bet · GK01JoU15 · 1997-05-13 00:00:00 — Utskottet ansåg det angeläget att brister såsom oklarmålstruktur och odefinierade begrepp i största möjliga utsträckning rättastill i det fortsatta arbetet och att den miljöpolitiska propositionen utformaspå ett sätt som gör det möjligt för att fatta ett konkret ochöverskådligt beslut om miljöpolitikens mål och medel.I aktionsplan för biologisk mångfald finns en på mångasätt klargörande beskrivning av arbetet med att formulera mål för bevarandeoch hållbart nyttjande av biologisk mångfald. Det är enligt utskottets meningangeläget att detta arbete fortsätter. De av verket utvecklademålbeskrivningarna bör kunna utgöra en god utgångspunkt för det fortsattaarbetet med målformuleringar. De olika sektorerna bör i samarbete medNaturvårdsverket också kunna arbeta med denna systematik så att ett enhetligtsystem för målformuleringar utformas och tillämpas. I sammanhanget villutskottet erinra om regeringens uppdrag till Naturvårdsverketatt presentera slutsatser från verkets målanalys och föreslå nya nationellaoch övergripande miljömål. I uppdraget ingår även att biträda berördamyndigheter och aktörer för att inom ramen för verkets roll som centralmiljömyndighet samordna sektorsmyndigheternas förslag till nya miljömål.Uppdraget skall i huvudsak avrapporteras . Utskottetinstämmer till viss del i de synpunkter som framförs i motion Jo24 (c) menanser, mot bakgrund av det ovan anförda, att syftet med motionens yrkande 1 iallt väsentligt kan anses tillgodosett utan något uttalande i frågan. Motionenpåkallar ingen särskild åtgärd i denna del.I betänkandet Integrering av miljöhänsyn inom den statliga förvaltningen(SOU 1996:112) redovisar Miljövårdsberedningen förslag till åtgärder ochsamlad strategi för att i ett bredare perspektiv integrera miljöhänsyn inomRegeringskansliet och statsförvaltningen till att bli en naturlig del avstatens verksamhet. Miljövårdsberedningen lägger fram förslag till hurregeringen bör tydliggöra och konkretisera myndigheternas miljöarbete och hurdet bör följas upp samt hur myndigheterna konkret måste gå till väga för attinordna miljöarbetet i sin verksamhet. Förslagen innebär bl.a. att statenaktivt skall arbeta för att skapa en marknad för miljöanpassade produktergenom att stärka en miljöanpassad offentlig upphandling. Genom pilotprojektetMiljöledningssystem i statlig förvaltning, där 25 myndigheter medverkar, skeren vidareutveckling och realisering av Miljövårdsberedningens förslag.Myndigheterna skall redovisa sitt arbete i samband med årsredovisningen till regeringen.Som regeringen anför är det väsentligt att arbetet med biologisk mångfald ären angelägenhet för hela sektorn och inte enbart en myndighetsuppgift. I dettaarbete har staten och dess myndigheter stor betydelse för att driva påutvecklingen på miljöområdet och för samhällssektorernas miljöarbete. Genomett aktivt statligt arbete för att skapa en marknad för miljöanpassadeprodukter genom att stärka en miljöanpassad offentlig upphandling kan enviktig pådrivande effekt på industrin åstadkommas. Med det anförda finnerutskottet syftet med motion Jo23 (v) yrkande 3 i allt väsentligt tillgodosett.Motionen bör inte påkalla någon ytterligare åtgärd.Åtgärder på ekosystemnivån - jordbrukslandskapetPropositionenRegeringen gör bedömningen att arbetet med att fasa in de natur- ochkulturmiljövårdsåtgärder i odlingslandskapet som ingick i det tidigare stödetenligt och i det nya miljöersättningsprogrammet förjordbruket i huvudsak är genomfört. Vidare åtgärder bör enligt regeringenavvakta den samlade utvärderingen av miljöersättningsprogrammet för jordbruketsom utförs av , och Riksantikvarieämbetet.Genomförande av biotopskyddet får ske i takt med tillgängliga resurser.Arbetet med en nationell bevarandeplan för odlingslandskapet bör fortsättai enlighet med förslagen i särskilda redovisning.MotionernaEtt flertal motioner tar upp frågan om miljöstödsprogrammet för jordbruket.Enligt motion Jo22 (kd) bör ges i uppdrag