bet · GK01UU13 · 1997-05-20 00:00:00 — Även om detta är den ståndpunkt som detstora flertalet delegationer har, motsätter sig en delegation detta mycketkraftigt.Ordförandeskapet föreslår vidare att unionen ges status som juridisk personoch att ett förfarande utformas för hur ordförandeskapet kan förhandla framavtal på unionens vägnar.FörhandlingslägetI fråga om grundläggande rättigheter råder bred enighet om tre förändringar.För det första skall fastslås i fördraget att "unionen bygger på principerna omfrihet, demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna samt rättsstatsprin-cipen, vilka hävdas av medlemsstaterna" (artikel F). För det andra skall detkrävas att varje europeisk stat som ansöker om att bli medlem av unionenskall respeketera dessa principer (artikel O). För det tredje införs ett förfa-rande för att fastslå om det i någon medlemsstat fortlöpande förekommerallvarliga brott mot dessa principer samt möjliggöra en tillfällig indragningav vissa av den berörda statens rättigheter enligt fördraget (artikel Fa).Det nederländska ordförandeskapet har noterat att tanken på att ansluta EUtill inte har stöd av majoriteten av medlemsstaterna.Man föreslår därför som ett alternativt sätt att garantera domstolskontroll avrespekten för grundläggande rättigheter att föra in artikel F (se ovan) inomEG-domstolens jurisdiktion. har liksom , , , och förespråkat att EU skall tillträda konventio-nen.Det nederländska ordförandeskapet har också kommit med ett nytt förslagtill fördragsbestämmelse mot diskriminering. Enligt detta förslag kan Rådetgenom enhälligt beslut, efter förslag från kommissionen och efter att ha hörtEuropaparlamentet, vidta åtgärder för att bekämpa diskriminering på grundav kön, ras eller etniskt ursprung, religiös övertygelse, funktionshinder, åldeoch sexuell läggning. En knapp majoritet av medlemsländerna, däriblandSverige, önskar en sådan bestämmelse.MotionenEnligt motion U515 skall inledas med etteget kapitel om mänskliga och sociala rättigheter (yrkande 5). Europarådetskonvention om mänskliga rättigheter borde infogas i fördragstexten. sociala stadga och den sociala stadga som ratificerades avelva medlemsstater bör föras in i EU:s fördrag.Utskottets bedömningUtskottet beklagar att ingen majoritet uppnåtts för tanken på att ansluta EUtill . noterar utskottet med tillfredsställelse attdet råder bred enighet om att förstärka unionens engagemang i fråga omgrundläggande rättigheter, icke-diskriminering och jämställdhet mellan kvin-nor och män. Det pågår dessutom en diskussion om att införa sociala ochekonomiska rättigheter och bestämmelserna i det sociala avtalet i självafördraget. Man diskuterar också utformningen av den rättsliga kontrollen avrespekten för de grundläggande rättigheterna. Med det anförda får motionU515 yrkande 5 av anses vara tillgodosedd.Ikraftträdande av direktivGällande ordningNågra regler för hur som högst får förflyta innan ett direktiv skallvara genomfört i nationell lagstiftning finns inte. Enligt propositionen omSveriges medlemskap i unionen (prop. 1994/95:19 s. 526) angesi allmänhet en period inom vilken resultatet skall varauppnått. Vanligen innehåller direktiv också bestämmelser om skyldighet förmedlemslandet att till kommissionen rapportera om genomförandet.MotionenMargit () framhåller i motion K913 att medlemskapet i EU inne-burit att skall genomföra en rad EU-direktiv. EU-reglerna uppfattasofta som svåra att förstå och följa och leder därför inte så sällan till ett bedande pappersarbete, ständigt nya informationer om vilka regler som gäller.Detta medför två stora problem: reglerna driver upp kostnaderna, och nyaregler kommer att tillämpas mycket olika i skilda delar av landet. Att av EUantagna direktiv skall genomföras i svensk lagstiftning kan det enligt motio-nen inte finnas någon invändning mot, men det är av vikt att ikraftträdande-tidpunkten fastställs så att de ovan påtalade problemen inte uppkommer.Motionären föreslår att i ett uttalande till regeringen