bet · GK01UU13 · 1997-05-20 00:00:00 — Motionerna bör avstyrkas.Utrikesutskottet noterar att även finansutskottet avstyrker dessa motioner isitt yttrande 1996/97:FiU3y, och utrikesutskottet avstyrker därmed motioner-na U11 (v) yrkande 15 och U12 (mp) yrkande 1.I motion K909 (s) efterlyser motionären en bred och saklig debatt samt attmedborgarna får tillgång till information som belyser alla aspekter inom detviktiga anför följande med anledning av motionen:Frågan om information om EMU/EU tas upp i motion K909 av (). Utskottet delar uppfattningen i motionen att det behövs en bred ochsaklig debatt om EMU, där medborgarna måste få tillgång till informationsom belyser alla aspekter. Utskottet vill framhålla att en av de fem arbets-grupper som tillsatts för [......] praktiska förberedelser har till uppgift attförbereda underlag för en informationskampanj i händelse av ett beslut att gåmed i . Gruppen kommer också att informera om EMU på olika sättinnan beslutet fattas.Motionären anser också att det finns stor anledning från statsmakternas sidaatt informera bl.a. om hur EU utvecklats och om hur påverkat arbetetinom EU. Utskottet vill påpeka att den skrivelse som bl.a. behandlas i dettayttrande gäller en sådan redovisning som efterlyses av motionären. Skrivel-sen föreligger för övrigt också i en kortversion.Motionen får anses vara tillgodosedd med de åtgärder som angetts av utskot-tet.Utrikesutskottet delar bedömning och betraktar där-med motion K909 (s) som besvarad.Övriga frågorI motion U515 (kd) yrkande 39 begär motionärerna att skall avvisakommissionens direktivförslag om patent på biotekniska uppfinningar.I regeringens skrivelse redovisas att kommissionens förslag till direktiv omrättsligt skydd för biotekniska uppfinningar, KOM (95) 661 slutlig, under1996 har behandlats i en rådsgrupp. Förslaget syftar till att åstadkomma enenhetlighet kring frågan om i vilken utsträckning sådana uppfinningar skallvara patenterbara. Enligt skrivelsen ligger bestämmelserna i direktivförslagetväl i linje med den gällande svenska patentlagen.Lagutskottet har i betänkande 1996/97:LU12 behandlat motionerangående patent på livsformer och patentlagens utformning i detta avseendeoch anförde därvid att enligt gällande svenska bestämmelser i patentlagenom det patenterbara området kan patent också meddelas för biotekniskauppfinningar. En etisk gräns för vad som skall vara patenterbart finns i 1 §fjärde stycket som innehåller ett generellt förbud för patent på uppfinningarvars utnyttjande skulle strida mot goda seder och allmän ordning. Vidareföreskrivs i samma lagrum förbud mot patent på djurraser och växtsorter.Förbud gäller även för patent på ett väsentligen biologiskt förfarande förframställning av växter och djur. Patent får dock meddelas på mikrobiolo-giskt förfarande och produkter av ett sådant förfarande.Lagutskottet noterar i sitt betänkande att det inom EU pågår ett arbete medatt utforma ett direktiv om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar ochatt motivet för ett sådant direktiv är att garantera fri rörlighet av patenterabiotekniska produkter. Detta skall ske genom att medlemsstaternas lagstift-ning harmoniseras så att de rättsliga förutsättningarna för patentskydd, lik-som skyddets omfattning, klargörs. framhåller att innehållet i ettkommande direktiv kommer att vara bestämmande för utformningen av desvenska rättsreglerna på området.Lagutskottet framhåller vidare i sitt betänkande att för svenskt vidkom-mande har ärendet varit föremål för beredning inom Justitiedepartementetbl.a. genom att synpunkter inhämtats från berörda departement, myndigheteroch organisationer.Lagutskottet noterar även att ärendet behandlas under medbeslutandepro-ceduren och att ett yttrande av förväntas under år 1997.Lagutskottet anför vidare i nämnda betänkande angående det aktuella för-slaget till direktiv om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar:Avsikten är att direktivet skall passa