bet · GK01KU24 · 1997-03-18 00:00:00 — Tyvärrantyder inte namnet på det departement som handhar totalförsvaret,Försvarsdepartementet, att det rör sig om ett totalförsvar. bytte som lagen (1994:1809) omtotalförsvarsplikt trädde i kraft namn till . Det ärenligt motionären dags, för att ytterligare betona denna helhetssyn, att bytanamn på Försvarsdepartementet till Totalförsvarsdepartementet. Således börockså chefen för departementet kallas totalförsvarsminister.BakgrundEnligt 7 kap. 1 § regeringsformen (RF) skall för beredning av regeringsärendenfinnas ett regeringskansli. I detta ingår departement för skildaverksamhetsgrenar. Regeringen fördelar ärendena mellan departementen.Statsministern utser bland statsråden chefer för departementen.Regeringen beslutade förordningen (1996:1515) medinstruktion för . I ingår enligt 2 §förordningen bl.a. Statsrådsberedningen och de tretton departementen. Enligtförordningens 6 § är det statsråd som statsministern utser enligt 7 kap. 1 §RF chef för ett departement.Utskottets bedömningVilka departement som skall finnas och vad de skall benämnas avgörs avregeringen. Någon ändring härvidlag vill utskottet inte föreslå. Utskottetavstyrker motionen.Tillgång till myndigheters informationMotionernaI motion 1996/97:K901 av () begärs ett tillkännagivande omjämställdhet mellan olika informationsbärande medier. I informationssamhälletblir tillgången till informationskällorna en nyckelfråga. Riksrevisionsverkethävdar att digitala informationskällor skall ta ut full kostnadstäckning förtillhandahållande av information. har beslutat attkostnadsfritt tillhandhålla Rixlex. Arkivet för ljud och bild är huvudsakligenåtkomligt endast för forskare. vill skapa fri tillgångtill information, under förutsättning att den är tryckt på papper. Självfalletär det enligt motionären tillgången till information som är det viktiga - inteom bäraren av informationen är papper, tejp, disk, film eller annat. Alloffentlig information bör hanteras lika, och mycket talar för att det ursamhällssynpunkt är fördelaktigt om den i rimlig omfattning tillhandahållskostnadsfritt.I motion 1996/97:K521 av () begärs ett tillkännagivande somrör kommersialisering av offentlig information. har påregeringens uppdrag utrett hur prissättning skall ske vid kommersialisering avoffentlig information, dvs. då statliga myndigheter skall kunna ?sälja? Många har enligt motionären vänt sig mot detta, bl.a.journalister och jurister som menar att offentlighetsprincipen ger alla rättatt ta del (erhålla dokument m.m.) gratis och att en kommersialisering av deninformation som finns hos statliga och kommunala myndigheter är myckettveksam. Myndigheterna bör ej ägna sig åt affärsverksamhet av detta slag. Debör i stället låta andra svara för den kommersialiseringen, dvs. sådanverksamhet bör privatiseras.BakgrundEnligt 2 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen (TF) skall varje svensk medborgaretill främjande av ett fritt meningsutbyte och en allsidig upplysning ha rättatt ta del av allmänna handlingar.Den som önskar ta del av allmän handling har, enligt 2 kap. 13 § TF, ävenrätt att mot fastställd avgift få avskrift eller kopia av handlingen till dendel den får lämnas ut. Myndighet är dock ej skyldig att lämna ut upptagningför automatisk databehandling i annan form än utskrift.I proposition 1995/96:125 redovisade regeringen förslag till mål för enövergripande nationell IT-strategi som pekar ut fortsatta väg in iinformations- och kunskapssamhället. Regeringen lämnade förslag tillprioriterade statliga uppgifter - rättsordningen, utbildningen och samhälletsinformationsförsörjning - samt redovisade ett handlingsprogram för att breddaoch utveckla användningen av informationsteknik. Regeringen ville värnagrundläggande samhällsmål som demokrati och rättvisa genom målsättningen attalla medborgare skall kunna dra nytta av informationsteknikens möjligheter.Propositionen innehöll inga lagförslag.Staten har enligt propositionen bl.a. ansvaret för att det utvecklasgrundläggande principer för hur offentlig information skall tillhandahållasmedborgare och näringsliv. Viktiga frågor som enligt regeringen behöverövervägas är ansvar och ägarformer, pris- och avtalsfrågor,ansvarsfördelningen mellan det offentliga och marknaden när det gällerinformationsförsörjningen samt ansvarsfördelningen mellan olika aktörer