att genomföra enutvärdering av de naturvårdande ersättningarna inom jordbrukslandskapet(yrkande 1). En redovisning av informationskampanj om denbiologiska mångfalden i jordbrukslandskapet efterlyses (yrkande 2).Behovet av förändringar av regelverket kring miljöstödsprogrammet påtalas imotion Jo24 (c). Administrativa förenklingar bör åstadkommas redan underinnevarande programperiod (yrkande 2). Eftersom det finns risk för attvärdefulla naturtyper inte brukas på önskvärt sätt bör överläggningar inledasmed EU för att åstadkomma mer flexibla tidsramar vad gäller beslutsperioderför vissa miljöstödsåtaganden (yrkande 3).Enligt motion Jo25 (mp) bör problem och åtgärder rörande marker som tidigareerhållit NOLA-stöd belysas och åtgärder föreslås då regeringen återkommer tillriksdagen med anledning av aktionsplan för biologisk mångfald(yrkande 5).Ett miljömål för jordbruket jämställt med produktionsmålet efterlyses imotion Jo23 (v) yrkande 4.I motion Jo25 (mp) begärs att regeringen utreder det förhållandet att mångafågelarter knutna till jordbrukslandskapet gått kraftigt tillbaka. Närregeringen återkommer till med anledning av Jordbruksverketsaktionsplan för biologisk mångfald bör orsakerna härtill klarläggas ochåtgärder föreslås (yrkande 4).Enligt motion Jo797 (mp) yrkande 3 bör som sin mening geregeringen till känna att ett ekologiskt lantbruk ökar den biologiskamångfalden.Utskottets övervägandenDet miljöprogram för jordbruket som har utarbetats i enlighet med riksdagensbeslut (prop. 1994/95:75, bet. 1994/95:JoU7, rskr. 1994/95:126)verkar i full omfattning. Inom programmet erbjuds jordbrukareatt vidta miljöåtgärder som de erhåller ersättning för motsvarande den kostnadeller det inkomstbortfall som åtagandet innebär. Ersättning som tidigareutgick enligt programmet för landskapsvård och ingår numera imiljöersättningsprogrammet. För innevarande budgetår höjdes omfattningen avmiljöersättningsprogrammet med sammanlagt , varav 300miljoner kronor utgick av nationella medel (prop. 1996/97:1 utgiftsområde 20,bet. 1996/97:JoU1, rskr. 1996/97:114). I den framlagdavårpropositionen föreslår regeringen ytterligare 700 miljoner för bl.a. enutvidgning av programmet.På regeringens uppdrag har i samarbete med Naturvårdsverketoch framlagt en samlad utvärdering och översynav det svenska miljöersättningsprogrammet för jordbruket (rapport 1997:10).Rapporten bereds i och regeringen avser att återkomma tillriksdagen beträffande förändring och utbyggnad av miljöprogrammen. Vidregeringens behandling av verkens redovisning är det enligt utskottetnaturligt att behandla jordbrukslandskapets biologiska mångfald med avseendepå såväl ekosystem och arter som genetisk variation.I samband med budgetbehandlingen föreslog utskottet etttillkännagivande om utformningen av det utökade miljöstödet. Utskottetbetonade bl.a. angelägenheten av att åtgärderna utformades på ett sådant sättatt en förstärkt miljöeffekt kan uppnås med ett administrativt enkelt system.Utskottet framhöll också de stora svårigheterna för delar av jordbruksnäringenatt tillgodogöra sig de olika stödformerna inom de nuvarande miljöprogrammenoch behovet av ett förenklat regelsystem och ökad flexibilitet. Utskottetutgick från att de behov som påtalades i de då aktuella motionerna var välkända för regeringen och skulle komma att beaktas i samband med det fortsattaförändringsarbetet.Sverige kommer att till EU löpande redovisa miljöersättningsprogrammetsutveckling och effekter samt i vilken utsträckning de olika målen nås medavseende på såväl kvalitet som kvantitet. I detta uppföljningsarbete kommerJordbruksverkets ovan redovisade rapport att utgöra underlag.Vad utskottet ovan anfört tillgodoser i allt väsentligt syftet medmotionerna Jo22 (kd), Jo24 (c) och Jo25 (mp). Motionerna bör i berörda delarinte påkalla någon vidare åtgärd från sida.I anslutning till motion Jo23 (v) yrkande 4 erinrar utskottet om attriksdagen i flera sammanhang fattat beslut om mål och riktlinjer förjordbrukets