bet · GL01FiU9 · 1997-11-25 00:00:00 — Sammantaget anserregeringen att om står utanför valutaunionen blir det minst likaviktigt att hålla fast vid målen för de offentliga finanserna. Prisstabilitet är en förutsättning för en framgångsrikekonomisk politik. Detta är giltigt såväl innanför som utanför valuta-unionen. Penningpolitikens övergripande uppgift är prisstabilitet.Riksbanken bedriver penningpolitiken självständigt och riksbanksfullmäktigehar definierat prisstabilitetsmålet som att ökningen av konsumentprisindexskall begränsas till med en tolerans om uppåt respektivenedåt. Regeringen stödjer penningpolitikens inriktning och har ställt sigbakom inflationsmål. En fempartiuppgörelse om Riksbankensställning har ingåtts i syfte att stärka trovärdigheten för den svenskapenning- och valutapolitiken. I fempartiuppgörelsen ingår även ett lagfästprisstabilitetsmål för . Regeringen konstaterar att Riksbankenendast kan stödja den allmänna ekonomiska politiken i den mån detta ärmöjligt utan att prisstabilitetsmålet hotas. En nationell penningpolitik kandärmed endast utnyttjas för att stimulera efterfrågan om detta kan ske utanatt förtroendet för penningpolitiken minskar. När det gäller frågan omvikten av att kunna bedriva en nationell penningpolitik för att motverkaenstaka och för specifika ekonomiska störningar anser regeringen attvärdet av denna möjlighet måste vägas emot de risker för förtroendet förpenningpolitiken som detta skulle innebära. Det är enligt regeringens meninginte självklart att värdet av att bedriva en nationell penningpolitikuppväger dessa risker. I fempartiuppgörelsen om ställning ingår attregeringen skall bestämma växelkurssystem. skall bestämma omcentralkurs och bandbredd i system med fast växelkurs och om den praktiskatillämpningen av ett system med flytande växelkurs. Regeringen villframhålla att det inte finns någon legal förpliktelse att delta i EU:snuvarande växelkurssamarbete, . Någon sådan förpliktelse kommer inteheller att finnas vad gäller 2, dvs. det växelkurssamarbete som skapasför de medlemsländer som inte deltar i valutaunionen. Deltagandet kommer attvara frivilligt. Medlemsstater med undantag kan dock förväntas ansluta sigtill 2. medlemskap i innebär att liksom övrigamedlemsstater skall behandla sin valutapolitik som en fråga av gemensamtintresse. Detta allmänna åtagande uppfyller genom den nuvarandepenningpolitiska regimen med ett inflationsmål och rörlig växelkurs inomramen för en stabilitetsorienterad ekonomisk politik. Ett annat sätt attuppfylla detta allmänna åtagande är deltagande i eller 2. Denekonomiska politiken i medlemsstater utanför valutaunionen kommer att bliföremål för övervakning med sikte på att undvika reala avvikelser frånjämviktsväxelkurserna eller alltför stora nominella växelkursfluktuationermellan euron och andra EU-valutor vilka kan hota den inre marknaden. Det ärrimligt att gemenskapen följer den monetära utvecklingen och övervakar denekonomiska politiken för att se om denna är inriktad på stabilitet och pådet viset underbygger stabila växelkurser. Monetär stabilitet är viktig förden inre marknadens goda funktion. Regeringens uppfattning är att det inteär aktuellt att delta i . Erfarenheterna från den nuvarande politikeninriktad på prisstabilitet i kombination med en valutaregim med rörligväxelkurs är goda. Det finns ekonomiska skäl mot ett deltagande i 2.Bl.a. har haft negativa erfarenheter av olikafastkursarrangemang. En del av negativa bedömning av 2baserades emellertid på farhågan att fluktuationsbanden skulle bli snävaeller efterhand gradvis snävas in. Den slutliga utformningen av 2innebär att denna farhåga inte behöver vara stor. Deltagande i 2 kan sessom ett direkt förberedande steg för ett inträde i valutaunionen. Därförtalar mycket för att en knytning av kronan till 2 aktualiseras först isamband med ett eventuellt framtida svenskt deltagande i valutaunionen.MotionernaModerata samlingspartietSveriges ekonomisk-politiska