bet · GL01TU1 · 1997-11-27 00:00:00 — Eftersom ingen alkohol därefter fårintagas torde reglerna de facto innebära en nollgräns under flygtjänst.De gemensamma europeiska flygsäkerhetsreglerna, JAR-OPS, innebär isammanfattning att en besättningsmedlem inte får konsumera alkohol mindre än 8timmar för den planerade flygningen, inte får påbörja flygtjänst med enalkoholnivå överstigande samt inte får konsumera alkohol underflygtjänst eller s.k. stand by. JAR-OPS har den formella status sommedlemsländerna beslutar. När JAR-OPS nu införs som svenska regler har mangjort undantag för de bestämmelser som reglerar alkoholförtäring före och underflygtjänst. I stället gäller nuvarande svenska regler intill dess att JAR-OPSinförlivas i EG-rätten.Utskottet kan alltså i likhet med motionärerna konstatera att de europeiskareglerna är mindre stränga än de svenska. Enligt vad utskottet inhämtat frånLuftfartsinspektionen verkar emellertid aktivt för att nu gällande JAR-OPS-regler skall ersättas med regler som överensstämmer med de svenska. råder inga delade meningar om krav på helnykterhet förflygande personal inom de fora som har att utveckla och besluta om deeuropeiska flygsäkerhetsbestämmelserna. Utskottet delar självfalletmotionärernas uppfattning att en nollgräns skall gälla i samband medflygtjänst. Mot bakgrund av inhämtade upplysningar finner emellertid utskottetatt motionsyrkandet är tillgodosett. Något uttalande från sida ifrågan är inte erforderligt. Följaktligen avstyrks motionen.14.3 Statens haverikommission14.3.1 Regeringens förslagStatens gör undersökningar enligt lagen (1990:712) omundersökning av olyckor. Kommissionen skall följa den nationella ochinternationella utvecklingen på områden som omfattas av kommissionensverksamhet och samarbeta med berörda säkerhetsmyndigheter i derasolycksförebyggande delar in sina kostnader i fasta respektive rörligakostnader. De förra utgörs av sådana kostnader som inte kan hänföras till någonsärskild utredning och betalas av Försvarsdepartementet, ,, och Försvarsmakten. Regeringen anser att vad som förnärvarande betecknas som fasta kostnader fortsättningsvis skall benämnasförvaltningskostnader medan de rörliga kostnaderna skall benämnas särskildautredningskostnader. Vidare förordar regeringen att den del utgiftstak för förvaltningskostnader som ligger påFörsvarsdepartementet skall föras över till Statens förvaltningskostnader för bör enligtregeringen få uppgå till högst med viss närmare angivenfördelning på berörda myndigheter.14.3.2 MotionsförslagI motion 1997/98:T918 (m) begärs förslag till förändrad organisation av deutredande och granskande inspektionerna och Statens haverikommission.Sjöfartsinspektionen, och bör brytasut från de verk de tillhör. De bör ha kvar sin formella självständigastatus men sammanföras med i en särskild organisation sominte skall ligga under . Med en sådan lösning skullerationaliseringsvinster kunna uppnås, som specialistkompetensen inomde olika verksamheterna kunde upprätthållas, hävdar motionärerna.14.3.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att bör godkänna vad som i budgetpropositionenanförts om Statens haverikommission.Med anledning av förslaget i motion 1997/98:T918 (m) om organisatorisksamordning av och trafikområdets inspektioner vill utskottetanföra följande.Statens är en självständig myndighet under regeringen medaninspektionerna ingår i respektive verk, alltså , Sjöfartsverketoch . skall enligt sin instruktion (1996:282) göraundersökningar enligt lagen (1990:712) om undersökning av olyckor.Undersökningen skall göras av den myndighet som regeringen bestämmer (5 §). Avförordningen (1990:717) om undersökning av olyckor framgår att allvarligaolyckor av det slag som anges i lagen skall undersökas av medan undersökning av mindre allvarliga olyckor som regelskall göras av , , Försvars-makten ellerBanverket.