inomden offentliga sektorn. Enligt regeringens handlingsprogram är målet förinformationsförsörjningen att utforma en infrastruktur som ger en högtillgänglighet till basinformation och som är tillväxtbefrämjande.Enligt regeringens mening bör offentliga rättsdatabaser med grundläggandeinformation om den svenska lagstiftningsprocessen och svenska rättskällor påsikt tillhandahållas utan särskilda avgifter. Åtminstone bör dessa databaserkunna omfattas av de riktlinjer för prissättning av informationstjänster somregeringen angivit för andra centrala grunddatabaser. Det gäller t.ex.register om fastigheter, byggnader m.m. och olika geografiska databaser, därregeringen anser att det bör utformas enhetliga principer för prissättningenpå informationstjänsterna. Regeringen hade gett RRV i uppdrag att lämnaförslag till sådana principer. RRV:s rapport var då föremål förremissbehandling. I rapporten föreslås att en enhetlig princip förprissättning av uttag av information ur databaser tillämpas inom denoffentliga sektorn, såvida inget annat beslutas. Den föreslagnaprissättningsprincipen innebär att avgifterna för uttagen skall beräknas såatt samtliga kostnader för att framställa och distribuera uttagen täcks. Dennaprincip för prissättning kan tillämpas oberoende av vilken teknik som användsför överföring av information, vilken typ av information uttagen avser ellervilken kundkategori det är tal om.Konstitutionsutskottet yttrade sig, 1995/96:KU7y, till trafikutskottet överpropositionen. Utskottet delade regeringens uppfattning att offentligarättsdatabaser och grundläggande information om lagstiftningsprocessen ochrättskällor i bör tillhandahållas utan särskild avgift. Deborde mot denna bakgrund, enligt utskottet, inte omfattas av någonprissättning i likhet med de s.k. centrala databaserna, såsom centralaregister över personer, företag och fastigheter/byggnader.Trafikutskottet, som i betänkande 1995/96:TU19 ställde sig bakomkonstitutionsutskottets uppfattning, föreslog att anta regeringensförslag till mål för en nationell IT-strategi samt att godkänna regeringensförslag till prioriterade statliga uppgifter när det gäller att främja IT-utvecklingen. Tra- fikutskottet ansåg att regeringen i en skrivelse årligenbör återkomma till med en samlad redovisning av utvecklingen på IT-området. Detta borde som sin mening ge regeringen till känna.Riksdagen följde utskottet.Datalagskommittén (dir. 1995:91) har bl.a. haft i uppdrag att föreslå deändringar i tryckfrihetsförordningens bestämmelser om allmänna handlingarsoffentlighet som är motiverade för att grundlagsregleringen skall varaanpassad till den nya tekniken och terminologin på området. Kommittén kommeratt presenterera sitt slutbetänkande den 2 april 1997.Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare,(dir. 1996:43), med uppdrag att överväga hur vissacentrala databasers tillgänglighet, service och kvalitet kan förbättras,som uppgiftslämnandet effektiviseras, samhällets kostnader minskaroch integritets- och säkerhetsaspekter beaktas. Utredningen skall i förstahand inriktas på de centrala person-, företags- och fastighetsdataregistren.Utredaren skall bl.a. ta fram underlag som underlättar ställningstaganden tillfrågor om ansvarsfördelning, finansiering och prissättning samt kvalitets- ochservicekrav. Utredningsarbetet skall vara avslutat senast den 1 maj 1997.Riksdagens databaser, , finns tillgängliga gratis.Rixlex innehåller bl.a. propositioner i fulltext fr.o.m. /94,texterna i motioner, utskottsbetänkanden och protokoll fr.o.m. riksmötet1989/90, planeringsinformation om arbetet i kammaren, föredragningslistor ochtalarlistor, frågor och svar om EU och Europafrågor, svenskförfattningssamling (SFS) i fulltext med register, regeringensutredningsdirektiv till pågående utredningar samt sammanfattningar av domarfrån Domstolen för mänskliga rättigheter i Strasbourg.Riksdagen har numera också en s.k. hemsida på Internet. På denna finnsinformation under bl.a. följande rubriker: Debatt & beslut, De folkvalda, Såarbetar , informerar, EU och Rixlex.Utskottets bedömningEnligt utskottet bör det givetvis eftersträvas att samhällsinformationen görstillgänglig för alla. Utskottet har tidigare förespråkat möjligheten attanvända Internet för spridning av information från bl.a. riksdag, regering,myndigheter och EU samt att offentliga rättsdatabaser