ger till kännvad i motionen anförts om väl tilltagna tidsfrister när det gäller ikraftträdande av nya EU-regler (yrkande 1).Utskottets bedömningNågra regler för hur som högst får förflyta innan ett direktiv skallvara genomfört i nationell lagstiftning finns inte. Frågan bedöms från fall tilfall mot bakgrund av bl.a. direktivets omfattning. När det gällde ett omfat-tande direktiv såsom det s.k. datadirektivet har medlemsländerna fått tre årpå sig att omsätta det i nationell lagstiftning. Utskottet anser inte att frågaav det slaget att regeringen bör ta något initiativ till reglering. Motionen böavstyrkas.Utträde ur unionenMotionenEnligt motion U516 av () kommer det existerande missnö-jet med medlemskapet att öka, när sambandet mellan de brutala nedskärning-ar som äger rum i och EMU:s konvergenskriterier står klart förmedborgarna. För att i någon mån minska frustrationen hos befolkningenmåste verka för att EU inför en utträdesparagraf (yrkande 2).Frågans tidigare behandlingI KU:s yttrande till UU över skrivelsen om (1995/96:KU5y) lämnades en utförlig bakgrund till frågan om suspensionoch utträde ur unionen. Utskottet avstyrkte motionsyrkanden om införandeav en utträdesparagraf av flera skäl. För det första skulle en bestämmelse omutträde inte ligga i linje med målsättningen i fördraget att skapa en allt fastre förening mellan medlemsstaterna. För det andra ansåg utskottet det inteheller ligga i linje med intressen att, efter inträdet iunionen, driva en fråga som måste uppfattas som att avser att lämnaunionen. För det tredje ansåg utskottet att det visserligen måste anses före-ligga en möjlighet för en stat att utträda ur unionen. Utskottet ansåg dockinte att det finns anledning att "" tynga den förestående regeringskon-ferensen med problem som antingen inte kommer att aktualiseras eller, omde aktualiseras, ändå kommer att kräva omfattande förhandlingar mellanstaterna. Enligt utskottets mening skulle dessutom en fastställd utträdesformkunna i onödan låsa medlemsstaternas handlingsutrymme.Utrikesutskottet såg, i likhet med , inget behov av enreglering av utträdesfrågan.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin ovan angivna uppfattning att en utträdesparagraf intebör införas i fördraget. Motion U516 av () yrkande 2 böravstyrkas.Folkomröstning om nytt fördragMotionernaMiljöpartiet anser i motion K605 att en folkomröstning skall hållas om resul-tatet av och hänvisar till att folkomröstningar kom-mer att äga rum i flera andra medlemsländer. För svenska folket måste detenligt upplevas som en ren omyndighetsförklaring om andraländer skall avgöra EU:s och därmed vår framtid medan svenskarna får sittavid sidan och titta på. Samma krav framförs av i följdmotionenU3 (yrkande 2).Enligt motion U516 av () skall en folkomröstning hål-las, om regeringskonferensen leder till icke betydelselösa förändringar(yrkande 3).Utskottets bedömningUtskottet anser det ännu vara för tidigt att ta ställning till frågan om folkomröstning med anledning av eventuella fördragsändringar. Utskottet anser attmotionerna K605 från och U516 yrkande 3 av () bör avstyrkas.Information och folkomröstning om EMU m.m.SkrivelsenRegeringen framhåller att starten av den tredje etappen av den ekonomiskaoch monetära unionen (EMU) innebär behov av anpassningar ochåtgärder i såväl den privata som den offentliga sektorn. Detta gäller oavsettom blir medlem i valutaunionen eller inte. För att ett deltagande ivalutaunionen praktiskt skall vara möjligt måste förberedelserna ha inlettsinnan skall ta ställning i denna fråga . är detangeläget att dessa praktiska förberedelser görs på ett sätt som inte inskrän-ker möjligheter att välja om vi skall delta i eller stå utanför valu-taunionen.Regeringen redovisar att den beslutat inrätta en samord-ningsfunktion inom samt att tillsätta fem arbetsgruppermed uppgift att arbeta med nationella praktiska förberedelser för ett eventu-ellt införande av euron i . Arbetsgrupperna har arbetat med områdenalagstiftning, finansiell