bet · GL01AU1 · 1997-11-27 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbudsbefrämjande åtgärder för en bättre fungerande arbetsmarknad.1997/98:A701 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i utgiftsområde 14, Arbetsmarknad och arbetsliv, förändring skerså att anslaget C 2, Särskilda jämställdhetsåtgärder, överförs till Anslaget A2, Arbetsmarknadspolitiska åtgärder,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att anslaget till kvinnoorganisationernas centrala verksamhetavvecklas till år 1999.1997/98:A802 av m.fl. (v) vari yrkas6. att till anslag C 1 anvisar 3 000 000kr utöver vad regeringen föreslagit enligt vad i motionen anförts.1997/98:A803 av m.fl. (c) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om riktade arbetsmarknadsinsatser,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetsmarknadsutbildning,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om invandrarkvinnornas situation på arbetsmarknaden.1997/98:A804 av m.fl. (mp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av riktade satsningar på nya arbetstillfällen för kvinnor.1997/98:A805 av m.fl. (kd) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om invandrarkvinnors specifika kompetens,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skillnader mellan kvinnor och män i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en arbetsmarknadspolitik som särskilt stimulerar kvinnors arbete pålandsbygden.1997/98:A806 av m.fl. (fp) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en strategi för att bryta de könsuppdelade arbetsmarknaderna.1997/98:A808 av () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till verksamheten vid mansjourer och krishanteringscentrum förmän på lokal nivå och riksnivå.1997/98:K715 av m.fl. (kd) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillämpningen av Europeiska rådets sysselsättningsinitiativ.1997/98:Fi205 av m.fl. (m) vari yrkas16. att hos regeringen begär förslag om en långsiktig förändring avarbetsrätten i enlighet med vad som anförts i motionen,17. att hos regeringen begär förslag om omedelbara förenklingar avarbetsrätten i enlighet med vad som anförts i motionen,18. att hos regeringen begär förslag om en reformering avarbetslöshetsförsäkringen i enlighet med vad som anförts i motionen,19. att hos regeringen begär förslag om en förändring avarbetsmarknadspolitiken i enlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:Fi219 av m.fl. (mp) vari yrkas13. att upphäver lagen om försök med resursarbete fr.o.m. den 1januari 1998.1997/98:Fi220 av m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jämställdhet mellan könen (2.1. ).1997/98:Fi510 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anvisar anslagen under utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vidarbetslöshet enligt följande uppställning:-------------------------------------------------------| Anslag | Regeringens | Anslags-|| |förslag |förändring|-------------------------------------------------------|A 1 Bidrag till | 40 681 334 | -14 700||arbetslöshetsersätt- | |000 ||ningen | | |-------------------------------------------------------|Summa för utgiftsområdet | 42 723 356 | -14 700|| | |000 |-------------------------------------------------------1997/98:Sk321 av och () vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att arbetsrättens utformning bör återställas till förhållandena föreregeringsskiftet och att arbetsrätten bör bli föremål för vidare utredning.1997/98:L206 av m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetsmarknadsmedel för att stimulera kooperativ verksamhet.1997/98:Sf305 av m.fl. (fp) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en reformerad arbetslöshetsförsäkring.1997/98:So259 av m.fl. (mp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den som arrangerar ett disko/en konsert skall ha genomgått enkurs om högtalaranvändning.1997/98:So344 av och () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ergonomiska åtgärder på arbetsplatsen.1997/98:So411 av m.fl. (c) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetslivets tillgänglighet.1997/98:So430 av m.fl. (kd) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om IT i tjänst för personer med funktionshinder.1997/98:So443 av m.fl. (fp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lag mot diskriminering i arbetslivet.1997/98:So444 av m.fl. (v) vari yrkas12. att hos regeringen begär förslag till en lag mot diskrimineringsnarast efter det att utredningen lämnat sitt betänkande.1997/98:Kr211 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att man inom ramen för utgiftsområde 14 skall bereda möjlighet såatt kan användas till Nordiskt akvarellmuseum.1997/98:Kr269 av m.fl. (v) vari yrkas29. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om dansare.1997/98:Kr270 av m.fl. (mp) vari yrkas14. att hos regeringen begär en utredning kring centrum förrådgivning för dansare som står inför yrkesbyte.1997/98:Kr305 av m.fl. (fp) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att som fristående enhet eller som avdelning vidarbetsförmedlingskontor inrätta rådgivningscenter för dansare som efterdanskarriärens slut söker ny yrkesinriktning.1997/98:Kr510 av m.fl. (kd) vari yrkas15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ideella organisationer bör undantas från sänkningen avlönebidragsnivån.1997/98:Ub458 av m.fl. (v) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om högskolans uppdrag för Jämställdhetsombudsmannen.1997/98:Ub810 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att AMV bör kunna upphandla en kompletteringsutbildning förinvandrare motsvarande den som i motionen skisserats.1997/98:T230 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om försöksverksamhet i med slopad arbetsgivaravgift vidanställning av ungdom i åldern 18-24 år.1997/98:T910 av m.fl. (s) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om kvinnors möjligheter tillIT-utbildning.1997/98:N217 av m.fl. (m, fp, kd) vari yrkas3. att begär förslag om en genomgripande översyn av arbetsrätten ienlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:N247 av m.fl. (c) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om distansarbete.1997/98:N307 av och () vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om starta-eget-bidrag för dem som ej kunnat berättigas till a-kassa.1997/98:N311 av m.fl. (mp) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att småföretagen behöver andra regelverk.1997/98:Bo502 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bygga Sverigetillgängligt.Regeringens och oppositionens förslag till anslagsfördelning för budgetåret1998(tusental kronor)Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet------------------------------------------------------------------|Anslag |Regeringens|m |c | fp | v | mp | kd || |förslag | | | | | | |------------------------------------------------------------------| A 1. |40 681 |+ 8 532| |- 14 700|- 3 700|- 3 795|- 14 || Bidrag | 334 | 000 | | 000 | 000 | 000 |918 000|| till | | | | | | | || arbetslöshetsersättning|| | | | | | |------------------------------------------------------------------|A 2. Bidrag |2 042 | | | | | | ||till | 022 | | | | | | ||lönegarantiersättning|| | | | | | |------------------------------------------------------------------|Totalt | 42 723 |+ 8 532| |- 14 700|- 3 700|- 3 795| - 14|| | 356 | 000 | | 000 | 000 | 000 |918 000|------------------------------------------------------------------Utgiftsområde14 Arbetsmarknad och arbetsliv--------------------------------------------------------------------|Anslag |Regeringens|m |c | fp | v | mp | kd || |förslag | | | | | | |--------------------------------------------------------------------| A 1. AMV:s | 4 118 | | | - | | | -|| förvaltningskostnader|585|- 50 000||600 000| | |100 || | | | | | | |000 |--------------------------------------------------------------------| A 2. | 21 043 |- 18 092| |- 7 250|+ 4 337|- 2 100|- 2 || Arbetsmarknadspolitiska|793|000| |000 |000 |000 |210 || åtgärder | | | | | | |000 |--------------------------------------------------------------------| A 3. | 6 596 | | | + 200|+ 413 | + 200| +|| Särskilda | 798 | | |000 |000 |000 |20 000|| åtgärder för | | | | | | | || arbetshandikappade| | | | | | | |--------------------------------------------------------------------| A 4. | 2 100 | | | | | | || Europeiska | 600 | | | | | | || socialfonden | | | | | | | || m.m. | | | | | | | |--------------------------------------------------------------------| A 5. | 11 274 | | | | | |- 10 || Institutet | | | | | | |000 || för | | | | | | | || arbetsmarknadspolitisk|| | | | | | || utvärdering | | | | | | | |--------------------------------------------------------------------| A 6. Vissa | 51 500 |- 51 500| | | | | || kostnader | | | | | | | || för | | | | | | | || införandet | | | | | | | || av en allmän | | | | | | | || och | | | | | | | || sammanhållen | | | | | | | || arbetslöshetsförsäkring|| | | | | | |--------------------------------------------------------------------| B 1. |365 196 |- 180 | | | | | || | | 196 | | | | | |--------------------------------------------------------------------| B 2. |208 