in i existerande nationell lagstiftningoch det är alltså inte fråga om att introducera någon särskild patentlagstift-ning för levande material. I förslaget har - med avseende på den mänskligakroppen - markerats skillnaden mellan en uppfinning som är patenterbar ochen upptäckt som inte är det. Vidare anges att växtsorter och djurraser somsådana inte skall vara patenterbara. Detsamma gäller i allt väsentligt biotek-nologiska förfaringssätt för produktion av växter och djur. Däremot är avsik-ten att mikrobiologiska förfaranden och alster som är framställda genomsådana förfaranden skall vara patenterbara. Förslaget innehåller vidare enövergripande etisk regel som innebär att uppfinningar, vars utnyttjandeskulle stå i strid mot allmän ordning och goda seder, inte skall vara patenter-bara. Det anges också att ett förfarande som avser modifiering av den gene-tiska identiteten hos djur inte skall patenteras såvida det inte råder en rimliproportion mellan det lidande som djuret kan förorsakas och uppfinningensändamål.Lagutskottet konstaterar avslutningsvis att när det gäller rättsligt skydd förbiotekniska uppfinningar och patentlagens utformning i detta avseendekommer innehållet i ett kommande direktiv att vara bestämmande för ut-formningen av de svenska reglerna. utgår från att regeringen iarbetet med det nya direktivet verkar för att få gehör för ett synsätt som överensstämmer med grundläggande svenska etiska värderingar och finner att detför närvarande inte föreligger skäl för ett initiativ från sida i dena fråga. Enligt lagutskottets mening finns det dock anledning att noga följaden framtida utvecklingen på området.Utrikesutskottet noterar lagutskottets bedömning av det aktuella direktivför-slaget. Vidare kan utskottet konstatera att direktivförslaget är föremål förfortsatt beredning inom rådet och att en gemensam ståndpunkt ännu ej harutarbetats. utgår - liksom lagutskottet - från att regeringenberedningen av ärendet inom unionen verkar för ett synsätt som överens-stämmer med grundläggande svenska etiska värderingar.Utrikesutskottet betraktar därmed motion U515 (kd) yrkande 39 som besva-rad.I motion U11 (v) yrkande 7 anför motionärerna att kommissionens grönbokom offentlig upphandling bygger på en abstrakt idealmodell av den inremarknaden och menar att det borde räcka att ansluta sig till de regler somuppställts av WTO för att reglera den offentliga upphandlingen.Finansutskottet framhåller i sitt yttrande 1996/97:FiU3y att utskottet vid enoffentlig utfrågning med representanter för Regeringskanslietinhämtat information om grönboken. Utskottet vill erinra om att genomundertecknandet av och genom medlemskapet i Europeiskaunionen har förbundit sig att genomföra EG-direktiven om offentligupphandling. har vid genomförandet av EG-direktiven varitmycket kritiskt till regelverket och begärt att regelverket inte skall genomfö-ras. har på utskottets förslag avslagit samtliga motioner somVänsterpartiet väckt med detta innehåll. ser inte något skälatt frångå sitt tidigare ställningstagande.Utrikesutskottet noterar finansutskottets uppfattning i upphandlingsfrågornaoch avstyrker motion U11 (v) yrkande 7.I samma motion yrkande 8 anförs att det i skrivelsen borde ha markeratsatt det i är regering och riksdag som avgör storleken på den offentli-ga sektorn.Finansutskottet ser ingen anledning till att regeringen i skrivelsen omverksamheten i Europeiska unionen särskilt borde ha markerat självklarheteni att det är riksdag och regering som avgör hur stor den offentliga sektorn börvara i och menar att yrkandet därmed bör avstyrkas.Utrikesutskottet har ingen annan mening än den finansutskottet uttalat ochavstyrker motion U11 (v) yrkande 8.Kostnaderna för medlemskap är föremål för uppmärksamhet i mo-tionerna U11 (v) yrkande 12, där motionärerna begär en grundlig utredningav hur den offentliga sektorns ekonomi har påverkats av medlemskapet, och iU12 (mp) yrkande 3, där motionärerna begär att regeringen