sektor, näringslivssektor, offentlig sektor samt med-borgarfrågor.MotionernaFrågan om information om EMU/EU tas upp i motion K909 av (). Motionären anför att frågan om skall gå med i den gemen-samma valutaunionen är en av de största vi har haft att ta ställning till i mo-dern tid. Det behövs en bred och saklig debatt, där medborgarna måste fåtillgång till information som belyser alla aspekter. Det finns också stor an-ledning att från statsmakternas sida informera om hur EU utvecklats ochvilka framgångar vi haft samt var det är viktigt att intar en starkarehållning och utvecklar arbetet i vissa gemensamma frågor och mellanstatligtsamarbete i de tre olika pelarna.Frågan om en folkomröstning om svenskt deltagande i behandlas itvå motioner. framhåller i motion U11 att frågan om svensktdeltagande i EMU:s tredje steg inte var någon framträdande fråga i riksdags-valet . Den sittande kan därför inte anses ha fullt mandat attbesluta om detta deltagande, som är en mycket stor fråga, utan att först haförankrat beslutet i en rådgivande folkomröstning. Enligt motionen bör riks-dagen som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts omnödvändigheten av en rådgivande folkomröstning om svenskt deltagande iEMU:s tredje steg (yrkande 15).Miljöpartiet framhåller i motion U12 att inte skall gå med i EMU.Miljöpartiet anser dock frågan vara så viktig att den bör bli föremål för enfolkomröstning (yrkande 1).Pågående arbeteSom framgick ovan pågår arbete med nationella praktiska förberedelser förett eventuellt införande av euron i . En av de fem arbetsgrupper somtillsatts har till uppgift att förbereda underlag för en informationskampanj ihändelse av ett beslut att gå med i men kommer också att informera omEMU på olika sätt innan beslutet fattas.I en Ds 1997:7 Praktiska euroförberedelser i redovisas visst ma-terial från de fem arbetsgrupperna. Det skall utgöra underlaget till en bro-schyr som kommer att ges ut . Målgruppen är vidareinformatörer(skolor, bildningsförbund, medborgarkontor, massmedier). Ett nyhetsbrevges ut i samband med broschyren. Ytterligare nyhetsbrev kommer att ges utmed viss regelbundenhet fram till riksdagsbeslutet. Man tänker sig också attanordna seminarier. Samarbete sker med Information och Riksda-gens EU-upplysning.UD har bedrivit en omfattande informationsverksamhet omdet europeiska integrationsarbetet. Verksamheten består av publikationer ochannat informationsmaterial samt seminarier m.m. har anslagits8,till denna verksamhet (prop. 1996/97:1, utgiftsområde 5s. 32, 1996/97:UU1).Utskottets bedömningRiksdagen skall ta ställning till frågan om svenskt deltagande i tredje etappenav EMU . För att ett deltagande skall vara praktiskt möjligt frånstarten måste förberedelserna ha inletts före riksdagsbeslutet. Rege-ringen betonar i skrivelsen att det är angeläget att dessa praktiska förberedelser görs på ett sätt som inte inskränker möjligheter att välja om viskall delta eller stå utanför.Frågan om information om EMU/EU tas upp i motion K909 av RonnyOlander (s). Utskottet delar uppfattningen i motionen att det behövs en bredoch saklig debatt om EMU, där medborgarna måste få tillgång till informa-tion som belyser alla aspekter. Utskottet vill framhålla att en av de fem ar-betsgrupper som tillsatts för ovannämnda praktiska förberedelser har tilluppgift att förbereda underlag för en informationskampanj i händelse av ettbeslut att gå med i . Gruppen kommer också att informera om EMU påolika sätt innan beslutet fattas.Motionären anser också att det finns stor anledning från statsmakternassida att informera bl.a. om hur EU utvecklats och om hur påverkatarbetet inom EU. Utskottet vill påpeka att den skrivelse som bl.a. behandlas idetta yttrande gäller en sådan redovisning som efterlyses av motionären.Skrivelsen föreligger för övrigt också i en kortversion.Motionen får anses vara tillgodosedd med de åtgärder som angetts av ut-skottet.En folkomröstning om svenskt deltagande i föreslås i motionernaU11 yrkande 15 av och