361 |- 108 | | | + | | || | | 361 | | |10 000 | | |--------------------------------------------------------------------| B 3. Bidrag |261 485 |- 246 | | | | | -|| och uppdrag | | 485 | | | | |60 000|| inom | | | | | | | || arbetslivsområdet| | | | | | | || m.m. | | | | | | | |--------------------------------------------------------------------| B 4. Rådet | 24 752 | - 6 | | | | | || för | | 752 | | | | | || arbetslivsforskning| | | | | | | |--------------------------------------------------------------------| B 5. |212 217 |- 68 217| | | | | || Forskning | | | | | | | || och | | | | | | | || utveckling | | | | | | | || inom | | | | | | | || arbetslivsområdet| | | | | | | |--------------------------------------------------------------------| B 6. Bidrag | 4 356 | | | + | + 330| + 100| + || till Samhal | 419 | | |50 000 |000 |000 |100 || AB | | | | | | |000 |--------------------------------------------------------------------| B 7. | 9 514 | | | | | | || AmuGruppen | | | | | | | || AB | | | | | | | |--------------------------------------------------------------------| B 8. | 15 849 | | | | | | || Arbetsdomstolen| | | | | | | |--------------------------------------------------------------------| B 9. Statens | 2 339 | | | | | | || förlikningsmannaexpedition|| | | | | | |--------------------------------------------------------------------| B 10. | 55 | | | | | | || Statens | | | | | | | || | | | | | | || arbetstagares| | | | | | | || uppfinningar | | | | | | | |--------------------------------------------------------------------| B 11. Bidrag | 4 147 | - | | | | | || till | |4 147 | | | | | || Stiftelsen | | | | | | | || Utbildning | | | | | | | || | | | | | | | |--------------------------------------------------------------------| B 12. | 24 195 | | | | | | || Internationella| | | | | | | || avgifter | | | | | | | |--------------------------------------------------------------------| C 1. JämO | 13 943 | - | | | + | | || | |4 000 | | |3 000 | | |--------------------------------------------------------------------| C 2. | 13 706 | | | | | | || Särskilda | | | | | | | || jämställdhetsåtgärder|| | | | | | |--------------------------------------------------------------------| C 3. Bidrag | 3 432 | | | | | | || till | | | | | | | || kvinnoorganisationernas|| | | | | | || centrala | | | | | | | || verksamhet | | | | | | | |--------------------------------------------------------------------| D 1. | 3 000 | | | | | | || Stabsuppgifter| | | | | | | || vid | | | | | | | || | | | | | | | |--------------------------------------------------------------------| D 2. | 8 042 | | | | | | || Statliga | 900 | | | | | | || tjänstepensioner| | | | | | | || m.m. | | | | | | | |--------------------------------------------------------------------| D 3. Bidrag | 57 892 | | | | | | || till | | | | | | | || förnyelsefonder| | | | | | | |--------------------------------------------------------------------| Totalt | 47 541 |- 18 811| |- 7 600|5 093 |- 1 800|- 2 || | 952 | 647 | |000 |000 |000 |260 || | | | | | | |000 |-------------------------------------------------------------------- Allmän inriktning av politikenPropositionenI propositionens slås fast att den svenska ekonomin är starkare ochatt grunden för en god utveckling är lagd. De offentliga finanserna har tackvare saneringsprogrammet förbättrats i en takt som saknar motstyckeinternationellt. Vidare anges att de budgetpolitiska målen ligger fast ochkommer att uppnås. Den ekonomiska politiken inriktas på ekonomisk stabilitet,med sunda offentliga finanser och stabila priser, och på förbättradeförutsättningar för omvandling och utveckling. Erfarenheterna från förstahälften av visar enligt propositionen vilka förödande konsekvenseren ekonomisk instabilitet med exploderande statsskuld och hög inflation har förmöjligheterna att värna om sysselsättning och välfärd.Enligt propositionen bygger sysselsättningspolitiken på fem grundstenar. * Arbetslösheten skall huvudsakligen minskas genom att fler människor fårarbete eller utbildning som ger ökade möjligheter till arbete. Arbets- ochkompetenslinjen gäller. * Huvuddelen av sysselsättningsökningen bör ske i den privatasektorn. * I den offentliga sektorn skall verksamheter prioriteras framförtransfereringar. Vården och omsorgen utgör kärnan i välfärden. * Det krävs en bättre fungerande lönebildning för att arbetslösheten skallkunna halveras. * Statsfinanserna skall vara sunda och priserna stabila.I samband med vårpropositionen (prop. 1996/97:150) konstaterade regeringen attdet fanns ett utrymme att genomföra en offensiv mot