År 1991 uttalade trafikutskottet i sitt av godkända betänkande(bet. 1990/91:TU20) att borde skiljas frånLuftfartsverket och inrättas som egen myndighet. Enligt utskottet var tidenmogen för att skilja rörelsedrivande och kommersiellaverksamhet från arbetet med normer för och tillsyn av luftfarten isäkerhetshänseende. I ett längre perspektiv kunde utskottet tänka sig att i ettoch samma verk sammanföra med andra organ som arbetademed normer för och hade tillsyn över personal och materiel i säkerhetshänseendepå trafik-området.Med anledning av en granskning av revisorer hemställde utskottet år1994 (bet. 1994/95:TU3) att regeringen skulle pröva de frågor som revisorernahade aktualiserat, bl.a. ökad självständighet för och enför transportområdet gemensam inspektion för tillsyn och säkerhet. bemyndigades chefen förKommunikationsdepartementet att tillkalla en parlamentarisk kommitté meduppdrag att utreda bl.a. förutsättningarna för och värdet av att slå sammantillsynsverksamheten inom , ochJärnvägsinspektionen till en tillsynsmyndighet. Inspektionskommitténpresenterade betänkandet En översyn av luft-, sjö- och spårtrafikenstillsynsmyndigheter (SOU 1996:82). Kommittén avvisade tanken på en gemensaminspektionsmyndighet. Enligt kommittén kunde samordningsfördelar uppnås påannat sätt. Mellan inspektionerna bedrevs redan ett samarbete inom områdenainspektions- och utredningsmetodik, tillsyn och egenkontroll samt riskvärderingoch analysmetoder. Inspektionerna hade också utvecklat kontaktytor och formerför samarbete med bl.a. myndigheter, företag, organisationer ochintressegrupper. Härigenom tillfördes inspektionerna kontinuerligt ny kunskapoch erfarenhet. En sammanslagning skulle bara innebära att man påfördeinspektionerna en administrativ överbyggnad till ökade kostnader utanmotsvarande vinst för verksamheten. I fråga om inspektionernas organisatoriskahemvist föreslog kommittén att och ,däremot inte , skulle skiljas ut från sina respektive berördes inte av uppdrag.Utskottet finner att frågan om en organisatorisk samordning av inspektionernapå trafikområdet efter initiativ har blivit föremål för en grundligprövning. Enligt utskottets mening har presenteratövertygande argument för att en sammanläggning av inspektionerna inte är ennödvändig förutsättning för att ett önskvärt kunskaps- och erfarenhetsutbyteskall komma till stånd. Vad gäller frågan om lämpligheten av att de olikainspektionerna organisatoriskt är infogade i respektive verk bedömer utskottetatt en sådan ordning inte behöver äventyra inspektionernas självständighet ochoberoende. Beträffande t.ex. har utskottet inhämtat attendast ett beroendeförhållande mellan inspektionen och i övrigtkvarstår, nämligen i budgetfrågor, men att diskussioner förs i syfte att lösaockså denna fråga. Utskottet vill även erinra om att det genomförda ochi budgetpropositionen redovisade arbetet med en översyn av Luftfartsverketsroller och organisationsstruktur inte givit regeringen anledning att föreslånågra förändringar av verkets organisation.Även om inte varit föremål för de utredningar ochöverväganden som redovisats ovan finner utskottet att förda resonemang ochdragna slutsatser rörande organisatorisk samordning äger tillämpning också . Utskottet förutsätter att ochinspektionerna på trafikområdet inom nu gällande organisatoriska ramarsamarbetar samt utbyter kunskaper och erfarenheter i all den utsträckning sombehövs. Med det anförda avstyrks motion 1997/98:T918 (m).15 Post- och telekommunikationAvsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet två förslag i budgetpropostionen om Post-och telekommunikationer. Det gäller yrkandena 26 och 27 enligt vilka riksdagenbördels bemyndiga regeringen att, för ändamål som omfattas av ramanslaget C 2Upphandling av samhällsåtaganden ikläda staten ekonomiskaförpliktelser innebärande åtaganden om högst som med-för utgifterunder år 1999,dels upphäva beslutet (prop. 1995/96:218, bet. 1996/97:TU6, rskr. 1996/97:34)om ett upphandlingsförfarande för att uppnå den grundläggande kassaservice somföreskrivs i postlagen (1993:1684).Vidare behandlar utskottet motion 1997/98:T231, yrkande 15, av . (mp).I propositionen