och grundläggandeinformation om lagstiftningsprocessen och rättskällor i börtillhandahållas utan särskild avgift. I enlighet med detta har dels avgifternapå Rixlex tagits bort, dels har Rixlex gjorts tillgängligt på Internet.Samhällets informationsförsörjning är ett område som är föremål för ettpågående berednings- och utvecklingsarbete. Utskottet vill framhålla vikten avatt informationstekniken används i sådana former att en positivsamhällsutveckling främjas och att risker för t.ex. ett försämratintegritetsskydd och kunskapsmässiga skillnader mellan olika grupper isamhället motverkas. Med hänsyn till pågående utredningsarbete samt tillutvecklingen på området anser utskottet att motionerna får anses tillgodoseddaoch avstyrker därför dessa.Representation i styrelser och nämnder m.m.MotionernaI motion 1996/97:K207 av () begärs ett tillkännagivande om atteftersträva en ökad representation av unga människor i statliga utredningaroch kommittéer (yrkande 2). Det är enligt motionären viktigt att samhälletbättre tar till vara unga människors engagemang och vilja till inflytande iden demokratiska processen. Detta kan ske genom ökad representation av ungamänniskor i statliga utredningar och kommittéer.I motion 1996/97:K506 av m.fl. (mp) hemställs attriksdagen hos regeringen begär förslag till sådana ändringar i gällandebestämmelser så att samtliga riksdagspartier blir representerade i allanämnder och liknande organ där regeringen utser ledamöter (yrkande 1), iFörsvarets underrättelsenämnd (yrkande 2), i (yrkande 3)samt i (yrkande 4).I motion 1996/97:Fö203 av m.fl. (v) begärs att gerregeringen i uppdrag utöka underrättelsenämnden så att samtligariksdagspartier får representation (yrkande 2).I motion 1996/97:K524 av m.fl. (mp) hemställs om etttillkännagivande om . Motionärerna anser att ordföranden börvara opolitisk, liksom den övriga kommissionen. Om Palmekommissionensordförande skall vara politiskt tillsatt anser motionärerna att alla partiersom är företrädda i bör ha tillträde till kommissionen eventuelltsom adjungerande ledamöter.BakgrundI betänkande 1995/96:KU1 behandlade ett avsnitt ur 1995års kompletteringsproposition som avsåg riktlinjer för förvaltnings-myndigheternas ledningsformer. Riktlinjerna innebar att regeringen somledningsform för centrala förvaltningsmyndigheter skall välja enrådighetsverkeller styrelse. Utskottet ansåg att intresset av samhällelig insyn ochmedborgerligt inflytande inte tillgodosågs tillräckligt genom de av regeringenföreslagna riktlinjerna. Utskottet förordade att huvudregeln enligt det s.k.verkledningsbeslutet skulle återinföras, dvs. att statliga myndigheter normaltskall ha en lekmannastyrelse vid sidan av myndighetschefen.I betänkande 1995/96:KU7 behandlade utskottet en motion där det bl.a.yrkades att man borde efterfråga både invandrare, unga och kvinnor till deolika utredningar och kommittéer som tillsätts. Utskottet redogjorde förCivildepartementets promemoria Ålderssammansättningen i centrala myndighetersstyrelser och i det statliga kommittéväsendet (Ds 1995:58). I promemorianredovisas en kartläggning av ålderssammansättningen i centrala myndighetersstyrelser och i statliga kommittéer /95. Utskottet framhölli sin bedömning att det är betydelsefullt att statliga kommittéer ochutredningar ges en så allsidig och kompetent sammansättning som möjligt. Föratt erhålla en bred förankring är det således av vikt att även invandrare ochunga deltar i dessa sammanhang. Utskottet utgick från att det från depolitiska partiernas och andra nominerande instansers sida finns ett intresseav att nominera kandidater till kommittéer och utredningar så att dessa ges enså allsidig och kompetent sammansättning som möjligt. Vidare förutsatteutskottet att regeringen strävar efter att efterfråga en bred förankring ochur jämställdhetssynpunkt acceptabel sammansättning. Utskottet avstyrktemotionen.Konstitutionsutskottet uttalade bl.a. följande med anledning av engranskningsanmälan som gällde tillsättande av ledamöter i (bet. 1995/96:KU30 s. 64 f.).Principiellt vill utskottet anföra följande beträffande regeringensutnämnningsmakt. Regeringens utseende av ledamöter i myndigheternas styrelserär väsentligen ett oreglerat område, vilket innebär att regeringen utaninskränkningar har rätt att utse vem eller vilka den vill som ledamot ellerledamöter i myndigheternas