handlingsfrihet ökar inte om står utanförEMU, enligt Moderata samlingspartiets motion Fi3. Med dagensinternationaliserade finansmarknader finns det inget utrymme för ett litet landi utkant att göra som man vill inom den ekonomiska politiken. Tvärtomkan situationen bli ännu svårare att hantera om väljer att stå utanförEMU trots att man kan anses uppfylla villkoren för ett medlemskap. Misstankenom att vi är på väg att återgå till gamla tiders inflations- ochdevalveringspolitik kommer snabbt att dyka upp, med högre räntor och ostabilvaluta som följd.Kraven på och den svenska finanspolitiken kommer enligt motionen attvara större vid ett utanförskap än vid ett deltagande i valutaunionen. Formelltkommer visserligen finanspolitiken att vara kringskuren av samma regler somgäller för de länder som deltar. Underskottet i den offentliga sektornsfinanser får inte överstiga av BNP och bruttoskulden får inte vara störreän av BNP. Men om reglerna bryts är sanktionsmöjligheterna större vid ettmedlemskap än vid ett utanförskap. Enligt stabilitetspakten kan böter på upptill av BNP utgå. Däremot kommer de informella kraven från de finansiellamarknaderna att bli hårdare vid ett utanförskap. Anledningen är att marknadernainte glömt tidigare stabiliseringspolitiska misslyckanden. Denexpansiva finanspolitiken ledde till återkommandeperioder av överhettning, inflation, kostnadskris och påföljande devalvering.Vid varje oväntad uppgång i inflationen och devalvering av växelkursenurholkades långivarnas avkastning. För att kompensera för detta krävdes enriskpremie i form av en högre ränta. Just nu är inte riskpremien så högeftersom marknaderna verkar räkna med en stram finanspolitik under de närmasteåren som inte bidrar till att driva upp inflationen. Men toleransen vid ettutanförskap kommer att vara lägre på grund av överhettnings- ochdevalveringshistoria. Vid minsta avvikelse från den nuvarande strama politikenkan finansiärerna väntas kräva högre räntor. Även kortsiktiga avvikelser kanmötas av mindre acceptans eftersom regering och riksdag inte hotas aveventuella sanktioner vid alltför stora budgetunderskott. På marknadenuppfattas sannolikt sanktionsmöjligheterna som en försäkran mot lössläpptfinanspolitik.Även den valuta- och penningpolitiska handlingsfriheten är i realitetenbegränsad vid ett utanförskap, enligt motionen. Ett av Calmforsutredningenshuvudargument för att ska vänta med att delta i är att Riksbankenska kunna sänka styrräntan och låta kronan försvagas något, om efterfrågansjunker i den del av exportsektorn som är specifik för . Men en sådansänkning av styrräntan kommer emellertid att ha begränsad effekt påarbetslösheten, eftersom den Sverigespecifika delen av exportsektorn, t.ex. denråvarubaserade industrin, inte är särskilt arbetskraftsintensiv.Dessutom kommer finansmarknaderna att kräva högre räntor om de befarar attden förändrade penningpolitiken leder till högre inflation. Det i sin turkommer att dämpa den ekonomiska aktiviteten. Vid en större försvagning avväxelkursen kan vidare övriga EU-länder komma att protestera eftersom en sådanutveckling försämrar deras konkurrenskraft. Vid en historisk tillbakablickvisar det sig dessutom att efterfrågan på svensk och europeisk export svängt påungefär samma sätt. Därför är behovet av en självständig penningpolitik avdenna anledning tämligen begränsat. Däremot har haft flera ekonomiskastörningar orsakade av den egna finanspolitiken. Möjligheterna att medpenningpolitik avhjälpa inhemskt skapade kostnadskriser är försvinnande småäven om står utanför EMU.CenterpartietI motion Fi4 framhålls att inte delar regeringensåsikt i propositionen att möjligheterna att bekämpa arbetslösheten inte i någonstörre grad skiljer sig mellan alternativen att delta respektive att inte deltai valutaunionen. I stället delar motionärerna den bedömning somCalmforsutredningen gjorde - att ett EMU-medlemskap ökar riskerna för en ökadarbetslöshet, genom att den ekonomisk-politiska