framhålls att ramanslaget C 2 Upphandling av samhälls-åtagandenanvänds för att genom upphandling trygga funktionshindrades be-hov aveffektiva telekommunikationer. Upphandlingen omfattar bl.a. förmedling avtexttelefoni, utsträckt lantbrevbärarservice samt distribution avblindskriftförsändelser. pågår även försöksverksamhet medteckentolkning via bildtelefoni.Under rubriken regeringen att den avriksdagen bemyndigas att, i fråga om det nämnda anslaget, iklädastaten ekonomiska förpliktelser innebärande åtaganden om högst 75 miljonerkronor som medför utgifter under år 1999.Utskottet tillstyrker detta förslag.I propositionen erinras också om beslut att Post- ochtelestyrelsen fr.o.m. skall upphandla den rikstäckandebetalnings- och kassaservicen (prop. 1995/96:218, bet. 1996/97:TU6, rskr.1996/97:34). Regeringen framhåller att det pågår en översyn av postlagen(1993:1684) och av ansvaret för den rikstäckande kassaservicen. En propositionom ändringar i lagen planeras . Mot den bakgrunden bör enligtregeringen och upphandling av den rikstäckande betalnings-och kassaservicen uppskjutas och nuvarande ordning med ersättning till Posten,från anslaget C 3, för denna service bibehållas tills vidare. Regeringenföreslår därför att upphäver sitt nämnda beslut från hösten 1996.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.Motion 1997/98:T231 (c) yrkande 15 gäller ökad tillgänglighet till larmnumret112. Motionärerna framhåller att larmnumret varit nästintill omöjligt att komma fram på och att flera allvarliga incidenter därförhar inträffat. Åtgärder måste nu vidtas innan vi hamnar i en situation därhjälp inte kan nås vid en större allvarlig olycka. Tillgängligheten tilllarmnumret måste öka även vid belastning.Telefonväxlarna hos () har, enligt vad utskottet erfarit, påsenare tid överbelastats så att många som ringt fått väntaeller inte kommit fram alls.Överbelastningen har främst varit en följd av s.k. massanrop, vilka i sin turskall ses mot bakgrund särskilt av det kraftigt ökade antalet mobiltelefoner.Det har hänt att hundratals människor ringt och larmat om samma händelsesamtidigt. Växlarna vid larmcentralerna har många ingående linjer och storkapacitet och är dessutom kopplade till varandra i kedjor. Blir detöverbelastning i t.ex. kopplas samtalen vidare till kringliggandelarm-centraler som i sin tur kan koppla vidare om det blir överbelastning ävendär. Det finns dock ingen möjlighet att bygga ut växlarna så att de under allaförhållanden klarar massanrop.En väl fungerande alarmeringstjänst är enligt utskottets mening ennödvändighet. SOSAB, och arbetar enligt vadutskottet erfarit med att på olika sätt söka komma till rätta med det problemsom motionärerna aktualiserar. Utskottet anser att resultatet av detta arbetebör avvaktas och att motionsyrkandet inte nu bör föranleda någon riksdagensåtgärd. Det avstyrks därför. Utskottet förutsätter emellertid att regeringenför redovisar resultatet av det nämnda arbetet.16 , kollektivtrafik och samhällsköpta tjänster m.m.Avsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet fyra regeringsförslag om SJ och samhälls-köpta tjänster. Det gäller yrkandena 28-31 enligt vilka föreslåsdels godkänna övergripande mål och verksamhetsinriktning för Statensjärnvägar för i enlighet med vad regeringen i propositionenanfört,dels godkänna ekonomiska mål och investeringsplan för i enlighet med vad regeringen i propositionen anfört,dels bemyndiga regeringen att för ge finansiellabefogenheter i enlighet med vad regeringen i propositionen anfört,dels bemyndiga regeringen att inom en kostnadsram på upphandlainterregional persontrafik på järnväg för år 1999.Vidare behandlar utskottet följande motioner:- 1997/98:T213, yrkande 29, av m.fl. (kd),- 1997/98:T220, yrkande 28, av m.fl. (mp),- 1997/98:T224, yrkande 11 (delvis) och yrkande 15,av Per m.fl. (m),- 1997/98:T504 av (),- 1997/98:T517 av m.fl. (s),- 1997/98:T531 av m.fl. (mp),- 1997/98:T534 av m.fl. (s)- 1997/98:Ub708, yrkande 1, av m.fl. (v).16.1 SJ:s mål och verksamhet