arbetslöshet inom ramen förmålet om offentliga finanser 1998. Satsningen riktades mot femområden. * En nivåhöjning av statsbidragen till kommuner och landsting på 8 miljarderkronor för att höja kvaliteten på skola, vård och omsorg. * En utökning av utbildningssatsningen för att höja kunskapsnivån i Sverigeoch på så sätt möjliggöra en varaktigt hög tillväxt och låg arbetslöshet. * En satsning på att bygga om i en ekologiskt hållbar riktning. * Ytterligare förbättrade villkor för små och medelstora företag. * En kvalitetshöjning av arbetsmarknadspolitiken i syfte att minska risken förbristsituationer.Enligt regeringen har de offentliga finanserna utvecklats starkare än vad somantogs i vårpropositionen. Detta gäller båda budgetåren 1997 och 1998. Därmedhar det skapats utrymme för ytterligare offensiva åtgärder för att ökasysselsättningen och nå målet om en halvering av arbetslösheten till år2000.Regeringen har i propositionen konkretiserat fempunktsprogrammet, vilket kansammanfattas på följande sätt. * Skolan, vården och omsorgen får ännu mer resurser. Regeringen föreslår attbidragen till kommuner och landsting höjs med ochår 2000 med ytterligare . Sammantaget innebär regeringenssatsningar en nivåhöjning på . * Vissa utbildningssatsningar tidigareläggs. I propositionen föreslås att1 000 platser i kvalificerad yrkesutbildning och 10 000 högskoleplatsertidigareläggs. tillkommer 60 000 permanentahögskoleplatser och 140 000 platser i vuxenutbildningen inom ramen förkunskapslyftet. Vidare föreslås ett nationellt program för IT-utbildning. * Företagsklimatet förbättras ytterligare. Förutom genomförandet av dentidigare aviserade lagstiftningen för tjänstledighet vid start av egetföretag föreslås bl.a. att arbetsgivarperioden i sjukförsäkringen förkortasfrån 28 . Regeringen föreslår också nya utbildningssatsningarsåsom en kraftig ökning av antalet utbildningsplatser vid de regionalahögskolorna. * Arbetsmarknadspolitiken stärks. Förutom satsningen på ett nationellt programför IT-utbildning föreslås ett särskilt ungdomsprogram. Programmet omfattarungdomar i åldrarna 20 t.o.m. . Vidare föreslås införandet av enåtgärd, generationsväxling, som syftar till att öka rörligheten påarbetsmarknaden.När det gäller arbetsmarknadsläget beräknas den genomsnittliga öppna ar-betslösheten under innevarande år uppgå till . Den öppna arbetslöshetenberäknas för till , dvs. över det mål somriksdagen har slagit fast. Sistnämnda slutsats bygger på två avgörandeantaganden . För det första antas att lönebildningenskall komma att fungera bättre så att de sammanlagda löneökningarna inklusivelöneglidning och kostnaden för eventuella arbetstidsförkortningar begränsastill . För det andra krävs att de olika arbetsmarknadspolitiska åtgärdernaoch utbildningssatsningarna får genomslag. Även om den öppna arbetslöshetenberäknas överstiga ligger halveringsmålet fast.Enligt propositionen är arbetsmarknads- och arbetslivspolitiken integreradedelar av den ekonomiska politiken. Arbetsmarknadspolitikens uppgift är främstatt se till att lediga platser tillsätts snabbt och effektivt med lämpligasökande och att se till att personer med särskilda svårigheter kan erhållaarbete eller behålla sina arbeten. På så sätt undviks inflationsdrivande?flaskhalsar? och det blir möjligt att kombinera en ökad tillväxt ochsysselsättning med låg inflation och minskad arbetslöshet. Det slås fast attarbetsmarknadspolitiken är ett statligt ansvar men med ett lokalt inflytande.Arbetslivspolitiken skall även verka för en god arbetsmiljö och ett utvecklandearbetsliv. Detta är ett viktigt bidrag för skapandet av nya arbeten och för attmänniskor inte skall förslitas, skadas och slås ut från arbetslivet. En centraldel i arbetslivet och för dess utveckling och därmed för samhällets utvecklingär jämställdhet mellan kvinnor och män.I propositionen anges att målen för utgiftsområdet Arbetsmarknad ocharbetsliv är- att medverka till att behovet av arbetskraft tillgodoses genom en snabbtillsättning av lediga platser och kompetensutveckling,- att motverka långa tider utan arbete, minska långtidsarbetslösheten ochutslagningen från arbetsmarknaden samt- att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män i arbets- och samhällsliv.I syfte att göra arbetsmarknadspolitiken mer offensiv föreslår regeringen somtidigare framgått särskilda satsningar på utbildning inom IT-området och motungdomsarbetslöshet. För att skapa ökad rörlighet på arbetsmarknaden föreslåsatt det införs en tillfällig åtgärd (den s.k. generationsväxlingen) som innebäratt yngre långtidsarbetslösa ersätter äldre