U12 yrkande 1 av . Ut-skottet vill erinra om att deklarerade i medlemskapsförhandlingarnaatt ett slutligt svenskt ställningstagande avseende övergången till den tredjeetappen av EMU kommer att göras i ljuset av den fortsatta utvecklingen och ienlighet med fördraget. Regeringen anförde att beslutsprocessen i Sverigeinför övergången från fas två till fas tre är en intern svensk angelägenhet.Beslutet om skall ta detta steg skall fattas av . Riksdagenhar tidigare ställt sig bakom denna ordning. Enligt utskottet finns ingenanledning att ändra ordningen att skall fatta beslutet om deltagandei EMU:s tredje fas. Motionerna bör avstyrkas.Stockholm den 24 april 1997På vägnarBirgit FriggeboI beslutet har deltagit: (), (), CatarinaRönnung (s), (), Axel (), (), (), (), (),(), (), (), (), PeterEriksson (mp), (), () och NilsFredrik ().Avvikande meningar1. EU:s utveckling på utskottets områdeKenneth () och () anser att den del av utskottetsyttrande som börjar med "Som framhålls i" och slutar med "bör såledesavstyrkas" bort ha följande lydelse:Utskottet kan inte ställa sig bakom skrivelsens allmänt positiva och glätta-de bild av utvecklingen inom EU. Skrivelsen döljer att EU lider av storademokratiska brister som gör det svårt för medborgarna, särskilt i de mindreländerna, att påverka utvecklingen. I demokratiska system är de folkvaldasrätt till initiativ grundläggande. I EU är initiativrätten i huvudsak ett monopför den politiskt oberoende kommissionen. Denna kommission står understark påverkan av starka lobbygrupper. I skrivelsen beskrivs Coreper endastsom ett beredande organ. Detta är enligt utskottet missvisande. Tjänstemän-nen i Coreper fattar en rad beslut av lagstiftande karaktär som binder med-lemsstaterna och som formellt bekräftas på rådsmötet. Ytterligare ett exem-pel på hur politiska frågor avgörs av tjänstemän är föreståen-de beslut om det svenska systembolagets rätt att existera. Genom ett beslutav obereoende jurister som aldrig ställs till svars i ett allmänt val kan enviktig grundförutsättning i svensk socialpolitik avskaffas.Bristen på demokrati inom EU är enligt utskottet ett viktigt skäl till attSverige bör motsätta sig att ytterligare makt överlämnas till EU:s institutio-ner. Som framhålls i motion U516 av () bör de inslag avmellanstatligt samarbete som finns inte minska. Den utveckling i federalis-tisk riktning som förespråkas i motion U515 av , bl.a.genom att trepelarstrukturen föreslås försvinna, bör däremot motarbetas.Utskottet anser således att vad som anförts i motion U516 yrkande 6 bör gesregeringen till känna, medan motion U515 yrkandena 1 och 3 bör avstyrkas.Utskottet välkomnar i och för sig regeringens skrivelse. I vissa fall ges re-lativt uttömmande redogörelser, i andra fall är redogörelserna alltför sum-mariska. Också en belysning av misslyckanden och bakslag behövs för att geen helhetsbild. Det vore också på sin plats att en mer ingående redogörelselämnades för vilka effekter det svenska medlemskapet har haft. I skrivelsenförs praktiskt taget inga diskussioner om de demokratiska svagheterna i EU:sbeslutssystem och vilka konsekvenser det medfört under verksamhetsåret. Ienlighet med yrkande 1 i motion U11 från bör denna brist iskrivelsen ges regeringen till känna.Motionen innehåller också förslaget att tillsätta en utredning av hur med-borgarnas makt över samhällsutvecklingen i praktiken påverkas av medlem-skapet i EU. Utskottet har inhämtat att man inom Statsrådsberedningen för-bereder direktiv till en utredning om medborgarna och makten där de för-ändringar som blivit följden av EU-medlemskapet särskilt skall belysas.Utskottet ser positivt på regeringens initiativ och förutsätter att utredningentillsätts . Yrkande 2 i motion U11 är därmed tillgodosett.2. EuropaparlamentetKenneth () och () anser att den del av utskottetsyttrande som börjar med "Utskottet kan konstatera" och slutar med"anses tillgodosedda" bort ha följande lydelse:Utskottet kan konstatera att regeringskonferensens förhandlingar