m.m.16.1.1 Regeringens förslagEkonomisk utvecklingAv propositionen framgår att rörelseintäkter minskade under år1996 . Privatresandet minskade medantjänsteresandet ökade . Transportarbetet i vagnslasttrafiken minskademed jämfört med . Resultatet efter finansnetto blev förkoncernen 92 (527) och för affärsverket -477 (501) miljonerkronor. Resultatet efter finansnetto rensat från engångseffekter av operativtoch finansiellt slag blev för affärsverket -884 (26) miljoner kronor.Regeringen konstaterar att SJ med dessa resultat långt ifrån uppnådde sinaekonomiska mål , som var avkastning på eget kapital och 35 %soliditet. Vidare anges att sedan SJ lade fram sin treårsplan har soliditetenytterligare försämrats och utvecklingen pekar på attsoliditetsmålet inte kommer att uppfyllas till år 2000.Övergripande mål och verksamhetsinriktningRegeringen anger att SJ skall bedriva en effektiv och miljövänligjärnvägstrafik på affärsmässiga villkor. Trafik som inte har förutsättningaratt bli lönsam skall offereras till staten för upphandling i konkurrens.Verksamheter utanför kärnverksamheten skall stödja järnvägstrafiken. Deverksamheter inom koncernen som inte bidrar till en affärsmässig utveckling avjärnvägstrafiken skall avyttras. SJ:s ekonomiska redovisning skall utformas såatt den verksamhet där SJ utsätts för konkurrens från andra järnvägsoperatörerpå i huvudsak samma nät särredovisas. Även de gemensamma funktioner som upplåtspå konkurrensneutrala villkor skall särredovisas. Regeringen betonar att SJ:sstrategi att erbjuda kunden hela transportlösningar inte får innebära köp avnya verksamheter eller avsteg från principen om koncentration tillkärnverksamheten och en affärsmässig utveckling av järnvägstrafiken.Ekonomiska mål och investeringsplanRegeringen erinrar om att det samhällsekonomiska ansvaret har lyfts av SJ genomstatens köp av olönsam trafik. SJ ansvarar därför för den företagsekonomiskautvecklingen och bör därmed åläggas att ge avkastning till sin ägare. Medhänsyn till att SJ är ett företag som verkar på en konkurrensutsatt marknad bören uthållig marknadsmässig lönsamhet uppnås. Regeringen betonar att det ärviktigt att koncernen har en sund finansiell ställning och balans mellanrörelserisken och den finansiella risken. Regeringen bedömer att detåtgärdsprogram som SJ har påbörjat för att få en sund ekonomikommer att ge vissa effekter, men effekterna är inte tillräckliga för att nå deekonomiska målen . Enligt regeringen behövs såvälvolymökningar som ytterligare rationaliseringar.Regeringen anger mot denna bakgrund att målen för soliditet och avkastningtills vidare bör ligga fast. Det innebär ett avkastningskrav på på egetkapital och en soliditet på . (På grund av ändrade redovisnings-principer motsvarar angivet soliditetskrav det tidigare gällande kravet påminst i soliditet). Regeringen bedömer att varken avkastningskravet ellersoliditetskravet kommer att uppnås varför dessa krav får ses somlångsiktiga. För att komma upp till det fastlagda soliditetsmålet angerregeringen att investeringstakten måste anpassas till de förutsättningar som nuråder inom affärsverket.Finansiella befogenheterRegeringen behandlar i budgetpropositionen SJ:s leasingfinansiering som användsbl.a. för anskaffning av rullande materiel och fartyg. Av redovisningen framgåratt den bokförda leasingskulden uppgick till ca 5,9 miljarder kronor.Regeringen erinrar om att staten ställer företagsekonomiska krav på SJ.Bedömningen av SJ:s leasingfinansiering bör därför ske ur ettföretagsekonomiskt perspektiv. Det innebär enligt regeringen att ingabegränsningar bör göras för leasing som finansieringsform för SJ. För att fåönskade styreffekter och begränsa det finansiella ansvar som SJ ikläder statenbör dock leasing inkluderas i den samlade låneram som SJ disponerar.Av budgetpropositionen framgår vidare att regeringen föreslagit en ändring ilagen (1988:1387) om statens upplåning. Lagändringen innebär att regeringen gesmöjlighet att efter bemyndigande av låta affärsverken ta upp