miljöanpassning. uttalade (prop. 1990/91:90,bet. 1990/91:JoU30, rskr. 1990/91:338) att de areella näringarna måste byggapå principen om en god och långsiktig hushållning med naturresurserna. Detsektorsansvar för miljöfrågorna som slogs fast miljöpolitiskabeslut borde uttryckas tydligare än . Genom ändringar iinstruktionerna för de myndigheter som har ansvaret för dessa näringar kommyndigheternas ansvar för miljöfrågorna att läggas fast. Den nyalivsmedelspolitiken har som mål att slå vakt om ett varierat och riktodlingslandskap, bevara den biologiska mångfalden och minimeraväxtnäringsläckage och användning av bekämpningsmedel. Vad gällerbekämpningsmedel, växtnäringsläckage, ammoniak m.m. och ekologisk produktionhar särskilda målformuleringar och åtgärdsprogram beslutats. I skrivelse1996/97:50 (s. 20 f.) redovisas utförligt mål och åtgärder i jordbruketsmiljöarbete. Bl.a. erinras om att en parlamentarisk utredning har uppdragetatt förbereda en svensk position inför den framtida utformningen av CAP, bl.a.när det gäller miljöfrågorna.Utskottet anser sammanfattningsvis att det inte skulle föra frågan framåt omriksdagen skulle besluta om en målformulering i enlighet med motion Jo24 (v)yrkande 3. Utskottet vill dessutom erinra om att det inte finns något klartuttalat produktionsmål i den svenska jordbrukspolitiken. Motionen avstyrks idenna del.Med anledning av motion Jo25 (mp) vill utskottet erinra om den samladeutvärdering och översyn av EU:s miljöersättningsprogram som utskottetredogjort för ovan. För att upprätta odlingslandskapets biologiska mångfald ärdet enligt utskottet av grundläggande betydelse att trygga fortsatt hävd avsärskilt värdefulla marker, framför allt ängar och naturbetesmarker, och attsäkerställa odlingslandskapets variation av bl.a. markslag, landskapselementoch vegetationstyper. Den biologiska mångfalden är emellertid inte knutenendast till dessa marker. När det gäller de åtgärdsförslag som är direktrelaterade till jordbruket avser regeringen att återkomma senare under året.Det är enligt utskottets mening naturligt att regeringen i sin behandling avverkens redovisningar behandlar frågor om jordbrukslandskapets biologiskamångfald. De frågor som tas upp i motionens yrkande 4 kommer därmed att få sinbelysning. I avvaktan härpå avstyrker utskottet motionsyrkandet i den mån detinte kan anses tillgodosett.Utskottet delar i allt väsentligt de allmänt hållna synpunkter på detekologiska lantbrukets positiva inverkan på den biologiska mångfalden somframförs i motion Jo797 (mp). Utskottet är emellertid inte berett att föreslånågot uttalande med anledning av motionen, som avstyrks i dennadel.Åtgärder på ekosystemnivån - skogsbruketPropositionenI propositionen uttalar regeringen sin avsikt att återkomma vad avserskogsbrukets bevarandefrågor sedan givna uppdrag redovisats till regeringen.MotionernaBevarandefrågor i skogsbruket tas upp i motion Jo22 (kd) yrkande 3. Produktivskog i framför allt och Norrlands kustregion bör skyddas, och av skogsmarken i hela landet bör undantas från skogsbruk under 30 år.Motionärerna betonar att förslaget till framtidsstrategi brådskar. I motionJo779 från samma parti begärs att 5-procentsmålet skall bibehållas och ingå iutarbetandet av en naturvårdsstrategi. En diskussion om skogsnäringenskostnadsansvar för biotopskyddet bör inledas (yrkande 14).I motion Jo25 (mp) begärs ett tillfälligt moratorium för avverkning avurskog (yrkande 10) och en utredning av hotet mot lövskogar och förslag tillåtgärder så att hotet mot de lövskogsberoende arterna minimeras (yrkande 13).Utskottets övervägandenInledningsvis vill utskottet erinra om de uppdrag som regeringen har gettNaturvårdsverket och att fortlöpande utvärdera den nyaskogspolitikens effekter på den biologiska mångfalden. I december 1996redovisade utvecklingen när det gäller avsättningen avskogsreservat. I redovisningen har verket också bedömt hur EG:s direktiv(92/43/EEG) om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (art- ochhabitatdirektivet) har