handlingsfriheten beskärs.Särskilt gäller detta om utsätts för någon form av asymmetrisk chock.Om penningpolitiken inte kan anpassas till nationella omständigheter är riskenbetydande att tillväxten i ekonomin och därmed sysselsättningstillväxtenhämmas, enligt motionärerna.Centerpartiet är också kritiskt till att regeringen i propositionenifrågasätter värdet av en nationell penningpolitik. I motionen anses attpenningpolitiken är ett värdefullt instrument i den samlade ekonomiskapolitiken. En mer självständig riksbank ökar penningpolitikens värde ochtrovärdighet. De sanerade statsfinanserna ger enligt motionen ett gottutgångsläge som mycket väl kan innebära ett större förtroendeför den svenska ekonomiska politiken än den som kommer att föras i denekonomiska och monetära unionen.Med en rörlig växelkurs och ett inflationsmål i penningpolitiken har Sverigemöjlighet att vara flexibelt i en alltmer flexibel omvärld. Det är en fördelför en liten utrikeshandelsberoende ekonomi som att kronans värdelöpande bedöms av marknaden. Valutakrisen i illustrerar risken medfasta växelkursarrangemang och indikerar att en gemensam valuta i den delen avvärlden hade varit skadlig för berörda länder.I motion Fi218 framhålls att mår väl av ensjälvständigt beslutad penningpolitik med rörlig växelkurs. Sverigesmöjligheter att stå utanför EMU avgörs dock av förmåga att visa upp ensund ekonomi. Risken är annars att bestraffas av marknadens aktörer.För 1998 bedöms budgeten vara i balans. skall överskottåstadkommas och en avbetalning på statsskulden inledas. bördet målsatta överskottet i de offentliga finanserna uppgå till av BNP överen konjunkturcykel. Målsättningen bör också vara att nettoskulden i deoffentliga finanserna skall vara amorterad år 2010.För att skall kunna stå utanför EMU krävs också att problemen ilönebildningen löses. historia på lönebildningens område är dålig ochen förändring av spelreglerna är därför nödvändig. Enligt börarbetsmarknadens parter ta sitt ansvar för att åstadkomma en ansvarsfulllönebildning som är förenlig med en väsentligt högre sysselsättning.I motion Fi203 av () framhålls att när nu stannarutanför EMU är det viktigt att ekonomin är stark och uthållig. Därför börregeringen tillsätta en utredning, som även anlitar internationell expertis avolika ekonomiska skolor, för att kartlägga vilka ekonomiska styrmedel sombehövs för att ska nå en ekologiskt uthållig tillväxt, välfärd,jämlikhet och full sysselsättning. har Sverigeenligt motionären anpassat sin ekonomiska politik till EU:s nyliberala modell.Det har enbart inneburit problem. Från att tidigare haft full sysselsättninghar nu stor arbetslöshet, statsfinansiella problem och landet räknasinte längre till de rika. I motionen anförs också att börfå i uppgift att snabbt analysera och informera om den propaganda medborgarnautsätts för inför EU:s fortsatta utveckling i federativ riktning.Folkpartiet liberalernaI liberalernas motion Fi5 framhålls att kostnaderna för att ståutanför valutaunionen ökar ju fler länder som deltar.Den tydligaste konsekvensen av ett utanförskap är osäkerheten. Osäkerhet ominriktningen av den ekonomiska politiken och den framtida kronkursen. Osäkerhetom framtida avsättningsmöjligheter på den europeiska marknaden närkärnländerna inför en gemensam valuta och vi står utanför. Osäkerhet försvenska hushåll och företag, som bl.a. kommer att visa sig genom högre räntor,färre investeringar, sämre sysselsättningsutveckling och fortsatt risk förstora svängningar i värdet på den svenska kronan.Ett deltagande i undanröjer kvarstående osäkerheter om inriktningen avden svenska ekonomiska politiken. Om tydligt avhänder sig möjligheternaatt devalvera blir det mindre riskfyllt att investera i svenska räntebärandevärdepapper och räntorna kan sjunka ytterligare när den riskpremie somplacerare begär försvinner. Stabila spelregler, låga räntor och gemensamvaluta innebär att företag i alla branscher vågar satsa för framtiden, ökainvesteringarna