återkommer tillriksdagen med en redovisning av de faktiska kostnaderna för erinrar inledningsvis i sitt yttrande att regeringen i skrivelsredovisar bidrag till EU:s budget liksom återflödet till . Somregeringen framhåller är dock inte redovisningen av EU-budgeten upplagd påett sådant sätt att återflödet för ett enskilt land är lätt avläsbart.Utskottet påpekar att återflödet till bara är ett mått, och inte ens debästa, på vad får ut av medlemskapet i Europeiska unionen. Vidsidan av betydelsen av att är med och påverkar framtid, hart.ex. tillgången till den inre marknaden betydelse för den ekonomiska ut-vecklingen.Som regeringen anger i skrivelsen driver en återhållsam budget-politik inom EU, och förbättrad budgetdisciplin vid användningen av EU:smedel är en prioriterad fråga för , framhåller finansutskottet. Utskot-tet erinrar vidare att regeringen i proposition 1994/95:40 redovisade förslagtill principer för budgetering, redovisning och revision av de medel somSverige betalar till respektive erhåller från EU. I propositionen föreslogs attutgifter till och inkomster från EU skall bruttoredovisas i enlighet med regel-verket för statliga medel. Vidare framhöll regeringen att uppföljningen aveffektiviteten och efterlevnaden av måste ges hög prioritet.Riksdagen tillstyrkte de principer som regeringen förordat (bet.1994/95:FiU5, rskr. anser, med hänvisning till det an-förda, att någon åtgärd enligt motionärernas förslag inte är påkallad.Utrikesutskottet delar finansutskottets bedömning och avstyrker därmedmotionerna U11 (v) yrkande 12 och U12 (mp) yrkande 3.I motion U11 (v) yrkande 13 vill motionärerna fästa uppmärksamheten påbarns situation och föreslår att ett antal åtgärder företas inom EU. I yrkande14 i samman motion menar motionärerna att frågan om barnens rättigheteräven bör tas med i fördraget om Europeiska unionen.Socialutskottet konstaterar i sitt yttrande 1996/97:SoU5y till utrikesutskot-tet att FN:s konvention om barnets rättigheter antogs och trädde ikraft . I konventionen stipuleras om barnets rättigheter till livutveckling, om rätt till trygghet och skydd samt om rätt till talan och respektSamtliga länder inom EU har ratificerat FN:s konvention om barnets rättighe-ter. Mycket återstår dock att göra i de enskilda länderna när det gäller ge-nomförandet av konventionen, konstaterar socialutskottet i sitt yttrande.Utskottet anser att barnens bästa bör beaktas vid utarbetande av förordningar,direktiv och förslag, något som kan ske utan att EU ges kompetens att lagstif-ta på området. anför även att det är viktigt att frågan ombarnets rättigheter uppmärksammas vid regeringskonferensen men menarsamtidigt att något initiativ med anledning av motion 1996/97:U11 yrkande-na 13 och 14 ej är erforderligt.Utrikesutskottet noterar socialutskottets bedömning och avstyrker därmedmotion U11 (v) yrkandena 13 och 14.Europaparlamentet karakteriseras av kaotiska förhållanden, anför motionärenbakom motion U516 (s) yrkande 12, och föreslår att regeringen verkar för attEuropaparlamentet reformeras och effektiviseras.Konstitutionsutskottet framhåller i sitt yttrande 1996/97:KU8y att då dennafråga tidigare behandlats förklarade utskottet att det ansåg det angeläget attEuropaparlamentets arbetsformer är så goda som möjligt. Arbetsformernakunde enligt utskottet säkerligen ses över i många avseenden. Utskottet an-såg emellertid att detta i första hand var en fråga för parlamentet självt atthantera. framhåller att man står kvar vid denna stånd-punkt och föreslår att motionen avstyrks.Utrikesutskottet har ingen annan mening i denna fråga och avstyrker motionU516 (s) yrkande 12.I motion U703 (v) yrkas att regeringen verkar för att en ny järnvägslinjelängs med förbindelse till och Archangelsk blirett av EU:s TEN-projekt. I motion U810 (c) föreslår motionärerna att EUutarbetar en plan för infrastrukturinvesteringar i regionen (yrkande 4).Trafikutskottet har i sitt betänkande 1996/97:TU7 