påverkat ställningstagandena i former för skydd av denbiologiska mångfalden i skogsekosystemen. Vidare har påregeringens uppdrag redovisat omfattningen och innebörden avbiotopskydd, naturvårdsavtal och frivilliga avsättningar av mark. Iredovisningen görs bl.a. en bedömning av hur stor areal skogsmark som enligtskogsvårdslagstiftningen skall undantas från avverkning av naturvårdsskäl menäven av andra skäl. En samlad redovisning skall göras till regeringen ijanuari 1988. Genom tilläggsdirektiv (dir. 1995:167) harMiljövårdsberedningen regeringens uppdrag att med ochSkogsstyrelsens redovisningar som grund yttra sig över behovet av ökad arealskyddad skogsmark och föreslå möjligheter och former härför. I underlagetkommer även att ingå den rapport som revisorer (1996/97:RR4) påutskottets initiativ har utarbetat om hanteringen av skyddsvärd mark efterbolagiseringen av . Miljövårdsberedningen skall senast den 1 juli1997 redovisa uppdraget.Eftersom regeringen uttalat sin avsikt att senare återkomma till riksdagenmed anledning av och utvärderingar avskogspolitiken föreslår utskottet ingen ytterligare åtgärd medanledning av motionerna Jo22 yrkande 3 och Jo779 yrkande 14 (båda kd).Som utskottet anfört ovan bereds och Skogsstyrelsensrapporter av Miljövårdsberedningen. Av framgår bl.a. att urskogarna i urskogsinventeringen med några fåundantag är skyddade. Dessutom har åtskilliga likartade områden som upptäcktsefter inventeringen skyddats. I sammanhanget vill utskottet erinra om attriksdagen för statens inköp av särskilt värdefulla naturområden för vartderabudgetåren 1989/90 och 1990/91 beviljade , för budgetåret1991/, för vartera budgetåren 1992/93 och 1993/94 ca135,och för /95 ca 190,5 miljoner kronor.Budgetperioden /96, som omfattade 18 månader, beviljades 285,7 miljonerkronor för ändamålet, och för innevarande budgetår uppgår anslagetInvesteringar inom miljöområdet till . I den mån motionenavser skyddet av s.k. naturskogar vill utskottet hänvisa till sin nyligenavslutade behandling av ett stort antal motioner om skogsbruk (1996/97:JoU17).Med anledning av motionens yrkande om ett avverkningsförbud utformat som ettmoratorium vill utskottet erinra om att 8 kap. 3 § regeringsformen stadgar attbeslut som rör ?förhållanden mellan enskilda och det allmänna, som gälleråligganden för enskilda eller i övrigt avser ingrepp i den enskildaspersonliga eller ekonomiska förhållanden? kräver föreskrifter i form av lag.Motionen synes inte innehålla något formellt yrkande om lag-ändring. Somanförts ovan är utskottet emellertid inte berett att föregripa det arbete påskogspolitikens område som pågår i . Utskottet föreslårdärför att motion Jo25 (mp) i berörda delar lämnas utan vidareåtgärd. Det bör tilläggas att av och regeringen fattade beslut omsärskilda skyddsregler för fjällnära skog och om skötselföreskrifter för bl.a.ädellövskog återfinns i skogsvårdslagen (1979:429) och skogsvårdsförordningen(1993:1096).Åtgärder på ekosystemnivån - utvidgning av förbudet mot markavvattningPropositionenSkyddet för våtmarker stärks genom att förbudet mot markavvattning utökas tillatt gälla delar av och samt län.Regeringen avser att ge Länsstyrelserna i och iuppdrag att närmare utreda situationen beträffande våtmarkerna i de områdendär förbud inte råder. Såvitt avser utvidgning i det kustnära området längsNorrlandskusten avser regeringen att senare ta ställning till förslaget.MotionernaEnligt motion Jo23 (v) bör förbudet mot markavvattning utvidgas till attomfatta hela samt det kustnära området längs Norrlandskusten.