och anställa fler. Chanserna till fler nya jobb ökar. OmSverige står utanför EMU kommer många företag ändå att tvingas anpassa sig ochanvända kronor och euro parallellt. Det leder till merkostnader och ökadadministration och därmed färre jobb.Ett utanförskap medför enligt motionen inte större självständighet, varken ipenning- eller finanspolitiken. Den penningpolitik som förs inom EMU-områdetkommer i hög grad att bestämma förutsättningarna för den svenskapenningpolitiken. Regeringens linje att stå utanför innebär att Sverigeavhänder sig möjligheten att påverka utformningen av den europeiskapenningpolitiken. Det är bland länderna som är med från starten somriktlinjerna för penningpolitiken kommer att dras upp.Frågan om överstatliga beslut i finans- och skattepolitiken är enligtmotionen över huvud taget inte relaterad till EMU. Svårigheten att behålla ettskattesystem som kraftigt avviker från övriga EU-länders beror på mer inte-grerade marknader och ökad internationalisering. I stället är det så att kravenpå ett konkurrenskraftigt skattesystem snarare ökar genom den EMU-linjeregeringen driver. Till exempel blir vid ett utanförskap ett mindreattraktivt alternativ för investerare från t.ex. eller som vill fåtillgång till den har länge hävdat att det finns brister i den svenska ekonominsfunktionssätt. Lönebildningen fungerar dåligt. De offentliga finanserna ärmycket konjunkturkänsliga, bl.a. eftersom regeringen sanerat budgeten genomfrämst skattehöjningar. Konkurrensen fungerar dåligt inom viktiga sektorer.Dessa problem måste lösas oavsett om går med i eller inte. Menproblemen blir lättare att lösa om den ekonomiska utvecklingen är mer positiv,dvs. med ett EMU-medlemskap, än om dessutom tvingas hantera ekonomiskatrovärdighetsproblem, högre räntor och svängningar i valutakursen.VänsterpartietI motion Fi2 ställer sig motionärerna starkt avvisande tillregeringens syn på valutaunionen och försvaret av de senaste årenskonvergenspolitik. Enligt motionen är det orimligt att binda upp den ekonomiskapolitiken vid rigida normer. Politiken måste i stället vara tillräckligtflexibel för att kunna anpassas till kraven på hög sysselsättning och ekonomisktillväxt. EMU-politiken har fokuserats på prisstabilitet trots attresursutnyttjandet i flertalet EU-länder varit lågt under flera år.Sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitiken har fått en underordnad betydelse,med den följden att arbetslösheten bitit sig fast på höga nivåer.Motionärerna är också kritiska till propositionens beskrivning av de senastedecenniernas ekonomiska utveckling. En förvrängd bild av den ekonomiskahistorien får motivera en felaktig inriktning på den ekonomiska politiken.Enligt motionen var det först en bit in som börjadeavvika från europasnittet genom en inflation som låg över genomsnittet.Detsamma gäller statsfinanserna. Historiskt har haft - och harfortfarande - en mycket låg offentlig nettoskuld. Dessutom är det fel att talaom de stora budgetunderskotten i termer av dålig ochansvarslös politik. Utan statlig skulduppbyggnad hade krisen förvärrats,tillväxten hade fallit ytterligare och arbetslösheten hade blivit än meromfattande.Vänsterpartiet anser i motionen att målet om offentliga överskott i enekonomi som präglas av massarbetslöshet och obefintlig inflation avspeglar ettöverdrivet sparande. Det är ett sparande som sker på bekostnad av produktionoch konsumtion i den privata sektorn och som riskerar att permanenta ett svagtresursutnyttjande i ekonomin.Det finns enligt motionen många anledningar till att inte bör följaEMU-anpassningen. Men det främsta är att EMU omöjliggör en tillväxt- ochsysselsättningsinriktad ekonomisk politik. En faktor som motionärerna pekar påär hur oberoende och EMU kommer att påverka statens kostnader föratt återfinansiera statsskulden. I en bilaga till jämför RonaldI McKinnon EU:s medlemsstater med delstaterna i . Delstaterna har enrelativt stor ekonomisk-politisk frihet men saknar inflytande