeringar| | | | | | ||- Stamnätet | 1 | 449 | 203 | 259 | 433 | 407|| | 099 | | | | | |-------------------------------------------------------------|- Telekom- | | | | | | ||munikationer | 300 | 15 | 47 | 119 | 64 | 117|-------------------------------------------------------------|- | 280 | 89 | 850 | 110 | 70 | 100||Optofibrer | | | | | | |-------------------------------------------------------------|- | 2 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0||Polenlänken | 720 | | | 122 | 598 | |-------------------------------------------------------------|- Övrigt | 0 | 54 | 0 | 0 | 0 | 0|-------------------------------------------------------------|Summa | | | | | | ||investeringar| 4 | 607 | 335 | 1 | 2 | 624|| | 399 | | | 610 | 165 | |-------------------------------------------------------------|Finansiering | | | | | | ||- egna medel | 2 | 607 | 335 | 631 | 771 | 624|| | 026 | | | | | |-------------------------------------------------------------|- extern | | | | | | ||upplåning | 2 | 0 | 0 | 979 | 1 | 0|| | 373 | | | | 394 | |-------------------------------------------------------------|Summa | | | | | | ||finansiering | 4 | 607 | 335 | 1 | 2 | 624|| | 399 | | | 610 | 165 | |-------------------------------------------------------------Regeringen har inget, meddelas det i budgetpropositionen, att erinra mot deöverväganden och de förslag om verksamhetens mål och inriktning som presenterasi Svenska kraftnäts treårsplan och anser att den nu redovisade investerings-och finansieringsplanen för bör godkännas.Riksdagens bemyndigande till regeringen att ta upp lån till staten regleras ilagen (1988:1387) om statens upplåning. Regeringen har i annan del avbudgetpropositionen för (prop.