Trafikpolitikensinriktning behandlat liknande yrkanden. Utskottet konstaterar i nämnda be-tänkande att de olika länderna i - , , Finlandoch - för diskussioner i syfte att undersöka möjligheterna att för-bättra kommunikationerna i regionen.Angående en eventuell utbyggnad av längs Norrlandskustentill och en utbyggnad av Haparandabanan framhåller trafikutskottet isitt betänkande att har ett centralt läge i och att iregionen finns goda förutsättningar för en dynamisk utveckling. För att mötanäringslivets behov av ökade godsflöden mellan och nya ex-portmarknader på är det därför angeläget med effektiva gräns-överskridande transportmöjligheter, anför utskottet. För järnvägen innebärdetta krav på god banstandard för längre och tyngre tåg med högre axellaster.En standardhöjning av järnvägen mellan och kan därförframstå som angelägen, menar trafikutskottet. Vidare krävs en smidig an-passning till de finska och ryska järnvägarna som har en större spårvidd änjärnvägarna i Västeuropa.Vidare konstaterar trafikutskottet att i samtVägverkets och nordligaste regioner har initierat ett utrednings-arbete om möjligheterna att förbättra infrastruktur och kommunikationer.Trafikutskottet anför att det förutsätter att resultatet av detta utredningsarbkommer att ligga till grund för framtida beslut om infrastrukturprojekt menframhåller att utskottet inte är berett att nu ta något initiativ med anledningav de motioner som behandlar en utbyggnad av noterar vad trafikutskottet anfört och vill för sin del fram-hålla vad utskottet uttalade i betänkande 1996/97:UU16 samarbetemed Central- och Östeuropa:En angelägen uppgift är att utveckla infrastrukturen i regionen. Utskottet harinhämtat att transportministrarna i genomförde ett möte i Ar-changelsk för att diskutera utvecklingen av regionenstransportsystem och prioriteringar mellan olika projekt. Ministrarna kom dåöverens att inlemma alla projekt under en gemensam rubrik, den s.k. euro-arktiska korridoren, som föreslogs bli en transportkorridor i nivå med deövriga nio alleuropeiska transportkorridorerna. En sådan lösning möjliggörett större engagemang från unionens sida. Bland de projekt som kan kommaatt utvecklas i den euro-arktiska korridoren hör gränspassager, hamnar samtväg- och järnvägsförbindelser.Med vad som ovan anförts betraktar utskottet motionerna U703 (v) yrkande6 och U810 (c) yrkande 4 som besvarade.I motion U810 (c) anförs att det stöd EU ger till Öst- och Centraleuropai ökad utsträckning bör tillfalla projekt i (yrkande 5).Utrikesutskottet konstaterade i sitt betänkande 1996/97:UU16 Sverigessamarbete med att under sitt ordförandeskapi prioriterar miljö- och kärnsäkerhet, utbilningsinsatser, inves-teringar och underlättande av varors och personers fria rörlighet. Utskottetframhöll att det såg positivt på de svenska prioriteringarna och på de svenskaansträngningarna att engagera den Europeiska kommissionen djupare i sam-arbetet. Vidare konstaterade utrikesutskottet i nämnda betänkande att kom-missionen har en ordinarie plats i rådet och att unionen bidrarmed resurser till regionen, bl.a. genom TACIS och Interreg-programmen.Utskottet menade dock att det borde finnas utrymme för ett större engage-mang i från kommissionens sida.Denna utskottets bedömning kvarstår oförändrad.Därmed anser utskottet att motion U810 (c) yrkande 5 är besvarad.5.6 Samarbetet i rättsliga och inrikes frågor samt Sverigesanslutning till SchengenavtaletSkrivelsenRegeringen anför i skrivelsen att arbetet med att bekämpa den internationellabrottsligheten har prioriterats , bl.a. genom fördjupat polis- ochtullsamarbete på flera områden. Det löpande samarbetet sker i särskildaarbetsgrupper för bl.a. Europol, narkotika och organiserad brottslighet, polis-samarbete och tullsamarbete.En av de viktigaste frågorna på det här området har varit attbana väg för ett snabbt ikraftträdande av Europolkonventionen, vilken under-tecknades , och att förstärka samarbetet i kampen mot narkotikaoch