Även små våtmarker bör inventeras. Inventeringen bör inledas i (yrkande 5). Behovet av att hela skall omfattas av 19 §naturvårdsförordningen, dvs. förbudet mot markavvattning, påtalas i motionJo750 (s).Utskottets övervägandenDe skyddsregler mot markavvattning som infördes (prop. 1990/91:85,bet. 1990/91:JoU30, rskr. 1990/91:338) utformades som ett bemyndigande tillregeringen att fatta beslut om vilka områden i landet som skulle omfattas avett generellt förbud mot markavvattning. har förbud motmarkavvattning införts för betydande arealer skyddsvärda våtmarker. Genom attförbudet nu utökas till att gälla de i propositionen angivna områdenaförstärks skyddet ytterligare. Härutöver aviserar regeringen sin avsikt att geLänsstyrelserna i och i uppdrag att närmare utredasituationen i ännu inte skyddade områden. Enligt vad utskottet erfarit beredsNaturvårdsverkets förslag om utvidgning av förbudet mot markavvattning tillatt omfatta det kustnära området längs inom Regeringskansliet.Berörda kommuner har beretts möjlighet att inkomma till medyttrande till . Regeringen har uttalat sin avsikt attdärefter ta ställning till om förslaget skall föranleda några ändringar inaturvårdsförordningen. I avvaktan på regeringens ställningstagande tillytterligare utvidgning av förbudet mot markavvattning och till vad utskottetanfört ovan avstyrker utskottet motionerna Jo23 (v) yrkande 5 och Jo750 (s) iden mån de inte kan anses tillgodosedda.Åtgärder på ekosystemnivån - skydd och skötsel av våtmarkerPropositionenEnligt regeringen bör sumpskogar, mader och rikkärr särskilt uppmärksammas inaturvårdsarbetet med våtmarker. Skyddet för våtmarker i myrskyddsplan förSverige får ske inom befintliga resurser och i enlighet med gällandeansvarsfördelning.MotionernaI motion Jo25 (mp) begärs att myrskyddsplanen kompletteras och att medelanslås i kommande budgetproposition så att planen kan genomföras. Motionärernaefterlyser konkreta åtgärdsprogram och skyddsplaner beträffande rikkärr,sumpskogar, mader och slättsjöar (yrkande 11). Samma yrkande framställs imotion Jo797 (yrkande 7) från samma parti. Enligt denna motion bör arbetet medatt bevara de objekt som upptas i myrskyddsplan för påskyndas ochtillräckliga medel avsättas för ändamålet (yrkande 8). I motionen begärs ävenförslag till sådana ändringar i naturvårdslagen och torvlagen att prövningenav energitorvärenden sker även enligt naturvårdslagen (yrkande 9).Utskottets övervägandenSom framgår av propositionen är inventeringen av större våtmarker i idet närmaste genomförd. Endast vissa områden i de nordligaste delarna av vårtland återstår. Enligt utskottets mening finns det därför ett jämförelsevisgott underlag för att genomföra ett systematiskt upplagt arbete för att skyddamyrområden i landet. Ett genomförande av den myrskyddsplan somNaturvårdsverket tagit fram med inventeringen som bas skulle innebära attytterligare våtmarker skyddas. I allmänhet är kostnaderna förskyddet av våtmarker förhållandevis blygsamma, men våtmarkernas karaktär ochutveckling är i många fall i hög grad beroende av omgivande marker. För enbedömning av skyddet och kostnader för detta behövs även en bedömning avnaturvärderna i dessa områden. Utskottet finner det naturligt att, i detsamarbete som pågår mellan i första hand och länsstyrelserna,uppmärksamma och på lämpligt sätt iaktta de rekommendationer somvåtmarksinventeringen ger. Inventeringen av sumpskogar beräknas vara avslutadunder . Vid inventeringen av sjöar och vattendrag är det enligtutskottets mening även lämpligt att beakta anslutande våtmarksområden ochdärmed få en total bedömning av av naturvärdena, på sådant sätt somNaturvårdsverket anger i aktionsplanen. Därigenom finns ett gott underlag föratt utforma skyddsplaner m.m. Med det anförda avstyrker utskottet motionernaJo25 (mp) yrkande 11 och Jo797 (mp) yrkande 7 i den mån motionsyrkandena intekan anses tillgodosedda.Såvitt avser statens ansvar för skyddsåtgärder anser utskottet i likhet medregeringen att kostnaderna för skyddet skall rymmas inom det nuvarandeanslaget för markförvärv. Som anförs i propositionen kommer emellertidkostnaderna att till viss del finansieras via . Utskottetförutsätter att arbetet fortgår så snabbt som befintliga resurser medger. Isamband med behandling av budgetproposition får utskottetanledning att ta ställning till frågan om medelstilldelning för ändamålet.Motion Jo797 (mp) yrkande 8 avstyrks således.Enligt vad utskottet erfarit kommer de frågor om ändringar i naturvårdslagenoch torvlagen som tas upp i motion Jo797 (mp) yrkande 9 att ingå i regeringensförslag till miljöbalk och följdlagstiftning till . Med det anfördaavstyrker utskottet motionen i berörd del.