om Eu-ropaparlamentets ställning har lett fram till förslag om en fortsattbetydelsefull roll för parlamentet i beslutsprocessen och en förenkling ocheffektivisering av dess medverkan i lagstiftningsprocessen. I det irländskafördragsutkastet fastslås att ett starkt Europaparlament är en grundläggandedel av en demokratisk union. befogenheter bör därförbefästas när det gäller både dess politiska och lagstiftande verksamhet. Anta-let lagstiftningsförfaranden minskar i huvudsak till tre: medbeslutande, råd-frågning och samtycke. Medbeslutandeförfarandet rationaliseras och parla-mentet jämställs med rådet. Utskottet har inget emot den föreslagna förenk-lingen av beslutsprocesserna. Däremot anser utskottet inte att Europaparla-mentet bör jämställas med rådet. Enligt utskottet är det viktigt att slå vakt odet mellanstatliga inslag i som rådet utgör. MotionernaU14 yrkande 5 (delvis) från och U15 yrkande 5 (delvis) samtU515 yrkandena 10 och 11 från bör avstyrkas.3. RådetBirgit och (båda fp) anser att den del av utskottetsyttrande som börjar med "De svenska utgångspunkterna" och slutar med"vara tillgodosedda" bort ha följande lydelse:En ökad tillämpning av beslut med kvalificerad majoritet på vissa områdenbör enligt utskottet kunna övervägas. I fråga om röstviktningen bör EU:sbeslutsregler förändras så att bakom besluten skall stå inte bara den majoritetav rösterna i ministerrådet som föreskrivs för de olika typerna av ärendenutan också länder som representerar en majoritet av unionens befolkning. Ensådan förändring skulle innebära ett bibehållande av de olika ländernas nuva-rande röstetal, som starkt gynnar de mindre länderna, men skulle skapa engaranti för att bindande beslut i ministerrådet har bakom sig länder somrepresenterar ett flertal av befolkningen. Ett införande av principen omdubbla majoriteter skulle underlätta upptagandet av nya medlemmar. Vad nuanförts bör med bifall till motion U14 yrkande 5 (delvis) av gesregeringen till känna. Motionerna U15 yrkande 5 (delvis) och U515 yrkan-dena 15 och 17 av är tillgodosedda.4. RådetKenneth () och () anser att den del av utskottetsyttrande som börjar med "De svenska utgångspunkterna" och slutar med"vara tillgodosedda" bort ha följande lydelse:Enligt utskottet bör motsätta sig en ökad tillämpning av beslut medkvalificerad majoritet. Det mellanstatliga inslaget bör, som utskottet tidigareframhållit, inte minska. I fråga om röstviktningen är det viktigt att Sverigesinflytande inte minskar och att balansen mellan stora och små medlemsstaterinte undermineras. I utvidgningsperspektivet bör därför verka för enextrapolering av dagens system. Utskottet föreslår att motionerna U14 yr-kande 5 (delvis) av samt U15 yrkande 5 (delvis) och U515 yrka-dena 15 och 17 av avstyrks.5. DomstolenKenneth () anser att den del av utskottets yttrande som börjar med"Utskottet motsätter sig" och slutar med "och framgår ovan" bort ha följandelydelse:Utskottet stödjer förslaget i motion Jo794 av () att imiljöärenden införa en omvänd bevisföring (yrkande 7) och inrätta en sär-skild miljöinstans (yrkande 8).6. Subsidiaritet m.m.Birgit och () anser att den del av utskottetsyttrande som börjar med "I regeringskonferensen diskuteras" och slutar med"yrkande 4 avstyrks" bort ha följande lydelse:Enligt utskottet bör vara pådrivande för att subsidiaritetsprincipenstärks i . Ett sätt att stärka denna princip skulle vara att införakompetenskatalog, men det står redan nu klart att regeringskonferensen intekommer att resultera i en sådan katalog. I stället bör subsidiaritetsprincipenstärkas genom att artikel 235 omarbetas. Detta bör regeringen med bifall tillmotionerna U509 och U14 yrkande 4 från ges till känna. MotionU515 yrkande 4 av bör avstyrkas.7. Subsidiaritet m.m.Kenneth () och () anser att den del av utskottetsyttrande som börjar med "I regeringskonferensen diskuteras" och slutar med"yrkande 4 avstyrks" bort ha följande lydelse:Artikel 235 har enligt utskottets mening varit ett effektivt instrument föratt