över den federalacentralbanken. Men arbetskraftens och kapitalets rörlighet överdelstatsgränserna gör att det nästan är helt uteslutet att höja skatterna vidbudgetsvårigheter. Dyr upplåning i kombination med hård skattekonkurrenstvingar fram en stram ekonomisk politik med en ensidig inriktning påutgiftsnedskärningar. Enligt talar omfattningen av EU-ländernasskulder för att problemen kan bli mycket stora vid övergången till en gemensamvaluta. Spekulationsattacker och räntehöjningar kan tvinga fram en snabbskuldamortering som ger negativa effekter på sysselsättning och tillväxt. Högaräntenivåer innebär i sin tur att det krävs större budgetöverskott för atthålla statsskulden oförändrad som andel av BNP, dvs. tendensen mot en alltmerstram och tillväxthämmande politik förstärks.Vänsterpartiet anser att den fulla sysselsättningen måste vara detöverordnade målet för den ekonomiska politiken. Motionen förordar ett utvecklatmellanstatligt ekonomisk-politiskt samarbete. EMU-politikens åtstramning måstevändas i expansion. Därför bör enligt motionen ta initiativ till ettutvecklat mellanstatligt samarbete för att öka sysselsättningen och bekämpaarbetslösheten. En finanspolitisk expansion motsvarande av BNP i t.ex. EU:stio största medlemsländer skulle ge mycket positiva resultat, visarberäkningar. Närmare 5 miljoner nya arbetstillfällen skulle skapas i Europaunder en treårsperiod. I skulle effekten bli 150 000 jobb under sammatidsperiod.Miljöpartiet de grönaI de grönas motion Fi6 framhålls att riskerna med EMU för svensktvidkommande är oacceptabla. Vidare anses att de offentliga finanserna skallvisa överskott på av BNP över en konjunkturcykel så att statsskuldenkan amorteras ned. De offentliga finansernas konjunkturkänslighet bör reducerasytterligare för att minska riskerna för framtida kostnadskriser i enlågkonjunktur. Arbetslösheten skall på kort sikt sänkas genom främst sänktskatt på arbete och genom sänkt arbetstid. Det kommer att ställa stora krav påarbetsmarknaden och lönebildningen så att produktivitetsutvecklingen i förstahand växlas mot sänkt arbetstid i stället för högre månadslöner till dem somredan har jobb. På måste skatterna på arbete sänkas ytterligaregenom en växling mot högre energi- och miljöskatter.Dessutom måste villkoren för tillväxt i de små och medelstora företagenförbättras genom förenklade regelverk och förbättrade möjligheter tilluppbyggnad av eget kapital.Miljöskulden måste enligt motionen också minskas och en offensiv politikbedrivas för att göra till ett föregångsland ur ekologisk synpunkt. Detleder till minskade framtida kostnader och betydande konkurrensfördelar försvenskt näringsliv.Penningpolitiken måste inriktas på såväl låga räntor som låg inflation.Valutapolitiken ska även fortsättningsvis bygga på en flytande kronkurs ochinriktas på stabilt värde på kronan gentemot omvärlden. vill intemedverka till en återgång till den tidigare ?devalveringspolitiken?.Handelspolitiken skall enligt motionen inriktas mot ökad frihandel och ettbättre utnyttjande av den globaliserade ekonomin. Utanför EU slipper Sverigeenligt motionen ett antal handelsrestriktioner som hämmar den svenska ekonomin.Detta kräver emellertid att tillräckliga social- och miljöklausuler införs ihandelsavtalen, särskilt i WTO-systemet. Annars kommer människor och miljö ifrämst svaga statsbildningar med otillräcklig social- och miljöpolitik attsugas ut och drabbas hårt, både socialt och miljömässigt.Med denna uppläggning av finans-, penning-, valuta- och handelspolitiken ärenligt motionärerna förutsättningarna goda för att utanför EMU fårlägre realräntor, lägre arbetslöshet och en långsiktigt hållbar ekonomiskutveckling.Enligt motionen måste klara de övergripande ekonomiska kraven ikonvergensprogrammet. Annars är risken stor att räntenivån stiger på nytt närSverige stannar utanför EMU. Kravet på minskad arbetslöshet och minskadmiljöskuld kan däremot inte anses vara uppfyllda, vilket tydliggör regeringensmisslyckade