Åtgärder på ekosystemnivån - nationell inventering av sjöar och vattendragPropositionenI propositionen anför regeringen att en nationell inventering av sjöar ochvattendrag skall genomföras. I arbetet skall ingå ett göra ennaturvärdesbedömning samt att ta fram en plan för områdesskydd.MotionernaBehovet av tydligare restriktivitet i dispensgivning från strandskyddsreglernapåtalas i motionerna Jo720 (mp) yrkande 2 och Jo759 (fp) yrkande 15.Motionärerna bakom motion Jo779 (kd) framhåller att, vid prövning av ärendenom strandskydd, en helhetssyn är viktig vid avvägningen mellan allmänna ochenskilda intressen (yrkande 8). Vid tillämpningen av naturvårdslagensbestämmelse om strandskydd bör enligt motion Jo780 (s) möjlighet finnas tillregional och lokal anpassning och till lokala nyanseringar i kommunernasöversiktsplaner.Utskottets övervägandenSom utskottet tidigare anfört behandlar Lagrådet enlagrådsremiss med förslag till miljöbalk. En proposition i ämnet planerasframläggas för . I förslaget ingår även frågorom komplettering av gällande bestämmelser om strandskydd. Utskottet fårsåledes anledning att återkomma till frågan om strandskyddsreglernasutformning och föreslår att motionerna Jo720 (mp) yrkande 2, Jo759 (fp)yrkande 15, Jo779 (kd) yrkande 8 och Jo780 (s) nu lämnas utan åtgärd.Åtgärder på ekosystemnivån - vidgat skydd enligt naturresurslagen förvattenområden och vattendragPropositionenI propositionen uttalar regeringen sin avsikt att senare under år 1997redovisa sina ställningstaganden beträffande skydd från vattenkraftsutbyggnadför ytterligare vattenområden. Beträffande ändring av bestämmelser inaturresurslagen för att införa ett skydd från annan verksamhet änvattenkraftsrelaterade företag har förslaget överlämnats tillMiljöbalksutredningen.MotionenI motion Jo25 (mp) yrkande 12 framförs krav på att ingen ytterligare utbyggnadav vattenkraft får ske i . De vattendrag, oavsett storlek, som finnskvar skall bevaras.Utskottets övervägandenFrågor om skydd för vattendrag har behandlats av som isitt slutbetänkande (SOU 1996:155) Omtankar om vattendrag - ett nyttangrepssätt för fram förslag om att vattendrag som på nationell nivå speglarett representativt urval av den biologiska mångfalden skall skyddas. Skyddetskall gälla inte bara en exploateringstyp, vattenkraftsutbyggnad, utan istället utgå från de skyddsvärden som bör bevaras. Restriktioner bör finnasmot alla de ingrepp som kan skada skyddsvärdena. I betänkandet föreslås bl.a.att ytterligare 20 vattenområden skall undantas från vattenkraftsutsbyggnad.Betänkandet bereds i . Utskottet utgår från att de frågor omvattenkraftsutbyggnad som tas upp i motion Jo25 (mp) återkommer för merfördjupade överväganden i samband med den proposition om skydd av ytterligarevattendrag som regeringen har aviserat till . Med hänvisning till detanförda bör motionens yrkande 12 inte föranleda någon särskild åtgärd.Åtgärder på ekosystemnivån - kalkning och biologisk mångfaldPropositionenEnligt regeringen bör frågor om precisering av försurningshotade områden medstora bevarandevärden liksom frågor om kalkning och biologisk återställningbeaktas inom ramen för uppdraget om en nationell plan för den statligafinansierade kalkningsverksamheten i sjöar och vattendrag.MotionernaEnligt motion Jo22 (kd) är nivån på kalkningsanslaget för sjöar och vattendragalltför låg och måste höjas (yrkande 4). Även i motion Jo23 (v) behandlasfrågan om ökade anslag för kalkning. Motionärerna framhåller att behovetkommer att uppgå till ca framöver(yrkande 7). Behovet av en långsiktig finansiering av kalkningsverksamhetentas upp även i motion Jo24 (c) yrkande 4. Anslagen i årets budget är enligtmotionärerna troligen otillräckliga.