utvidga EU:s befogenheter på ett sätt som inte kan anses acceptabelt.Utskottet anser att bestämmelsen bör avskaffas, och regeringen bör verka fördetta vid regeringskonferensen. Ett avskaffande av bestämmelsen bör ocksåleda till att kan klarare avgränsas. Ett uttalande avdenna innebörd bör göras av med anledning av motionerna U14yrkande 4 och U509 yrkande 4 från , medan motion U515 yrkande4 från bör avstyrkas.8. Utökat samarbete - flexibilitetBirgitta () anser att den del av utskottets yttrande som börjarmed "Flexibilitet har kommit" och slutar med "motionen bör avstyrkas" bortha följande lydelse:Strävan mot en allt fastare sammanslutning av medlemsstaterna är inskri-ven i EU:s grunddokument, och ett utvidgat samarbete, en federativ utveck-ling, tycks också vara det mål regeringskonferensen styr mot. Flexibilitetdiskuteras i den meningen att vissa länder går före och ger de andra "hjälp"att komma efter.Regeringens utgångspunkt i regeringskonferensen är emellertid att EUockså i fortsättningen kommer att utvecklas som en sammanslutning avsjälvständiga stater till vilken medlemsstaterna i vissa fall överför beslutsbefogenheter för att lättare uppnå gemensamma mål.Enligt utskottets uppfattning är det mycket troligt att vissa länder också iframtiden tänker behålla suveränitet och även återta en del beslutsbefogenhe-ter som man överlåtit, utan att för den skull ge upp ett nära samarbete medEU eller vilja hindra andra länder från att ingå en fastare sammanslutning. Idetta läge anser utskottet att regeringen bör bejaka tanken på flexibilitet somen önskvärd förstahandslösning, inte bara som en "sista utväg". För att EUskall förbli ett fredsprojekt bör en mångfald av samarbetsformer permanentkunna utvecklas i EU. Detta bör ge regeringen till känna medanledning av motion U15 yrkande 2 av Kristdemokraterna.9. Utökat samarbete - flexibilitetPeter () anser att den del av utskottets yttrande som börjar med"Flexibilitet har kommit" och slutar med "motionen bör avstyrkas" bort haföljande lydelse:Utökat samarbete har kommit att bli en av konferensens viktigaste frågor.Begreppet innebär att det skall finnas en möjlighet för ett visst antal länderatt samarbeta närmare på särskilda områden.För svensk del är det ett intresse att den fortsatta integrationen - även i ettutvidgningsperspektiv - bygger på ett sammanhållet samarbete inom ettenhetligt institutionellt ramverk. Utskottet kan inte acceptera en ordning därnågra länder går före och på så sätt kan styra unionens framtid medan övrigaförväntas följa med i efterhand. Utskottet anser att regeringen bör motarbetade olika arrangemang som går under benämningen utökat samarbete.Utskottet kan således inte dela den villkorligt positiva inställning somkommer fram i motion U15 yrkande 2 av . Det finns där-för ingen anledning för utskottet att ta ställning till den lista på villkor sofinns i motionen. Utskottet anser att motionen bör avstyrkas.10. Utträde ur unionenBirgitta (), () och () anser attden del av utskottets yttrande som med "Utskottet vidhåller sin" och slutarmed "bör avstyrkas" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är det av avgörande betydelse att möjligheternatill utträde ur unionen regleras i fördraget. Härigenom betonas att unionen ären sammanslutning av självständiga stater och att kommande generationerhar möjlighet att fatta egna beslut om sin unionstillhörighet. Regeringen börsåledes vid regeringskonferensen verka för att utträdesfrågan fördragsregle-ras. Det anförda bör med bifall till motion U516 yrkande 2 av Bengt-OlaRyttar (s) ges regeringen till känna.11. Folkomröstning om nytt fördragBirgitta (), () och () anser attden del av utskottets yttrande som börjar med "Utskottet anser det" ochslutar med "bör avstyrkas" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att en folkomröstning skall hållas om resultatet av , om de föreslagna förändringarna av EU:s traktat skulleinkräkta på suveränitet. Motionerna K605 av och U516yrkande 3 av () bör bifallas.12.