lån ioch utanför och lämna garantier. Dessa bemyndiganden skallinhämtas för varje affärsverk och i taget. Regeringen föreslår motdenna bakgrund att bemyndigar regeringen att låta SJ fårätt attdels ta upp lån i och utanför inom en total ram på 9,2miljarder kronor,dels teckna borgensförbindelser till förmån för bolag inom inomen total ram på ,dels placera kassamässigt överskott hos och på marknaden.16.1.2 MotionsförslagSJ:s ekonomiska mål och förutsättningar behandlas i två motioner.I motion 1997/98:T224 (m) föreslås att SJ:s övergripande mål ochverksamhetsinriktning anpassas till en ny trafikpolitik som bygger på enavreglerad och konkurrensutsatt transportmarknad. Det innebär bl.a. att statenbör ställa samma krav på SJ som på ett börsnoterat bolag när det gälleravkastning, redovisning, rapportering m.m.I motion 1997/98:T213 (kd) framhålls att SJ:s ekonomiska problem gör detnödvändigt att det förändringsarbete som inletts för att rationalisera SJfår full genomslagskraft. För att SJ skall utvecklas positivt krävs att statensom ägare upprätthåller omvandlingstrycket på SJ, bl a genom långtgåendeavkastningskrav. Motionärerna ser det som positivt att regeringen i åretsbudgetproposition återinför ett avkastningskrav på SJ.Enligt motion 1997/98:Ub708 (v) gäller att om ett livslångt lärande skall bliverklighet bör synen på studenter utgå från att de inte längre alltid ärensamstående, unga och utan föräldraansvar. Ett exempel på denna felsyn är SJ:sstuderanderabatt. Rabatten innebär att studenter får köpa en tågbiljett församma pris som för ungdomar. Till skillnad från en ordinarie vuxenbiljett gerstuderandebiljetten ingen medföljanderabatt, dvs. resenären får inte gratis tamed sig ett barn . Motionärerna anser mot denna bakgrund attregeringen bör arbeta för att statliga företag inte skall diskriminerastudenter med föräldraansvar.I motion 1997/98:T504 (v) konstateras att svarar inte längre SJ:sdanska motsvarighet DSB (Danska Statsbanan) för resgodshantering. Det innebäratt svenskar kan pollettera sina cyklar till olika länder i Europa.För skidturisterna till innebär förändringen att man i stället förtåget väljer de betydligt mer energi- och miljöslukande transportsätten buss,bil och flyg. är det därför både billigare, smidigare och snabbareatt flyga till de flesta platser i jämfört med tåg. Flyget harföljaktligen ökat kraftigt och resandet med tåg minskat. Enligtmotionärerna är denna utveckling inte önskvärd ur miljösynpunkt. Regeringen bördärför ta upp förhandlingar med berörda parter och aktörer i syfteatt återupprätta resgodshanteringen mellan och kontinenten.16.1.3 Utskottets ställningstagandeSJ:s ekonomiska mål och förutsättningarSedan trafikpolitiska beslut har SJ genomfört ett omfattandeförändringsarbete. SJ har därmed utvecklats i riktning mot ett modernt,effektivt och kundinriktat transportföretag. Trots omfattande rationaliseringaroch effektiviseringar har dock SJ allvarliga ekonomiska problem. Det ekonomiskamål som angetts av har sålunda inte uppnåtts. Det redovisaderesultatet för har dessutom i stor utsträckning skapats genomutdelningar och engångsintäkter från försäljning av dotterbolag. Vidare gälleratt järnvägens marknadsandel för såväl person- som godstransporter har minskat.Trots omfattande insatser saknar också SJ en hållbar ekonomisk lönsamhetför en fortsatt utveckling av järnvägstrafiken.Av SJ-koncernens delårsresultat framgår attdet fortsatta omstruktureringsprogrammet börjar ge resultat. För affärsverketSJ uppgick resultatet efter finansiella poster till 350 (-268) miljoner kronor.SJ-koncernens resultat var 4 (-118) . Exkluderas poster avengångskaraktär uppgick affärsverkets resultat efter finansiella poster församma period till -442 (-722) och för koncernen -378 (-581). Antalet anställda i koncernen har under motsvarande periodminskat med 770 personer till 16 841 personer.Utskottet anser att det är viktigt att det erbjuds en högkvalitativ ochmiljöanpassad järnvägstrafik på de marknader där järnvägen