styrelser och liknande. Denna rätt faller tillbakapå att regeringen har det grundläggande ansvaret för hur myndigheterna skötersina uppgifter och därmed också vilka som ingår i dess ledning. Mot dennabakgrund är det naturligt att regeringen sakligt bedömer förmågan att i olikahänseenden kunna sköta ett visst uppdrag hos en person som föreslagits tilldetta uppdrag.Till detta skall läggas att regeringen enligt en praxis för en dialog med depolitiska partierna i de fall där politiska företrädare skall utses.Innebörden av denna praxis är att partierna lämnar förslag, att regeringenibland kan återförvisa enskilda förslag till partierna och att regeringen tillslut utser den eller de personer som bäst svarar mot de krav som ställts upp.Utskottet finner emellertid skäl att betona att regeringens frihet inte fårinnebära att regeringen vänder sig direkt till enskilda personer, medförbigående av partiorganisationerna, i samband med rekryteringar avpartiföreträdarna till olika uppdrag. Enligt utskottet förväntas regeringen isin utnämningspolitik undvika en likriktning av sammansättningen av enstyrelse eller ett råd. Sättet på vilket ledamöterna utses utgör i sig en vissgaranti för mångfald.Av 4 § förordningen (1988:552) med instruktion för framgår att består av sexpersoner samt att en av ledamöterna är ordförande. Enligt 12 § utsesledamöterna av regeringen för en bestämd tid. Regeringen utser ordförande.Förordnandet ges för en bestämd tid. Regeringen beslutade den 19 december 1996att tillkalla en kommitté som skall se över underrättelsetjänstens uppgifter,ledning och utformning. Kommittén skall också belysa verksamhet, nämndens roll och dess förhållande tillregeringen. Vidare skall kommittén överväga nämndens sammansättning och omytterligare specialistkompetens bör knytas till nämnden. Uppdraget skallredovisas senast den 30 december 1998.Rikspolisstyrelsens styrelse består enligt 19 § förordningen (1989:773) medinstruktion för av högst åtta personer, rikspolischefenmedräknad. Regeringen utser enligt 31 § dessa för en bestämd tid.Registernämnden består enligt 2 § förordningen (1996:730) med instruktionför av högst åtta ledamöter. En av ledamöterna är ordförandeoch en är vice ordförande. Ledamöterna utses enligt 13 § av regeringen för enbestämd tid. Regeringen utser ordförande och vice ordförande för en bestämdtid.Regeringen beslutade att tillkalla en kommission meduppgift att gå igenom brottsutredningen av mordet på statsminister göra en på denna genomgång grundad redovisning. Regeringen beslutade sammadag att ordförande i kommissionen skulle vara landshövding beslutade att utse generaldirektören , docenten , kommunalrådet samt hovrättspresidenten till ledamöter ikommissionen.Sigvard entledigades från uppdraget som ordförande den 6 juni1996. Landshövding förordnades att fr.o.m. den 15 augusti1996 vara kommissionens ordförande. Kommissionen beräknas avsluta sitt arbeteandra halvåret 1997.Utskottets bedömningUtskottet har tidigare uttalat att regeringens utseende av ledamöter imyndigheternas styrelser väsentligen är ett oreglerat område, vilket innebäratt regeringen utan inskränkningar har rätt att utse vem eller vilka den villsom ledamöter i myndigheternas styrelser och liknande. Denna rätt fallertillbaka på att regeringen har det grundläggande ansvaret för hurmyndigheterna sköter sina uppgifter och därmed också för vilka som ingår ideras ledning. Enligt praxis för regeringen en dialog med de politiskapartierna i de fall där politiska företrädare skall utses.När det gäller representationen i statliga utredningar och kommittéer anserutskottet att det är betydelsefullt att dessa ges en så allsidig och kompetentsammansättning som möjligt. Utskottet utgår, liksom tidigare, från att depolitiska partierna är intresserade av att nominera kandidater så att dennamålsättning uppnås.Utskottet vill inte föreslå några ändringar med anledning av motionerna utanavstyrker dessa. beträffande ombudsmannaverksamhetenatt avslår motionerna 1996/97:K301 och 1996/97:K407,res. 1 (mp)2. beträffande lobbyverksamhet m.m.att avslår motionerna 1996/97:K302 och 1996/97:K519,3. beträffande alkoholfri representationatt avslår motionerna 1996/97:K515, 1996/97:K538 och1996/97:So655 yrkande 8,res. 2 (mp)4. beträffande rätten till tolkhjälpatt avslår motion 1996/97:K401,5. beträffande myndigheters roll m.m.att