annan organiserad brottslighet. undertecknades ett tilläggs-protokoll till Europolkonventionen som löste frågan om EG-domstolensbehörighet att tolka konventionens bestämmelser. Därmed skapades förut-sättningar för att konventionen kan ratificeras av samtliga medlemsstater ochdärmed möjliggöra för Europol att som planerat komma i gång med sin verk-samhet under år 1998.Vad gäller samarbetet mot narkotika och organiserad brottslighet antogsunder hösten ett antal åtgärder.Under året genomfördes ett antal gemensamma kontrollaktioner mot denillegala trafiken av narkotika. Besluten rörande dessa aktioner togs av råds-arbetsgruppen för tullsamarbete.I syfte att intensifiera kampen mot den illegala handeln med narkotikabeslutades en gemensam åtgärd om samarbete mellan nationella tullmyndig-heter och privata företag som bl.a. innebär utbyte av information i sambandmed transporter av s.k. prekursorer.Vidare ingicks en överenskommelse om ett närmare samarbete mellan tulloch polis inom unionen för att effektivera kampen mot narkotikahandeln. Iöverenskommelsen ingår bl.a. gemensamma utbildningsprogram och sam-verkan i samband med införskaffande av viss utrustning.Rådsarbetsgruppen för tullsamarbete har biträtt i arbetet medatt sammanställa en arbete vad avser meto-den kontrollerade leveranser av narkotika.Arbetet på en ny konvention om ömsesidigt bistånd mellan nationellatullmyndigheter fortsatte och koncentrerades i huvudsak på enomarbetning av konvention på området, den s.k. Neapelkonventio-nen.Sverige har genom medlemskapet i EU bl.a. åtagit sig att på de områdensom rör civilrättsligt och straffrättsligt samarbete tillträda ett antal konventioner som var i kraft inom EU när blev medlem. Den 29 november1996 undertecknade EU:s medlemsländer två avtal som reglerar Sverigestillträde till Bryssel- och Romkonventionerna. kunderådsarbetsgruppen för utlämningsfrågor enas om en andra konvention omutlämning för brott mellan EU:s medlemsstater, som undertecknades avmedlemsstaterna den 27 september 1996.I skrivelsen uppges vidare att samarbetet i rättsliga och inrikes frågor pådet område som gäller asyl och invandring var intensivt , sär-skilt i fråga om villkor för att passera EU:s yttre gräns och villkor för tredjlandsmedborgares inresa och vistelse i EU. Beträffande viseringsfrågor, somi stora delar tillhör gemenskapsrätten, har enligt regeringen arbetet fortskridunder året och ett antal beslut har fattats av rådet.I skrivelsens avsnitt 3 uppges att det irländska ord-förandeskapet lagt fram ett utkast till nytt fördrag, där det föreslås att ensärskild avdelning i ett nytt fördrag skall reglera frågor om fri rörlighet förpersoner, asyl och invandring. Den grundläggande frågan om den nya av-delningen bör placeras i EG-fördraget eller i Unionsfördraget, dvs. i denförsta eller den tredje pelaren, lämnas öppen även om en klar preferens utta-las för det förstnämnda.Vidare anförs i skrivelsen att har uppdragit åt en gruppnationella experter att se till att den handlingsplan för kampen mot drog-missbruk som antogs 1995 blir genomförd. Expertgruppenhar redovisat ett sextiotal förslag till konkreta åtgärder. I expertgruppensrapport redogörs också för i vilken utsträckning en eventuell harmoniseringav lagstiftningen i de olika medlemsländerna skulle kunna bidra till minsk-ningen av användningen av och illegal handel med droger. Rapporten över-lämnades till vid dess möte i anslöt sig till slutsatserna i rapporten och underströk viktenav fortsatt samarbete.Efter förslag av rådsarbetsgruppen för narkotika och organiserad brottslig-het antogs vidare en rad åtgärder som beslutades av rådet församarbete i rättsliga och inrikes frågor. Bl.a. beslutades om en gemensamåtgärd där medlemsstaterna förbinder sig att genom tillnärmning av såvällagstiftning som praktisk tillämpning bekämpa narkotikamissbruk samt för-hindra och bekämpa olaglig narkotikahandel. På svenskt initiativ har särskiltunderstrukits att de