harutvecklingsmöjligheter. Det betyder att SJ måste ha möjligheter att mötaframtidens transportmarknad som ett offensivt och konkurrenskraftigt företag.Utskottet anser det därför angeläget att SJ:s ekonomi konsolideras. För attmöjliggöra en nödvändig resultatförbättring måste också ytterligareansträngningar göras så att en positiv utveckling även kan ske på intäktssidangenom en ökad järnvägstrafik.Utskottet vill vidare när det gäller SJ:s ekonomiska förutsättningar hänvisatill förslag för att åstadkomma en effektivarejärnvägstrafik och därmed stärka järnvägens konkurrenskraft. Kommitténs förslagbereds av regeringen, som kommer att redovisa sinaställningstaganden till i en proposition om den framtidatrafikpolitikens utformning. Utskottet förutsätter att regeringen i dettasammanhang även redovisar en bedömning av SJ:s ekonomi och eventuella förslagsom är nödvändiga att genomföra för att skapa en stabil ekonomisk situation förSJ.Utskottet har mot denna bakgrund inga erinringar mot regeringens förslag tillövergripande mål och verksamhetsinriktning för SJ för . Detinnebär att SJ:s mål även fortsättningsvis skall vara att bedriva en effektivoch miljövänlig järnvägstrafik på affärsmässiga villkor. Vidare gäller somkoncernstrategi att en koncentration skall ske till kärnverksamheten, dvs. tillatt utveckla järnvägstrafiken.Med hänvisning till vad som anförts har utskottet heller inga erinringar motregeringens förslag till ekonomiska mål och investeringsplan för perioden1998-2000. Det innebär att skall ha en sund finansiell ställningmed balans mellan rörelserisken och den finansiella risken. Som långsiktigt målbör gälla att resultatet efter skattemotsvarighet skall uppgå till av egetkapital och att soliditeten skall uppgå till lägst . Med hänsyn till denekonomiska situation som SJ befinner sig i och de förväntningar som knutitstill en utveckling av järnvägstrafiken, inte minst i samband med utbyggnaden avjärnvägens infrastruktur, vill utskottet avslutningsvis understryka vikten avatt en omsorgsfull uppföljning sker av den fortsatta utvecklingen påjärnvägsområdet.Utskottet avstyrker därmed motionerna 1997/98:T213 (kd) och 1997/98: T224 (m)i nu behandlade delar.Finansiella befogenheterUtskottet konstaterar att inom ramen för en utvecklad affärsverksform har SJfått ett klart ekonomiskt ansvar och en betydande grad av handlingsfrihet isåväl ekonomiska som organisatoriska frågor. Enligt utskottets mening är detdärför betydelsefullt att också de finansiella befogenheterna ger SJ sundamarknadsekonomiska förutsättningar. Enligt vad utskottet erfarit innebärregeringens förslag ingen förändring av nuvarande befogenheter för SJ utan kannärmast betraktas som en form av omreglering. Utskottet har därför ingaerinringar mot regeringens förslag om SJ:s finansiella befogenheter för år1998. Det innebär att SJ får rätt att dels ta upp lån i och utanförRiksgäldskontoret inom en total ram på , dels tecknaborgensförbindelser till förmån för bolag inom inom en total rampå och dels placera kassamässigt överskott hosRiksgäldskontoret och på marknaden.SJ:s studeranderabattEnligt gällande trafikpolitiska beslut ankommer det på SJ att fastställa sinabiljettpriser och rabattregler. Detta har setts som en förutsättning för att SJskall kunna ta ansvar för sin ekonomi. För studerande gäller att SJ påaffärsmässiga grunder ger alla studerande vid högskolor och universitet sominnehar () eller rabatt påX2000 och SJ:s övriga dagtåg samt nattåg. Korten ger även rabatt påreslustpriser. Korten berättigar dock inte till medföljanderabatt.Utskottet anser att SJ även fortsättningsvis bör få bestämma sina priser.Något initiativ från sida bör därför inte tas. Utskottet avstyrkermotion 1997/98:Ub708 (v) i nu behandlad del.ResgodshanteringFör närvarande pågår ett omfattande arbete inom flera av EU:s medlemsstater isyfte att skapa en effektiv, kundanpassad och konkurrenskraftig järnvägstrafik.Det innebär i flera fall att de nationella järnvägsförvaltningarna ges ändradekommersiella förutsättningar.