arbetskraft. Regeringen föreslårockså att de lokala arbetsförmedlingarna får ökade möjligheter till satsningarpå kompetensutveckling inom vård och omsorg. Regeringen följer även aktivtutvecklingen på arbetsmarknaden avseende flaskhalsar och bristsituationer inomolika områden.MotionernaOppositionspartierna har i parti- och kommittémotioner utvecklat sina meraövergripande synpunkter på arbetsmarknadspolitiken. Partiernas politik i dennadel kan sammanfattas i huvudsak enligt följande.Moderata samlingspartiet framhåller i motion Fi205 att den ekonomiska politikenmåste ta sikte på att eliminera arbetslösheten som ett samhällsproblem. För attdetta skall vara möjligt måste fler riktiga arbeten skapas. Det krävs minst enhalv miljon nya arbeten. Enligt kan detta endast uppnås genom enpolitik för fler och växande företag. Genom ett expansionsfrämjandeföretagsklimat skapas förutsättningar för fler och nya arbetstillfällen. Det ärgenom arbete och företagande som välstånd skapas, inte genom höjda skatter ochbidrag. Arbetsmarknaden måste också göras mer flexibel. Därför bör det införasen helt ny lagstiftning inom detta område. Den nya lagstiftningen måste gestörsta möjliga utrymme för nya anställningar och stärka denenskildes egen ställning på arbetsmarknaden. I avvaktan på en sådan grund-läggande förändring bör omedelbara lättnader för nyanställningar göras. Dettakan åstadkommas genom förändringar av anställningsskyddslagen, semesterlagenoch arbetstidslagen (yrk. 16 och 17).Enligt måste all arbetsmarknadspolitik utformas på ett sådantsätt att förvärvsarbete blir både möjligt och attraktivt för den enskilde.Arbetsmarknadspolitiken har en omställningsinriktad uppgift och skall intesvara för ett permanent stöd. När det gäller arbetsmarknadspolitiken hävdarModeraterna att den har fyra huvuduppgifter, nämligen ersättning vidarbetslöshet, stöd till unga arbetslösa, utbildningsinsatser och speciellainsatser för äldre.När det gäller ersättningen vid arbetslöshet skall den enligt sessom ett grundläggande skydd som omfattar alla. Partiet förordar därför att detinförs en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring som är tidsbegränsad(yrk. Arbetslöshetsförsäkringen skall också inkludera det ekonomiska stödden enskilde erhåller när han eller hon deltar i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Enligt skulle deras förslag till arbetslöshetsförsäkringunderlätta en flexiblare lönebildning.Den andra huvuduppgiften för arbetsmarknadspolitiken är att den skall bidratill ungdomars inträde på arbetsmarknaden. Insatserna skall komplettera merrimliga ingångslöner bestämda efter överenskommelser mellan arbetsmarknadensparter. Det bör också införas ett lärlingssystem.Den tredje huvuduppgiften är utbildning. Arbetsmarknadsutbildningen skallsörja för utbildningsinsatser som fokuseras på specifika yrkesområden samt de-finierade kompletteringar av arbetslösas kompetens. Här ingår också stödet tillarbetshandikappade. Allmän utbildning av arbetslösa skall ske inom de gängsesystemen för vuxenutbildning.Den fjärde huvuduppgiften är att säkerställa de äldres plats påarbetsmarknaden. Detta kan man uppnå genom att introducera en skattereduktionför viss äldre arbetskraft som riskerar att bli arbetslös.De ovan nämnda uppgifterna måste arbetsmarknadspolitiken klara med högstaeffektivitet och kvalitet. Arbetsförmedling skall inte ses somarbetsmarknadspolitik utan som en förmedlings- eller mäklaruppgift. Förmed-lingsverksamheten bör även konkurrensutsättas (yrk. 19).I kommittémotion A232 utvecklar sin syn påförmedlingsverksamheten. anser, som framgår av den tidigareredogörelsen, att de offentliga arbetsförmedlingarna bör utsättas förkonkurrens. Ett alternativ är att införa privata arbetsförmedlingar efterförebild av ett system som tillämpas i . Systemet bygger på att ettantal privata arbetsförmedlingar ges möjlighet att på lika villkor konkurreramed den offentliga arbetsförmedlingen om att förmedla arbeten. Ersättning utgårtill förmedlingarna först efter det att de har visat att de har kunnat anskaffaarbete eller adekvat utbildning till den arbetssökande. För att ersättningskall utgå krävs att arbetet pågår . Ersättningen försvåranskaffade arbeten är högre än för lättanskaffade. Antaletspecialistförmedlingar bör öka eftersom de är effektivare när det gäller atterbjuda arbetslösa arbete. Förmedlingsverksamheten bör också i största möjligamån vara frikopplad från de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. EnligtModeraterna kommer även uthyrningsföretagens roll att öka i framtiden.I kommittémotion A299 (yrk.