föreslagna åtgärderna inte utgör hinder för den allmännaprincip enligt vilken en medlemsstat får upprätthålla eller förstärka sin nationella politik i kampen mot narkotika på sitt territorium. I skrivelsen anförs aden gemensamma åtgärden alltså är förenlig med strävan att ävenfortsättningsvis bedriva en mycket sträng och restriktiv narkotikapolitik.Vidare redovisas i skrivelsen att det på folkhälsoområdet harantagits ett program för att främja samarbetet kring förebyggande åtgärder pånarkotikaområdet. Programmet omfattar bl.a. informations- och erfarenhets-utbyte, datainsamling, forskning och utvärdering, och sträcker sig t.o.m. år2000. Budgeten uppgår till 27 miljoner ecu.Ett flertal seminarier om narkotikabekämpning har ägt rum inom ramen församarbetet i EU, bl.a. i frågor om samarbete mellan tull och polis och åtgär-der mot syntetiska droger och penningtvätt.EU har även inrättat ett särskilt europeiskt centrum för kontroll av narkoti-ka och narkotikamissbruk i . Syftet är att samla och bearbeta infor-mation om narkotika och narkotikaberoende i medlemsstaterna för att ta framtillförlitliga och jämförbara data om narkotikaproblemen. Centret presentera-de sin första årsrapport under år 1996.Det förslag som lades fram av kommissionen om samarbete mel-lan nordliga och sydliga länder om bekämpningen av narkotika och narkoti-kaberoende behandlades av rådet (första läsningen). Förslagetavser i huvudsak att ge stöd till utvecklingsländer när de upprättar och ge-nomför nationella handlingsplaner som skall identifiera mål, strategier ochprioriteringar för narkotikabekämpningen i landet. Planen skall omfatta ettintegrerat angreppssätt som spänner över olika discipliner och sektorer, t.ex.förebyggande åtgärder, polissamarbete, kontroll av handel och utveckling avalternativa grödor. Detta skall enligt förslaget ske i nära samarbete med FN:snarkotikaprogram (UNDCP). Förslaget skall färdigbehandlas under år 1997.Vidare uppges i skrivelsen angående att ,och Beneluxstaterna ingick ett avtal för att påskynda för-verkligandet av den fria rörligheten för personer i enlighet med Romfördra-gets regler. Avtalet är ett separat mellanstatligt avtal, helt utanför EU, menvilket varje EU-stat har rätt att delta. En tillämpningskonvention tillSchengenavtalet undertecknades . Konventionen innehåller bestäm-melser om praktiska åtgärder för att genomföra avvecklingen av gränskon-trollerna vid de inre gränserna, samt övriga nödvändiga samarbetsåtgärder.Dessa s.k. kompensatoriska åtgärder gäller bl.a. polissamarbete, dataskydd,samarbete om narkotikabekämpning, harmoniserad viseringspolitik ochenhetliga yttre gränskontroller.Den 19 december 1996 undertecknade , och av-tal om att ansluta sig till . undertecknadeNorge och ett omfattande samarbetsavtal. Regeringen uppger att detoperativa deltagandet för dessa länder i bedöms kunnainledas tidigast år 1999.Regeringen anför att innebörden av de nordiska ländernas inträde iSchengensamarbetet är att personer fritt kan röra sig över gränserna till övri-ga Schengenländer utan personkontroll när de kompensatoriska åtgärderna ärpå plats. Inresor kan därmed ske utan passkontroll. Detta innebär att den friarörligheten och passfriheten mellan de nordiska länderna kan bibehållas. Enannan effekt av inträdet i är, framhåller regeringen iskrivelsen, att möjligheterna till brottsbekämpning ökar genom att Sverigekan delta i ett utvecklat rättsligt samarbete och polissamarbete, vilket ocksåinnefattar tullen i dess brottsbekämpande verksamhet.MotionernaI kommittémotion U14 (fp) som väckts med anledning av regeringens skri-velse anförs att det är uppenbart att det hittillsvarande samarbetet i rättsligoch inrikes frågor inte är tillräckligt effektivt för att bekämpa den internatinella brottsligheten. Därför bör viktiga delar av den tredje pelaren föras övertill den första pelaren, dvs. mer av samarbetet mot gränsöverskridandebrottslighet bör bli föremål för gemensamt beslutsfattande.