politik, enligt motionärerna.KristdemokraternaI motion Fi7 framhålls att delarregeringens uppfattning att kraven på en stabilitetsorienterad ekonomiskpolitik är minst lika höga om står utanför valutaunionen. FörKristdemokraterna innebär det ett upprätthållande av ett fast penningvärde ochsunda statsfinanser. Men till skillnad från regeringen anser motionärerna attdet i ett medelfristigt perspektiv räcker med ett årligt överskott i deoffentliga finanserna på av BNP över en konjunkturcykel. Detta bör gällatills uppfyller konvergenskriteriet om en offentlig konsolideradskuldkvot på av BNP.Motionärerna är mycket kritiska till den senaste trenden iarbetsmarknadsstatistiken - att andelen människor i arbetskraften minskar istället för att sysselsättningen ökar. Denna trend måste brytas. Om målet förden ekonomiska politiken är sunda statsfinanser och en beredskap till attstatsfinansiellt klara lågkonjunkturer utan ökad upplåning, måste en störreandel av befolkningen vara i arbete. För att uppnå sunda statsfinanser också pålång sikt måste statsbudgeten bli mindre konjunkturkänslig. Därför måstesysselsättningen och arbetskraften öka, statsskulden reduceras ochpenningpolitikens trovärdighet stärkas.Enligt motionen är den sammantagna bilden av den svenska ekonominsfunktionssätt, framför allt vad gäller arbetsmarknaden, sådan att ett svensktmedlemskap i inte är möjligt . På grund av de storastrukturella problemen i svensk ekonomi är risken stor att arbetslösheten ökarom går med i från start. , när den öppna arbetslöshetenligger på , börjar varna för att hotbilden motinflationsmålet har skärpts. En ekonomi som drabbas av ett stigandeinflationstryck vid så höga arbetslöshetsnivåer lider av strukturellamissförhållanden, främst inom lönebildningen och på arbetsmarknaden.Vidare anförs i motionen att det under rådande strukturella förhållanden ären fördel med en nationellt bestämd penningpolitik. Den nationellapenningpolitiken kan i viss mån fungera som en försäkring mot makroekonomiskastörningar, dock under villkoret att och penningpolitiken bara kanstödja den allmänna ekonomiska utvecklingen så länge trovärdigheten förinflationsmålet inte hotas. Enligt bör den nuvarandepenningpolitiska strategin med rörlig växelkurs och ett klart uttalatinflationsmål behållas. De tidigare goda erfarenheterna av fastaväxelkursarrangemang för mindre valutor har omprövats på grundav den alltmer internationella och lättrörliga kapitalmarknaden.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens uppfattning att kraven på den ekonomiska politikeninte minskar om står utanför valutaunionen. måste enligtutskottet även i fortsättningen tydligt demonstrera sin strävan attupprätthålla ett fast penningvärde och att etablera ett långsiktigt överskott ide offentliga finanserna.Enligt utskottet är sunda offentliga finanser en nödvändighet oavsett vilkentyp av valutaregim väljer. Svaga offentliga finanser och en hög ochväxande offentlig skuldsättning är på lång sikt en ohållbar utveckling vidsåväl rörlig växelkurs som vid fasta eller s.k. halvfasta växelkurssystem. Detvisar bl.a. de europeiska valutakriserna . Därför är detav yttersta vikt att förstärkningen av de offentliga finanserna fortsätter ochatt de ambitiösa målen för de offentliga finanserna upprätthålls, även utanförvalutaunionen.De svenska offentliga finanserna har förstärkts i entakt som saknar internationellt motstycke. blir underskottet av BNP,enligt regeringens bedömning i budgetpropositionen. Det kan jämföras med prognos på ett underskott i genomsnitt för EU:s 15 medlemsländerunder 1997 på av BNP. bedöms offentligainkomster och utgifter vara i balans. skall överskott på 0,av BNP respektive av BNP etableras. är målet ettöverskott motsvarande av BNP över konjunkturcykeln.Enligt utskottets mening innebär målet för de svenska offentliga finansernaatt det finns en tillfredsställande marginal till stabilitets- ochtillväxtpaktens s.k. referensvärde på minus av BNP.