avslår motion 1996/97:K210,6. beträffande myndigheters telefonserviceatt avslår motion 1996/97:K528,7. beträffande totalförsvarsdepartement m.m.att avslår motion 1996/97:K205,8. beträffande myndigheters informationatt avslår motionerna 1996/97:K521och 1996/97:K901,9. beträffande representation i styrelser och nämnder m.m.att avslår motionerna 1996/97:K207 yrkande 2, 1996/97:K506, 1996/97:K524 och 1996/97:Fö203 yrkande 2.res. 3 (v, mp)den 18 mars 1997På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (),(), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), () och NilsFredrik (). Ombudsmannaverksamheten (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med ?Utskottet villåter? och slutar med ?avstyrker motionerna.? bort ha följande lydelse:Utskottet vill åter framhålla den särställning som ombudsmän ()har. Någon anledning att ifrågasätta JO:s ställning och verksamhet anser inteutskottet att det finns.När det gäller de ombudsmannaorgan som är underställda regeringen anserutskottet att dessa bör läggas samman till en gemensam ombudsman underställdriksdagen. Denne ombudsman skulle kunna bli en ombudsman för mänskligarättigheter. Uppgifterna skulle, förutom de uppgifter som tillkommerJämO, DO, BO och , även kunna omfatta frågor som gällergrupper som är utsatta för kränkningar och vilkas intressen intetillvaratas av något ombudsmannaorgan, t.ex. invandrare, flyktingar,misshandlade kvinnor, homosexuella m.fl. Det bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande ombudsmannaverksamhetenatt med avslag på motion 1996/97:K301 och med anledning av motion1996/97:K407 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,2. Alkoholfri representation (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med ?Utskottetfinner inte? och slutar med ?avstyrks därför.? bort ha följande lydelse:Enligt utskottet bör vara föregångare i det offentliga livet genomatt införa alkoholfri representation i alla de sammanhang där ärvärd. Alkoholmissbruk är ett av de största samhällsproblemen i Sverige.Konsekvenserna av detta missbruk är omfattande inte bara vad gällerresursanvändningen inom sjukvården, utan också för produktion ocharbetskapacitet. Av tradition anses alkoholservering ingå i den offentliga ochprivata representationen i . bör, enligt utskottet,få i uppdrag att utreda formerna för att införa alkoholfri representation närriksdagen är värd. Detta bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande alkoholfri representationatt med anledning av motionerna 1996/97:K515, 1996/97: K538 och1996/97:So655 yrkande 8 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. Representation i styrelser och nämnder m.m. (mom. 9)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 24 börjar med ?Utskottet hartidigare? och slutar med ?avstyrker dessa.? bort ha följande lydelse:Enligt utskottet bör samtliga riksdagspartier vara representerade i allanämnder och liknande organ där regeringen utser ledamöter. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande representation i styrelser och nämnder m.m.att med avslag på motionerna 1996/97:K207 yrkande 2 och 1996/97:K524samt med anledning av motionerna 1996/97:K506 och 1996/97:Fö203 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Sammanfattning........................................1Motionerna............................................1Utskottet.............................................3Ombudsmannaverksamheten 3Motionerna 3Bakgrund 4Tidigare riksdagsbehandling 6Utskottets bedömning 8Lobbyverksamhet, sponsring m.m. 8Motionerna 8Bakgrund 9Utskottets bedömning 10Alkoholfri representation 11Motionerna 11Bakgrund 11Utskottets bedömning 12Rätten till tolkhjälp 12Motionen 12Bakgrund 12Utskottets bedömning 13Myndigheters roll, m.m. 13Motionen 13Bakgrund 14Utskottets bedömning 16Myndigheters telefonservice till allmänheten 16Motionen 16Bakgrund 17Utskottets bedömning 18Totalförsvarsdepartement m.m. 18Motionen 18Bakgrund 18Utskottets bedömning 19Tillgång till myndigheters information 19Motionerna 19Bakgrund 19Utskottets bedömning 21Representation i styrelser och nämnder m.m. 22Motionerna 22Bakgrund 22Utskottets bedömning 24Hemställan 24Reservationer........................................251. Ombudsmannaverksamheten (mom. 1) 252. Alkoholfri representation (mom. 3) 263. Representation i styrelser och nämnder m.m. (mom. 9) 26